# Den Europæiske Unions C 184E/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.CE2010.184.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 184E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang8. juli 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.CE2010.184.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 184E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang8. juli 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2009-2010Mødeperioden fra den 22. til 24. april 2009Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 252 E af 22.10.2009.
  De vedtagne tekster af 23. april 2009 om decharge for regnskabsåret 2007 er offentliggjort i EUT L 255 af 26.9.2009.
  VEDTAGNE TEKSTER |
| | Onsdag, den 22. april 2009 |
| 2010/C 184E/01 | Kontrol med den budgetmæssige gennemførelse af instrumentet til førtiltrædelsesbistandEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om kontrollen med den budgetmæssige gennemførelse af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) i 2007 (2008/2206(INI)) | 1 |
| 2010/C 184E/02 | Effektiv fuldbyrdelse af domme i EUEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om effektiv fuldbyrdelse af domme i EU: adgangen til oplysninger om skyldneres aktiver (2008/2233(INI)) | 7 |
| 2010/C 184E/03 | Årlig betænkning 2008 om aktiviterne i Udvalget for AndragenderEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2008 (2008/2301(INI)) | 12 |
| 2010/C 184E/04 | Integrering af ligestillingsaspektet i udvalgenes og delegationers arbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgs- og delegationsarbejdet (2008/2245(INI)) | 18 |
| 2010/C 184E/05 | Interimsaftale om handel med TurkmenistanEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om interimsaftalen om handel med Turkmenistan | 20 |
| 2010/C 184E/06 | En fælles indvandringspolitik for EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om en fælles indvandringspolitik for Europa: Principper, aktioner og redskaber (2008/2331(INI)) | 23 |
| 2010/C 184E/07 | Grønbog om TEN-T-politikkens fremtidEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om grønbog om TEN-T-politikkens fremtid (2008/2218(INI)) | 35 |
| | Torsdag, den 23. april 2009 |
| 2010/C 184E/08 | Skovrydning og skovødelæggelseEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om en indsats for at imødegå udfordringerne ved skovrydning og skovødelæggelse med henblik på at bekæmpe klimaændringer og tab af biodiversitet | 41 |
| 2010/C 184E/09 | Handlingsplan for mobilitet i byerEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om en handlingsplan for mobilitet i byer (2008/2217(INI)) | 43 |
| 2010/C 184E/10 | Handlingsplan for intelligente transportsystemerEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om handlingsplanen for intelligente transportsystemer (2008/2216(INI)) | 50 |
| | Freadg, den 24. april 2009 |
| 2010/C 184E/11 | Kvindernes rettigheder i AfghanistanEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om kvindernes rettigheder i Afghanistan | 57 |
| 2010/C 184E/12 | Støtte til Den Særlige Domstol for Sierra LeoneEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om støtte til Den Særlige Domstol for Sierra Leone | 60 |
| 2010/C 184E/13 | Den humanitære situation i Camp AshrafEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om den humanitære situation for beboerne i Camp Ashraf | 62 |
| 2010/C 184E/14 | Årsberetning 2007 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og bekæmpelsen af svigEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om beskyttelsen af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og bekæmpelsen af svig - årsberetning 2007 (2008/2242(INI)) | 63 |
| 2010/C 184E/15 | Parlamentarisk immunitet i PolenEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om parlamentarisk immunitet i Polen (2008/2232(INI)) | 72 |
| 2010/C 184E/16 | Styring i forbindelse med den fælles fiskeripolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om styring i forbindelse med den fælles fiskeripolitik: Europa-Parlamentet, regionale rådgivende råd og øvrige aktører (2008/2223(INI)) | 75 |
| 2010/C 184E/17 | Betalingsbalancestøtte til medlemsstaterneEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne | 79 |
| 2010/C 184E/18 | NanomaterialerEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer 2008/2208(INI) | 82 |
| 2010/C 184E/19 | Årlig drøftelse om de fremskridt, der er gjort i 2008 med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om den årlige drøftelse om de fremskridt, der er gjort i 2008 med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39) | 90 |
| 2010/C 184E/20 | Konklusioner fra G20-topmødetEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om G20-topmødet i London den 2. april 2009 | 94 |
| 2010/C 184E/21 | Konsolidering af stabilitet og velstand på det vestlige BalkanEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om konsolidering af stabilitet og velstand på det vestlige Balkan (2008/2200(INI)) | 100 |
| 2010/C 184E/22 | Situationen i Bosnien-HercegovinaEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om situationen i Bosnien-Hercegovina | 107 |
| 2010/C 184E/23 | Handicappedes rettighederEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder og den tilhørende valgfrie protokol | 111 |
| 2010/C 184E/24 | 25. årsberetning fra Kommissionen om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007)Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om 25. årsberetning fra Kommissionen om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007) (2008/2337(INI)) | 114 |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Parlamentet |
| 2010/C 184E/25 | Problemer i forbindelse med profilanalyserEuropa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. april 2009 om problemer i forbindelse med profilanalyser, især på grundlag af etnisk tilhørsforhold og race og i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, retshåndhævelse, indvandring, told og grænsekontrol (2008/2020(INI)) | 119 |
| 2010/C 184E/26 | Ikke-spredning af kernevåben (NPT)Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. april 2009 om ikke-spredning af kernevåben og fremtiden for traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT) (2008/2324(INI)) | 127 |
| | UDTALELSER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag, den 22. april 2009 |
| 2010/C 184E/27 | Bekæmpelse af vold mod kvinderEuropa-Parlamentets erklæring om kampagnen Sig NEJ til vold mod kvinder | 131 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2009-2010Mødeperioden fra den 22. til 24. april 2009Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 252 E af 22.10.2009.
  De vedtagne tekster af 23. april 2009 om decharge for regnskabsåret 2007 er offentliggjort i EUT L 255 af 26.9.2009.
  VEDTAGNE TEKSTER

De vedtagne tekster af 23. april 2009 om decharge for regnskabsåret 2007 er offentliggjort i EUT L 255 af 26.9.2009.

Onsdag, den 22. april 2009

2010/C 184E/01

Kontrol med den budgetmæssige gennemførelse af instrumentet til førtiltrædelsesbistandEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om kontrollen med den budgetmæssige gennemførelse af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) i 2007 (2008/2206(INI))

1

2010/C 184E/02

Effektiv fuldbyrdelse af domme i EUEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om effektiv fuldbyrdelse af domme i EU: adgangen til oplysninger om skyldneres aktiver (2008/2233(INI))

7

2010/C 184E/03

Årlig betænkning 2008 om aktiviterne i Udvalget for AndragenderEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2008 (2008/2301(INI))

12

2010/C 184E/04

Integrering af ligestillingsaspektet i udvalgenes og delegationers arbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgs- og delegationsarbejdet (2008/2245(INI))

18

2010/C 184E/05

Interimsaftale om handel med TurkmenistanEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om interimsaftalen om handel med Turkmenistan

20

2010/C 184E/06

En fælles indvandringspolitik for EuropaEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om en fælles indvandringspolitik for Europa: Principper, aktioner og redskaber (2008/2331(INI))

23

2010/C 184E/07

Grønbog om TEN-T-politikkens fremtidEuropa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om grønbog om TEN-T-politikkens fremtid (2008/2218(INI))

35

Torsdag, den 23. april 2009

2010/C 184E/08

Skovrydning og skovødelæggelseEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om en indsats for at imødegå udfordringerne ved skovrydning og skovødelæggelse med henblik på at bekæmpe klimaændringer og tab af biodiversitet

41

2010/C 184E/09

Handlingsplan for mobilitet i byerEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om en handlingsplan for mobilitet i byer (2008/2217(INI))

43

2010/C 184E/10

Handlingsplan for intelligente transportsystemerEuropa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om handlingsplanen for intelligente transportsystemer (2008/2216(INI))

50

Freadg, den 24. april 2009

2010/C 184E/11

Kvindernes rettigheder i AfghanistanEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om kvindernes rettigheder i Afghanistan

57

2010/C 184E/12

Støtte til Den Særlige Domstol for Sierra LeoneEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om støtte til Den Særlige Domstol for Sierra Leone

60

2010/C 184E/13

Den humanitære situation i Camp AshrafEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om den humanitære situation for beboerne i Camp Ashraf

62

2010/C 184E/14

Årsberetning 2007 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og bekæmpelsen af svigEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om beskyttelsen af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og bekæmpelsen af svig - årsberetning 2007 (2008/2242(INI))

63

2010/C 184E/15

Parlamentarisk immunitet i PolenEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om parlamentarisk immunitet i Polen (2008/2232(INI))

72

2010/C 184E/16

Styring i forbindelse med den fælles fiskeripolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om styring i forbindelse med den fælles fiskeripolitik: Europa-Parlamentet, regionale rådgivende råd og øvrige aktører (2008/2223(INI))

75

2010/C 184E/17

Betalingsbalancestøtte til medlemsstaterneEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne

79

2010/C 184E/18

NanomaterialerEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer 2008/2208(INI)

82

2010/C 184E/19

Årlig drøftelse om de fremskridt, der er gjort i 2008 med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om den årlige drøftelse om de fremskridt, der er gjort i 2008 med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)

90

2010/C 184E/20

Konklusioner fra G20-topmødetEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om G20-topmødet i London den 2. april 2009

94

2010/C 184E/21

Konsolidering af stabilitet og velstand på det vestlige BalkanEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om konsolidering af stabilitet og velstand på det vestlige Balkan (2008/2200(INI))

100

2010/C 184E/22

Situationen i Bosnien-HercegovinaEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om situationen i Bosnien-Hercegovina

107

2010/C 184E/23

Handicappedes rettighederEuropa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder og den tilhørende valgfrie protokol

111

2010/C 184E/24

25. årsberetning fra Kommissionen om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007)Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om 25. årsberetning fra Kommissionen om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007) (2008/2337(INI))

114

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

2010/C 184E/25

Problemer i forbindelse med profilanalyserEuropa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. april 2009 om problemer i forbindelse med profilanalyser, især på grundlag af etnisk tilhørsforhold og race og i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, retshåndhævelse, indvandring, told og grænsekontrol (2008/2020(INI))

119

2010/C 184E/26

Ikke-spredning af kernevåben (NPT)Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. april 2009 om ikke-spredning af kernevåben og fremtiden for traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT) (2008/2324(INI))

127

UDTALELSER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 22. april 2009

2010/C 184E/27

Bekæmpelse af vold mod kvinderEuropa-Parlamentets erklæring om kampagnen Sig NEJ til vold mod kvinder

131

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag, den 22. april 2009 |
| 2010/C 184E/28 | Anmodning om beskyttelse af Aldo Patriciellos immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om beskyttelse af Aldo Patriciellos immunitet og privilegier (2008/2323(IMM)) | 134 |
| 2010/C 184E/29 | Anmodning om beskyttelse af Renato Brunettas immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om beskyttelse af Renato Brunettas immunitet og privilegier (2008/2147(IMM)) | 135 |
| 2010/C 184E/30 | Anmodning om en stillingtagen angående Antonio Di Pietros immunitet og privilegierEuropa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om en stillingtagen angående Antonio Di Pietros immunitet og privilegier (2008/2146(IMM)) | 136 |
| 2010/C 184E/31 | Anmodning om ophævelse af Hannes Swobodas immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om ophævelse af Hannes Swobodas immunitet (2009/2014(IMM)) | 137 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 22. april 2009

2010/C 184E/28

Anmodning om beskyttelse af Aldo Patriciellos immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om beskyttelse af Aldo Patriciellos immunitet og privilegier (2008/2323(IMM))

134

2010/C 184E/29

Anmodning om beskyttelse af Renato Brunettas immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om beskyttelse af Renato Brunettas immunitet og privilegier (2008/2147(IMM))

135

2010/C 184E/30

Anmodning om en stillingtagen angående Antonio Di Pietros immunitet og privilegierEuropa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om en stillingtagen angående Antonio Di Pietros immunitet og privilegier (2008/2146(IMM))

136

2010/C 184E/31

Anmodning om ophævelse af Hannes Swobodas immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om ophævelse af Hannes Swobodas immunitet (2009/2014(IMM))

137

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag, den 22. april 2009 |
| 2010/C 184E/32 | Aftale mellem EF og Pakistan om visse aspekter af lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2008)0081 - C6-0080/2009 - 2008/0036(CNS)) | 138 |
| 2010/C 184E/33 | EF's tiltrædelse af regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede forskrifter for godkendelse af erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse (KOM(2008)0675 - 7240/2009 - C6-0119/2009 - 2008/0205(AVC)) | 139 |
| 2010/C 184E/34 | Dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande (kodificeret udgave) (KOM(2008)0715 - C6-0479/2008 - 2008/0219(CNS)) | 140 |
| 2010/C 184E/35 | Ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter (kodificeret udgave) (KOM(2008)0796 - C6-0018/2009 - 2008/0226(CNS)) | 141 |
| 2010/C 184E/36 | Koordinering af de sociale sikringsordninger ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilagene (14518/1/2008 - C6-0003/2009 - 2006/0008(COD)) | 142 |
| P6_TC2-COD(2006)0008Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilagene | 142 |
| 2010/C 184E/37 | Koordinering af de sociale sikringsordninger - gennemførelse ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger (14516/4/2008 - C6-0006/2009 - 2006/0006(COD)) | 143 |
| P6_TC2-COD(2006)0006Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger | 143 |
| 2010/C 184E/38 | Et europæisk program for metrologisk forskning ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et europæisk program for metrologisk forskning, der gennemføres af flere medlemsstater (KOM(2008)0814 - C6-0468/2008 - 2008/0230(COD)) | 144 |
| P6_TC1-COD(2008)0230Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2009/EF om Fællesskabets deltagelse i et europæisk program for metrologisk forskning, der gennemføres af flere medlemsstater | 144 |
| 2010/C 184E/39 | Krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter (KOM(2008)0644 - C6-0373/2008 - 2008/0198(COD)) | 145 |
| P6_TC1-COD(2008)0198Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter | 145 |
| BILAG | 161 |
| 2010/C 184E/40 | Minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om forpligtelse for medlemsstaterne til at opretholde minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter (KOM(2008)0775 - C6-0511/2008 - 2008/0220(CNS)) | 162 |
| 2010/C 184E/41 | Informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets beslutning om et informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) (KOM(2008)0676 - C6-0399/2008 - 2008/0200(CNS)) | 174 |
| 2010/C 184E/42 | Europæisk netværk til beskyttelse af fremtrædende personer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Kongeriget Nederlandenes initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2002/956/RIA om oprettelse af et europæisk netværk til beskyttelse af fremtrædende personer (16437/2008 - C6-0029/2009 - 2009/0801(CNS)) | 181 |
| 2010/C 184E/43 | Omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 637/2008 for så vidt angår de nationale omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren (KOM(2009)0037 - C6-0063/2009 - 2009/0008(CNS)) | 182 |
| 2010/C 184E/44 | Alpekonventionen (Transportprotokollen) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Fællesskabets vegne af protokollen om gennemførelse af Alpekonventionen på transportområdet (Transportprotokollen) (KOM(2008)0895 - C6-0073/2009 - 2008/0262(CNS)) | 183 |
| 2010/C 184E/45 | Ændringsbudget nr. 2/2009Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2009 for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen (6953/2009 - C6-0077/2009 - 2009/2010(BUD)) | 184 |
| 2010/C 184E/46 | Ændringsbudget nr. 3/2009Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2009 for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen (8153/2009 - C6-0118/2009 - 2009/2017(BUD)) | 185 |
| 2010/C 184E/47 | Det indre marked for elektricitet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (14539/2/2008 - C6-0024/2009 - 2007/0195(COD)) | 186 |
| P6_TC2-COD(2007)0195Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF | 186 |
| 2010/C 184E/48 | Agentur for samarbejde mellem energimyndigheder ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder (14541/1/2008 - C6-0020/2009 - 2007/0197(COD)) | 187 |
| P6_TC2-COD(2007)0197Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder | 187 |
| 2010/C 184E/49 | Betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003 (14546/2/2008 - C6-0022/2009 - 2007/0198(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2007)0198Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003 | 188 |
| 2010/C 184E/50 | Det indre marked for naturgas ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (14540/2/2008 - C6-0021/2009 - 2007/0196(COD)) | 189 |
| P6_TC2-COD(2007)0196Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF | 189 |
| 2010/C 184E/51 | Betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 (14548/2/2008 - C6-0023/2009 - 2007/0199(COD)) | 190 |
| P6_TC2-COD(2007)0199Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 | 190 |
| 2010/C 184E/52 | Interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) (KOM(2008)0583 - C6-0337/2008 - 2008/0185(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2008)0185Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2009/EF om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) | 191 |
| 2010/C 184E/53 | Pesticidudbringningsmaskiner ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om pesticidudbringningsudstyr og om ændring af direktiv 2006/42/EF af 17. maj 2006 om maskiner (KOM(2008)0535 - C6-0307/2008 - 2008/0172(COD)) | 192 |
| P6_TC1-COD(2008)0172Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af direktiv 2006/42/EF for så vidt angår pesticidudbringningsmaskiner | 192 |
| BILAG | 193 |
| 2010/C 184E/54 | Mærkning af dæk i forbindelse med brændstofeffektivitet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om mærkning af dæk med brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (KOM(2008)0779 - C6-0411/2008 - 2008/0221(COD)) | 193 |
| P6_TC1-COD(2008)0221Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om mærkning af dæk med hensyn til brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre | 194 |
| BILAG I | 204 |
| BILAG II | 206 |
| BILAG III | 211 |
| BILAG IV | 211 |
| 2010/C 184E/55 | Ændring af forordning (EF) nr. 717/2007 (mobiltelefonnet) og af direktiv 2002/21/EF (elektronisk kommunikation) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) 717/2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet og af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (KOM(2008)0580 - C6-0333/2008 - 2008/0187(COD)) | 212 |
| P6_TC1-COD(2008)0187Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 717/2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet og af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester | 212 |
| 2010/C 184E/56 | Rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF, 78/855/EØF og 82/891/EØF samt direktiv 2005/56/EF for så vidt angår rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger (KOM(2008)0576 - C6-0330/2008 - 2008/0182(COD)) | 213 |
| P6_TC1-COD(2008)0182Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF, 78/855/EØF og 82/891/EØF samt direktiv 2005/56/EF for så vidt angår rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger | 213 |
| 2010/C 184E/57 | Forsikrings- og genforsikringsvirksomhed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (omarbejdning) (KOM(2008)0119 - C6-0231/2007 - 2007/0143(COD)) | 214 |
| P6_TC1-COD(2007)0143Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) | 215 |
| 2010/C 184E/58 | Interimsaftale med Turkmenistan *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Turkmenistan på den anden side (5144/1999 - KOM(1998)0617 - C5-0338/1999 - 1998/0304(CNS)) | 215 |
| 2010/C 184E/59 | Nuklear sikkerhed *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv (Euratom) om EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed (KOM(2008)0790 - C6-0026/2009 - 2008/0231(CNS)) | 216 |
| 2010/C 184E/60 | Kontrolordning for den fælles fiskeripolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (KOM(2008)0721 - C6-0510/2008 - 2008/0216(CNS)) | 232 |
| 2010/C 184E/61 | Bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger (KOM(2008)0324 - C6-0282/2008 - 2008/0112(CNS)) | 253 |
| | Torsdag, den 23. april 2009 |
| 2010/C 184E/62 | Markedet for buskørsel ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel (11786/1/2008 - C6-0016/2009 - 2007/0097(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0097Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006 | 260 |
| 2010/C 184E/63 | Betingelser for udøvelse af landevejstransporterhvervet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (11783/1/2008 - C6-0015/2009 - 2007/0098(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2007)0098Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF | 261 |
| 2010/C 184E/64 | Adgang til markedet for international godskørsel ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (11788/1/2008 - C6-0014/2009 - 2007/0099(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0099Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel | 262 |
| 2010/C 184E/65 | Bygningers energimæssige ydeevne ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (KOM(2008)0780 - C6-0413/2008 - 2008/0223(COD)) | 263 |
| P6_TC1-COD(2008)0223Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/...EFom bygningers energimæssige ydeevne | 264 |
| BILAG I | 286 |
| BILAG II | 288 |
| BILAG III | 289 |
| BILAG IV | 289 |
| BILAG V | 290 |
| BILAG VI | 290 |
| 2010/C 184E/66 | Kredtivurderingsbureauer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kreditvurderingsbureauer (KOM(2008)0704 - C6-0397/2008 - 2008/0217(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2008)0217Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om kreditvurderingsbureauer | 292 |
| 2010/C 184E/67 | Passagerrettigheder ved sørejser eller rejser på indre vandveje ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse (KOM(2008)0816 - C6-0476/2008 - 2008/0246(COD)) | 293 |
| P6_TC1-COD(2008)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse | 294 |
| BILAG I | 309 |
| BILAG II | 309 |
| BILAG III | 310 |
| BILAG IV | 311 |
| 2010/C 184E/68 | Buspassagerers rettigheder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (KOM(2008)0817 - C6-0469/2008 - 2008/0237(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2008)0237Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse | 313 |
| BILAG I | 329 |
| BILAG II | 330 |
| 2010/C 184E/69 | Beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/116/EF om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder (KOM(2008)0464 - C6-0281/2008 - 2008/0157(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2008)0157Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af direktiv 2006/116/EF om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder | 332 |
| 2010/C 184E/70 | Intelligente transportsystemer på vejtransportområdet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammer for udbygning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet samt etablering af kontaktflader med andre transportformer (KOM(2008)0887 - C6-0512/2008 - 2008/0263(COD)) | 338 |
| P6_TC1-COD(2008)0263Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder | 339 |
| BILAG I | 348 |
| BILAG II | 349 |
| BILAG III | 352 |
| 2010/C 184E/71 | Det andet Marco Polo-program ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1692/2006 om det andet Marco Polo-program for EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (Marco Polo II) (KOM(2008)0847 - C6-0482/2008 - 2008/0239(COD)) | 353 |
| P6_TC1-COD(2008)0239Europa-parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1692/2006 om det andet Marco Polo-program for EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (Marco Polo II) | 353 |
| 2010/C 184E/72 | Et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (KOM(2008)0852 - C6-0509/2008 - 2008/0247(COD)) | 354 |
| P6_TC1-COD(2008)0247Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport | 354 |
| BILAG | 367 |
| 2010/C 184E/73 | Patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (KOM(2008)0414 - C6-0257/2008 - 2008/0142(COD)) | 368 |
| P6_TC1-COD(2008)0142Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser | 369 |
| 2010/C 184E/74 | Patientsikkerhed *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Rådets henstilling om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (KOM(2008)0837 - C6-0032/2009 - 2009/0003(CNS)) | 395 |
| 2010/C 184E/75 | Sjældne sygdomme *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Rådets henstilling om et europæisk tiltag vedrørende sjældne sygdomme (KOM(2008)0726 - C6-0455/2008 - 2008/0218(CNS)) | 404 |
| | Freadg, den 24. april 2009 |
| 2010/C 184E/76 | De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS)) | 413 |
| 2010/C 184E/77 | De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (valgfrie protokol) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS)) | 414 |
| 2010/C 184E/78 | Statistik over plantebeskyttelsesmidler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over plantebeskyttelsesmidler (11120/2/2008 - C6-0004/2009 - 2006/0258(COD)) | 415 |
| P6_TC2-COD(2006)0258Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om statistik over plantebeskyttelsesmidler | 415 |
| BILAG I | 422 |
| BILAG II | 423 |
| BILAG III | 425 |
| 2010/C 184E/79 | Miljøvenligt design af energirelaterede produkter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (KOM(2008)0399 - C6-0277/2008 - 2008/0151(COD)) | 439 |
| P6_TC1-COD(2008)0151Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter | 440 |
| BILAG | 440 |
| 2010/C 184E/80 | Markedsføring af byggevarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer (KOM(2008)0311 - C6-0203/2008 - 2008/0098(COD)) | 441 |
| P6_TC1-COD(2008)0098Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer | 441 |
| BILAG I | 472 |
| BILAG II | 474 |
| BILAG III | 476 |
| BILAG IV | 477 |
| BILAG V | 478 |
| BILAG VI | 481 |
| 2010/C 184E/81 | Grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet (KOM(2008)0640 - C6-0352/2008 - 2008/0194(COD)) | 483 |
| P6_TC1-COD(2008)0194Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001 | 483 |
| 2010/C 184E/82 | Virksomhed som udsteder af elektroniske penge ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge, om tilsyn med en sådan virksomhed og om ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF (KOM(2008)0627 - C6-0350/2008 - 2008/0190(COD)) | 484 |
| P6_TC1-COD(2008)0190Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF | 484 |
| 2010/C 184E/83 | Sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (forordningen om animalske biprodukter) (KOM(2008)0345 - C6-0220/2008 - 2008/0110(COD)) | 485 |
| P6_TC1-COD(2008)0110Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) | 485 |
| 2010/C 184E/84 | Indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS)) | 486 |
| 2010/C 184E/85 | Beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets direktiv til ændring af direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (KOM(2008)0727 - C6-0464/2008 - 2008/0215(CNS)) | 488 |
| 2010/C 184E/86 | Afgiftssvig i forbindelse med import og andre grænseoverskridende transaktioner *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår afgiftssvig i forbindelse med import og andre grænseoverskridende transaktioner (KOM(2008)0805 - C6-0039/2009 - 2008/0228(CNS)) | 519 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 22. april 2009

2010/C 184E/32

Aftale mellem EF og Pakistan om visse aspekter af lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2008)0081 - C6-0080/2009 - 2008/0036(CNS))

138

2010/C 184E/33

EF's tiltrædelse af regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede forskrifter for godkendelse af erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse (KOM(2008)0675 - 7240/2009 - C6-0119/2009 - 2008/0205(AVC))

139

2010/C 184E/34

Dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande (kodificeret udgave) (KOM(2008)0715 - C6-0479/2008 - 2008/0219(CNS))

140

2010/C 184E/35

Ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter (kodificeret udgave) (KOM(2008)0796 - C6-0018/2009 - 2008/0226(CNS))

141

2010/C 184E/36

Koordinering af de sociale sikringsordninger ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilagene (14518/1/2008 - C6-0003/2009 - 2006/0008(COD))

142

P6_TC2-COD(2006)0008Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilagene

142

2010/C 184E/37

Koordinering af de sociale sikringsordninger - gennemførelse ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger (14516/4/2008 - C6-0006/2009 - 2006/0006(COD))

143

P6_TC2-COD(2006)0006Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger

143

2010/C 184E/38

Et europæisk program for metrologisk forskning ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et europæisk program for metrologisk forskning, der gennemføres af flere medlemsstater (KOM(2008)0814 - C6-0468/2008 - 2008/0230(COD))

144

P6_TC1-COD(2008)0230Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2009/EF om Fællesskabets deltagelse i et europæisk program for metrologisk forskning, der gennemføres af flere medlemsstater

144

2010/C 184E/39

Krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter (KOM(2008)0644 - C6-0373/2008 - 2008/0198(COD))

145

P6_TC1-COD(2008)0198Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter

(EF) nr. .../2009

145

BILAG

161

2010/C 184E/40

Minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om forpligtelse for medlemsstaterne til at opretholde minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter (KOM(2008)0775 - C6-0511/2008 - 2008/0220(CNS))

162

2010/C 184E/41

Informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets beslutning om et informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) (KOM(2008)0676 - C6-0399/2008 - 2008/0200(CNS))

174

2010/C 184E/42

Europæisk netværk til beskyttelse af fremtrædende personer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Kongeriget Nederlandenes initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2002/956/RIA om oprettelse af et europæisk netværk til beskyttelse af fremtrædende personer (16437/2008 - C6-0029/2009 - 2009/0801(CNS))

181

2010/C 184E/43

Omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 637/2008 for så vidt angår de nationale omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren (KOM(2009)0037 - C6-0063/2009 - 2009/0008(CNS))

182

2010/C 184E/44

Alpekonventionen (Transportprotokollen) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Fællesskabets vegne af protokollen om gennemførelse af Alpekonventionen på transportområdet (Transportprotokollen) (KOM(2008)0895 - C6-0073/2009 - 2008/0262(CNS))

183

2010/C 184E/45

Ændringsbudget nr. 2/2009Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2009 for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen (6953/2009 - C6-0077/2009 - 2009/2010(BUD))

184

2010/C 184E/46

Ændringsbudget nr. 3/2009Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2009 for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen (8153/2009 - C6-0118/2009 - 2009/2017(BUD))

185

2010/C 184E/47

Det indre marked for elektricitet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (14539/2/2008 - C6-0024/2009 - 2007/0195(COD))

186

P6_TC2-COD(2007)0195Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF

186

2010/C 184E/48

Agentur for samarbejde mellem energimyndigheder ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder (14541/1/2008 - C6-0020/2009 - 2007/0197(COD))

187

P6_TC2-COD(2007)0197Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder

187

2010/C 184E/49

Betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003 (14546/2/2008 - C6-0022/2009 - 2007/0198(COD))

188

P6_TC2-COD(2007)0198Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003

188

2010/C 184E/50

Det indre marked for naturgas ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (14540/2/2008 - C6-0021/2009 - 2007/0196(COD))

189

P6_TC2-COD(2007)0196Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF

189

2010/C 184E/51

Betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 (14548/2/2008 - C6-0023/2009 - 2007/0199(COD))

190

P6_TC2-COD(2007)0199Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005

190

2010/C 184E/52

Interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) (KOM(2008)0583 - C6-0337/2008 - 2008/0185(COD))

191

P6_TC1-COD(2008)0185Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2009/EF om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)

191

2010/C 184E/53

Pesticidudbringningsmaskiner ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om pesticidudbringningsudstyr og om ændring af direktiv 2006/42/EF af 17. maj 2006 om maskiner (KOM(2008)0535 - C6-0307/2008 - 2008/0172(COD))

192

P6_TC1-COD(2008)0172Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af direktiv 2006/42/EF for så vidt angår pesticidudbringningsmaskiner

192

BILAG

193

2010/C 184E/54

Mærkning af dæk i forbindelse med brændstofeffektivitet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om mærkning af dæk med brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (KOM(2008)0779 - C6-0411/2008 - 2008/0221(COD))

193

P6_TC1-COD(2008)0221Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om mærkning af dæk med hensyn til brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre

194

BILAG I

204

BILAG II

206

BILAG III

211

BILAG IV

211

2010/C 184E/55

Ændring af forordning (EF) nr. 717/2007 (mobiltelefonnet) og af direktiv 2002/21/EF (elektronisk kommunikation) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) 717/2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet og af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (KOM(2008)0580 - C6-0333/2008 - 2008/0187(COD))

212

P6_TC1-COD(2008)0187Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 717/2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet og af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester

212

2010/C 184E/56

Rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF, 78/855/EØF og 82/891/EØF samt direktiv 2005/56/EF for så vidt angår rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger (KOM(2008)0576 - C6-0330/2008 - 2008/0182(COD))

213

P6_TC1-COD(2008)0182Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF, 78/855/EØF og 82/891/EØF samt direktiv 2005/56/EF for så vidt angår rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger

213

2010/C 184E/57

Forsikrings- og genforsikringsvirksomhed ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (omarbejdning) (KOM(2008)0119 - C6-0231/2007 - 2007/0143(COD))

214

P6_TC1-COD(2007)0143Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II)

215

2010/C 184E/58

Interimsaftale med Turkmenistan *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Turkmenistan på den anden side (5144/1999 - KOM(1998)0617 - C5-0338/1999 - 1998/0304(CNS))

215

2010/C 184E/59

Nuklear sikkerhed *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv (Euratom) om EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed (KOM(2008)0790 - C6-0026/2009 - 2008/0231(CNS))

216

2010/C 184E/60

Kontrolordning for den fælles fiskeripolitik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (KOM(2008)0721 - C6-0510/2008 - 2008/0216(CNS))

232

2010/C 184E/61

Bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger (KOM(2008)0324 - C6-0282/2008 - 2008/0112(CNS))

253

Torsdag, den 23. april 2009

2010/C 184E/62

Markedet for buskørsel ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel (11786/1/2008 - C6-0016/2009 - 2007/0097(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0097Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006

260

2010/C 184E/63

Betingelser for udøvelse af landevejstransporterhvervet ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (11783/1/2008 - C6-0015/2009 - 2007/0098(COD))

261

P6_TC2-COD(2007)0098Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF

261

2010/C 184E/64

Adgang til markedet for international godskørsel ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (11788/1/2008 - C6-0014/2009 - 2007/0099(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0099Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel

262

2010/C 184E/65

Bygningers energimæssige ydeevne ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (KOM(2008)0780 - C6-0413/2008 - 2008/0223(COD))

263

P6_TC1-COD(2008)0223Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/...EFom bygningers energimæssige ydeevne

2009/...EF

264

BILAG I

286

BILAG II

288

BILAG III

BILAG III

289

BILAG IV

BILAG IV

289

BILAG V

BILAG V

290

BILAG VI

BILAG VI

290

2010/C 184E/66

Kredtivurderingsbureauer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kreditvurderingsbureauer (KOM(2008)0704 - C6-0397/2008 - 2008/0217(COD))

292

P6_TC1-COD(2008)0217Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om kreditvurderingsbureauer

292

2010/C 184E/67

Passagerrettigheder ved sørejser eller rejser på indre vandveje ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse (KOM(2008)0816 - C6-0476/2008 - 2008/0246(COD))

293

P6_TC1-COD(2008)0246Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse

(EF) nr. .../2009

294

BILAG I

309

BILAG II

309

BILAG III

310

BILAG IV

311

2010/C 184E/68

Buspassagerers rettigheder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (KOM(2008)0817 - C6-0469/2008 - 2008/0237(COD))

312

P6_TC1-COD(2008)0237Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse

(EF) nr. .../2009

313

BILAG I

329

BILAG II

330

2010/C 184E/69

Beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/116/EF om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder (KOM(2008)0464 - C6-0281/2008 - 2008/0157(COD))

331

P6_TC1-COD(2008)0157Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af direktiv 2006/116/EF om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder

332

2010/C 184E/70

Intelligente transportsystemer på vejtransportområdet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammer for udbygning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet samt etablering af kontaktflader med andre transportformer (KOM(2008)0887 - C6-0512/2008 - 2008/0263(COD))

338

P6_TC1-COD(2008)0263Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder

2009/.../EF

339

BILAG I

348

BILAG II

349

BILAG III

352

2010/C 184E/71

Det andet Marco Polo-program ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1692/2006 om det andet Marco Polo-program for EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (Marco Polo II) (KOM(2008)0847 - C6-0482/2008 - 2008/0239(COD))

353

P6_TC1-COD(2008)0239Europa-parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1692/2006 om det andet Marco Polo-program for EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (Marco Polo II)

353

2010/C 184E/72

Et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (KOM(2008)0852 - C6-0509/2008 - 2008/0247(COD))

354

P6_TC1-COD(2008)0247Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport

(EF) nr. .../2009

354

BILAG

BILAG

367

2010/C 184E/73

Patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (KOM(2008)0414 - C6-0257/2008 - 2008/0142(COD))

368

P6_TC1-COD(2008)0142Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser

2009/.../EF

369

2010/C 184E/74

Patientsikkerhed *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Rådets henstilling om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (KOM(2008)0837 - C6-0032/2009 - 2009/0003(CNS))

395

2010/C 184E/75

Sjældne sygdomme *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Rådets henstilling om et europæisk tiltag vedrørende sjældne sygdomme (KOM(2008)0726 - C6-0455/2008 - 2008/0218(CNS))

404

Freadg, den 24. april 2009

2010/C 184E/76

De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

413

2010/C 184E/77

De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (valgfrie protokol) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

414

2010/C 184E/78

Statistik over plantebeskyttelsesmidler ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over plantebeskyttelsesmidler (11120/2/2008 - C6-0004/2009 - 2006/0258(COD))

415

P6_TC2-COD(2006)0258Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om statistik over plantebeskyttelsesmidler

415

BILAG I

BILAG I

422

BILAG II

BILAG II

423

BILAG III

425

2010/C 184E/79

Miljøvenligt design af energirelaterede produkter ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (KOM(2008)0399 - C6-0277/2008 - 2008/0151(COD))

439

P6_TC1-COD(2008)0151Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter

440

BILAG

440

2010/C 184E/80

Markedsføring af byggevarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer (KOM(2008)0311 - C6-0203/2008 - 2008/0098(COD))

441

P6_TC1-COD(2008)0098Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer

441

BILAG I

BILAG I

472

BILAG II

BILAG II

474

BILAG III

476

BILAG IV

BILAG IV

477

BILAG V

BILAG V

478

BILAG VI

481

2010/C 184E/81

Grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet (KOM(2008)0640 - C6-0352/2008 - 2008/0194(COD))

483

P6_TC1-COD(2008)0194Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001

483

2010/C 184E/82

Virksomhed som udsteder af elektroniske penge ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge, om tilsyn med en sådan virksomhed og om ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF (KOM(2008)0627 - C6-0350/2008 - 2008/0190(COD))

484

P6_TC1-COD(2008)0190Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF

484

2010/C 184E/83

Sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (forordningen om animalske biprodukter) (KOM(2008)0345 - C6-0220/2008 - 2008/0110(COD))

485

P6_TC1-COD(2008)0110Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter)

485

2010/C 184E/84

Indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

486

2010/C 184E/85

Beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets direktiv til ændring af direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (KOM(2008)0727 - C6-0464/2008 - 2008/0215(CNS))

488

2010/C 184E/86

Afgiftssvig i forbindelse med import og andre grænseoverskridende transaktioner *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår afgiftssvig i forbindelse med import og andre grænseoverskridende transaktioner (KOM(2008)0805 - C6-0039/2009 - 2008/0228(CNS))

519

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2009-2010 Mødeperioden fra den 22. til 24. april 2009 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 252 E af 22.10.2009. De vedtagne tekster af 23. april 2009 om decharge for regnskabsåret 2007 er offentliggjort i EUT L 255 af 26.9.2009. VEDTAGNE TEKSTER

Onsdag, den 22. april 2009

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/1

---

Onsdag, den 22. april 2009Kontrol med den budgetmæssige gennemførelse af instrumentet til førtiltrædelsesbistand

P6_TA(2009)0237

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om kontrollen med den budgetmæssige gennemførelse af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) i 2007 (2008/2206(INI))

2010/C 184 E/01

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA) (1),

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 718/2007 af 12. juni 2007 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA) (2),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. november 2006 om instrument for førtiltrædelsesbistand (IPA) - flerårigt vejledende rammebeløb for 2008-2010 (KOM(2006)0672),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. november 2007 om instrument for førtiltrædelsesbistand (IPA) - flerårigt vejledende rammebeløb for 2009-2011 (KOM(2007)0689),

der henviser til Kommissionens IPA-årsrapport for 2007 af 15. december 2008 (KOM(2008)0850 og SEK(2008)3026),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. november 2008 om udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer for perioden 2008-2009 og de ledsagende landerapporter for 2008 (KOM(2008)0674 ledsaget af SEK(2008)2692 til SEK(2008)2699),

der henviser til Kommissionens beretning af 22. juli 2008 med titlen Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser - Bekæmpelse af svig - Årsberetning for 2007 (KOM(2008)0475, inklusive SEK(2008)2300),

der henviser til Kommissionens årsrapport af 27. oktober 2008 om det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA) 2007 (KOM(2008)0671 og SEK(2008)2681),

der henviser til Kommissionens årsrapport for 2007 af 22. december 2008 om Phare, førtiltrædelsesinstrumentet for Tyrkiet, CARDS og overgangsfaciliteten (KOM(2008)0880 og SEK(2008)3075),

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2007, med agenturets svar (3),

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2007 om Kommissionens forvaltning af CARDS-programmet, med Kommissionens svar (4),

der henviser til den årlige aktivitetsrapport for 2007 fra Kommissionens generaldirektør for Udvidelse (5),

der henviser til sine tidligere beslutninger om udvidelse og navnlig sin beslutning af 10. juli 2008 om Kommissionens udvidelsesstrategidokument 2007 (6),

der henviser til sin beslutning af 10. april 2008 om statusrapport 2007 for Kroatien (7),

der henviser til sin beslutning af 23. april 2008 om statusrapport 2007 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (8),

der henviser til sin beslutning af 21. maj 2008 om statusrapport 2007 for Tyrkiet (9),

der henviser til sin beslutning af 13. januar 2009 om handelsmæssige og økonomiske forbindelser med Vestbalkan (10),

der henviser til sin beslutning af 4. december 2008 om kvindernes situation på Balkan (11),

der henviser til Budgetkontroludvalgets undersøgelsesdelegations besøg i Kosovo (12) fra den 22. til den 25. juni 2008 og til den relevante missionsrapport (13),

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (14), særlig artikel 53 og de tilhørende gennemførelsesbestemmelser,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A6-0181/2009),

| A. | der henviser til, at IPA er det nye finansieringsinstrument, der erstatter instrumenterne og programmerne for kandidatlande og potentielle kandidatlande, navnlig Phare, SAPARD, ISPA, den finansielle førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet og CARDS, og har til formål at strømline EU-fondene på en fleksibel måde således at de svarer til disse landes specifikke behov og forvaltningskapacitet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at IPA er det nye finansieringsinstrument, der erstatter instrumenterne og programmerne for kandidatlande og potentielle kandidatlande, navnlig Phare, SAPARD, ISPA, den finansielle førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet og CARDS, og har til formål at strømline EU-fondene på en fleksibel måde således at de svarer til disse landes specifikke behov og forvaltningskapacitet,

| B. | der henviser til, at IPA består af følgende fem komponenter, som dækker prioriteringer, der er defineret efter modtagerlandenes behov, dvs.:






  I. | Omstillingsstøtte og institutionsopbygning |
| --- | --- | --- |

B.

der henviser til, at IPA består af følgende fem komponenter, som dækker prioriteringer, der er defineret efter modtagerlandenes behov, dvs.:

I.

Omstillingsstøtte og institutionsopbygning

| II. | Grænseoverskridende samarbejde |
| --- | --- |

II.

Grænseoverskridende samarbejde

| III. | Regionaludvikling |
| --- | --- |

III.

Regionaludvikling

| IV. | Udvikling af menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

IV.

Udvikling af menneskelige ressourcer

| V. | Udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

V.

Udvikling af landdistrikter

| C. | der henviser til, at IPA er en væsentlig faktor til forbedring af borgernes livskvalitet, de sociale normer, infrastruktur og regionalt og grænseoverskridende samarbejde og til fremme af respekten for menneskerettigheder i kandidatlande og potentielle kandidatlande, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at IPA er en væsentlig faktor til forbedring af borgernes livskvalitet, de sociale normer, infrastruktur og regionalt og grænseoverskridende samarbejde og til fremme af respekten for menneskerettigheder i kandidatlande og potentielle kandidatlande,

| D. | der henviser til, at formålet med parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af budgettet inden for udvidelsespolitikken ikke kun er at sikre, at EU-midlerne er blevet anvendt i overensstemmelse med de relevante bestemmelser og med EU's politiske prioriteringer, men også at vurdere, hvorvidt de rent faktisk er bevilget til de prioriteringer, der identificeres i strategi- og statusrapporterne for modtagerlandene, og hvorvidt de har bragt de ønskede resultater, for så vidt angår EU's fælles interesser, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at formålet med parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af budgettet inden for udvidelsespolitikken ikke kun er at sikre, at EU-midlerne er blevet anvendt i overensstemmelse med de relevante bestemmelser og med EU's politiske prioriteringer, men også at vurdere, hvorvidt de rent faktisk er bevilget til de prioriteringer, der identificeres i strategi- og statusrapporterne for modtagerlandene, og hvorvidt de har bragt de ønskede resultater, for så vidt angår EU's fælles interesser,

| E. | der henviser til, at det er meget vigtigt at foretage en grundig undersøgelse af gennemførelsen af IPA på et tidligt tidspunkt for at undgå de problemer, der blev konstateret for sent ved gennemførelsen af de tidligere førtiltrædelsesinstrumenter under henvisning til, at de uregelmæssigheder, der ikke tages rettidigt højde for, vil mangedobles, og at det vil blive meget vanskeligt at udbedre dem senere, da de vil antage form af vedvarende overtrædelser, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er meget vigtigt at foretage en grundig undersøgelse af gennemførelsen af IPA på et tidligt tidspunkt for at undgå de problemer, der blev konstateret for sent ved gennemførelsen af de tidligere førtiltrædelsesinstrumenter under henvisning til, at de uregelmæssigheder, der ikke tages rettidigt højde for, vil mangedobles, og at det vil blive meget vanskeligt at udbedre dem senere, da de vil antage form af vedvarende overtrædelser,

| F. | der henviser til, at bekæmpelsen af korruption og sektorreformerne (indenfor retsvæsenet, politiet og den offentlige administration) ikke kun har betydning for en forsvarlig forvaltning og retsstatsprincippet, men også for det generelle erhvervsklima, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at bekæmpelsen af korruption og sektorreformerne (indenfor retsvæsenet, politiet og den offentlige administration) ikke kun har betydning for en forsvarlig forvaltning og retsstatsprincippet, men også for det generelle erhvervsklima,

| G. | der henviser til, at IPA, navnlig i kraft af revisionen af de flerårige vejledende planlægningsdokumenter (MIPD), giver en betydelig grad af fleksibilitet, der gør det muligt at tilpasse sig udviklingen i modtagerlandenes behov og forvaltningskapacitet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at IPA, navnlig i kraft af revisionen af de flerårige vejledende planlægningsdokumenter (MIPD), giver en betydelig grad af fleksibilitet, der gør det muligt at tilpasse sig udviklingen i modtagerlandenes behov og forvaltningskapacitet,

| H. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 27 i forordning (EF) nr. 1085/2006 (»IPA-forordningen«) er forpligtet til senest den 31. december 2010 at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejsevalueringsrapport om gennemførelsen af IPA, eventuelt ledsaget af et lovgivningsforslag om ændring af denne forordning, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 27 i forordning (EF) nr. 1085/2006 (»IPA-forordningen«) er forpligtet til senest den 31. december 2010 at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejsevalueringsrapport om gennemførelsen af IPA, eventuelt ledsaget af et lovgivningsforslag om ændring af denne forordning,

| I. | der henviser til, at Kommissionen efter anmodning fra Parlamentet har påtaget sig allerede i 2009 at foretage en midtvejsevaluering af pakken med eksterne støtteinstrumenter, herunder IPA, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen efter anmodning fra Parlamentet har påtaget sig allerede i 2009 at foretage en midtvejsevaluering af pakken med eksterne støtteinstrumenter, herunder IPA,

| J. | der henviser til, at Parlamentet allerede nu bør kommunikere med de nationale parlamenter i de stater, som omfattes af førtiltrædelsesinstrumentet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet allerede nu bør kommunikere med de nationale parlamenter i de stater, som omfattes af førtiltrædelsesinstrumentet,

Generelle bemærkninger

| 1. | glæder sig over den strukturerede dialog, der er etableret med Kommissionen om gennemførelsen af IPA, og minder om sin holdning i denne forbindelse, navnlig behovet for at give alle modtagerlande lige adgang til alle de politikredskaber, der er til rådighed under instrumentet, prioritere bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet på hensigtsmæssig vis og lægge større vægt på institutionel kapacitetsopbygning, især på parlamentarisk plan, udvikling af civilsamfundsorganisationerne, foranstaltninger til fremme af princippet om tolerance og ikke-forskelsbehandling, menneskelig udvikling og regionalt samarbejde på centrale politikområder; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den strukturerede dialog, der er etableret med Kommissionen om gennemførelsen af IPA, og minder om sin holdning i denne forbindelse, navnlig behovet for at give alle modtagerlande lige adgang til alle de politikredskaber, der er til rådighed under instrumentet, prioritere bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet på hensigtsmæssig vis og lægge større vægt på institutionel kapacitetsopbygning, især på parlamentarisk plan, udvikling af civilsamfundsorganisationerne, foranstaltninger til fremme af princippet om tolerance og ikke-forskelsbehandling, menneskelig udvikling og regionalt samarbejde på centrale politikområder;

| 2. | glæder sig over den høje gennemførelsesgrad af IPA-forpligtelserne i 2007; beklager imidlertid, at de første IPA-programmer først vedtoges i slutningen af 2007, og at den faktiske gennemførelse først indledtes i 2008 som følge dels af den sene vedtagelse af det nye instrument, dels af forsinkelser fra modtagerlandenes side i forbindelse med etableringen af de påkrævede strukturer og forvaltningssystemer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sætte skub i projektgennemførelsen og overvåge tildelingen af midler og de opnåede resultater for at sikre, at IPA giver synlige resultater i de pågældende lande; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over den høje gennemførelsesgrad af IPA-forpligtelserne i 2007; beklager imidlertid, at de første IPA-programmer først vedtoges i slutningen af 2007, og at den faktiske gennemførelse først indledtes i 2008 som følge dels af den sene vedtagelse af det nye instrument, dels af forsinkelser fra modtagerlandenes side i forbindelse med etableringen af de påkrævede strukturer og forvaltningssystemer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sætte skub i projektgennemførelsen og overvåge tildelingen af midler og de opnåede resultater for at sikre, at IPA giver synlige resultater i de pågældende lande;

| 3. | bemærker, at på grund af den sene vedtagelse af IPA-forordningen og forordning (EF) nr. 718/2007 (»IPA-gennemførelsesforordningen«) og efterfølgende af det første flerårige vejledende rammebeløb (MIFF) og MIPD'erne, var overvågningen, evalueringen og rapporteringen om IPA-programmerne og -projekterne i 2007 begrænset og har endnu ikke givet resultater; understreger, at en uproblematisk overgang fra de tidligere førtiltrædelsesinstrumenter til IPA kræver kontinuitet inden for programmeringen, en hensigtsmæssig gennemførelse af projekterne og gennemførelse af betalingerne; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at på grund af den sene vedtagelse af IPA-forordningen og forordning (EF) nr. 718/2007 (»IPA-gennemførelsesforordningen«) og efterfølgende af det første flerårige vejledende rammebeløb (MIFF) og MIPD'erne, var overvågningen, evalueringen og rapporteringen om IPA-programmerne og -projekterne i 2007 begrænset og har endnu ikke givet resultater; understreger, at en uproblematisk overgang fra de tidligere førtiltrædelsesinstrumenter til IPA kræver kontinuitet inden for programmeringen, en hensigtsmæssig gennemførelse af projekterne og gennemførelse af betalingerne;

| 4. | mener, at der var tale om en tilfredsstillende sammenhæng mellem de nationale IPA-programmer for 2007 og EU's førtiltrædelsespolitik, idet de fleste af målene i programmerne var i overensstemmelse med de prioriteringer, der var fastlagt i Kommissionens respektive statusrapporter; |
| --- | --- |

4.

mener, at der var tale om en tilfredsstillende sammenhæng mellem de nationale IPA-programmer for 2007 og EU's førtiltrædelsespolitik, idet de fleste af målene i programmerne var i overensstemmelse med de prioriteringer, der var fastlagt i Kommissionens respektive statusrapporter;

| 5. | bemærker, at kandidatlandene især bør fokusere på indførelsen af europæiske normer, navnlig statistiske, miljømæssige og beskatningsmæssige normer, som er i overensstemmelse med EU's udvidelsespolitik; påpeger imidlertid, at betydningen af de politiske kriterier, navnlig demokratiske styreformer, respekt for menneskerettigheder, religionsfrihed, kvinders rettigheder, mindretals rettigheder samt retsstatsprincippet, ikke må undergraves, eftersom manglende overholdelse af disse rettigheder kan medføre komplikationer og forsinkelser i forhandlingerne; mener, at man bør finde en bedre balance mellem projekter, der er bestemt til opfyldelsen af politiske kriterier, og projekter, der er bestemt til gennemførelsen af gældende EU-lovgivning; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at kandidatlandene især bør fokusere på indførelsen af europæiske normer, navnlig statistiske, miljømæssige og beskatningsmæssige normer, som er i overensstemmelse med EU's udvidelsespolitik; påpeger imidlertid, at betydningen af de politiske kriterier, navnlig demokratiske styreformer, respekt for menneskerettigheder, religionsfrihed, kvinders rettigheder, mindretals rettigheder samt retsstatsprincippet, ikke må undergraves, eftersom manglende overholdelse af disse rettigheder kan medføre komplikationer og forsinkelser i forhandlingerne; mener, at man bør finde en bedre balance mellem projekter, der er bestemt til opfyldelsen af politiske kriterier, og projekter, der er bestemt til gennemførelsen af gældende EU-lovgivning;

| 6. | minder Kommissionen om, at EU's legitimitet og kapacitet til at fremme reformer i høj grad kan styrkes, hvis IPA retter sin støtte mod områder, der er til direkte gavn for borgerne i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, specielt i betragtning af de behov og udfordringer, som den globale finanskrise har skabt; |
| --- | --- |

6.

minder Kommissionen om, at EU's legitimitet og kapacitet til at fremme reformer i høj grad kan styrkes, hvis IPA retter sin støtte mod områder, der er til direkte gavn for borgerne i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, specielt i betragtning af de behov og udfordringer, som den globale finanskrise har skabt;

| 7. | mener følgelig, at IPA bør bidrage til modtagerlandenes bestræbelser på at opfylde de krav, som er nedfældet i køreplanen for visumliberalisering, således at borgerne på det vestlige Balkan endelig kan drage fordel af den fri bevægelighed og deltage fuldt i EU's programmer og ordninger; glæder sig over, at Kommissionen agter at øge tildelingen af IPA-midler til programmerne Tempus, Erasmus Mundus og Aktive unge yderligere; |
| --- | --- |

7.

mener følgelig, at IPA bør bidrage til modtagerlandenes bestræbelser på at opfylde de krav, som er nedfældet i køreplanen for visumliberalisering, således at borgerne på det vestlige Balkan endelig kan drage fordel af den fri bevægelighed og deltage fuldt i EU's programmer og ordninger; glæder sig over, at Kommissionen agter at øge tildelingen af IPA-midler til programmerne Tempus, Erasmus Mundus og Aktive unge yderligere;

| 8. | bemærker, at Kommissionen hen imod slutningen af 2008 kunne give Kroatien tilladelse til decentraliseret forvaltning for komponenterne I-IV og Tyrkiet for komponenterne I-II; tilskynder Kommissionen til fortsat at arbejde intensivt sammen med kandidatlande og potentielle kandidatlande, så disse lande i nær fremtid bliver i stand til at forvalte midler decentralt og dermed opnå fuld adgang til alle IPA-komponenter; påpeger imidlertid, at overdragelsen af forvaltningsbeføjelser er betinget af og kræver, at de udøves effektivt; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at Kommissionen hen imod slutningen af 2008 kunne give Kroatien tilladelse til decentraliseret forvaltning for komponenterne I-IV og Tyrkiet for komponenterne I-II; tilskynder Kommissionen til fortsat at arbejde intensivt sammen med kandidatlande og potentielle kandidatlande, så disse lande i nær fremtid bliver i stand til at forvalte midler decentralt og dermed opnå fuld adgang til alle IPA-komponenter; påpeger imidlertid, at overdragelsen af forvaltningsbeføjelser er betinget af og kræver, at de udøves effektivt;

| 9. | understreger, at Kommissionen og de nationale regeringer i kandidatlandene eller de potentielle kandidatlande deler ansvaret for anvendelsen af IPA; opfordrer Kommissionen til at forbedre samarbejdet og kommunikationen mellem dens delegationer og de respektive myndigheder, til at etablere permanent kontrol med gennemførelsesprocedurerne for projekter og til at arbejde hen imod fælles foranstaltninger til forbedring af modtagerlandenes administrative kapacitet; |
| --- | --- |

9.

understreger, at Kommissionen og de nationale regeringer i kandidatlandene eller de potentielle kandidatlande deler ansvaret for anvendelsen af IPA; opfordrer Kommissionen til at forbedre samarbejdet og kommunikationen mellem dens delegationer og de respektive myndigheder, til at etablere permanent kontrol med gennemførelsesprocedurerne for projekter og til at arbejde hen imod fælles foranstaltninger til forbedring af modtagerlandenes administrative kapacitet;

| 10. | understreger behovet for en gennemsigtig og effektiv forvaltning af og kontrol med IPA under hensyntagen til de særlige karakteristika i hvert enkelt lands interne revisions- og kontrolsystemer såvel som bedste praksis i førtiltrædelsesprocedurerne for tidligere kandidatlande; |
| --- | --- |

10.

understreger behovet for en gennemsigtig og effektiv forvaltning af og kontrol med IPA under hensyntagen til de særlige karakteristika i hvert enkelt lands interne revisions- og kontrolsystemer såvel som bedste praksis i førtiltrædelsesprocedurerne for tidligere kandidatlande;

| 11. | forventer, at Kommissionen hvert år aflægger beretning for Parlamentets og dets ansvarlige Budgetkontroludvalg både om udbetalinger fra og gennemførelse af midler fra IPA og om de resterende midler fra ISPA, IPARD og SAPARD, idet der dels forelægges detaljerede oplysninger for hvert modtagerland og eksempler på bedste praksis og dels aflægges beretning om alle de problemer eller uregelmæssigheder, der kan konstateres; |
| --- | --- |

11.

forventer, at Kommissionen hvert år aflægger beretning for Parlamentets og dets ansvarlige Budgetkontroludvalg både om udbetalinger fra og gennemførelse af midler fra IPA og om de resterende midler fra ISPA, IPARD og SAPARD, idet der dels forelægges detaljerede oplysninger for hvert modtagerland og eksempler på bedste praksis og dels aflægges beretning om alle de problemer eller uregelmæssigheder, der kan konstateres;

| 12. | bemærker, at de horisontale spørgsmål, såsom vurdering af virkningerne på miljøet, forsvarlig forvaltning, inddragelse af civilsamfundet, lige muligheder og ikke-diskrimination ikke i tilstrækkelig grad er til stede og træder frem i IPA-projekterne for 2007; opfordrer Kommissionen til især at udvikle regionale eller horisontale programmer med flere modtagere, navnlig om bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet, om interkulturel dialog og ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at de horisontale spørgsmål, såsom vurdering af virkningerne på miljøet, forsvarlig forvaltning, inddragelse af civilsamfundet, lige muligheder og ikke-diskrimination ikke i tilstrækkelig grad er til stede og træder frem i IPA-projekterne for 2007; opfordrer Kommissionen til især at udvikle regionale eller horisontale programmer med flere modtagere, navnlig om bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet, om interkulturel dialog og ligestilling mellem mænd og kvinder;

| 13. | bemærker, at der er afsat begrænsede midler til store geografiske områder eller omfattende politikområder, og at disse midler er fordelt over mange mindre projekter i stedet for at være koncentreret om færre, mere synlige projekter; påpeger, at der i de årlige nationale programmer skal være en balance, således at man sikrer en hensigtsmæssig reaktion på de nøgleprioriteringer, der fastlægges i statusrapporterne, og undgår en for voldsom opdeling af midlerne; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at der er afsat begrænsede midler til store geografiske områder eller omfattende politikområder, og at disse midler er fordelt over mange mindre projekter i stedet for at være koncentreret om færre, mere synlige projekter; påpeger, at der i de årlige nationale programmer skal være en balance, således at man sikrer en hensigtsmæssig reaktion på de nøgleprioriteringer, der fastlægges i statusrapporterne, og undgår en for voldsom opdeling af midlerne;

Bemærkninger om specifikke politikker og lande

| 14. | fremhæver nødvendigheden af, at IPA hurtigst muligt og med højeste prioritet anvendes til at styrke bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet i alle modtagerlande med særlig vægt på hvidvaskning af penge og menneskesmugling; bemærker, at der, selv om man i alle statusrapporter for 2008 betragtede korruption som et alvorligt problem og som en nøgleprioritering, ikke i tilstrækkelig grad tages højde for korruption i IPA-programmerne for 2007; foreslår, at man øremærker midler til dette formål, som det er sket i forbindelse med Kroatien (15) og Montenegro (16); og opfordrer Kommissionen til at udvikle en mere konsekvent strategi i denne forbindelse, hvor man bygger på erfaringerne fra de seneste udvidelsesrunder; |
| --- | --- |

14.

fremhæver nødvendigheden af, at IPA hurtigst muligt og med højeste prioritet anvendes til at styrke bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet i alle modtagerlande med særlig vægt på hvidvaskning af penge og menneskesmugling; bemærker, at der, selv om man i alle statusrapporter for 2008 betragtede korruption som et alvorligt problem og som en nøgleprioritering, ikke i tilstrækkelig grad tages højde for korruption i IPA-programmerne for 2007; foreslår, at man øremærker midler til dette formål, som det er sket i forbindelse med Kroatien (15) og Montenegro (16); og opfordrer Kommissionen til at udvikle en mere konsekvent strategi i denne forbindelse, hvor man bygger på erfaringerne fra de seneste udvidelsesrunder;

| 15. | bemærker, at civilsamfundsorganisationer i modtagerlandene bør inddrages mere aktivt i udformningen og iværksættelsen af projekterne; påpeger, at man i fremtidige IPA-programmer bør løse civilsamfundsorganisationernes systematiske afhængighed af donorer for at undgå, at der opstår civilsamfundsorganisationer »på bestilling«, og at man ligeledes bør undersøge problemet med, at nogle af civilsamfundsorganisationerne opstår langs etnisk-politiske konfliktgrænser, navnlig i Bosnien og Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Kosovo (17); forventer, at den nye civilsamfundsfacilitet vil løse mange af problemerne vedrørende EU-programmernes forskellighed, kompleksitet og opdeling; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at civilsamfundsorganisationer i modtagerlandene bør inddrages mere aktivt i udformningen og iværksættelsen af projekterne; påpeger, at man i fremtidige IPA-programmer bør løse civilsamfundsorganisationernes systematiske afhængighed af donorer for at undgå, at der opstår civilsamfundsorganisationer »på bestilling«, og at man ligeledes bør undersøge problemet med, at nogle af civilsamfundsorganisationerne opstår langs etnisk-politiske konfliktgrænser, navnlig i Bosnien og Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Kosovo (17); forventer, at den nye civilsamfundsfacilitet vil løse mange af problemerne vedrørende EU-programmernes forskellighed, kompleksitet og opdeling;

| 16. | hævder, at det er nødvendigt med vedvarende støtte til civilsamfundsorganisationer i kandidatlande og potentielle kandidatlande for at skabe et konkurrencemiljø blandt dem og for at sikre bæredygtighed i deres arbejde med henblik på en resultatorienteret gennemførelse af IPA og fortsat deltagelse i projektforvaltning; |
| --- | --- |

16.

hævder, at det er nødvendigt med vedvarende støtte til civilsamfundsorganisationer i kandidatlande og potentielle kandidatlande for at skabe et konkurrencemiljø blandt dem og for at sikre bæredygtighed i deres arbejde med henblik på en resultatorienteret gennemførelse af IPA og fortsat deltagelse i projektforvaltning;

| 17. | bemærker, at IPA-finansierede projekter og aktiviteter ikke giver EU særlig stor synlighed »i marken« og ikke har skabt nogen såkaldt »bottom-up«-legitimitet for en yderligere tilnærmelse til EU; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at IPA-finansierede projekter og aktiviteter ikke giver EU særlig stor synlighed »i marken« og ikke har skabt nogen såkaldt »bottom-up«-legitimitet for en yderligere tilnærmelse til EU;

| 18. | finder, at der ikke er taget tilstrækkelig højde for uddannelse og ungdomsbeskæftigelse som forudsætninger for langsigtet stabilitet og udvikling; understreger behovet for at bekæmpe arbejdsløshed, navnlig ungdoms- og langtidsarbejdsløshed, som et overordnet problem af stor betydning; foreslår i denne forbindelse, at Kommissionen undersøger muligheden af at gøre større brug af den fleksibilitet, der ligger i IPA, for i relevante tilfælde at gøre det muligt at finansiere foranstaltninger vedrørende komponenterne III-V gennem de to første komponenter; |
| --- | --- |

18.

finder, at der ikke er taget tilstrækkelig højde for uddannelse og ungdomsbeskæftigelse som forudsætninger for langsigtet stabilitet og udvikling; understreger behovet for at bekæmpe arbejdsløshed, navnlig ungdoms- og langtidsarbejdsløshed, som et overordnet problem af stor betydning; foreslår i denne forbindelse, at Kommissionen undersøger muligheden af at gøre større brug af den fleksibilitet, der ligger i IPA, for i relevante tilfælde at gøre det muligt at finansiere foranstaltninger vedrørende komponenterne III-V gennem de to første komponenter;

| 19. | bemærker, at den regionale finansieringsstøtte under IPA er forholdsvis begrænset (omkring 10 % af det samlede IPA), især fordi den dækker 11 interventionsområder i seks lande, lige fra uddannelse og ungdom til nuklear sikkerhed; |
| --- | --- |

19.

bemærker, at den regionale finansieringsstøtte under IPA er forholdsvis begrænset (omkring 10 % af det samlede IPA), især fordi den dækker 11 interventionsområder i seks lande, lige fra uddannelse og ungdom til nuklear sikkerhed;

| 20. | er bekymret over, at de samlede IPA-bevillinger til komponent II i 2007 kun beløb sig på 38 800 000 EUR ud af et samlet IPA på 497 200 000 EUR (det vil sige mindre end 8 %); påpeger, at dette strider mod Kommissionens påstand om, at grænseoverskridende samarbejde bidrager til forsoning og godt naboskab og er særligt relevant i en region, hvor der for nylig har været konflikter; beklager, at det i praksis har været vanskeligt at etablere et effektivt samarbejde af en række årsager, herunder forskellige strukturer og procedurer mellem visse parter såvel som politiske vanskeligheder; opfordrer modtagerlandene og Kommissionen til under denne komponent at fortsætte det eksisterende samarbejde og udvikle et nyt samarbejde i overensstemmelse med målsætningen om fremme af gode naboskabsforbindelser og fremme af økonomisk integration, navnlig inden for miljø, natur- og kulturarv samt bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

20.

er bekymret over, at de samlede IPA-bevillinger til komponent II i 2007 kun beløb sig på 38 800 000 EUR ud af et samlet IPA på 497 200 000 EUR (det vil sige mindre end 8 %); påpeger, at dette strider mod Kommissionens påstand om, at grænseoverskridende samarbejde bidrager til forsoning og godt naboskab og er særligt relevant i en region, hvor der for nylig har været konflikter; beklager, at det i praksis har været vanskeligt at etablere et effektivt samarbejde af en række årsager, herunder forskellige strukturer og procedurer mellem visse parter såvel som politiske vanskeligheder; opfordrer modtagerlandene og Kommissionen til under denne komponent at fortsætte det eksisterende samarbejde og udvikle et nyt samarbejde i overensstemmelse med målsætningen om fremme af gode naboskabsforbindelser og fremme af økonomisk integration, navnlig inden for miljø, natur- og kulturarv samt bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet;

| 21. | 13. er ligeledes bekymret over, at ingen af de IPA-programmer for 2007, som modtagerlandene har indsendt, var direkte rettet mod kvinders rettigheder eller ligestilling mellem kønnene, selv om ligestillingsspørgsmål nævnes som en vigtig udfordring både i statusrapporterne og i de flerårige vejledende planlægningsdokumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at stille førtiltrædelsesmidler til rådighed for at styrke kvinders rettigheder på Balkan, navnlig via ngo'er for kvinder og kvindeorganisationer; opfordrer Kommissionen til at øremærke IPA-midler i overensstemmelse hermed for at fremme ligestillingsorienteret budgettering inden for førtiltrædelsespolitikken og tilskynde modtagerlandene til at forelægge relevante projektforslag; |
| --- | --- |

21.

13. er ligeledes bekymret over, at ingen af de IPA-programmer for 2007, som modtagerlandene har indsendt, var direkte rettet mod kvinders rettigheder eller ligestilling mellem kønnene, selv om ligestillingsspørgsmål nævnes som en vigtig udfordring både i statusrapporterne og i de flerårige vejledende planlægningsdokumenter; gentager sin opfordring til Kommissionen om at stille førtiltrædelsesmidler til rådighed for at styrke kvinders rettigheder på Balkan, navnlig via ngo'er for kvinder og kvindeorganisationer; opfordrer Kommissionen til at øremærke IPA-midler i overensstemmelse hermed for at fremme ligestillingsorienteret budgettering inden for førtiltrædelsespolitikken og tilskynde modtagerlandene til at forelægge relevante projektforslag;

| 22. | understreger, at det er nødvendigt at inddrage stadig flere ngo'er i udformningen og gennemførelsen af IPA-støttede projekter, således at det sikres, at bistand fra IPA afspejler reelle behov og forventninger, og at bidrage til at gøre IPA-projekter mere synlige og fremme udviklingen af et levende og aktivt civilsamfund i modtagerlandene; |
| --- | --- |

22.

understreger, at det er nødvendigt at inddrage stadig flere ngo'er i udformningen og gennemførelsen af IPA-støttede projekter, således at det sikres, at bistand fra IPA afspejler reelle behov og forventninger, og at bidrage til at gøre IPA-projekter mere synlige og fremme udviklingen af et levende og aktivt civilsamfund i modtagerlandene;

| 23. | opfordrer Den Europæiske Revisionsret til inden udgangen af 2010 at udarbejde en midtvejssærberetning om gennemførelsen af IPA; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Den Europæiske Revisionsret til inden udgangen af 2010 at udarbejde en midtvejssærberetning om gennemførelsen af IPA;

*

* *

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Revisionsretten samt til regeringerne, parlamenterne og de nationale revisionsorganer i de lander, der drager fordel af IPA. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Revisionsretten samt til regeringerne, parlamenterne og de nationale revisionsorganer i de lander, der drager fordel af IPA.

---

(1)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82.

(2)  EUT L 170 af 29.6.2007, s. 1.

(3)  EUT C 311 af 5.12.2008, s. 42.

(4)  EUT C 285 af 27.11.2007, s. 1.

(5)  31.3.2008, http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/elarg_aar.pdf.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0363.

(7)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0120.

(8)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0172.

(9)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0224.

(10)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0005.

(11)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0582.

(12)  I henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244(1999).

(13)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/publicationsCom.do? language=EN&body=CONT.

(14)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(15)  Projekt 2007/019-247: Forbedring af samarbejdet mellem agenturer ved bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, et projekt til 2 500 000 EUR til styrkelse af samarbejdsorganet under Justitsministeriet, der står i spidsen for strategien for bekæmpelse af korruption og for sensibiliseringen af offentligheden i forbindelse med korruptionsspørgsmål.

(16)  Project 2007/19300: Bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption. Formålet med dette projekt er at bekæmpe organiseret kriminalitet og korruption ved at forbedre resultaterne hos og samarbejdet mellem de forskellige retshåndhævende myndigheder. Det er knyttet sammen med regeringens mere overordnede strategi- og handlingsplan for korruptionsbekæmpelse. Der er øremærket 3 000 000 EUR til dette projekt.

(17)  I henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1244(1999).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/7

---

Onsdag, den 22. april 2009Effektiv fuldbyrdelse af domme i EU

P6_TA(2009)0238

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om effektiv fuldbyrdelse af domme i EU: adgangen til oplysninger om skyldneres aktiver (2008/2233(INI))

2010/C 184 E/02

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 65,

der henviser til Kommissionens grønbog af 6. marts 2008 om større effektivitet i fuldbyrdelsen af retsafgørelser i Den Europæiske Union: adgangen til oplysninger om skyldneres aktiver (KOM(2008)0128),

der henviser til Kommissionens grønbog af 24. oktober 2006 om større effektivitet i fuldbyrdelsen af retsafgørelser i Den Europæiske Union: udlæg i bankindeståender (KOM(2006)0618) og Parlamentets beslutning herom af 25. oktober 2007 (1),

der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 med henstillinger til Kommissionen om e-justice (2),

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 3. december 2008,

der henviser til udtalelse af 22. september 2008 fra den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0252/2009),

| A. | der henviser til, at vedtagelsen af et fællesskabsinstrument på området samarbejde om civilretlige spørgsmål med grænseoverskridende virkninger i henhold til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet kun kan tages i betragtning, hvis det påvises, at det på nationalt plan er umuligt at afhjælpe en hindring for det indre markeds oprettelse eller af dets funktion, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at vedtagelsen af et fællesskabsinstrument på området samarbejde om civilretlige spørgsmål med grænseoverskridende virkninger i henhold til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet kun kan tages i betragtning, hvis det påvises, at det på nationalt plan er umuligt at afhjælpe en hindring for det indre markeds oprettelse eller af dets funktion,

| B. | der henviser til, at betalingsforsinkelser og manglende betaling skader virksomhedernes og forbrugernes interesser, især når kreditor og fuldbyrdelsesmyndigheder ikke har oplysninger om skyldnerens opholdssted eller aktiver, og at dette forværres af det nuværende økonomiske klima, hvor likviditet er afgørende for virksomhedernes overlevelse, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at betalingsforsinkelser og manglende betaling skader virksomhedernes og forbrugernes interesser, især når kreditor og fuldbyrdelsesmyndigheder ikke har oplysninger om skyldnerens opholdssted eller aktiver, og at dette forværres af det nuværende økonomiske klima, hvor likviditet er afgørende for virksomhedernes overlevelse,

| C. | der henviser til, at vanskelighederne ved grænseoverskridende inddrivelse af gæld kan udgøre en alvorlig hindring for den frie bevægelighed for betalingspåbud inden for EU og kan hindre adgangen til retsbeskyttelse, og at mulighederne for at opnå retfærdighed og standarderne for god forretningsskik undermineres, hvis retsafgørelser ikke kan håndhæves, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vanskelighederne ved grænseoverskridende inddrivelse af gæld kan udgøre en alvorlig hindring for den frie bevægelighed for betalingspåbud inden for EU og kan hindre adgangen til retsbeskyttelse, og at mulighederne for at opnå retfærdighed og standarderne for god forretningsskik undermineres, hvis retsafgørelser ikke kan håndhæves,

| D. | der henviser til, at gældsinddrivelse generelt udgør et stort problem, som forværres i forbindelse med grænseoverskridende krav, især for små virksomheder, der ikke råder over specialiserede jurister eller særlige inkassoafdelinger og ofte er i den uheldige situation, at de må afsætte personale, knappe finansielle ressourcer og frem for alt tid til løsningen af dette problem i stedet for til produktive aktiviteter, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at gældsinddrivelse generelt udgør et stort problem, som forværres i forbindelse med grænseoverskridende krav, især for små virksomheder, der ikke råder over specialiserede jurister eller særlige inkassoafdelinger og ofte er i den uheldige situation, at de må afsætte personale, knappe finansielle ressourcer og frem for alt tid til løsningen af dette problem i stedet for til produktive aktiviteter,

| E. | der henviser til, at der er tegn på, at direktivet om forsinkede betalinger (3) ikke overholdes i tilstrækkelig grad, og at der ikke er tilstrækkeligt kendskab til dette; der henviser til, at direktivet, hvis det nu bliver ajourført og korrekt gennemført, kan have væsentlig betydning for nedbringelsen af forsinkede eller manglende betalinger, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er tegn på, at direktivet om forsinkede betalinger (3) ikke overholdes i tilstrækkelig grad, og at der ikke er tilstrækkeligt kendskab til dette; der henviser til, at direktivet, hvis det nu bliver ajourført og korrekt gennemført, kan have væsentlig betydning for nedbringelsen af forsinkede eller manglende betalinger,

| F. | der henviser til, at der er enorme forskelle på de forskellige nationale kontrakt- og insolvenslovgivninger med hensyn til, hvordan kreditorerne kan sikre deres fordring i en kontrakt, navnlig ved anvendelse af klausuler om ejendomsforbehold eller andre lignende mekanismer, som nogle gange omgås på grund af disse forskelle, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er enorme forskelle på de forskellige nationale kontrakt- og insolvenslovgivninger med hensyn til, hvordan kreditorerne kan sikre deres fordring i en kontrakt, navnlig ved anvendelse af klausuler om ejendomsforbehold eller andre lignende mekanismer, som nogle gange omgås på grund af disse forskelle,

| G. | der henviser til, at vedtagelsen af en fællesskabslovgivning vedrørende den effektive fuldbyrdelse af retsafgørelser skal omfatte samtlige debitorer, uden at der som udgangspunkt skelnes mellem debitorer i god og ond tro, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at vedtagelsen af en fællesskabslovgivning vedrørende den effektive fuldbyrdelse af retsafgørelser skal omfatte samtlige debitorer, uden at der som udgangspunkt skelnes mellem debitorer i god og ond tro,

| H. | der henviser til, at undladelse af betaling samt forsinket og manglende betaling af gæld ofte forværres af utilstrækkelig opmærksomhed fra parterne forud for og på tidspunktet for kontraktindgåelsen; der henviser til, at der er behov for større vægt på kommerciel opmærksomhed og muligheden for i »europæisk« stil at anvende frivillige klausuler i henhold til den fælles referenceramme (CFR), hvilket vil sikre, at parterne på behørig vis tager stilling til disse problemer i begyndelsen af deres kommercielle forhold, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at undladelse af betaling samt forsinket og manglende betaling af gæld ofte forværres af utilstrækkelig opmærksomhed fra parterne forud for og på tidspunktet for kontraktindgåelsen; der henviser til, at der er behov for større vægt på kommerciel opmærksomhed og muligheden for i »europæisk« stil at anvende frivillige klausuler i henhold til den fælles referenceramme (CFR), hvilket vil sikre, at parterne på behørig vis tager stilling til disse problemer i begyndelsen af deres kommercielle forhold,

| I. | der henviser til, at Parlamentet har fået kendskab til, at der kan være et alvorligt problem i grænseoverskridende tilfælde med genstridige skyldnere, dvs. personer, der kunne betale deres gæld eller opfylde deres forpligtelser, men som ikke gør det, eller personer, om hvem det kan antages at være en risiko for, at de ikke vil betale, hvad de skylder, selv om der er afsagt dom mod dem; der henviser til, at sådanne personer ofte placerer væsentlige aktiver hos forskellige enheder, stråmænd og truster, og at vellykket håndhævelse ikke kan gennemføres uden de nødvendige oplysninger; der henviser til, at det ofte er nødvendigt at indhente sådanne oplysninger, uden at den genstridige skyldner får kendskab til det - idet skyldneren ofte vil kunne flytte aktiver til en anden jurisdiktion med kort varsel, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Parlamentet har fået kendskab til, at der kan være et alvorligt problem i grænseoverskridende tilfælde med genstridige skyldnere, dvs. personer, der kunne betale deres gæld eller opfylde deres forpligtelser, men som ikke gør det, eller personer, om hvem det kan antages at være en risiko for, at de ikke vil betale, hvad de skylder, selv om der er afsagt dom mod dem; der henviser til, at sådanne personer ofte placerer væsentlige aktiver hos forskellige enheder, stråmænd og truster, og at vellykket håndhævelse ikke kan gennemføres uden de nødvendige oplysninger; der henviser til, at det ofte er nødvendigt at indhente sådanne oplysninger, uden at den genstridige skyldner får kendskab til det - idet skyldneren ofte vil kunne flytte aktiver til en anden jurisdiktion med kort varsel,

| J. | der henviser til, at Parlamentet endvidere har fået kendskab til, at visse suveræne stater ikke efterkommer voldgiftskendelser eller afgørelser fra domstole i andre lande, hvilket har ført til, at der er opstået såkaldte »vulturefunds«, som overtager den pågældende stats gæld for et meget begrænset beløb og derefter forsøger at tjene på fuldbyrdelsen; det ville formentlig være bedre og mere retfærdigt at give de oprindelige kreditorer mulighed for selv at opnå fyldestgørelse, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet endvidere har fået kendskab til, at visse suveræne stater ikke efterkommer voldgiftskendelser eller afgørelser fra domstole i andre lande, hvilket har ført til, at der er opstået såkaldte »vulturefunds«, som overtager den pågældende stats gæld for et meget begrænset beløb og derefter forsøger at tjene på fuldbyrdelsen; det ville formentlig være bedre og mere retfærdigt at give de oprindelige kreditorer mulighed for selv at opnå fyldestgørelse,

| K. | der henviser til, at det er anført, at der er få stater, der ikke har nogen former for aktiver uden for deres egne grænser, og at såfremt en kreditor ikke har udsigt til at opnå fuldbyrdelse i sin egen medlemsstat (alene) eller i den berørte medlemsstat, er der kun mulighed for at opnå effektiv fuldbyrdelse gennem domstole i udlandet, navnlig domstole i andre EU-medlemsstater, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er anført, at der er få stater, der ikke har nogen former for aktiver uden for deres egne grænser, og at såfremt en kreditor ikke har udsigt til at opnå fuldbyrdelse i sin egen medlemsstat (alene) eller i den berørte medlemsstat, er der kun mulighed for at opnå effektiv fuldbyrdelse gennem domstole i udlandet, navnlig domstole i andre EU-medlemsstater,

| L. | der henviser til, at de enkelte medlemsstater ifølge Bruxelles I-forordningen (4) har deres egne foreløbige retsmidler, som er udformet i og reguleret af deres nationale love, og at nævnte forordning ikke foreskriver en pligt til gensidig anerkendelse og håndhævelse af ensidige retsafgørelser, der henviser til, at den modtagende ret eksekverer retsafgørelser, der fastslår retsstillingen mellem to parter, således at retten med de for den til rådighed stående midler giver dem en så vidt mulig tilsvarende retskraft, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de enkelte medlemsstater ifølge Bruxelles I-forordningen (4) har deres egne foreløbige retsmidler, som er udformet i og reguleret af deres nationale love, og at nævnte forordning ikke foreskriver en pligt til gensidig anerkendelse og håndhævelse af ensidige retsafgørelser, der henviser til, at den modtagende ret eksekverer retsafgørelser, der fastslår retsstillingen mellem to parter, således at retten med de for den til rådighed stående midler giver dem en så vidt mulig tilsvarende retskraft,

| M. | der henviser til, at foreløbige retsmidler omfatter: i) kendelser, hvorefter der skal gives oplysninger om de aktiver, hvori der kan søges fyldestgørelse på grundlag af en dom og ii) kendelser, der skal sikre aktivet forud for fuldbyrdelsen og iii) kan også tage form af en foreløbig kendelse om betaling, som sikrer kreditor omgående betaling, mens udfaldet af den underliggende tvist afventes, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at foreløbige retsmidler omfatter: i) kendelser, hvorefter der skal gives oplysninger om de aktiver, hvori der kan søges fyldestgørelse på grundlag af en dom og ii) kendelser, der skal sikre aktivet forud for fuldbyrdelsen og iii) kan også tage form af en foreløbig kendelse om betaling, som sikrer kreditor omgående betaling, mens udfaldet af den underliggende tvist afventes,

| N. | der henviser til, at anvendelse af foreløbige retsmidler bør bevilges på betingelser, der svarer til dem, der anvendes af De Europæiske Fællesskabers Domstol, nemlig at kreditor over for domstolen godtgør, at der foreligger et berettiget krav (en eksigibel rettighed i form af en domstolskendelse eller et officielt bekræftet dokument eller bevis for kravet, således at kravet umiddelbart forekommer berettiget – fumus boni juris) og påvise den presserende karakter (en reel risiko for, at fuldbyrdelsen af kravet kan komme i fare, hvis foranstaltningen ikke bevilges (»periculum in mora«)), og henviser til, at bevilling af sådanne foranstaltninger kan gøres betinget af en sikkerhedsstillelse, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at anvendelse af foreløbige retsmidler bør bevilges på betingelser, der svarer til dem, der anvendes af De Europæiske Fællesskabers Domstol, nemlig at kreditor over for domstolen godtgør, at der foreligger et berettiget krav (en eksigibel rettighed i form af en domstolskendelse eller et officielt bekræftet dokument eller bevis for kravet, således at kravet umiddelbart forekommer berettiget – fumus boni juris) og påvise den presserende karakter (en reel risiko for, at fuldbyrdelsen af kravet kan komme i fare, hvis foranstaltningen ikke bevilges (»periculum in mora«)), og henviser til, at bevilling af sådanne foranstaltninger kan gøres betinget af en sikkerhedsstillelse,

| O. | mener, at forsinket retfærdighed i småsager, navnlig i sager hvor sagsomkostningerne ellers kunne være uoverkommelige, er ensbetydende med manglende retfærdighed, og at det i større sager kan være manglende oplysninger om aktiver, der kan vise sig at være den største forhindring; finder derfor, at anvendelsen af foreløbige retsmidler kan være en god løsning i begge sagstyper, |
| --- | --- |

O.

mener, at forsinket retfærdighed i småsager, navnlig i sager hvor sagsomkostningerne ellers kunne være uoverkommelige, er ensbetydende med manglende retfærdighed, og at det i større sager kan være manglende oplysninger om aktiver, der kan vise sig at være den største forhindring; finder derfor, at anvendelsen af foreløbige retsmidler kan være en god løsning i begge sagstyper,

| P. | der henviser endvidere til, at alle fællesskabsforanstaltninger, hvorved der kan skaffes adgang til oplysninger, også må overvejes på baggrund af denne type sager, hvor manglen på oplysninger skaber stor uretfærdighed; der henviser til, at medmindre kreditor har adgang til oplysninger om en skyldners aktiver (og navnlig en genstridig skyldner), der kan benyttes til fuldbyrdelse af en retsafgørelse, vil kreditoren ikke kunne få fuldbyrdet afgørelsen, |
| --- | --- |

P.

der henviser endvidere til, at alle fællesskabsforanstaltninger, hvorved der kan skaffes adgang til oplysninger, også må overvejes på baggrund af denne type sager, hvor manglen på oplysninger skaber stor uretfærdighed; der henviser til, at medmindre kreditor har adgang til oplysninger om en skyldners aktiver (og navnlig en genstridig skyldner), der kan benyttes til fuldbyrdelse af en retsafgørelse, vil kreditoren ikke kunne få fuldbyrdet afgørelsen,

| Q. | der henviser til, at dette problem i praksis ikke er begrænset til sager, hvor der allerede er afsagt en dom, der ikke er blevet opfyldt, men også kan opstå, inden kreditorer gør deres krav gældende, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at dette problem i praksis ikke er begrænset til sager, hvor der allerede er afsagt en dom, der ikke er blevet opfyldt, men også kan opstå, inden kreditorer gør deres krav gældende,

| R. | der henviser til, at det imidlertid er meget vigtigt, at de foranstaltninger, der foreslås, er forholdsmæssige, og at de ikke blot kopierer det, der allerede kan opnås ved hjælp af eksisterende nationale foranstaltninger, og de bør kun gælde for grænseoverskridende krav, idet enhver unødvendig harmonisering bør undgås, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det imidlertid er meget vigtigt, at de foranstaltninger, der foreslås, er forholdsmæssige, og at de ikke blot kopierer det, der allerede kan opnås ved hjælp af eksisterende nationale foranstaltninger, og de bør kun gælde for grænseoverskridende krav, idet enhver unødvendig harmonisering bør undgås,

| S. | der henviser til, at der er blevet udtrykt en vis bekymring for, at visse af idéerne om effektiv fuldbyrdelse af domme i EU via åbenhed omkring skyldneres aktiver kan krænke grundlæggende rettigheder, herunder retten til respekt for privatlivets fred (databeskyttelse), underminere proceduremæssige garantier og stride mod mange medlemsstaters forfatningsmæssige traditioner, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der er blevet udtrykt en vis bekymring for, at visse af idéerne om effektiv fuldbyrdelse af domme i EU via åbenhed omkring skyldneres aktiver kan krænke grundlæggende rettigheder, herunder retten til respekt for privatlivets fred (databeskyttelse), underminere proceduremæssige garantier og stride mod mange medlemsstaters forfatningsmæssige traditioner,

| T. | der henviser til, at de forslag, der fremsættes, skal være omkostningseffektive og skal integreres i andre af Fællesskabets politikområder for at undgå unødvendigt dobbeltarbejde, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at de forslag, der fremsættes, skal være omkostningseffektive og skal integreres i andre af Fællesskabets politikområder for at undgå unødvendigt dobbeltarbejde,

| 1. | glæder sig over ovennævnte grønbog fra Kommissionen af 6. marts 2008, idet den bidrager til gennemførelse af Lissabonstrategien; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over ovennævnte grønbog fra Kommissionen af 6. marts 2008, idet den bidrager til gennemførelse af Lissabonstrategien;

| 2. | mener, at den uigennemskuelige adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at tvinge skyldneren til at opfylde sine forpligtelser, er i modstrid med de fælles principper om god tro og erstatningsansvar; mener, at manglen på kendskab til de nationale lovgivninger på området for fuldbyrdelsesmidler eller manglende effektivitet er til hinder for etableringen af et harmoniseret indre marked og medfører unødige omkostninger; |
| --- | --- |

2.

mener, at den uigennemskuelige adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at tvinge skyldneren til at opfylde sine forpligtelser, er i modstrid med de fælles principper om god tro og erstatningsansvar; mener, at manglen på kendskab til de nationale lovgivninger på området for fuldbyrdelsesmidler eller manglende effektivitet er til hinder for etableringen af et harmoniseret indre marked og medfører unødige omkostninger;

| 3. | bemærker, at betalingsforsinkelser, manglende betaling og vanskelighederne med at inddrive gælden skader såvel virksomhedernes som forbrugernes interesser, mindsker tilliden til det indre marked og svækker retsforfølgelsen; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at betalingsforsinkelser, manglende betaling og vanskelighederne med at inddrive gælden skader såvel virksomhedernes som forbrugernes interesser, mindsker tilliden til det indre marked og svækker retsforfølgelsen;

| 4. | støtter en integreret og effektiv strategi i henhold til principperne om bedre lovgivning, og mener, at målsætningen om inddrivelse af fordringer skal gennemføres, således at det sikres, at der ikke sker forskelsbehandling, at følsomme oplysninger beskyttes, og at de juridiske garantier iagttages, og ved at der i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet træffes foranstaltninger for at sikre den nødvendige gennemsigtighed og for at formindske informations- og forvaltningsomkostningerne betydeligt; |
| --- | --- |

4.

støtter en integreret og effektiv strategi i henhold til principperne om bedre lovgivning, og mener, at målsætningen om inddrivelse af fordringer skal gennemføres, således at det sikres, at der ikke sker forskelsbehandling, at følsomme oplysninger beskyttes, og at de juridiske garantier iagttages, og ved at der i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet træffes foranstaltninger for at sikre den nødvendige gennemsigtighed og for at formindske informations- og forvaltningsomkostningerne betydeligt;

| 5. | fastholder, at kreditoren ud over offentligt tilgængelige oplysninger ligeledes - via den kompetente myndighed eller under dennes kontrol - let og på en måde, der kan gennemføres i hele det indre marked, bør kunne få adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at kunne iværksætte en fuldbyrdelsesprocedure og inddrive kravet; |
| --- | --- |

5.

fastholder, at kreditoren ud over offentligt tilgængelige oplysninger ligeledes - via den kompetente myndighed eller under dennes kontrol - let og på en måde, der kan gennemføres i hele det indre marked, bør kunne få adgang til de oplysninger, der er nødvendige for at kunne iværksætte en fuldbyrdelsesprocedure og inddrive kravet;

| 6. | er enige med Kommissionen i, at grænseoverskrivende inddrivelse af gæld gennem fuldbyrdelse af retsafgørelser er et stort problem for det indre marked, men mener at Kommissionens løsningsforslag skal videreudvikles yderligere med henblik på at løse det vanskeligste problem, nemlig problemet med genstridige skyldnere; |
| --- | --- |

6.

er enige med Kommissionen i, at grænseoverskrivende inddrivelse af gæld gennem fuldbyrdelse af retsafgørelser er et stort problem for det indre marked, men mener at Kommissionens løsningsforslag skal videreudvikles yderligere med henblik på at løse det vanskeligste problem, nemlig problemet med genstridige skyldnere;

Forslaget om at udarbejde en håndbog om national lovgivning og praksis vedrørende fuldbyrdelse

| 7. | bemærker, at en sådan håndbog kan være omstændelig og dyr at fremstille og ajourføre, at det for de enkelte borgere, der indgiver klager, kan være lettere kun at skulle beskæftige sig med én ordning, og at kreditorerne i de fleste tilfælde vil skulle søge rådgivning hos jurister inden for det relevante udenlandske retsområde; mener, at en strømlinet version imidlertid kan være nyttig i mangel af en anvendelig grænseoverskridende ordning; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at en sådan håndbog kan være omstændelig og dyr at fremstille og ajourføre, at det for de enkelte borgere, der indgiver klager, kan være lettere kun at skulle beskæftige sig med én ordning, og at kreditorerne i de fleste tilfælde vil skulle søge rådgivning hos jurister inden for det relevante udenlandske retsområde; mener, at en strømlinet version imidlertid kan være nyttig i mangel af en anvendelig grænseoverskridende ordning;

| 8. | er af den faste overbevisning, at det ville være nyttigt at offentliggøre nationale oversigter over udenlandske advokater, der udøver deres rettigheder på det indre marked i henhold til direktiv 77/249/EØF (5) og 98/5/EF (6); påpeger, at der kan indsættes et link til sådanne nationale vejledninger på en af Kommissionens websteder; |
| --- | --- |

8.

er af den faste overbevisning, at det ville være nyttigt at offentliggøre nationale oversigter over udenlandske advokater, der udøver deres rettigheder på det indre marked i henhold til direktiv 77/249/EØF (5) og 98/5/EF (6); påpeger, at der kan indsættes et link til sådanne nationale vejledninger på en af Kommissionens websteder;

Forøgelse af de oplysninger, der er til rådighed i offentlige registre, og forbedring af adgangen hertil

| 9. | er imod at give uberettiget, vilkårlig og forskellig adgang til alle former for oplysninger fra folkeregister og de sociale sikringsordningers og skattevæsenets registre og er for en tilstrækkelig og rimelig ramme med henblik på at sikre effektiv fuldbyrdelse af domme i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

9.

er imod at give uberettiget, vilkårlig og forskellig adgang til alle former for oplysninger fra folkeregister og de sociale sikringsordningers og skattevæsenets registre og er for en tilstrækkelig og rimelig ramme med henblik på at sikre effektiv fuldbyrdelse af domme i Den Europæiske Union;

| 10. | mener, at adgang til folkeregistre (i de lande, hvor der findes sådanne registre) måske kunne være nyttigt med henblik på at opspore uheldige privatpersoner, der ikke betaler underholdsbidrag eller ydelserne på personlige lån og på at undgå misbrug; |
| --- | --- |

10.

mener, at adgang til folkeregistre (i de lande, hvor der findes sådanne registre) måske kunne være nyttigt med henblik på at opspore uheldige privatpersoner, der ikke betaler underholdsbidrag eller ydelserne på personlige lån og på at undgå misbrug;

| 11. | mener, at bedre adgang til de sociale sikringsordningers og skattevæsenets registre er blevet benyttet i bestemte jurisdiktioner med visse positive resultater, men at det desuden er nødvendigt at sikre reglerne om databeskyttelse og fortrolighed; påpeger, at dette er et følsomt anliggende for den brede offentlighed, og at der desuden meget vel kan være juridiske problemer forbundet med at benytte oplysninger til et andet formål end det, de er blevet indhentet til; |
| --- | --- |

11.

mener, at bedre adgang til de sociale sikringsordningers og skattevæsenets registre er blevet benyttet i bestemte jurisdiktioner med visse positive resultater, men at det desuden er nødvendigt at sikre reglerne om databeskyttelse og fortrolighed; påpeger, at dette er et følsomt anliggende for den brede offentlighed, og at der desuden meget vel kan være juridiske problemer forbundet med at benytte oplysninger til et andet formål end det, de er blevet indhentet til;

| 12. | bemærker endvidere, at selvangivelser og oplysninger fra de sociale sikringsordningers registre er fortrolige i mange medlemsstater, og at ideen om et register, med alle de risici der er for, at oplysninger havner i de forkerte hænder, ikke vil blive hilst velkommen i de pågældende lande og vil blive betragtet som misbrug af den udøvende magt; |
| --- | --- |

12.

bemærker endvidere, at selvangivelser og oplysninger fra de sociale sikringsordningers registre er fortrolige i mange medlemsstater, og at ideen om et register, med alle de risici der er for, at oplysninger havner i de forkerte hænder, ikke vil blive hilst velkommen i de pågældende lande og vil blive betragtet som misbrug af den udøvende magt;

| 13. | fastholder, at hvis forslaget ikke står i rimeligt forhold til formålet, kan det føre til misbrug og kan indebære en krænkelse af retten til respekt for privatlivets fred; |
| --- | --- |

13.

fastholder, at hvis forslaget ikke står i rimeligt forhold til formålet, kan det føre til misbrug og kan indebære en krænkelse af retten til respekt for privatlivets fred;

Informationsudveksling mellem fuldbyrdelsesmyndighederne

| 14. | mener, at ideen om et bedre samarbejde mellem de offentlige fuldbyrdelsesmyndigheder kan være værd at undersøge nærmere på, men påpeger, at der ikke findes sådanne myndigheder i alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

14.

mener, at ideen om et bedre samarbejde mellem de offentlige fuldbyrdelsesmyndigheder kan være værd at undersøge nærmere på, men påpeger, at der ikke findes sådanne myndigheder i alle medlemsstaterne;

Skyldnererklæring

| 15. | er af den opfattelse, at en skyldnererklæring godt kan bruges som led i proceduren for fuldbyrdelse af en dom, hvis den kan understøttes af sanktioner i henhold til den nationale lovgivning; |
| --- | --- |

15.

er af den opfattelse, at en skyldnererklæring godt kan bruges som led i proceduren for fuldbyrdelse af en dom, hvis den kan understøttes af sanktioner i henhold til den nationale lovgivning;

| 16. | mener ikke, at der er behov for fællesskabsforanstaltninger på dette område, så længe det ikke er bevist, at medlemsstaternes eksisterende instrumenter ikke er effektive; |
| --- | --- |

16.

mener ikke, at der er behov for fællesskabsforanstaltninger på dette område, så længe det ikke er bevist, at medlemsstaternes eksisterende instrumenter ikke er effektive;

Andre retsmidler

| 17. | foreslår, at ideen om indførelse af en form for foreløbigt fællesskabsretsmiddel som supplement til de nationale domstoles retsmidler, kan overvejes; finder, at et sådant retsmiddel kunne have form af en enkel, fleksibel procedure, som kunne have gyldighed i hele EU, hvorved forsinkelser og unødige omkostninger kunne undgås; er af den opfattelse, at et sådant retsmiddel også ville være effektivt og retfærdigt over for ikke-parter; |
| --- | --- |

17.

foreslår, at ideen om indførelse af en form for foreløbigt fællesskabsretsmiddel som supplement til de nationale domstoles retsmidler, kan overvejes; finder, at et sådant retsmiddel kunne have form af en enkel, fleksibel procedure, som kunne have gyldighed i hele EU, hvorved forsinkelser og unødige omkostninger kunne undgås; er af den opfattelse, at et sådant retsmiddel også ville være effektivt og retfærdigt over for ikke-parter;

| 18. | foreslår, at en sådan foranstaltning også kunne finde anvendelse på voldgiftskrav, og at der også bør tages hensyn hertil i forbindelse med den kommende revision af Bruxelles I-forordningen; |
| --- | --- |

18.

foreslår, at en sådan foranstaltning også kunne finde anvendelse på voldgiftskrav, og at der også bør tages hensyn hertil i forbindelse med den kommende revision af Bruxelles I-forordningen;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at give dette spørgsmål høj prioritet og foretage a) en detaljeret vurdering af problemet, b) en feasibility-undersøgelse vedrørende eventuelle fællesskabsinstrumenter og c) en konsekvensanalyse af eventuelle fællesskabsretlige retsmidler begrænset til grænseoverskridende aspekter; finder, at Kommissionens undersøgelse endvidere bør fastsætte og behørigt begrunde det korrekte retsgrundlag for eventuelle forslag til fællesskabsinstrumenter, som bør være begrænsede til grænseoverskridende tilfælde og bør supplere og ikke gribe ind i de rent nationale retsmidler på dette område; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at give dette spørgsmål høj prioritet og foretage a) en detaljeret vurdering af problemet, b) en feasibility-undersøgelse vedrørende eventuelle fællesskabsinstrumenter og c) en konsekvensanalyse af eventuelle fællesskabsretlige retsmidler begrænset til grænseoverskridende aspekter; finder, at Kommissionens undersøgelse endvidere bør fastsætte og behørigt begrunde det korrekte retsgrundlag for eventuelle forslag til fællesskabsinstrumenter, som bør være begrænsede til grænseoverskridende tilfælde og bør supplere og ikke gribe ind i de rent nationale retsmidler på dette område;

| 20. | anmoder indtrængende kommissionen om grundigt at overveje de foranstaltninger forud for og på tidspunktet for kontraktindgåelse, som kan forbindes med udviklingen af CFR og alle andre frivillige instrumenter, der hidrører herfra, med henblik på at sikre, at parterne i europæiske grænseoverskridende kontrakter tager stilling til problemerne med forsinket og manglende betaling ved kontraktindgåelse; |
| --- | --- |

20.

anmoder indtrængende kommissionen om grundigt at overveje de foranstaltninger forud for og på tidspunktet for kontraktindgåelse, som kan forbindes med udviklingen af CFR og alle andre frivillige instrumenter, der hidrører herfra, med henblik på at sikre, at parterne i europæiske grænseoverskridende kontrakter tager stilling til problemerne med forsinket og manglende betaling ved kontraktindgåelse;

| 21. | forventer i høj grad en fornyet gennemgang af direktivet om forsinkede betalinger og opfordrer inderligt Kommissionen til hurtigst muligt at påbegynde en sådan gennemgang i lyset af det aktuelle økonomiske klima; |
| --- | --- |

21.

forventer i høj grad en fornyet gennemgang af direktivet om forsinkede betalinger og opfordrer inderligt Kommissionen til hurtigst muligt at påbegynde en sådan gennemgang i lyset af det aktuelle økonomiske klima;

| 22. | foreslår, at der foretages en undersøgelse af forskellene i de nationale retlige fremgangsmåder med hensyn til ejendomsforbehold og andre lignende mekanismer med henblik på at sikre deres gensidige anerkendelse; |
| --- | --- |

22.

foreslår, at der foretages en undersøgelse af forskellene i de nationale retlige fremgangsmåder med hensyn til ejendomsforbehold og andre lignende mekanismer med henblik på at sikre deres gensidige anerkendelse;

| 23. | understreger betydningen af, at indehaveren af en formueret, som er anerkendt i en retsafgørelse, kan udøve sin ret på samme måde som udstederen; |
| --- | --- |

23.

understreger betydningen af, at indehaveren af en formueret, som er anerkendt i en retsafgørelse, kan udøve sin ret på samme måde som udstederen;

*

* *

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  EFT C 263 E af 16.10.2008, s. 655.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0637.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/35/EF af 29. juni 2000 om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner (EFT L 200 af 8.8.2000, s. 35).

(4)  Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1).

(5)  Rådets direktiv 77/249/EØF af 22. marts 1977 om lettelser med henblik på den faktiske gennemførelse af advokaters fri udveksling af tjenesteydelser (EFT L 78 af 26.3.1977, s. 17).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/5/EF af 16. februar 1998 om lettelse af adgangen til varig udøvelse af advokaterhvervet i en anden medlemsstat end den, hvor beskikkelsen er opnået (EFT L 77 af 14.3.1998, s. 36).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/12

---

Onsdag, den 22. april 2009Årlig betænkning 2008 om aktiviterne i Udvalget for Andragender

P6_TA(2009)0239

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i 2008 (2008/2301(INI))

2010/C 184 E/03

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender,

der henviser til resultaterne af udvalgets undersøgelsesrejser til Rumænien, Bulgarien og Frankrig i 2008 og de tilhørende betænkninger og henstillinger, som er godkendt i udvalget,

der henviser til EF-traktatens artikel 21 og 194, som giver alle EU-borgere og personer med bopæl i en medlemsstat ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet,

der henviser til forretningsordenens artikel 45 og artikel 192, stk. 6,

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A6-0232/2009),

| A. | der henviser til betydningen af processen i forbindelse med andragender og dens særlige kendetegn, som giver det ansvarlige udvalg mulighed for at søge løsninger og forklaringer på vegne af de EU-borgere, der indgiver andragender til Parlamentet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til betydningen af processen i forbindelse med andragender og dens særlige kendetegn, som giver det ansvarlige udvalg mulighed for at søge løsninger og forklaringer på vegne af de EU-borgere, der indgiver andragender til Parlamentet,

| B. | der henviser til, at et voksende antal EU-borgere indgiver andragender til Parlamentet, og at Udvalget for Andragender bestræber sig på at fremskynde sine procedurer yderligere, så det kant yde en bedre service til de borgere, der anmoder udvalget om bistand, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et voksende antal EU-borgere indgiver andragender til Parlamentet, og at Udvalget for Andragender bestræber sig på at fremskynde sine procedurer yderligere, så det kant yde en bedre service til de borgere, der anmoder udvalget om bistand,

| C. | der henviser til, at adskillige af de henstillinger, der blev vedtaget i betænkningen for 2007, endnu ikke er blevet ført ud i livet af Parlamentets myndigheder, herunder anmodningen om en omgående forbedring af Udvalget for Andragenders administrative ressourcer i form af både sproglig og juridisk ekspertise, således at Parlamentet får bedre muligheder for at gennemføre uafhængige undersøgelser af de andragender, det modtager, og f.eks. arbejde tættere sammen med SOLVIT på området for andragender og klager i forbindelse med det indre marked samt oprette en fælles EU-portal for EU-borgerne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at adskillige af de henstillinger, der blev vedtaget i betænkningen for 2007, endnu ikke er blevet ført ud i livet af Parlamentets myndigheder, herunder anmodningen om en omgående forbedring af Udvalget for Andragenders administrative ressourcer i form af både sproglig og juridisk ekspertise, således at Parlamentet får bedre muligheder for at gennemføre uafhængige undersøgelser af de andragender, det modtager, og f.eks. arbejde tættere sammen med SOLVIT på området for andragender og klager i forbindelse med det indre marked samt oprette en fælles EU-portal for EU-borgerne,

| D. | der henviser til, at borgerne på trods af de betydelige fremskridt, der er sket i udviklingen af Unionens strukturer og politikker i denne periode, ofte umiddelbart har kendskab til mange mangler ved anvendelsen af Unionens politikker og programmer, fordi disse politikker og programmer berører dem direkte og derfor hyppigt bliver gjort til genstand for andragender til Parlamentet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at borgerne på trods af de betydelige fremskridt, der er sket i udviklingen af Unionens strukturer og politikker i denne periode, ofte umiddelbart har kendskab til mange mangler ved anvendelsen af Unionens politikker og programmer, fordi disse politikker og programmer berører dem direkte og derfor hyppigt bliver gjort til genstand for andragender til Parlamentet,

| E. | der henviser til, at offentligheden med Lissabontraktatens indførelse af borgerinitiativet vil blive endnu mere inddraget i EU's aktiviteter og arbejde, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at offentligheden med Lissabontraktatens indførelse af borgerinitiativet vil blive endnu mere inddraget i EU's aktiviteter og arbejde,

| F. | der henviser til, at Parlamentet følgelig har et ansvar for at sikre en bedre anvendelse af fællesskabsretten i de enkelte medlemsstater af hensyn til EU-borgerne og personer med bopæl i medlemsstaterne, og at Parlamentet derfor bør samarbejde med medlemsstaterne om at nå dette mål, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Parlamentet følgelig har et ansvar for at sikre en bedre anvendelse af fællesskabsretten i de enkelte medlemsstater af hensyn til EU-borgerne og personer med bopæl i medlemsstaterne, og at Parlamentet derfor bør samarbejde med medlemsstaterne om at nå dette mål,

| G. | der dog henviser til, at mange medlemsstater forholder sig tøvende til et aktivt samarbejde med det ansvarlige udvalg og ikke mindst undlader at deltage i udvalgets møder, hvilket er udtryk for manglende vilje til at indgå i et loyalt samarbejde med institutionen, |
| --- | --- |

G.

der dog henviser til, at mange medlemsstater forholder sig tøvende til et aktivt samarbejde med det ansvarlige udvalg og ikke mindst undlader at deltage i udvalgets møder, hvilket er udtryk for manglende vilje til at indgå i et loyalt samarbejde med institutionen,

| H. | der henviser til, at den manglende vilje til at indgå i et aktivt og punktligt samarbejde med det ansvarlige udvalg for at sikre en korrekt anvendelse af fællesskabsretten rejser tvivl om, hvorvidt den pågældende medlemsstat reelt ønsker at anvende EU's politikker og målsætninger korrekt og derfor tager myndighederne som gidsel ved at udsætte dem for de sanktioner og straffeforanstaltninger, der er til rådighed i henhold til traktaterne, og for offentlig kritik, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den manglende vilje til at indgå i et aktivt og punktligt samarbejde med det ansvarlige udvalg for at sikre en korrekt anvendelse af fællesskabsretten rejser tvivl om, hvorvidt den pågældende medlemsstat reelt ønsker at anvende EU's politikker og målsætninger korrekt og derfor tager myndighederne som gidsel ved at udsætte dem for de sanktioner og straffeforanstaltninger, der er til rådighed i henhold til traktaterne, og for offentlig kritik,

| I. | der imidlertid henviser til, at mange medlemsstater udviser god samarbejdsvilje og sammen med Parlamentet arbejder på at imødekomme borgernes betænkeligheder, således som de kommer til udtryk via behandlingen af andragender, |
| --- | --- |

I.

der imidlertid henviser til, at mange medlemsstater udviser god samarbejdsvilje og sammen med Parlamentet arbejder på at imødekomme borgernes betænkeligheder, således som de kommer til udtryk via behandlingen af andragender,

| J. | der henviser til, at Kommissionens tjenestegrene bidrager konstruktivt til behandlingen af andragender ved regelmæssigt efter anmodning fra det ansvarlige udvalg at foretage foreløbige vurderinger af de mange andragender, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionens tjenestegrene bidrager konstruktivt til behandlingen af andragender ved regelmæssigt efter anmodning fra det ansvarlige udvalg at foretage foreløbige vurderinger af de mange andragender,

| K. | der henviser til, at dette samarbejde kan og bør udbygges yderligere, særlig hvad angår procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 226 og 228 i behørigt begrundede tilfælde, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at dette samarbejde kan og bør udbygges yderligere, særlig hvad angår procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 226 og 228 i behørigt begrundede tilfælde,

| L. | der henviser til, at Parlamentet mener retmæssigt at kunne gøre brug af sine beføjelser i henhold til EF-traktatens artikel 230, såfremt dette måtte være nødvendigt for at sætte en stopper for et alvorligt brud på fællesskabsretten, der er afsløret i forbindelse med behandlingen af et andragende, og hvor Parlamentet og Kommissionen trods forsøg på at tilnærme sig hinanden stadig er af grundlæggende forskellig opfattelse af, hvorledes der i henhold til fællesskabsretten skal gribes ind for i det pågældende tilfælde at beskytte borgerens rettigheder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Parlamentet mener retmæssigt at kunne gøre brug af sine beføjelser i henhold til EF-traktatens artikel 230, såfremt dette måtte være nødvendigt for at sætte en stopper for et alvorligt brud på fællesskabsretten, der er afsløret i forbindelse med behandlingen af et andragende, og hvor Parlamentet og Kommissionen trods forsøg på at tilnærme sig hinanden stadig er af grundlæggende forskellig opfattelse af, hvorledes der i henhold til fællesskabsretten skal gribes ind for i det pågældende tilfælde at beskytte borgerens rettigheder,

| M. | der henviser til, at traktatbrudsproceduren ikke fungerer som et retsmiddel for andragerne, selv når Domstolen pålægger en medlemsstat at ændre sin lovgivning for at bringe den i overensstemmelse med EU-retsakter, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at traktatbrudsproceduren ikke fungerer som et retsmiddel for andragerne, selv når Domstolen pålægger en medlemsstat at ændre sin lovgivning for at bringe den i overensstemmelse med EU-retsakter,

| N. | der henviser til, at det er en grundlæggende uretfærdighed, at der ikke findes direkte udenretslig klageadgang for EU-borgere, som bliver udsat for en utilstrækkelig anvendelse af EU-retten, og at EU-institutionerne og særlig Europa-Parlamentet må tage dette spørgsmål op til nærmere behandling, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er en grundlæggende uretfærdighed, at der ikke findes direkte udenretslig klageadgang for EU-borgere, som bliver udsat for en utilstrækkelig anvendelse af EU-retten, og at EU-institutionerne og særlig Europa-Parlamentet må tage dette spørgsmål op til nærmere behandling,

| O. | der henviser til, at Parlamentet i henhold til EF-traktatens artikel 230 har ret til at indbringe sager for Domstolen på samme vilkår som Rådet og Kommissionen, og til at, Parlamentet i medfør af EF-traktatens artikel 201 er beføjet til at kontrollere Kommissionens aktiviteter, og at det dermed råder over såvel retslige som politiske instrumenter til at reagere mere effektivt på borgernes legitime bekymringer, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Parlamentet i henhold til EF-traktatens artikel 230 har ret til at indbringe sager for Domstolen på samme vilkår som Rådet og Kommissionen, og til at, Parlamentet i medfør af EF-traktatens artikel 201 er beføjet til at kontrollere Kommissionens aktiviteter, og at det dermed råder over såvel retslige som politiske instrumenter til at reagere mere effektivt på borgernes legitime bekymringer,

| P. | der henviser til, at Parlamentet bør tages sine egne procedurer op til revision for at gøre det lettere at indbringe sager for Domstolen, navnlig i henhold til forretningsordenens artikel 121, når andrageres rettigheder står på spil, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parlamentet bør tages sine egne procedurer op til revision for at gøre det lettere at indbringe sager for Domstolen, navnlig i henhold til forretningsordenens artikel 121, når andrageres rettigheder står på spil,

| Q. | der henviser til nødvendigheden af at understrege, at Unionen i henhold til EU-traktatens artikel 6 bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, som alle er principper, der indgår i grundlaget for Københavnskriterierne for tiltrædelse af EU, og at der i EU-traktatens artikel 7 fastsættes særlige procedurer, der kan iværksættes i tilfælde af eller klar risiko for alvorlige og vedvarende brud på ovennævnte principper, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til nødvendigheden af at understrege, at Unionen i henhold til EU-traktatens artikel 6 bygger på principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet, som alle er principper, der indgår i grundlaget for Københavnskriterierne for tiltrædelse af EU, og at der i EU-traktatens artikel 7 fastsættes særlige procedurer, der kan iværksættes i tilfælde af eller klar risiko for alvorlige og vedvarende brud på ovennævnte principper,

| R. | der henviser til de beslutningsforslag, som blev forelagt for plenarforsamlingen i 2008 og blev vedtaget af et klart flertal af medlemmerne i henhold til forretningsordenens artikel 192, stk. 1, på grundlag af andragender om konsekvenserne af at føre Nord Stream-gasledningen under Østersøen og om firmaer, der benytter sig af vildledende salgsmetoder, |
| --- | --- |

R.

der henviser til de beslutningsforslag, som blev forelagt for plenarforsamlingen i 2008 og blev vedtaget af et klart flertal af medlemmerne i henhold til forretningsordenens artikel 192, stk. 1, på grundlag af andragender om konsekvenserne af at føre Nord Stream-gasledningen under Østersøen og om firmaer, der benytter sig af vildledende salgsmetoder,

| S. | der henviser til, at de stigende bekymringer over energiforsyningssikkerheden har resulteret i gasledningsprojekter for naturgas og for flydende gas, som, navnlig når de er hastet igennem uden ordentlig vurdering af risici og alternativer, har øget andragernes bekymring over, at der ikke er taget hensyn til potentielt alvorlige risici for miljøet og menneskets sundhed og sikkerhed, især ved projekter i Østersøen, Wales og Irland, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at de stigende bekymringer over energiforsyningssikkerheden har resulteret i gasledningsprojekter for naturgas og for flydende gas, som, navnlig når de er hastet igennem uden ordentlig vurdering af risici og alternativer, har øget andragernes bekymring over, at der ikke er taget hensyn til potentielt alvorlige risici for miljøet og menneskets sundhed og sikkerhed, især ved projekter i Østersøen, Wales og Irland,

| T. | der henviser til, at det af gennemgangen af andragenderne klart fremgår, at de fortegnelser over projekter, der er anført i bilagene til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (1) (som ændret), ikke dækker en række vigtige anlæg og aktiviteter, som er fremkommet siden de seneste ændringer af bilagene, f.eks. forgasnings- og biodieselanlæg, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det af gennemgangen af andragenderne klart fremgår, at de fortegnelser over projekter, der er anført i bilagene til Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (1) (som ændret), ikke dækker en række vigtige anlæg og aktiviteter, som er fremkommet siden de seneste ændringer af bilagene, f.eks. forgasnings- og biodieselanlæg,

| U. | der henviser til, at de mange andragender om Natura 2000-nettet fortsat viser, at en af EU's største udfordringer består i at bremse tabet af biodiversitet, og at habitatdirektivet (2) og fugledirektivet (3) er grundlæggende og uundværlige værktøjer for indfrielsen af EU's forpligtelse til at stoppe tabet af biodiversitet inden 2010, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at de mange andragender om Natura 2000-nettet fortsat viser, at en af EU's største udfordringer består i at bremse tabet af biodiversitet, og at habitatdirektivet (2) og fugledirektivet (3) er grundlæggende og uundværlige værktøjer for indfrielsen af EU's forpligtelse til at stoppe tabet af biodiversitet inden 2010,

| V. | der henviser til, at behandlingen af andragenderne ligeledes har vist, at manglen på ferskvandskilder ofte forværres af andre faktorer, som f.eks. stigende efterspørgsel efter vand på grund af store urbaniserings- og fritidsprojekter, utilstrækkelig vedligeholdelse af infrastrukturen og forebyggelse af udsivning, det industrielle landbrugs intensive vandforbrug og en prispolitik, der ikke fremmer en bæredygtig vandudnyttelse, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at behandlingen af andragenderne ligeledes har vist, at manglen på ferskvandskilder ofte forværres af andre faktorer, som f.eks. stigende efterspørgsel efter vand på grund af store urbaniserings- og fritidsprojekter, utilstrækkelig vedligeholdelse af infrastrukturen og forebyggelse af udsivning, det industrielle landbrugs intensive vandforbrug og en prispolitik, der ikke fremmer en bæredygtig vandudnyttelse,

| W. | der henviser til de henstillinger, som Udvalget for Andragender har fremsat efter et besøg til Fos-sur-Mer, Cypern og Rumænien, |
| --- | --- |

W.

der henviser til de henstillinger, som Udvalget for Andragender har fremsat efter et besøg til Fos-sur-Mer, Cypern og Rumænien,

| X. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har givet udtryk for sine betænkeligheder med hensyn til visse infrastrukturprojekter i Rila-bjergene, som det blev opmærksom på i Bulgarien under en undersøgelsesrejse dertil i 2008, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har givet udtryk for sine betænkeligheder med hensyn til visse infrastrukturprojekter i Rila-bjergene, som det blev opmærksom på i Bulgarien under en undersøgelsesrejse dertil i 2008,

| Y. | der henviser til, at Det Forenede Kongeriges parlamentariske ombudsmand og ombudsmand for sundhedsvæsenet, Ann Abraham, i december 2008 forelagde Udvalget for Andragender de resultater, som hun var kommet frem til på baggrund af de undersøgelser, som det havde taget hende 4 år at gennemføre, men at den britiske regerings svar i januar 2009, bl.a. vedrørende eventuelle betalinger per kulance til de uforholdsmæssigt hårdt ramte, ikke kan anses for en anstændig kompensation af ofrene, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Det Forenede Kongeriges parlamentariske ombudsmand og ombudsmand for sundhedsvæsenet, Ann Abraham, i december 2008 forelagde Udvalget for Andragender de resultater, som hun var kommet frem til på baggrund af de undersøgelser, som det havde taget hende 4 år at gennemføre, men at den britiske regerings svar i januar 2009, bl.a. vedrørende eventuelle betalinger per kulance til de uforholdsmæssigt hårdt ramte, ikke kan anses for en anstændig kompensation af ofrene,

| Z. | der henviser til, at udvalget har haft et positivt og konstruktivt samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand i 2008, og at udvalget har støttet de henstillinger, som Ombudsmanden har fremsat i sin beretning for 2007 og i særberetningerne om klage 1487/2005/ og 3453/2005/ om henholdsvis Rådets anvendelse af sprog og Kommissionens anvendelse af traktatbrudsproceduren; støtter de ændringer, som er foretaget i Ombudsmandens statut med Parlamentets godkendelse, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at udvalget har haft et positivt og konstruktivt samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand i 2008, og at udvalget har støttet de henstillinger, som Ombudsmanden har fremsat i sin beretning for 2007 og i særberetningerne om klage 1487/2005/ og 3453/2005/ om henholdsvis Rådets anvendelse af sprog og Kommissionens anvendelse af traktatbrudsproceduren; støtter de ændringer, som er foretaget i Ombudsmandens statut med Parlamentets godkendelse,

| AA. | der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2008 modtog 1 886 andragender, hvoraf 1 065 opfyldte betingelserne for behandling, og 821 blev afvist; der henviser til, at antallet af andragender, som ikke opfylder betingelserne i forretningsordenens artikel 191, stk. 1, er steget væsentligt siden begyndelsen af 2007, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Udvalget for Andragender i 2008 modtog 1 886 andragender, hvoraf 1 065 opfyldte betingelserne for behandling, og 821 blev afvist; der henviser til, at antallet af andragender, som ikke opfylder betingelserne i forretningsordenens artikel 191, stk. 1, er steget væsentligt siden begyndelsen af 2007,

| 1. | glæder sig over en engageret deltagelse og bidragene fra andragernes side i alle møder i Udvalget for Andragender, som gør det muligt at føre en direkte og åben dialog med Europa-Parlamentets repræsentanter, og fortsat tilskynder individuelle EU-borgere og lokale sammenslutninger til at forelægge spørgsmål vedrørende EU's aktivitetsområde, som berører dem direkte; er overbevist om, at denne proces sætter Parlamentet som institution i stand til at spille en vigtig rolle med hensyn til at overvåge gennemførelsen af fællesskabsretten i medlemsstaterne og i højere grad at forsvare og fremme alle EU-borgeres grundlæggende rettigheder som defineret i EU-traktaten; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over en engageret deltagelse og bidragene fra andragernes side i alle møder i Udvalget for Andragender, som gør det muligt at føre en direkte og åben dialog med Europa-Parlamentets repræsentanter, og fortsat tilskynder individuelle EU-borgere og lokale sammenslutninger til at forelægge spørgsmål vedrørende EU's aktivitetsområde, som berører dem direkte; er overbevist om, at denne proces sætter Parlamentet som institution i stand til at spille en vigtig rolle med hensyn til at overvåge gennemførelsen af fællesskabsretten i medlemsstaterne og i højere grad at forsvare og fremme alle EU-borgeres grundlæggende rettigheder som defineret i EU-traktaten;

| 2. | opfordrer indtrængende nationale og regionale parlamenter til som repræsentanter for EU-borgerne fortsat årvågent at følge med i, hvordan medlemsstaterne anvender traktaterne og EU's retsakter, særlig hvad angår miljø, sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder, fri bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser, finansielle tjenesteydelser, borgernes grundlæggende rettigheder, herunder deres ret til retmæssigt erhvervet ejendom, anerkendelse af deres faglige kvalifikationer og alle former for forskelsbehandling, og opfordrer EU-institutionerne til at kommunikere med borgerne på en effektiv måde, således at borgerne bliver opmærksomme på deres rettigheder og de nationale og lokale institutioners forpligtelser; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende nationale og regionale parlamenter til som repræsentanter for EU-borgerne fortsat årvågent at følge med i, hvordan medlemsstaterne anvender traktaterne og EU's retsakter, særlig hvad angår miljø, sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder, fri bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser, finansielle tjenesteydelser, borgernes grundlæggende rettigheder, herunder deres ret til retmæssigt erhvervet ejendom, anerkendelse af deres faglige kvalifikationer og alle former for forskelsbehandling, og opfordrer EU-institutionerne til at kommunikere med borgerne på en effektiv måde, således at borgerne bliver opmærksomme på deres rettigheder og de nationale og lokale institutioners forpligtelser;

| 3. | understreger, at Parlamentet i henhold til nærhedsprincippet ikke mener, at andragender opfylder kravene til behandling, når de indeholder en klage over afgørelser, der er truffet af kompetente myndigheder eller retsinstanser i medlemsstaterne, og at andragerne skal oplyses herom på en klar og forståelig måde; understreger yderligere, at klagerne skal opfylde bestemmelserne i artikel 191, stk. 1, i Parlamentets forretningsorden, inden de kan betragtes som andragender, der opfylder betingelserne for behandling; |
| --- | --- |

3.

understreger, at Parlamentet i henhold til nærhedsprincippet ikke mener, at andragender opfylder kravene til behandling, når de indeholder en klage over afgørelser, der er truffet af kompetente myndigheder eller retsinstanser i medlemsstaterne, og at andragerne skal oplyses herom på en klar og forståelig måde; understreger yderligere, at klagerne skal opfylde bestemmelserne i artikel 191, stk. 1, i Parlamentets forretningsorden, inden de kan betragtes som andragender, der opfylder betingelserne for behandling;

| 4. | opfordrer til, at de henstillinger, der blev vedtaget i betænkningen for 2007, og som endnu ikke er blevet ført ud i livet, gennemføres inden for en rimelig tidsfrist; |
| --- | --- |

4.

opfordrer til, at de henstillinger, der blev vedtaget i betænkningen for 2007, og som endnu ikke er blevet ført ud i livet, gennemføres inden for en rimelig tidsfrist;

| 5. | opfordrer Kommissionen, alle medlemsstaterne og deres nationale, regionale og lokale institutioner sammen med deres permanente repræsentationer til at samarbejde fuldt ud med det ansvarlige udvalg i Europa-Parlamentet, når de undersøger påstande eller forslag, der er fremsat i andragender, og til at gøre dette på et loyalt og konstruktivt grundlag, for at finde løsninger på problemer, der er bragt på bane via andragender; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen, alle medlemsstaterne og deres nationale, regionale og lokale institutioner sammen med deres permanente repræsentationer til at samarbejde fuldt ud med det ansvarlige udvalg i Europa-Parlamentet, når de undersøger påstande eller forslag, der er fremsat i andragender, og til at gøre dette på et loyalt og konstruktivt grundlag, for at finde løsninger på problemer, der er bragt på bane via andragender;

| 6. | anmoder om, at de ansvarlige organer i Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet foretager en fuldstændig gennemgang af de procedurer, der kan benyttes for at sikre EU-borgerne afhjælpende foranstaltninger, og at der forhandles en ny interinstitutionel aftale med udvidede beføjelser til undersøgelsesudvalg for yderligere at styrke EU-borgernes rettigheder; |
| --- | --- |

6.

anmoder om, at de ansvarlige organer i Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet foretager en fuldstændig gennemgang af de procedurer, der kan benyttes for at sikre EU-borgerne afhjælpende foranstaltninger, og at der forhandles en ny interinstitutionel aftale med udvidede beføjelser til undersøgelsesudvalg for yderligere at styrke EU-borgernes rettigheder;

| 7. | mener, at en sådan gennemgang vil fungere som et supplement til en senere gennemførelse af Lissabontraktaten ved at identificere flere beskyttelsesforanstaltninger på grundlag af EU-borgernes og EU-institutionernes erklærede rettigheder og forpligtelser; |
| --- | --- |

7.

mener, at en sådan gennemgang vil fungere som et supplement til en senere gennemførelse af Lissabontraktaten ved at identificere flere beskyttelsesforanstaltninger på grundlag af EU-borgernes og EU-institutionernes erklærede rettigheder og forpligtelser;

| 8. | erindrer om - som understreget af Parlamentet i dets beslutning af 20. april 2004 om meddelelse fra Kommissionen om artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union (4) - at respekt for og fremme af de værdier, som EU bygger på, og forsvaret af demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i særlig grad påhviler Parlamentet som direkte valgt repræsentant for EU's borgere, samt at Parlamentet i henhold til ovennævnte beslutning var af den opfattelse, at »manglende behandling af den mulige nødvendighed af sanktioner må vække det indtryk, at Unionen ikke er villig eller i stand til at anvende alle sine til rådighed stående midler til beskyttelse af sine værdier«; |
| --- | --- |

8.

erindrer om - som understreget af Parlamentet i dets beslutning af 20. april 2004 om meddelelse fra Kommissionen om artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union (4) - at respekt for og fremme af de værdier, som EU bygger på, og forsvaret af demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i særlig grad påhviler Parlamentet som direkte valgt repræsentant for EU's borgere, samt at Parlamentet i henhold til ovennævnte beslutning var af den opfattelse, at »manglende behandling af den mulige nødvendighed af sanktioner må vække det indtryk, at Unionen ikke er villig eller i stand til at anvende alle sine til rådighed stående midler til beskyttelse af sine værdier«;

| 9. | opfordrer igen Kommissionen til at sikre, at andragender kommer til at nyde større anerkendelse og opmærksomhed, særlig i forbindelse med anvendelsen af traktatbrudsprocedurer og kravet om at underrette Udvalget for Andragender direkte og officielt, når der træffes afgørelse om at iværksætte procedurer efter artikel 226 og/eller artikel 228, som har relation til spørgsmål, der er blevet rejst i individuelle andragender; |
| --- | --- |

9.

opfordrer igen Kommissionen til at sikre, at andragender kommer til at nyde større anerkendelse og opmærksomhed, særlig i forbindelse med anvendelsen af traktatbrudsprocedurer og kravet om at underrette Udvalget for Andragender direkte og officielt, når der træffes afgørelse om at iværksætte procedurer efter artikel 226 og/eller artikel 228, som har relation til spørgsmål, der er blevet rejst i individuelle andragender;

| 10. | erindrer om, at Parlamentet har udtalt, at påstande om alvorlige overtrædelser af fællesskabsretten, som Udvalget for Andragender har vurderet er velfunderede i forbindelse med sin behandling af andragender, men som den berørte medlemsstat nægter at vedkende sig, og som risikerer at danne præcedens på nationalt plan, i sidste ende bør undersøges af Domstolen for at sikre overensstemmelse og sammenhæng i EF-retten og et virkeligt indre marked (5); |
| --- | --- |

10.

erindrer om, at Parlamentet har udtalt, at påstande om alvorlige overtrædelser af fællesskabsretten, som Udvalget for Andragender har vurderet er velfunderede i forbindelse med sin behandling af andragender, men som den berørte medlemsstat nægter at vedkende sig, og som risikerer at danne præcedens på nationalt plan, i sidste ende bør undersøges af Domstolen for at sikre overensstemmelse og sammenhæng i EF-retten og et virkeligt indre marked (5);

| 11. | erkender, at selv når overtrædelsesprocedurer er succesfulde, resulterer de ikke nødvendigvis i øjeblikkelig afhjælpning af det specifikke problem, der er rejst af individuelle andragere, hvilket ofte undergraver den offentlige tillid til EU-institutionernes evne til at indfri deres forventninger; |
| --- | --- |

11.

erkender, at selv når overtrædelsesprocedurer er succesfulde, resulterer de ikke nødvendigvis i øjeblikkelig afhjælpning af det specifikke problem, der er rejst af individuelle andragere, hvilket ofte undergraver den offentlige tillid til EU-institutionernes evne til at indfri deres forventninger;

| 12. | mener, at der er klare tegn på, at målsætningen om at standse tabet af biodiversitet i EU i 2010 ikke kan nås, og at der må træffes hasteforanstaltninger for at gøre anvendelsen af habitat- og fugledirektiverne mere effektiv, og opfordrer Kommissionen til at gøre sit yderste for at sikre, at direktiverne anvendes af medlemsstaterne på en måde, der er i overensstemmelse med denne målsætning; |
| --- | --- |

12.

mener, at der er klare tegn på, at målsætningen om at standse tabet af biodiversitet i EU i 2010 ikke kan nås, og at der må træffes hasteforanstaltninger for at gøre anvendelsen af habitat- og fugledirektiverne mere effektiv, og opfordrer Kommissionen til at gøre sit yderste for at sikre, at direktiverne anvendes af medlemsstaterne på en måde, der er i overensstemmelse med denne målsætning;

| 13. | opfordrer Kommissionen til - i samarbejde med Parlamentet - over for medlemsstaterne at fremhæve betydningen af at tænke fremad - navnlig på området plantilladelser - for at bistå med at undgå mulige overtrædelser af bestemmelser i EF-retten, som er vedtaget, men endnu ikke trådt i kraft; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til - i samarbejde med Parlamentet - over for medlemsstaterne at fremhæve betydningen af at tænke fremad - navnlig på området plantilladelser - for at bistå med at undgå mulige overtrædelser af bestemmelser i EF-retten, som er vedtaget, men endnu ikke trådt i kraft;

| 14. | erkender, at det nogle gange ikke er muligt at finde løsning på andragernes klager på grund af indbyggede svagheder i den fællesskabslovgivning, der finder anvendelse; |
| --- | --- |

14.

erkender, at det nogle gange ikke er muligt at finde løsning på andragernes klager på grund af indbyggede svagheder i den fællesskabslovgivning, der finder anvendelse;

| 15. | er bekymret over det store antal andragender, der er indgivet til Udvalget for Andragender med det formål at opnå stemmeret ved lokalvalg for personer, der er fastboende, men ikke statsborgere i Letland; erindrer om, at FN's Menneskerettighedskomité, FN's Racediskriminationskomité, Europarådets Parlamentariske Forsamling, Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheder, Europarådets menneskerettighedskommissær, Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance, samt den Parlamentariske Forsamling i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa har anbefalet, at det gøres muligt for ikke-statsborgere at deltage i lokalvalg; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og tilskynde til legalisering af ikke-statsborgernes status i Letland og henviser til, at mange af dem er født i Letland; |
| --- | --- |

15.

er bekymret over det store antal andragender, der er indgivet til Udvalget for Andragender med det formål at opnå stemmeret ved lokalvalg for personer, der er fastboende, men ikke statsborgere i Letland; erindrer om, at FN's Menneskerettighedskomité, FN's Racediskriminationskomité, Europarådets Parlamentariske Forsamling, Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheder, Europarådets menneskerettighedskommissær, Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance, samt den Parlamentariske Forsamling i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa har anbefalet, at det gøres muligt for ikke-statsborgere at deltage i lokalvalg; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og tilskynde til legalisering af ikke-statsborgernes status i Letland og henviser til, at mange af dem er født i Letland;

| 16. | bemærker, at Parlamentet har modtaget mange andragender fra enkeltpersoner og foreninger, som især vedrører spørgsmål, som ikke udgør en overtrædelse af EF-retten, og som derfor bør løses ved at udnytte alle de lovlige klagemuligheder, der eksisterer i de berørte medlemsstater; anfører endvidere, at det rette appelorgan, når alle relevante skridt er forsøgt på nationalt plan, er Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at Parlamentet har modtaget mange andragender fra enkeltpersoner og foreninger, som især vedrører spørgsmål, som ikke udgør en overtrædelse af EF-retten, og som derfor bør løses ved at udnytte alle de lovlige klagemuligheder, der eksisterer i de berørte medlemsstater; anfører endvidere, at det rette appelorgan, når alle relevante skridt er forsøgt på nationalt plan, er Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol;

| 17. | bemærker, at det andragende, der slår til lyd for, at Europa-Parlamentet samles på et enkelt sted, og som er underskrevet af 1 500 000 mio. mennesker, endnu ikke er færdigbehandlet; henstiller, at Udvalget for Andragender behandler dette spørgsmål som et prioriteret emne i næste valgperiode; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at det andragende, der slår til lyd for, at Europa-Parlamentet samles på et enkelt sted, og som er underskrevet af 1 500 000 mio. mennesker, endnu ikke er færdigbehandlet; henstiller, at Udvalget for Andragender behandler dette spørgsmål som et prioriteret emne i næste valgperiode;

| 18. | opfordrer derfor de ansvarlige udvalg til at være opmærksomme på de forslag eller henstillinger, som Udvalget for Andragender fremsætter fra tid til anden, hvad angår medlemsstaternes anvendelse af konkret EU-lovgivning, med henblik på mulig revision eller yderligere undersøgelser; |
| --- | --- |

18.

opfordrer derfor de ansvarlige udvalg til at være opmærksomme på de forslag eller henstillinger, som Udvalget for Andragender fremsætter fra tid til anden, hvad angår medlemsstaternes anvendelse af konkret EU-lovgivning, med henblik på mulig revision eller yderligere undersøgelser;

| 19. | erindrer om Parlamentets anmodning til Kommissionen om at intensivere kontrollen med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/114/EF af 12. december 2006 om vildledende og sammenlignende reklame (6), navnlig for så vidt angår firmaer, der udgiver vildledende erhvervsvejvisere, og om at orientere Parlamentet om gennemførligheden og de mulige konsekvenser af at udvide anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (7), især ved at udskifte ordet »forbruger« med ordene »målet for handelspraksissen«; |
| --- | --- |

19.

erindrer om Parlamentets anmodning til Kommissionen om at intensivere kontrollen med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/114/EF af 12. december 2006 om vildledende og sammenlignende reklame (6), navnlig for så vidt angår firmaer, der udgiver vildledende erhvervsvejvisere, og om at orientere Parlamentet om gennemførligheden og de mulige konsekvenser af at udvide anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (7), især ved at udskifte ordet »forbruger« med ordene »målet for handelspraksissen«;

| 20. | tilslutter sig Ombudsmandens opfordring til Rådet om at udvide sprogvalgsmulighederne på dets formandskabs hjemmesider til de mest udbredte sprog i Den Europæiske Union for at sikre, at borgerne har direkte adgang til rådsformandskabernes aktiviteter; henviser i denne forbindelse til det franske rådsformandskab, som offentliggjorde sin officielle hjemmeside i overensstemmelse med Ombudsmandens anbefalinger; |
| --- | --- |

20.

tilslutter sig Ombudsmandens opfordring til Rådet om at udvide sprogvalgsmulighederne på dets formandskabs hjemmesider til de mest udbredte sprog i Den Europæiske Union for at sikre, at borgerne har direkte adgang til rådsformandskabernes aktiviteter; henviser i denne forbindelse til det franske rådsformandskab, som offentliggjorde sin officielle hjemmeside i overensstemmelse med Ombudsmandens anbefalinger;

| 21. | tilslutter sig Ombudsmandens opfordring til Kommissionen om - i forbindelse med gennemførelsen af arbejdstidsdirektivet (8) - at behandle klager fra borgerne i overensstemmelse med principperne for god forvaltningsskik på området for Kommissionens skønsbeføjelser vedrørende indledningen af overtrædelsesprocedurer; |
| --- | --- |

21.

tilslutter sig Ombudsmandens opfordring til Kommissionen om - i forbindelse med gennemførelsen af arbejdstidsdirektivet (8) - at behandle klager fra borgerne i overensstemmelse med principperne for god forvaltningsskik på området for Kommissionens skønsbeføjelser vedrørende indledningen af overtrædelsesprocedurer;

| 22. | glæder sig over det konstruktive samarbejde mellem Ombudsmanden og EU inden for den passende institutionelle ramme; slutter op om Ombudsmandens gentagne opfordringer til vedtagelse af en adfærdskodeks for god forvaltningsskik, der er fælles for alle EU-institutioner og -organer, som godkendt af Parlamentet i dets beslutning af 6. september 2001 om særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet i fortsættelse af undersøgelsen på eget initiativ om eksistensen af og offentlighedens adgang til en adfærdskodeks for god forvaltningsskik i Fællesskabets forskellige institutioner og organer (9); mener, at Ombudsmanden, Kommissionen og Parlamentet bør udvikle en fælles EU-portal for behandlingen af klager stilet til EU-institutionerne; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over det konstruktive samarbejde mellem Ombudsmanden og EU inden for den passende institutionelle ramme; slutter op om Ombudsmandens gentagne opfordringer til vedtagelse af en adfærdskodeks for god forvaltningsskik, der er fælles for alle EU-institutioner og -organer, som godkendt af Parlamentet i dets beslutning af 6. september 2001 om særlig rapport fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet i fortsættelse af undersøgelsen på eget initiativ om eksistensen af og offentlighedens adgang til en adfærdskodeks for god forvaltningsskik i Fællesskabets forskellige institutioner og organer (9); mener, at Ombudsmanden, Kommissionen og Parlamentet bør udvikle en fælles EU-portal for behandlingen af klager stilet til EU-institutionerne;

| 23. | opfordrer alle parter til at gennemføre FN's Sikkerhedsråds resolution 550 (1984) om det cypriotiske spørgsmål, hvilket vil kunne føre til fuld tilbagelevering af ejendom til de retmæssige ejere i Varosha; foreslår, at det ansvarlige udvalg overvejer at rejse Famagusta-andragernes sag i plenarforsamlingen, hvis der ikke foreligger nogen synlige resultater i slutningen af 2009; |
| --- | --- |

23.

opfordrer alle parter til at gennemføre FN's Sikkerhedsråds resolution 550 (1984) om det cypriotiske spørgsmål, hvilket vil kunne føre til fuld tilbagelevering af ejendom til de retmæssige ejere i Varosha; foreslår, at det ansvarlige udvalg overvejer at rejse Famagusta-andragernes sag i plenarforsamlingen, hvis der ikke foreligger nogen synlige resultater i slutningen af 2009;

| 24. | opfordrer de rumænske myndigheder til at vedtage foranstaltninger til bevarelse og beskyttelse af Rumæniens kulturelle og arkitektoniske arv under henvisning til EF-traktatens artikel 151 som krævet i Parlamentets erklæring af 11. oktober 2007 om behovet for at træffe foranstaltninger til beskyttelse af den romersk-katolske Skt. Joseph-katedral (Sfântul Iosif) i Bukarest (Rumænien) - et truet historisk monument (10); påpeger med henvisning til problemerne med tilbagelevering af ejendom, der blev konfiskeret under det kommunistiske styre, at de ejendomsretlige ordninger ifølge EF-traktatens artikel 295 henhører under national kompetence; |
| --- | --- |

24.

opfordrer de rumænske myndigheder til at vedtage foranstaltninger til bevarelse og beskyttelse af Rumæniens kulturelle og arkitektoniske arv under henvisning til EF-traktatens artikel 151 som krævet i Parlamentets erklæring af 11. oktober 2007 om behovet for at træffe foranstaltninger til beskyttelse af den romersk-katolske Skt. Joseph-katedral (Sfântul Iosif) i Bukarest (Rumænien) - et truet historisk monument (10); påpeger med henvisning til problemerne med tilbagelevering af ejendom, der blev konfiskeret under det kommunistiske styre, at de ejendomsretlige ordninger ifølge EF-traktatens artikel 295 henhører under national kompetence;

| 25. | kræver, at de franske myndigheder udarbejder en epidemiologisk vurdering for at fastslå indvirkningen på området tæt på Fos-Berre i umiddelbar nærhed af det forbrændingssanlæg, der er under opførelse i Fos-sur-Mer; erkender, at Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften (11) ikke forbyder opførelse af et forbrændingsanlæg i et område, der allerede er berørt af luftforurening, men påpeger, at der ifølge direktiv 1999/30/EF og Rådets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet (12) skal træffes foranstaltninger for at sikre overensstemmelse med europæiske standarder for luftforurening; |
| --- | --- |

25.

kræver, at de franske myndigheder udarbejder en epidemiologisk vurdering for at fastslå indvirkningen på området tæt på Fos-Berre i umiddelbar nærhed af det forbrændingssanlæg, der er under opførelse i Fos-sur-Mer; erkender, at Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly i luften (11) ikke forbyder opførelse af et forbrændingsanlæg i et område, der allerede er berørt af luftforurening, men påpeger, at der ifølge direktiv 1999/30/EF og Rådets direktiv 96/62/EF af 27. september 1996 om vurdering og styring af luftkvalitet (12) skal træffes foranstaltninger for at sikre overensstemmelse med europæiske standarder for luftforurening;

| 26. | erindrer om henstillingerne i betænkning for 2007 fra Udvalget for Andragender vedrørende genovervejelse af de administrative procedurer for behandling af andragender, som f.eks. overførsel af registreringen af andragender til Udvalget for Andragenders sekretariat, tæt samarbejde med SOLVIT, styrkelse af databasen for andragender, udviklingen af en EU-portal for europæiske borgere mv.; glæder sig over medlemmernes udarbejdelse af en adfærdskodeks for behandlingen af andragender, som vil kunne træde i kraft i begyndelsen af næste valgperiode; |
| --- | --- |

26.

erindrer om henstillingerne i betænkning for 2007 fra Udvalget for Andragender vedrørende genovervejelse af de administrative procedurer for behandling af andragender, som f.eks. overførsel af registreringen af andragender til Udvalget for Andragenders sekretariat, tæt samarbejde med SOLVIT, styrkelse af databasen for andragender, udviklingen af en EU-portal for europæiske borgere mv.; glæder sig over medlemmernes udarbejdelse af en adfærdskodeks for behandlingen af andragender, som vil kunne træde i kraft i begyndelsen af næste valgperiode;

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer og parlamenter, samt til disses udvalg for andragender og nationale ombudsmænd eller lignende kompetente organer. |
| --- | --- |

27.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regeringer og parlamenter, samt til disses udvalg for andragender og nationale ombudsmænd eller lignende kompetente organer.

---

(1)  EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40.

(2)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(3)  Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1).

(4)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 408.

(5)  Europa-Parlamentets beslutning af 9. marts 2005 om resultatet af arbejdet i Udvalget for Andragender i parlamentsåret 2003-2004 (EUT C 320 E af 15.12.2005, s. 161).

(6)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 21.

(7)  EFT L 149 af 11.6.2005, s. 22.

(8)  Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden (EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18).

(9)  EUT C 72 E af 21.3.2002, s. 331.

(10)  EUT C 227 E af 4.9.2008, s. 162.

(11)  EFT L 163 af 29.6.1999, s. 41.

(12)  EFT L 296 af 21.11.1996, s. 55.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/18

---

Onsdag, den 22. april 2009Integrering af ligestillingsaspektet i udvalgenes og delegationers arbejde

P6_TA(2009)0240

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgs- og delegationsarbejdet (2008/2245(INI))

2010/C 184 E/04

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 2, artikel 3, stk. 2, artikel 13 og artikel 141, stk. 4,

der henviser til den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, den reviderede Europæiske Socialpagt og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis,

der henviser til arbejdet i Europarådets generaldirektorat for menneskerettigheder og juridiske anliggender, og navnlig i dets styringskomité for ligestilling mellem mænd og kvinder,

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/73/EF af 23. september 2002 om ændring af Rådets direktiv 76/207/EØF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse, forfremmelse samt arbejdsvilkår (1),

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2003 om integrering af ligestillingsaspektet i Europa-Parlamentet (2),

der henviser til sin beslutning af 18. januar 2007 om integrering af ligestilling mellem kvinder og mænd i udvalgsarbejdet (3),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0198/2009),

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder er et grundlæggende princip i fællesskabsretten, og i henhold til artikel 2 i traktaten er en af de opgaver, som Fællesskabet skal fremme, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder er et grundlæggende princip i fællesskabsretten, og i henhold til artikel 2 i traktaten er en af de opgaver, som Fællesskabet skal fremme,

| B. | der henviser til, at princippet om integrering af ligestilling er fastlagt i traktatens artikel 3, stk. 2, hvoraf det fremgår, at Fællesskabet i alle sine aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at princippet om integrering af ligestilling er fastlagt i traktatens artikel 3, stk. 2, hvoraf det fremgår, at Fællesskabet i alle sine aktiviteter skal tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder,

| C. | der henviser til den fortsatte stigning i andelen af kvinder i Parlamentet, der er steget fra 17,5 % i 1979 til 31,08 % i 2009, |
| --- | --- |

C.

der henviser til den fortsatte stigning i andelen af kvinder i Parlamentet, der er steget fra 17,5 % i 1979 til 31,08 % i 2009,

| D. | der henviser til den beskedne andel af kvindelige parlamentsmedlemmer på højtstående poster i Parlamentets organer (f.eks. formænd eller medlemmer af udvalg og delegationer), |
| --- | --- |

D.

der henviser til den beskedne andel af kvindelige parlamentsmedlemmer på højtstående poster i Parlamentets organer (f.eks. formænd eller medlemmer af udvalg og delegationer),

| E. | der henviser til, at kvinderne er overrepræsenteret i Parlamentets generaldirektorater for interne og eksterne politikker, hvor de udgør henholdsvis 66,5 % og 66 % af de ansatte, men bemærker den store fremgang, der i de senere år er sket i Generaldirektoratet for Interne Politikker, en fremgang, der er blevet præmieret med »Ligestillingsprisen 2007 – God praksis«, dels for at have skabt et arbejdsmiljø, der fremmer ligestilling og integrering af ligestillingsaspektet, og dels for at have øget andelen af kvinder i ledende administrative stillinger betydeligt (f.eks. er andelen af kvindelige kontorchefer steget fra 5 % til 30 % siden 2005), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kvinderne er overrepræsenteret i Parlamentets generaldirektorater for interne og eksterne politikker, hvor de udgør henholdsvis 66,5 % og 66 % af de ansatte, men bemærker den store fremgang, der i de senere år er sket i Generaldirektoratet for Interne Politikker, en fremgang, der er blevet præmieret med »Ligestillingsprisen 2007 – God praksis«, dels for at have skabt et arbejdsmiljø, der fremmer ligestilling og integrering af ligestillingsaspektet, og dels for at have øget andelen af kvinder i ledende administrative stillinger betydeligt (f.eks. er andelen af kvindelige kontorchefer steget fra 5 % til 30 % siden 2005),

| F. | der henviser til, at de fleste af Parlamentets udvalg generelt tillægger integrering af ligestilling mellem mænd og kvinder en vis betydning (f.eks. som led i deres lovgivningsarbejde, deres institutionelle forhold til Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, eller udarbejdelsen af en handlingsplan for ligestilling), mens et mindretal af udvalgene sjældent eller aldrig beskæftiger sig med spørgsmålet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de fleste af Parlamentets udvalg generelt tillægger integrering af ligestilling mellem mænd og kvinder en vis betydning (f.eks. som led i deres lovgivningsarbejde, deres institutionelle forhold til Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, eller udarbejdelsen af en handlingsplan for ligestilling), mens et mindretal af udvalgene sjældent eller aldrig beskæftiger sig med spørgsmålet,

| G. | der henviser til, at det netværk til integrering af ligestillingsaspektet i Parlamentets udvalg, og som består af parlamentsmedlemmer og sekretariatspersonale, endnu ikke i praksis har ført til de ønskede resultater, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det netværk til integrering af ligestillingsaspektet i Parlamentets udvalg, og som består af parlamentsmedlemmer og sekretariatspersonale, endnu ikke i praksis har ført til de ønskede resultater,

| H. | der henviser til, at Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet har foreslået, at der oprettes et tilsvarende netværk i de interparlamentariske delegationer med henblik på at integrere ligestillingsaspektet i EU's forbindelser udadtil, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet har foreslået, at der oprettes et tilsvarende netværk i de interparlamentariske delegationer med henblik på at integrere ligestillingsaspektet i EU's forbindelser udadtil,

| 1. | understreger, at kravet om ligestilling mellem mænd og kvinder bør omsættes til en praktisk tilgang, som ikke skaber modsætninger mellem kvinder og mænd; |
| --- | --- |

1.

understreger, at kravet om ligestilling mellem mænd og kvinder bør omsættes til en praktisk tilgang, som ikke skaber modsætninger mellem kvinder og mænd;

| 2. | understreger, at integrering af ligestillingsaspektet er udtryk for en positiv udvikling for både kvinder og mænd; |
| --- | --- |

2.

understreger, at integrering af ligestillingsaspektet er udtryk for en positiv udvikling for både kvinder og mænd;

| 3. | understreger, at integrering af ligestillingsaspektet forudsætter en reorganisering, forbedring, udvikling og evaluering af politikkerne, således at ligestilling inddrages i alle politikker på alle niveauer og stadier af de aktører, der i almindelighed er involveret i beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

3.

understreger, at integrering af ligestillingsaspektet forudsætter en reorganisering, forbedring, udvikling og evaluering af politikkerne, således at ligestilling inddrages i alle politikker på alle niveauer og stadier af de aktører, der i almindelighed er involveret i beslutningsprocessen;

| 4. | gør opmærksom på behovet for at vedtage og gennemføre en strategi for integrering af ligestillingsaspektet med specifikke mål i de fællesskabspolitikker, der hører under de beføjelser, som Parlamentets udvalg og delegationer har; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på behovet for at vedtage og gennemføre en strategi for integrering af ligestillingsaspektet med specifikke mål i de fællesskabspolitikker, der hører under de beføjelser, som Parlamentets udvalg og delegationer har;

| 5. | understreger vigtigheden af det mandat, som Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet har fået, og opfordrer gruppen til fortsat at tilskynde til og fremme denne proces i hele Parlamentet i forholdet til og samarbejdet med Kommissionen, Rådet og de øvrige institutioner; |
| --- | --- |

5.

understreger vigtigheden af det mandat, som Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet har fået, og opfordrer gruppen til fortsat at tilskynde til og fremme denne proces i hele Parlamentet i forholdet til og samarbejdet med Kommissionen, Rådet og de øvrige institutioner;

| 6. | udtrykker tilfredshed med de parlamentsudvalg, der i praksis har integreret ligestillingsaspektet i deres arbejde, og anmoder om, at de øvrige udvalg samt delegationerne følger dette eksempel; |
| --- | --- |

6.

udtrykker tilfredshed med de parlamentsudvalg, der i praksis har integreret ligestillingsaspektet i deres arbejde, og anmoder om, at de øvrige udvalg samt delegationerne følger dette eksempel;

| 7. | opfordrer til en styrkelse af netværket til integrering af ligestillingsaspektet med hensyn til de interparlamentariske delegationer og valgobservationsmissionerne; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til en styrkelse af netværket til integrering af ligestillingsaspektet med hensyn til de interparlamentariske delegationer og valgobservationsmissionerne;

| 8. | opfordrer generalsekretæren til at opprioritere undervisningen af de tjenestemænd på alle niveauer i Parlamentets udvalg og delegationer i integrering af ligestillingsaspektet; opfordrer på ny til, at alle parlamentsmedlemmer undervises i ligestilling mellem mænd og kvinder fra starten af næste valgperiode; |
| --- | --- |

8.

opfordrer generalsekretæren til at opprioritere undervisningen af de tjenestemænd på alle niveauer i Parlamentets udvalg og delegationer i integrering af ligestillingsaspektet; opfordrer på ny til, at alle parlamentsmedlemmer undervises i ligestilling mellem mænd og kvinder fra starten af næste valgperiode;

| 9. | opfordrer fortsat til, at der etableres netværk for de tjenestemænd, der er beskæftiget i udvalgssekretariaterne og de interparlamentariske delegationer i generaldirektoraterne for henholdsvis interne og eksterne politikker, og som er særligt uddannet i integrering af ligestillingsaspektet, med henblik på regelmæssig udveksling af god praksis; |
| --- | --- |

9.

opfordrer fortsat til, at der etableres netværk for de tjenestemænd, der er beskæftiget i udvalgssekretariaterne og de interparlamentariske delegationer i generaldirektoraterne for henholdsvis interne og eksterne politikker, og som er særligt uddannet i integrering af ligestillingsaspektet, med henblik på regelmæssig udveksling af god praksis;

| 10. | understreger nødvendigheden af, at Parlamentets udvalg råder over hensigtsmæssige redskaber til at opnå et godt kendskab til integrering af ligestillingsaspektet, f.eks. kønsspecifikke indikatorer, oplysninger og statistikker, samt af at fordelingen af budgetmidler sker ud fra et ligestillingssynspunkt; |
| --- | --- |

10.

understreger nødvendigheden af, at Parlamentets udvalg råder over hensigtsmæssige redskaber til at opnå et godt kendskab til integrering af ligestillingsaspektet, f.eks. kønsspecifikke indikatorer, oplysninger og statistikker, samt af at fordelingen af budgetmidler sker ud fra et ligestillingssynspunkt;

| 11. | understreger, at der ved integrering af ligestillingsaspektet bør tages højde for de enkelte udvalgs og delegationers særlige karakter; opfordrer til, at udvalgene og delegationerne deltager aktivt i de evalueringer, der regelmæssigt foretages af Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling på baggrund af det spørgeskema, som er rundsendt til formænd og næstformænd med ansvar for integrering af ligestillingsaspektet, og også tager hensyn til manglerne på området i udvalgenes og delegationernes arbejde samt fremskridtene ved gennemførelsen af integreringen af ligestillingsaspektet i de enkelte udvalg; |
| --- | --- |

11.

understreger, at der ved integrering af ligestillingsaspektet bør tages højde for de enkelte udvalgs og delegationers særlige karakter; opfordrer til, at udvalgene og delegationerne deltager aktivt i de evalueringer, der regelmæssigt foretages af Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling på baggrund af det spørgeskema, som er rundsendt til formænd og næstformænd med ansvar for integrering af ligestillingsaspektet, og også tager hensyn til manglerne på området i udvalgenes og delegationernes arbejde samt fremskridtene ved gennemførelsen af integreringen af ligestillingsaspektet i de enkelte udvalg;

| 12. | understreger vigtigheden at, at Parlamentets udvalgs og delegationers roller og ansvarsområder i forbindelse med integrering af ligestillingsaspektet defineres klart; |
| --- | --- |

12.

understreger vigtigheden at, at Parlamentets udvalgs og delegationers roller og ansvarsområder i forbindelse med integrering af ligestillingsaspektet defineres klart;

| 13. | understreger betydningen af et effektivt og koordineret samarbejde mellem Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet og netværket til integrering af ligestillingsaspektet i udvalgene og de interparlamentariske delegationer samt Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling; |
| --- | --- |

13.

understreger betydningen af et effektivt og koordineret samarbejde mellem Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet og netværket til integrering af ligestillingsaspektet i udvalgene og de interparlamentariske delegationer samt Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling;

| 14. | opfordrer generalsekretæren til at fortsætte gennemførelsen af den samlede strategi for forening af familieliv og arbejdsliv, og at lette de kvindelige tjenestemænds karrieremæssige udvikling; |
| --- | --- |

14.

opfordrer generalsekretæren til at fortsætte gennemførelsen af den samlede strategi for forening af familieliv og arbejdsliv, og at lette de kvindelige tjenestemænds karrieremæssige udvikling;

| 15. | opfordrer de politiske grupper til at tage hensyn til målene for ligestilling mellem mænd og kvinder ved udvælgelsen af de personer, der skal beklæde højtstående og ansvarsfulde stillinger; |
| --- | --- |

15.

opfordrer de politiske grupper til at tage hensyn til målene for ligestilling mellem mænd og kvinder ved udvælgelsen af de personer, der skal beklæde højtstående og ansvarsfulde stillinger;

| 16. | opfordrer Parlamentets Præsidium til at fremhæve Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet som en positiv model over for medlemsstaternes parlamenter; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Parlamentets Præsidium til at fremhæve Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet som en positiv model over for medlemsstaternes parlamenter;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Europarådet. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Europarådet.

---

(1)  EFT L 269 af 5.10.2002, s. 15.

(2)  EUT C 61 E af 10.3.2004, s. 384.

(3)  EUT C 244 E af 18.10.2007, s. 225.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/20

---

Onsdag, den 22. april 2009Interimsaftale om handel med Turkmenistan

P6_TA(2009)0252

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om interimsaftalen om handel med Turkmenistan

2010/C 184 E/05

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse (KOM(1998)0617),

der henviser til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Turkmenistan på den anden side (5144/1999),

der henviser til EF-traktatens artikel 133 og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0338/1999),

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om en EU-strategi for Centralasien (1),

der henviser til sin holdning af 22. april 2009 om ovennævnte forslag (2),

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at forbindelserne mellem De Europæiske Fællesskaber og Turkmenistan for øjeblikket er reguleret af aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og Det Europæiske Atomenergifællesskab og De Socialistiske Sovjetrepublikkers Union om handel og handelsmæssigt og økonomisk samarbejde vedtaget i december 1989; der henviser til, at denne aftale ikke indeholder en menneskerettighedsklausul, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forbindelserne mellem De Europæiske Fællesskaber og Turkmenistan for øjeblikket er reguleret af aftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og Det Europæiske Atomenergifællesskab og De Socialistiske Sovjetrepublikkers Union om handel og handelsmæssigt og økonomisk samarbejde vedtaget i december 1989; der henviser til, at denne aftale ikke indeholder en menneskerettighedsklausul,

| B. | der henviser til, at interimsaftalen af 2. december 1998 mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Turkmenistan på den anden side om handel og handelsanliggender nu ligger til godkendelse i Rådet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at interimsaftalen af 2. december 1998 mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Turkmenistan på den anden side om handel og handelsanliggender nu ligger til godkendelse i Rådet,

| C. | der henviser til, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PSA) med Turkmenistan blev paraferet i maj 1997 og undertegnet i 1998; der henviser til, at 11 medlemsstater siden da har ratificeret denne aftale - Frankrig, Irland, Det Forenede Kongerige og Grækenland mangler stadig at ratificere den og de 12 nye medlemsstater ratificerer den gennem en samlet protokol; der henviser til, at Turkmenistan ratificerede PSA'en i 2004, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PSA) med Turkmenistan blev paraferet i maj 1997 og undertegnet i 1998; der henviser til, at 11 medlemsstater siden da har ratificeret denne aftale - Frankrig, Irland, Det Forenede Kongerige og Grækenland mangler stadig at ratificere den og de 12 nye medlemsstater ratificerer den gennem en samlet protokol; der henviser til, at Turkmenistan ratificerede PSA'en i 2004,

| D. | der henviser til, at PSA'en, når den er fuldt ratificeret, vil være indgået for en indledende periode på ti år, hvorefter den fornys årligt, medmindre en af parterne opsiger den; der henviser til, at parterne kan udvide eller ændre aftalen eller uddybe den for at tage højde for nye udviklinger, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at PSA'en, når den er fuldt ratificeret, vil være indgået for en indledende periode på ti år, hvorefter den fornys årligt, medmindre en af parterne opsiger den; der henviser til, at parterne kan udvide eller ændre aftalen eller uddybe den for at tage højde for nye udviklinger,

| E. | der henviser til, at Turkmenistan spiller en vigtig rolle i den centralasiatiske region, og at det derfor er ønskværdigt med et tæt samarbejde mellem Turkmenistan og Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Turkmenistan spiller en vigtig rolle i den centralasiatiske region, og at det derfor er ønskværdigt med et tæt samarbejde mellem Turkmenistan og Den Europæiske Union,

| F. | der henviser til, at situationen i Turkmenistan er blevet bedre siden præsidentembedet skiftede hænder; der henviser til, at styret har indikeret, at det er indstillet på at gennemføre store reformer; der henviser til, at der stadig er behov for væsentlige fremskridt på en række nøgleområder, såsom menneskerettigheder, retsstatsprincipper, demokrati og personlige frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at situationen i Turkmenistan er blevet bedre siden præsidentembedet skiftede hænder; der henviser til, at styret har indikeret, at det er indstillet på at gennemføre store reformer; der henviser til, at der stadig er behov for væsentlige fremskridt på en række nøgleområder, såsom menneskerettigheder, retsstatsprincipper, demokrati og personlige frihedsrettigheder,

| G. | der henviser til, at en betingelse for samarbejde i den foreslåede interimsaftale om handel mellem De Europæiske Fællesskaber og Turkmenistan er respekt for demokratiet og overholdelse af menneskerettighederne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en betingelse for samarbejde i den foreslåede interimsaftale om handel mellem De Europæiske Fællesskaber og Turkmenistan er respekt for demokratiet og overholdelse af menneskerettighederne,

| H. | der henviser til, at interimsaftalen om handel derfor potentielt kan bidrage til fremskridt i forbindelse med de igangværende demokratiske reformer i Turkmenistan, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at interimsaftalen om handel derfor potentielt kan bidrage til fremskridt i forbindelse med de igangværende demokratiske reformer i Turkmenistan,

| I. | der henviser til, at der i interimsaftalen om handel er fastlagt en mekanisme, hvorved den ene part kan opsige den ved at give meddelelse herom til den anden part, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der i interimsaftalen om handel er fastlagt en mekanisme, hvorved den ene part kan opsige den ved at give meddelelse herom til den anden part,

| 1. | noterer sig, at der, efter præsidentembedet har skiftet hænder i Turkmenistan, er tegn på ambitioner om at gennemføre reformer på en række nøgleområder; glæder sig navnlig over etableringen af et nationalt institut for demokrati og menneskerettigheder; noterer sig revideringen af forfatningen rettet mod at styrke demokrati, personlige frihedsrettigheder og retsstatsprincipperne; noterer sig endvidere revideringen af valgloven; glæder sig over Turkmenistans tiltrædelse af internationale konventioner, såsom den anden valgfrie protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder med henblik på afskaffelse af dødsstraf og konventionen om kvinders politiske rettigheder; glæder sig over reformerne af uddannelsessystemet, der sigter mod højere kvalitet og mere lighed for studerende; |
| --- | --- |

1.

noterer sig, at der, efter præsidentembedet har skiftet hænder i Turkmenistan, er tegn på ambitioner om at gennemføre reformer på en række nøgleområder; glæder sig navnlig over etableringen af et nationalt institut for demokrati og menneskerettigheder; noterer sig revideringen af forfatningen rettet mod at styrke demokrati, personlige frihedsrettigheder og retsstatsprincipperne; noterer sig endvidere revideringen af valgloven; glæder sig over Turkmenistans tiltrædelse af internationale konventioner, såsom den anden valgfrie protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder med henblik på afskaffelse af dødsstraf og konventionen om kvinders politiske rettigheder; glæder sig over reformerne af uddannelsessystemet, der sigter mod højere kvalitet og mere lighed for studerende;

| 2. | opfordrer Turkmenistans regering til hurtigt at bevæge sig i retning af demokrati og overholdelse af retsstatsprincipperne; opfordrer navnlig til åbne og demokratiske valg, religionsfrihed, udvikling af et ægte civilsamfund, løsladelse af alle politiske fanger og samvittighedsfanger, ophævelse af rejserestriktioner samt adgang for uafhængige observatører; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Turkmenistans regering til hurtigt at bevæge sig i retning af demokrati og overholdelse af retsstatsprincipperne; opfordrer navnlig til åbne og demokratiske valg, religionsfrihed, udvikling af et ægte civilsamfund, løsladelse af alle politiske fanger og samvittighedsfanger, ophævelse af rejserestriktioner samt adgang for uafhængige observatører;

| 3. | understreger nødvendigheden af, at EU ansporer denne udvikling yderligere; understreger, at den turkmenske regerings aktiviteter skal kontrolleres nøje og regelmæssigt; |
| --- | --- |

3.

understreger nødvendigheden af, at EU ansporer denne udvikling yderligere; understreger, at den turkmenske regerings aktiviteter skal kontrolleres nøje og regelmæssigt;

| 4. | anmoder Rådet og Kommissionen om at holde Parlamentet regelmæssigt og udførligt informeret om menneskerettighedssituationen i Turkmenistan; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet og Kommissionen om at holde Parlamentet regelmæssigt og udførligt informeret om menneskerettighedssituationen i Turkmenistan;

| 5. | beklager, at situationen stadig er utilfredsstillende på flere områder, især hvad angår menneskerettigheder og demokrati; henleder navnlig opmærksomheden på behovet for betingelsesløs løsladelse af alle politiske fanger; understreger betydningen af fjernelsen af alle forhindringer for fri ind- og udrejse samt fri adgang for uafhængige observatører, heriblandt Internationalt Røde Kors; opfordrer til yderligere forbedringer af de borgerlige frihedsrettigheder, herunder for ikke-statslige organisationer; understreger behovet for at gennemføre reformer på alle niveauer og områder i administrationen; |
| --- | --- |

5.

beklager, at situationen stadig er utilfredsstillende på flere områder, især hvad angår menneskerettigheder og demokrati; henleder navnlig opmærksomheden på behovet for betingelsesløs løsladelse af alle politiske fanger; understreger betydningen af fjernelsen af alle forhindringer for fri ind- og udrejse samt fri adgang for uafhængige observatører, heriblandt Internationalt Røde Kors; opfordrer til yderligere forbedringer af de borgerlige frihedsrettigheder, herunder for ikke-statslige organisationer; understreger behovet for at gennemføre reformer på alle niveauer og områder i administrationen;

| 6. | understreger betydningen af økonomiske og handelsmæssige forbindelser for åbningen af det turkmenske samfund og forbedringen af de turkmenske borgeres demokratiske, økonomiske og sociale situation; |
| --- | --- |

6.

understreger betydningen af økonomiske og handelsmæssige forbindelser for åbningen af det turkmenske samfund og forbedringen af de turkmenske borgeres demokratiske, økonomiske og sociale situation;

| 7. | anser interimsaftalen om handel - samtidig med at den fastlægger regler for de økonomiske forbindelser - som et muligt skridt på vejen mod stabile og bæredygtige forbindelser mellem EU og Turkmenistan og en potentiel løftestang til styrkelse af reformprocessen i Turkmenistan; |
| --- | --- |

7.

anser interimsaftalen om handel - samtidig med at den fastlægger regler for de økonomiske forbindelser - som et muligt skridt på vejen mod stabile og bæredygtige forbindelser mellem EU og Turkmenistan og en potentiel løftestang til styrkelse af reformprocessen i Turkmenistan;

| 8. | understreger, at interimsaftalen om handel ikke er nogen blankocheck til Turkmenistan; opfordrer derfor til nøje observation og regelmæssige evalueringer af udviklingen på nøgleområder i Turkmenistan, og om at aftalen om nødvendigt ophæves, hvis der findes beviser for, at betingelserne ikke opfyldes; anmoder om regelmæssige opdateringer om observationsarbejdet fra Kommissionen og Rådet; |
| --- | --- |

8.

understreger, at interimsaftalen om handel ikke er nogen blankocheck til Turkmenistan; opfordrer derfor til nøje observation og regelmæssige evalueringer af udviklingen på nøgleområder i Turkmenistan, og om at aftalen om nødvendigt ophæves, hvis der findes beviser for, at betingelserne ikke opfyldes; anmoder om regelmæssige opdateringer om observationsarbejdet fra Kommissionen og Rådet;

| 9. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at indføje en klar suspensiv menneskerettighedsklausul i PSA'en ; understreger, at De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettighederne skal overholdes; opfordrer Rådet til at acceptere enhver anmodning fra Parlamentet om midlertidig ophævelse af aftalen; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Rådet og Kommissionen til at indføje en klar suspensiv menneskerettighedsklausul i PSA'en ; understreger, at De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettighederne skal overholdes; opfordrer Rådet til at acceptere enhver anmodning fra Parlamentet om midlertidig ophævelse af aftalen;

| 10. | opfordrer Rådet og Kommissionen til også at indføje en revisionsklausul i partnerskabs- og samarbejdsaftalen; anmoder om at blive hørt før enhver revision af partnerskabs- og samarbejdsaftalen; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Rådet og Kommissionen til også at indføje en revisionsklausul i partnerskabs- og samarbejdsaftalen; anmoder om at blive hørt før enhver revision af partnerskabs- og samarbejdsaftalen;

| 11. | påpeger, at Parlamentets samtykke er nødvendigt, før PSA'en kan træde i kraft; minder om, at det desværre ikke er nødvendigt med Parlamentets samtykke i forbindelse med interimsaftalen om handel, men opfordrer til, at der fuldt ud tages højde for de punkter, der berøres i denne beslutning, eftersom Parlamentets samtykke til PSA'en i modsat fald kan blive sat på spil; påpeger, at Parlamentet har til hensigt at basere sin udtalelse om interimsaftalen om handel på de svar, det modtager fra Rådet og Kommissionen i disses erklæringer; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at Parlamentets samtykke er nødvendigt, før PSA'en kan træde i kraft; minder om, at det desværre ikke er nødvendigt med Parlamentets samtykke i forbindelse med interimsaftalen om handel, men opfordrer til, at der fuldt ud tages højde for de punkter, der berøres i denne beslutning, eftersom Parlamentets samtykke til PSA'en i modsat fald kan blive sat på spil; påpeger, at Parlamentet har til hensigt at basere sin udtalelse om interimsaftalen om handel på de svar, det modtager fra Rådet og Kommissionen i disses erklæringer;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Turkmenistans regering og parlament. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Turkmenistans regering og parlament.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0059.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0253.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/23

---

Onsdag, den 22. april 2009En fælles indvandringspolitik for Europa

P6_TA(2009)0257

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om en fælles indvandringspolitik for Europa: Principper, aktioner og redskaber (2008/2331(INI))

2010/C 184 E/06

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2008 med titlen »En fælles indvandringspolitik for Europa: Principper, aktioner og redskaber« (KOM(2008)0359),

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 26. november 2008 om en fælles indvandringspolitik for Europa (1),

der henviser til den europæiske pagt om indvandring og asyl, vedtaget af Det Europæiske Råd på mødet den 15.-16. oktober 2008 (2),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (tilbagesendelsesdirektivet) (3),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 863/2007 af 11. juli 2007 om indførelse af en ordning for oprettelse af hurtige grænseindsatshold (4),

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, som er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs person i en af medlemsstaterne (omarbejdning) (KOM(2008)0820),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. oktober 2008 med titlen »Et år efter Lissabon: Det igangværende partnerskab mellem Afrika og EU« (KOM(2008)0617),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. februar 2008 med titlen »Forberedelse af de kommende faser af grænseforvaltningen i EU« (KOM(2008)0069),

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument med titlen »Evaluering og kontrol af gennemførelsen af EU's plan om bedste praksis, standarder og procedurer til bekæmpelse og forebyggelse af menneskehandel« (KOM(2008)0657),

der henviser til den fælles strategi for forholdet mellem Afrika og EU og den første handlingsplan (2008-2010) - det strategiske partnerskab - som blev indgået på Afrika-EU-topmødet den 8.-9. december 2007 i Lissabon (5),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. november 2006 med titlen »Den samlede migrationsstrategi efter det første år: Mod en europæisk helhedspolitik for migration« (KOM(2006)0735),

der henviser til Haagprogrammet til styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union, vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 4.-5. november 2004,

der henviser til Tammerforsprogrammet, vedtaget på Det Europæiske Råds møde den 15.-16. oktober 1999, som etablerede en sammenhængende fremgangsmåde på indvandrings- og asylområdet,

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2009 om det fælles europæiske asylsystems fremtid (6),

der henviser til sin holdning af 19. februar 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om sanktioner over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (7),

der henviser til sin beslutning af 5. februar 2009 om gennemførelsen i EU af direktiv 2003/9/EF om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere og flygtninge: LIBE-Udvalgets delegationsbesøg i perioden 2005-2008 (8),

der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 om evaluering og fremtidig udbygning af Frontex-agenturet og det europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur) (9),

der henviser til sin holdning af 20. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse (10),

der henviser til sin holdning af 20. november 2008 om forslag til Rådets direktiv om en kombineret ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at tage ophold og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (11),

der henviser til sin beslutning af 2. september 2008 om evaluering af Dublinsystemet (12),

der henviser til sin holdning af 23. april 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/109/EF for at udvide dets anvendelsesområde til at omfatte personer under international beskyttelse (13),

der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om politikplanen for lovlig migration (14),

der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om politiske prioriteter i bekæmpelsen af ulovlig indvandring af tredjelandsstatsborgere (15),

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om strategier og midler til integration af indvandrere i Den Europæiske Union (16),

der henviser til Amsterdamtraktaten, i henhold til hvilken beføjelser og ansvar på områderne for indvandring og asyl overdrages til Fællesskabet, og til artikel 63 i EF-traktaten,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Kultur- og Uddannelsesudvalget, samt Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0251/2009),

| A. | der henviser til, at der altid vil foregå indvandring til Europa, så længe der er væsentlige forskelle i velstand og livskvalitet mellem Europa og andre dele af verden, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der altid vil foregå indvandring til Europa, så længe der er væsentlige forskelle i velstand og livskvalitet mellem Europa og andre dele af verden,

| B. | der henviser til, at det er blevet bydende nødvendigt med en fælles tilgang til indvandringen i EU, ikke mindst fordi en enkelt medlemsstats aktivitet eller passivitet i et fælles område uden kontrol ved de indre grænser har direkte indflydelse på andre medlemsstater og på EU som helhed, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det er blevet bydende nødvendigt med en fælles tilgang til indvandringen i EU, ikke mindst fordi en enkelt medlemsstats aktivitet eller passivitet i et fælles område uden kontrol ved de indre grænser har direkte indflydelse på andre medlemsstater og på EU som helhed,

| C. | der henviser til, at en dårligt forvaltet indvandring kan skade den sociale samhørighed i bestemmelseslandene, ligesom den kan være til skade for oprindelseslandene samt for indvandrerne selv, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en dårligt forvaltet indvandring kan skade den sociale samhørighed i bestemmelseslandene, ligesom den kan være til skade for oprindelseslandene samt for indvandrerne selv,

| D. | der henviser til, at lovlig indvandring indebærer muligheder, som både indvandrerne, oprindelseslandene (som indvandrerne overfører penge til) og medlemsstaterne kan drage fordel af; der henviser til, at fremskridt inden for lovlig indvandring imidlertid skal ledsages af effektive foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig indvandring, ikke mindst fordi sådan indvandring fremmer eksistensen af kriminelle net af menneskehandlere, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at lovlig indvandring indebærer muligheder, som både indvandrerne, oprindelseslandene (som indvandrerne overfører penge til) og medlemsstaterne kan drage fordel af; der henviser til, at fremskridt inden for lovlig indvandring imidlertid skal ledsages af effektive foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig indvandring, ikke mindst fordi sådan indvandring fremmer eksistensen af kriminelle net af menneskehandlere,

| E. | der henviser til, at en egentlig fælles indvandringspolitik for Fællesskabet ikke blot skal være baseret på bekæmpelse af ulovlig indvandring, men også på samarbejde med tredjelandene og transitlandene og på en passende politik for integration af indvandrere, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en egentlig fælles indvandringspolitik for Fællesskabet ikke blot skal være baseret på bekæmpelse af ulovlig indvandring, men også på samarbejde med tredjelandene og transitlandene og på en passende politik for integration af indvandrere,

| F. | der henviser til, at Europas indvandringspolitikker skal være i overensstemmelse med de folkeretlige normer, navnlig vedrørende menneskerettigheder, menneskelig værdighed og asylrettigheder, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europas indvandringspolitikker skal være i overensstemmelse med de folkeretlige normer, navnlig vedrørende menneskerettigheder, menneskelig værdighed og asylrettigheder,

| G. | der henviser til, at EU er og fortsat skal være et miljø, der tager godt imod dem, som har opnået ret til ophold, uanset om de er indvandret med henblik på at arbejde, blive familiesammenført eller studere, eller er personer med behov for international beskyttelse, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU er og fortsat skal være et miljø, der tager godt imod dem, som har opnået ret til ophold, uanset om de er indvandret med henblik på at arbejde, blive familiesammenført eller studere, eller er personer med behov for international beskyttelse,

| H. | der henviser til, at indvandrere har spillet en væsentlig rolle i udviklingen af EU og det europæiske projekt i de seneste årtier, og at det er vigtigt at anerkende både deres betydning og det faktum, og at EU fortsat har brug for indvandrernes arbejdskraft, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at indvandrere har spillet en væsentlig rolle i udviklingen af EU og det europæiske projekt i de seneste årtier, og at det er vigtigt at anerkende både deres betydning og det faktum, og at EU fortsat har brug for indvandrernes arbejdskraft,

| I. | der henviser til, at befolkningens aldring i EU ifølge Eurostat på mellemlang sigt vil betyde, at befolkningen i den arbejdsdygtige alder i 2060 kan være faldet med næsten 50 millioner; der henviser til, at indvandring kan være en vigtig stimulator med henblik på at opretholde en velfungerende økonomi i EU, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at befolkningens aldring i EU ifølge Eurostat på mellemlang sigt vil betyde, at befolkningen i den arbejdsdygtige alder i 2060 kan være faldet med næsten 50 millioner; der henviser til, at indvandring kan være en vigtig stimulator med henblik på at opretholde en velfungerende økonomi i EU,

| J. | der henviser til, at opfyldelsen af Lissabonstrategiens vækst- og beskæftigelsesmålsætninger kan blive hindret af en mangel på arbejdskraft og til, at arbejdsløsheden i øjeblikket stiger; der henviser til, at denne mangel på kort sigt kan afhjælpes gennem en hensigtsmæssig struktureret styring af den økonomiske indvandring, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at opfyldelsen af Lissabonstrategiens vækst- og beskæftigelsesmålsætninger kan blive hindret af en mangel på arbejdskraft og til, at arbejdsløsheden i øjeblikket stiger; der henviser til, at denne mangel på kort sigt kan afhjælpes gennem en hensigtsmæssig struktureret styring af den økonomiske indvandring,

| K. | der henviser til, at indvandrere ofte er henvist til at udføre midlertidigt eller lavt kvalificeret arbejde eller arbejde, som de er overkvalificeret til, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at indvandrere ofte er henvist til at udføre midlertidigt eller lavt kvalificeret arbejde eller arbejde, som de er overkvalificeret til,

| L. | der henviser til, at EU også bør øge indsatsen for at tackle problemerne med mangel på arbejdskraft, herunder kvalificeret arbejdskraft, på internt plan ved at gøre brug af de befolkningsgrupper, der i øjeblikket er underbeskæftigede, såsom handicappede, personer med uddannelsesmæssige handicap og langtidsledige asylansøgere, som allerede har bopæl i EU, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU også bør øge indsatsen for at tackle problemerne med mangel på arbejdskraft, herunder kvalificeret arbejdskraft, på internt plan ved at gøre brug af de befolkningsgrupper, der i øjeblikket er underbeskæftigede, såsom handicappede, personer med uddannelsesmæssige handicap og langtidsledige asylansøgere, som allerede har bopæl i EU,

| M. | der henviser til, at antallet af kvindelige indvandrere i EU er i konstant stigning og udgør 54 % af det samlede antal indvandrere, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at antallet af kvindelige indvandrere i EU er i konstant stigning og udgør 54 % af det samlede antal indvandrere,

| N. | der henviser til, at de fleste kvindelige indvandrere har betydelige problemer med at blive integreret og få adgang til arbejdsmarkedet på grund af deres lave uddannelsesniveau og de negative stereotyper og praksisser, de bringer med fra deres oprindelseslande, samt de negative stereotyper og den forskelsbehandling, der eksisterer i medlemsstaterne; der henviser til, at der samtidig er mange unge kvinder med et højt uddannelsesniveau, der kommer til EU og påtager sig forholdsvis lavt kvalificeret arbejde, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de fleste kvindelige indvandrere har betydelige problemer med at blive integreret og få adgang til arbejdsmarkedet på grund af deres lave uddannelsesniveau og de negative stereotyper og praksisser, de bringer med fra deres oprindelseslande, samt de negative stereotyper og den forskelsbehandling, der eksisterer i medlemsstaterne; der henviser til, at der samtidig er mange unge kvinder med et højt uddannelsesniveau, der kommer til EU og påtager sig forholdsvis lavt kvalificeret arbejde,

Generelle betragtninger

| 1. | går stærkt ind for etableringen af en fælles europæisk indvandringspolitik, som bygger på en høj grad af politisk og praktisk solidaritet, gensidig tillid, gennemsigtighed, partnerskab, ansvarsdeling og fælles bestræbelser gennem fælles principper og konkrete aktioner samt på de principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

1.

går stærkt ind for etableringen af en fælles europæisk indvandringspolitik, som bygger på en høj grad af politisk og praktisk solidaritet, gensidig tillid, gennemsigtighed, partnerskab, ansvarsdeling og fælles bestræbelser gennem fælles principper og konkrete aktioner samt på de principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| 2. | fastholder, at styringen af migrationsstrømmene skal bygge på en koordineret strategi, der tager højde for den demografiske og økonomiske situation i EU og dets medlemsstater; |
| --- | --- |

2.

fastholder, at styringen af migrationsstrømmene skal bygge på en koordineret strategi, der tager højde for den demografiske og økonomiske situation i EU og dets medlemsstater;

| 3. | mener, at udviklingen af en fælles indvandringspolitik kan drage stor fordel af en øget og mere regelmæssig høring af repræsentanter for civilsamfundet, herunder organisationer, der arbejder for og med indvandrersamfund; |
| --- | --- |

3.

mener, at udviklingen af en fælles indvandringspolitik kan drage stor fordel af en øget og mere regelmæssig høring af repræsentanter for civilsamfundet, herunder organisationer, der arbejder for og med indvandrersamfund;

| 4. | beklager, at der indtil nu er gjort for lidt for at etablere et fælles retsgrundlag for indvandringspolitik, og glæder sig derfor over de nye lovgivningsinstrumenter, der er vedtaget som led i den fælles europæiske indvandringspolitik; |
| --- | --- |

4.

beklager, at der indtil nu er gjort for lidt for at etablere et fælles retsgrundlag for indvandringspolitik, og glæder sig derfor over de nye lovgivningsinstrumenter, der er vedtaget som led i den fælles europæiske indvandringspolitik;

| 5. | understreger, at en sammenhængende og afbalanceret fælles europæisk indvandringspolitik giver EU større troværdighed i forholdet til tredjelande; |
| --- | --- |

5.

understreger, at en sammenhængende og afbalanceret fælles europæisk indvandringspolitik giver EU større troværdighed i forholdet til tredjelande;

| 6. | fastholder, at en effektiv forvaltning af indvandringen kræver inddragelse af regionale og lokale myndigheder samt et reelt partnerskab og samarbejde med de tredjelande, som er oprindelses- og transitlande, og som ofte har det indtryk, at beslutninger pålægges dem unilateralt; understreger, at et sådant samarbejde kun kan gennemføres, hvis de pågældende tredjelande overholder den internationale lovgivning om menneskerettigheder og beskyttelse og har undertegnet Genèvekonventionen fra 1951 vedrørende flygtninges retsstilling; |
| --- | --- |

6.

fastholder, at en effektiv forvaltning af indvandringen kræver inddragelse af regionale og lokale myndigheder samt et reelt partnerskab og samarbejde med de tredjelande, som er oprindelses- og transitlande, og som ofte har det indtryk, at beslutninger pålægges dem unilateralt; understreger, at et sådant samarbejde kun kan gennemføres, hvis de pågældende tredjelande overholder den internationale lovgivning om menneskerettigheder og beskyttelse og har undertegnet Genèvekonventionen fra 1951 vedrørende flygtninges retsstilling;

| 7. | mener, at indvandringen til EU ikke løser de problemer, som udviklingslandene står over for, og at en fælles indvandringspolitik skal suppleres med en effektiv politik for udvikling af oprindelseslandene; |
| --- | --- |

7.

mener, at indvandringen til EU ikke løser de problemer, som udviklingslandene står over for, og at en fælles indvandringspolitik skal suppleres med en effektiv politik for udvikling af oprindelseslandene;

| 8. | glæder sig over vedtagelsen af ovennævnte europæiske pagt om indvandring og asyl og de aktioner, redskaber og forslag, som er indeholdt i Kommissionens ovennævnte meddelelse om en fælles indvandringspolitik for Europa: Principper, aktioner og redskaber; anmoder Rådet og Kommissionen om hurtigt at gå i gang med gennemførelsen af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over vedtagelsen af ovennævnte europæiske pagt om indvandring og asyl og de aktioner, redskaber og forslag, som er indeholdt i Kommissionens ovennævnte meddelelse om en fælles indvandringspolitik for Europa: Principper, aktioner og redskaber; anmoder Rådet og Kommissionen om hurtigt at gå i gang med gennemførelsen af disse foranstaltninger;

| 9. | glæder sig over de institutionelle virkninger af Lissabontraktaten, navnlig udvidelsen af procedurerne med fælles beslutningstagning og beslutningstagning med kvalificeret flertal til at omfatte alle indvandringspolitikker, klarlæggelsen af EU's kompetence i forbindelse med visa og grænsekontrol, udvidelsen af EU's kompetence på asylområdet samt af dets kompetence med hensyn til lovlig og ulovlig indvandring; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over de institutionelle virkninger af Lissabontraktaten, navnlig udvidelsen af procedurerne med fælles beslutningstagning og beslutningstagning med kvalificeret flertal til at omfatte alle indvandringspolitikker, klarlæggelsen af EU's kompetence i forbindelse med visa og grænsekontrol, udvidelsen af EU's kompetence på asylområdet samt af dets kompetence med hensyn til lovlig og ulovlig indvandring;

| 10. | mener, at en fælles indvandringspolitik også nødvendigvis kræver, at der fastlægges en fælles asylpolitik, og bifalder i den forbindelse med ovennævnte beslutning om det fælles europæiske asylsystems fremtid og Kommissionens forslag til forordning om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor; |
| --- | --- |

10.

mener, at en fælles indvandringspolitik også nødvendigvis kræver, at der fastlægges en fælles asylpolitik, og bifalder i den forbindelse med ovennævnte beslutning om det fælles europæiske asylsystems fremtid og Kommissionens forslag til forordning om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor;

Velstand og indvandring

Lovlig indvandring

| 11. | mener, at lovlig indvandring fortsat er nødvendig for at opfylde Europas demografiske samt arbejdskraft- og kvalifikationsmæssige behov på grund af de virkninger, befolkningens tilbagegang og aldring har på økonomien; påpeger, at den også bidrager til udviklingen af tredjelande gennem kredsløbet for udveksling af viden og knowhow og indvandrernes pengeoverførsler; opfordrer til indførelse af sikre systemer, som kan lette disse pengeoverførsler til tredjelande; |
| --- | --- |

11.

mener, at lovlig indvandring fortsat er nødvendig for at opfylde Europas demografiske samt arbejdskraft- og kvalifikationsmæssige behov på grund af de virkninger, befolkningens tilbagegang og aldring har på økonomien; påpeger, at den også bidrager til udviklingen af tredjelande gennem kredsløbet for udveksling af viden og knowhow og indvandrernes pengeoverførsler; opfordrer til indførelse af sikre systemer, som kan lette disse pengeoverførsler til tredjelande;

| 12. | mener, at lovlig indvandring skal være et alternativ til ulovlig indvandring, da det er ensbetydende med en lovlig, sikker og organiseret indrejse i EU; |
| --- | --- |

12.

mener, at lovlig indvandring skal være et alternativ til ulovlig indvandring, da det er ensbetydende med en lovlig, sikker og organiseret indrejse i EU;

| 13. | minder om, at Kommissionen har opstillet prognoser, hvori den anslår, at der vil være behov for 60 millioner migrantarbejdstagere i 2050, og at dette kræver, at der åbnes for kanaler til lovlig indvandring; |
| --- | --- |

13.

minder om, at Kommissionen har opstillet prognoser, hvori den anslår, at der vil være behov for 60 millioner migrantarbejdstagere i 2050, og at dette kræver, at der åbnes for kanaler til lovlig indvandring;

| 14. | understreger behovet for en helhedsvurdering af EU's erhvervs- og markedsmæssige behov; mener imidlertid, at de enkelte medlemsstater bør bevare kontrollen med, hvor stort et antal personer deres arbejdsmarked har behov for, og tage hensyn til princippet om fællesskabspræference, så længe der gælder overgangsforanstaltninger; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for en helhedsvurdering af EU's erhvervs- og markedsmæssige behov; mener imidlertid, at de enkelte medlemsstater bør bevare kontrollen med, hvor stort et antal personer deres arbejdsmarked har behov for, og tage hensyn til princippet om fællesskabspræference, så længe der gælder overgangsforanstaltninger;

| 15. | går ind for, at der opstilles nationale »indvandringsprofiler«, der kan give et helhedsindtryk af indvandringssituationen i hver medlemsstat på ethvert givet tidspunkt, idet arbejdsmarkedsbehovene skal være et centralt element i disse profiler; |
| --- | --- |

15.

går ind for, at der opstilles nationale »indvandringsprofiler«, der kan give et helhedsindtryk af indvandringssituationen i hver medlemsstat på ethvert givet tidspunkt, idet arbejdsmarkedsbehovene skal være et centralt element i disse profiler;

| 16. | fastholder, at det er nødvendigt at gøre EU mere attraktivt for højt kvalificerede arbejdstagere, herunder ved at oplyse om arbejdsmarkedet i bestemmelses- og værtslandene, samtidig med at der skal tages hensyn til de følger, dette kan få for oprindelseslandene i form af hjerneflugt; finder, at virkningerne af hjerneflugt kan afbødes gennem midlertidig eller cirkulær indvandring, ved at sørge for uddannelse i oprindelseslandene med henblik på bevarelse af beskæftigelsen i nøglesektorer, særlig inden for uddannelse og sundhed, og ved at undertegne samarbejdsaftaler med oprindelseslandene; opfordrer medlemsstaterne til at undlade at foretage aktiv rekruttering i udviklingslande, der mangler menneskelige ressourcer i nøglesektorer, f.eks. inden for sundhed og uddannelse; |
| --- | --- |

16.

fastholder, at det er nødvendigt at gøre EU mere attraktivt for højt kvalificerede arbejdstagere, herunder ved at oplyse om arbejdsmarkedet i bestemmelses- og værtslandene, samtidig med at der skal tages hensyn til de følger, dette kan få for oprindelseslandene i form af hjerneflugt; finder, at virkningerne af hjerneflugt kan afbødes gennem midlertidig eller cirkulær indvandring, ved at sørge for uddannelse i oprindelseslandene med henblik på bevarelse af beskæftigelsen i nøglesektorer, særlig inden for uddannelse og sundhed, og ved at undertegne samarbejdsaftaler med oprindelseslandene; opfordrer medlemsstaterne til at undlade at foretage aktiv rekruttering i udviklingslande, der mangler menneskelige ressourcer i nøglesektorer, f.eks. inden for sundhed og uddannelse;

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle ordninger, retningslinjer og andre redskaber, der fremmer cirkulær og midlertidig indvandring, og sammen med oprindelseslandene træffe foranstaltninger, der kan opveje tabet af menneskelige ressourcer, og tilbyde konkret støtte til faglig uddannelse i nøglesektorer, som er svækket på grund af talentfulde personers udvandring; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle ordninger, retningslinjer og andre redskaber, der fremmer cirkulær og midlertidig indvandring, og sammen med oprindelseslandene træffe foranstaltninger, der kan opveje tabet af menneskelige ressourcer, og tilbyde konkret støtte til faglig uddannelse i nøglesektorer, som er svækket på grund af talentfulde personers udvandring;

| 18. | glæder sig over den strategi, der blev indledt med dokumentet om det blå kort for en fælles politik for lovlig indvandring; opfordrer imidlertid medlemsstaterne til at gøre større fremskridt hen imod fælles regler for en indvandringspolitik, som ikke kun omfatter højtuddannede arbejdstagere; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over den strategi, der blev indledt med dokumentet om det blå kort for en fælles politik for lovlig indvandring; opfordrer imidlertid medlemsstaterne til at gøre større fremskridt hen imod fælles regler for en indvandringspolitik, som ikke kun omfatter højtuddannede arbejdstagere;

| 19. | udtrykker tilfredshed med indførelsen af det blå kort i forbindelse med indrejse- og opholdsvilkår for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse og opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at fremlægge initiativer for andre arbejdskategorier, bl.a. med henblik på at forstærke kampen mod ulovlig indvandring og udnyttelsen af ulovlige indvandrere; |
| --- | --- |

19.

udtrykker tilfredshed med indførelsen af det blå kort i forbindelse med indrejse- og opholdsvilkår for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse og opfordrer indtrængende Kommissionen til snarest muligt at fremlægge initiativer for andre arbejdskategorier, bl.a. med henblik på at forstærke kampen mod ulovlig indvandring og udnyttelsen af ulovlige indvandrere;

| 20. | opfordrer til at træffe nye foranstaltninger, der skal gøre det lettere at modtage studerende og forskere og fremme deres fri bevægelighed inden for EU; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til at træffe nye foranstaltninger, der skal gøre det lettere at modtage studerende og forskere og fremme deres fri bevægelighed inden for EU;

| 21. | henleder opmærksomheden på, at det er vigtigt at anerkende indvandrernes kompetencer, herunder navnlig de formelle, ikke-formelle og uformelle kvalifikationer, som de har erhvervet i oprindelseslandet; mener, at en sådan anerkendelse vil medvirke til at afhjælpe det spild af kvalifikationer, der for øjeblikket ses igen og igen hos indvandrerne, især kvinderne, der ofte er henvist til at udføre arbejde, som de er overkvalificerede til; |
| --- | --- |

21.

henleder opmærksomheden på, at det er vigtigt at anerkende indvandrernes kompetencer, herunder navnlig de formelle, ikke-formelle og uformelle kvalifikationer, som de har erhvervet i oprindelseslandet; mener, at en sådan anerkendelse vil medvirke til at afhjælpe det spild af kvalifikationer, der for øjeblikket ses igen og igen hos indvandrerne, især kvinderne, der ofte er henvist til at udføre arbejde, som de er overkvalificerede til;

| 22. | anmoder Kommissionen om i fremtidige dokumenter om emnet at tage højde for spørgsmålet om anerkendelse af kompetencer samt om incitamentet til livslang læring, herunder at sikre, at medlemsstaterne giver indvandrerne mulighed for at lære værtslandets sprog for at sikre disses sociale, faglige og kulturelle integration i Den Europæiske Union samt giver dem en bedre mulighed for at støtte deres børns udvikling; opfordrer endvidere Kommissionen til at gøre brug af resultaterne af drøftelserne om den sproglige undervisning af indvandrerbørn og undervisningen i bopælsmedlemsstaten i oprindelseslandets sprog og kultur, og anmoder om, at de rammebestemmelser, som måtte blive foreslået, respekterer subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

22.

anmoder Kommissionen om i fremtidige dokumenter om emnet at tage højde for spørgsmålet om anerkendelse af kompetencer samt om incitamentet til livslang læring, herunder at sikre, at medlemsstaterne giver indvandrerne mulighed for at lære værtslandets sprog for at sikre disses sociale, faglige og kulturelle integration i Den Europæiske Union samt giver dem en bedre mulighed for at støtte deres børns udvikling; opfordrer endvidere Kommissionen til at gøre brug af resultaterne af drøftelserne om den sproglige undervisning af indvandrerbørn og undervisningen i bopælsmedlemsstaten i oprindelseslandets sprog og kultur, og anmoder om, at de rammebestemmelser, som måtte blive foreslået, respekterer subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet;

| 23. | fastholder, at EURES-nettet er et velegnet instrument til at få udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet til at balancere på en gennemsigtig, ansvarlig og effektiv måde; foreslår derfor, at EURES-nettets anvendelsesområde udvides med henblik på at lette kontakten mellem de europæiske arbejdsgivere, der søger arbejdstagere med bestemte kvalifikationer, og jobsøgende fra tredjelande; foreslår, at man anvender specialcentre (eksisterende såvel som kommende) eller EU's repræsentationskontorer i tredjelande som platform for denne udvidelse af EURES-nettet, samt at man sikrer videreførelsen og udvidelsen af rådgivningsarbejdet med hensyn til værktøjer og støtte til selvstændig erhvervsvirksomhed eller optagelse af mikrolån; understreger, at Europas behov for højt kvalificeret arbejdskraft ikke må føre til »hjerneflugt« fra tredjelande, idet dette vil være til skade for deres vækstøkonomier og sociale infrastruktur; |
| --- | --- |

23.

fastholder, at EURES-nettet er et velegnet instrument til at få udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet til at balancere på en gennemsigtig, ansvarlig og effektiv måde; foreslår derfor, at EURES-nettets anvendelsesområde udvides med henblik på at lette kontakten mellem de europæiske arbejdsgivere, der søger arbejdstagere med bestemte kvalifikationer, og jobsøgende fra tredjelande; foreslår, at man anvender specialcentre (eksisterende såvel som kommende) eller EU's repræsentationskontorer i tredjelande som platform for denne udvidelse af EURES-nettet, samt at man sikrer videreførelsen og udvidelsen af rådgivningsarbejdet med hensyn til værktøjer og støtte til selvstændig erhvervsvirksomhed eller optagelse af mikrolån; understreger, at Europas behov for højt kvalificeret arbejdskraft ikke må føre til »hjerneflugt« fra tredjelande, idet dette vil være til skade for deres vækstøkonomier og sociale infrastruktur;

| 24. | er af den opfattelse, at indvandrere fra såkaldte tredjelande bør have ret til mobilitet inden for EU, således at de - når de har lovlig bopæl i en medlemsstat - kan tage arbejde i en anden medlemsstat som grænsearbejdere uden at skulle søge om arbejdstilladelse, og at de pågældende indvandrere efter fem års lovligt ophold i en medlemsstat i fuld udstrækning bør være omfattet af bestemmelserne om arbejdstagernes frie bevægelighed; |
| --- | --- |

24.

er af den opfattelse, at indvandrere fra såkaldte tredjelande bør have ret til mobilitet inden for EU, således at de - når de har lovlig bopæl i en medlemsstat - kan tage arbejde i en anden medlemsstat som grænsearbejdere uden at skulle søge om arbejdstilladelse, og at de pågældende indvandrere efter fem års lovligt ophold i en medlemsstat i fuld udstrækning bør være omfattet af bestemmelserne om arbejdstagernes frie bevægelighed;

| 25. | fremhæver betydningen af samordning mellem på den ene side de lokale og regionale myndigheder med særligt ansvar for uddannelse og på den anden side de nationale og europæiske myndigheder omkring forvaltningen af arbejdsmarkedets behov i overensstemmelse med princippet om fællesskabspræference; fremhæver, at et sådant samarbejde er en forudsætning for effektivt at kunne gennemføre en indvandringspolitik, der kan medvirke til at afhjælpe den mangel på arbejdskraft, som er gældende i visse sektorer og medlemsstater, og for at kunne integrere indvandrerne på en effektiv og hensigtsmæssig måde; |
| --- | --- |

25.

fremhæver betydningen af samordning mellem på den ene side de lokale og regionale myndigheder med særligt ansvar for uddannelse og på den anden side de nationale og europæiske myndigheder omkring forvaltningen af arbejdsmarkedets behov i overensstemmelse med princippet om fællesskabspræference; fremhæver, at et sådant samarbejde er en forudsætning for effektivt at kunne gennemføre en indvandringspolitik, der kan medvirke til at afhjælpe den mangel på arbejdskraft, som er gældende i visse sektorer og medlemsstater, og for at kunne integrere indvandrerne på en effektiv og hensigtsmæssig måde;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at gøre flere oplysninger tilgængelige i oprindelseslandene om mulighederne for lovlig indvandring samt om rettigheder og pligteler for indvandrere, når de ankommer til EU; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at gøre flere oplysninger tilgængelige i oprindelseslandene om mulighederne for lovlig indvandring samt om rettigheder og pligteler for indvandrere, når de ankommer til EU;

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre fyldestgørende brug af Fællesskabets finansielle ordninger vedrørende indvandringspolitik, så der kan blive skabt flere og bedre arbejdspladser for indvandrere; |
| --- | --- |

27.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre fyldestgørende brug af Fællesskabets finansielle ordninger vedrørende indvandringspolitik, så der kan blive skabt flere og bedre arbejdspladser for indvandrere;

Integration

| 28. | understreger, at integration styrker den kulturelle mangfoldighed i EU og bør baseres på social inddragelse, ikke-diskrimination og lige muligheder ved at sikre adgangen til sundhedsydelser, uddannelse, sprogundervisning og beskæftigelse; finder, at integrationspolitikkerne endvidere bør bygge på passende nyskabende programmer, og anerkender den rolle, som lokale og regionale myndigheder, fagforeninger, indvandrerorganisationer samt faglige sammenslutninger spiller for integrationen af indvandrere; |
| --- | --- |

28.

understreger, at integration styrker den kulturelle mangfoldighed i EU og bør baseres på social inddragelse, ikke-diskrimination og lige muligheder ved at sikre adgangen til sundhedsydelser, uddannelse, sprogundervisning og beskæftigelse; finder, at integrationspolitikkerne endvidere bør bygge på passende nyskabende programmer, og anerkender den rolle, som lokale og regionale myndigheder, fagforeninger, indvandrerorganisationer samt faglige sammenslutninger spiller for integrationen af indvandrere;

| 29. | støtter de integrationsbestræbelser, der gøres af medlemsstaterne samt af lovlige indvandrere og personer under international beskyttelse under hensyntagen til EU's og dets medlemsstaters identitet og værdier, herunder respekten for menneskerettigheder, retsstaten, demokrati, tolerance og ligestilling samt meningsfrihed og skolepligt for børn; minder om, at integrationen er en tovejsproces, hvori såvel indvandrerne som værtsbefolkningen skal tilpasse sig, jf. de fælles grundprincipper, som Rådet har vedtaget, og at en udveksling af bedste praksis kan fremme denne proces; anerkender, at integration er vanskeligere at opnå i medlemsstater, som på grund af deres særlige geografiske beliggenhed er udsat for et betydeligt indvandringspres, men at det ikke desto mindre ikke må opgives som et mål; opfordrer de andre medlemsstater til at bidrage til at lette dette pres i en solidarisk ånd ved at lette integrationen af personer under international beskyttelse, som opholder sig i EU-medlemsstaterne, parallelt med indsatsen for at fremme lovlig indvandring; |
| --- | --- |

29.

støtter de integrationsbestræbelser, der gøres af medlemsstaterne samt af lovlige indvandrere og personer under international beskyttelse under hensyntagen til EU's og dets medlemsstaters identitet og værdier, herunder respekten for menneskerettigheder, retsstaten, demokrati, tolerance og ligestilling samt meningsfrihed og skolepligt for børn; minder om, at integrationen er en tovejsproces, hvori såvel indvandrerne som værtsbefolkningen skal tilpasse sig, jf. de fælles grundprincipper, som Rådet har vedtaget, og at en udveksling af bedste praksis kan fremme denne proces; anerkender, at integration er vanskeligere at opnå i medlemsstater, som på grund af deres særlige geografiske beliggenhed er udsat for et betydeligt indvandringspres, men at det ikke desto mindre ikke må opgives som et mål; opfordrer de andre medlemsstater til at bidrage til at lette dette pres i en solidarisk ånd ved at lette integrationen af personer under international beskyttelse, som opholder sig i EU-medlemsstaterne, parallelt med indsatsen for at fremme lovlig indvandring;

| 30. | understreger, at en god integrationsproces er det bedste redskab til at fjerne mistillid og mistænksomhed mellem de indfødte indbyggere og indvandrerne og en forudsætning for at kunne bekæmpe fremmedfjendske idéer eller handlinger; |
| --- | --- |

30.

understreger, at en god integrationsproces er det bedste redskab til at fjerne mistillid og mistænksomhed mellem de indfødte indbyggere og indvandrerne og en forudsætning for at kunne bekæmpe fremmedfjendske idéer eller handlinger;

| 31. | opfordrer til, at der udvikles instrumenter for gensidig læring og til at udveksle bedste praksis medlemsstaterne imellem for at styrke værtslandenes evne til at forvalte den voksende mangfoldighed og at der udvikles fælles indikatorer og en tilstrækkelig statistisk kapacitet, der kan anvendes af medlemsstaterne til at evaluere resultaterne af integrationspolitikken; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til, at der udvikles instrumenter for gensidig læring og til at udveksle bedste praksis medlemsstaterne imellem for at styrke værtslandenes evne til at forvalte den voksende mangfoldighed og at der udvikles fælles indikatorer og en tilstrækkelig statistisk kapacitet, der kan anvendes af medlemsstaterne til at evaluere resultaterne af integrationspolitikken;

| 32. | påpeger, at et væsentligt element er inddragelse af de indvandrerorganisationer, som spiller en enestående rolle i integrationsprocessen ved at give indvandrere mulighed for demokratisk deltagelse; opfordrer medlemsstaterne til at fremme ordninger, der støtter civilsamfundet i integrationsprocessen, ved at give indvandrerne mulighed for at være til stede i værtslandets civile og politiske liv gennem deltagelse i politiske partier og fagforeninger og muligheden for at stemme ved lokalvalg; |
| --- | --- |

32.

påpeger, at et væsentligt element er inddragelse af de indvandrerorganisationer, som spiller en enestående rolle i integrationsprocessen ved at give indvandrere mulighed for demokratisk deltagelse; opfordrer medlemsstaterne til at fremme ordninger, der støtter civilsamfundet i integrationsprocessen, ved at give indvandrerne mulighed for at være til stede i værtslandets civile og politiske liv gennem deltagelse i politiske partier og fagforeninger og muligheden for at stemme ved lokalvalg;

| 33. | glæder sig over det initiativ Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har taget for at forbedre sammenhængen i integrationspolitikkerne ved at oprette et europæisk integrationsforum med deltagelse og inddragelse af sociale organisationer og indvandrersammenslutninger med henblik på at udveksle erfaringer og udarbejde anbefalinger; opfordrer medlemsstaterne til at koordinere deres integrationsindsats ved at udveksle den bedste praksis, som er indeholdt i deres nationale integrationsplaner; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over det initiativ Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har taget for at forbedre sammenhængen i integrationspolitikkerne ved at oprette et europæisk integrationsforum med deltagelse og inddragelse af sociale organisationer og indvandrersammenslutninger med henblik på at udveksle erfaringer og udarbejde anbefalinger; opfordrer medlemsstaterne til at koordinere deres integrationsindsats ved at udveksle den bedste praksis, som er indeholdt i deres nationale integrationsplaner;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at byde økonomisk støtte til strukturel og kulturel integration af indvandrere, bl.a. via gennemførelsen af EU-programmer så som: »Livslang læring«, »Europa for borgerne«, »Aktive Unge« og »Kultur 2007-2013«; bemærker, at lærere i de fleste tilfælde er dårligt rustede til at håndtere klasser med mange indvandrerbørn, og opfordrer til bedre uddannelse af lærerne og tilstrækkelig økonomisk støtte hertil; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at byde økonomisk støtte til strukturel og kulturel integration af indvandrere, bl.a. via gennemførelsen af EU-programmer så som: »Livslang læring«, »Europa for borgerne«, »Aktive Unge« og »Kultur 2007-2013«; bemærker, at lærere i de fleste tilfælde er dårligt rustede til at håndtere klasser med mange indvandrerbørn, og opfordrer til bedre uddannelse af lærerne og tilstrækkelig økonomisk støtte hertil;

| 35. | gør opmærksom på, at skoleprogrammer og livslang læring spiller en væsentlig rolle i integrationsprocessen gennem udvikling af færdigheder, herunder navnlig sprogkundskaber; mener endvidere, at nyankomne indvandrere bør have ret til og tilbud om fri deltagelse i uddannelsesprogrammer og livslang læring; |
| --- | --- |

35.

gør opmærksom på, at skoleprogrammer og livslang læring spiller en væsentlig rolle i integrationsprocessen gennem udvikling af færdigheder, herunder navnlig sprogkundskaber; mener endvidere, at nyankomne indvandrere bør have ret til og tilbud om fri deltagelse i uddannelsesprogrammer og livslang læring;

| 36. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at fremme politikker for bekæmpelse af forskelsbehandling, herunder de politikker, der gennemføres af de offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at fremme politikker for bekæmpelse af forskelsbehandling, herunder de politikker, der gennemføres af de offentlige myndigheder;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at respektere og støtte de relevante direktiver: nemlig Rådets direktiv 2000/78/EF (17), 2000/43/EF (18) samt 2004/113/EF (19), der alle sigter på at bekæmpe forskelsbehandling; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til at respektere og støtte de relevante direktiver: nemlig Rådets direktiv 2000/78/EF (17), 2000/43/EF (18) samt 2004/113/EF (19), der alle sigter på at bekæmpe forskelsbehandling;

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at ratificere den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, der blev vedtaget af FN's generalforsamling den 18. december 1990 (20); |
| --- | --- |

38.

opfordrer medlemsstaterne til at ratificere den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, der blev vedtaget af FN's generalforsamling den 18. december 1990 (20);

| 39. | opfordrer Kommissionen til at indsamle kønsrelaterede oplysninger om indvandring i EU og få analyseret disse resultater ved Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder med henblik på yderligere at belyse indvandrerkvinders særlige behov og problemer og finde frem til de mest hensigtsmæssige måder at integrere disse kvinder i værtslandenes samfund; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen til at indsamle kønsrelaterede oplysninger om indvandring i EU og få analyseret disse resultater ved Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder med henblik på yderligere at belyse indvandrerkvinders særlige behov og problemer og finde frem til de mest hensigtsmæssige måder at integrere disse kvinder i værtslandenes samfund;

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til ved udarbejdelsen af deres integrationspolitik at tage passende hensyn til kønsdimensionen og til indvandrerkvinders særlige situation og behov; |
| --- | --- |

40.

opfordrer medlemsstaterne til ved udarbejdelsen af deres integrationspolitik at tage passende hensyn til kønsdimensionen og til indvandrerkvinders særlige situation og behov;

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til at garantere respekten for kvindelige indvandreres grundlæggende rettigheder, uanset om de har lovligt ophold eller ej; |
| --- | --- |

41.

opfordrer medlemsstaterne til at garantere respekten for kvindelige indvandreres grundlæggende rettigheder, uanset om de har lovligt ophold eller ej;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte oplysningskampagner rettet mod kvindelige indvandrere med henblik på at oplyse dem om deres rettigheder og muligheder for skoleuddannelse og sprogundervisning, erhvervsuddannelse og adgang til beskæftigelse samt forhindre tvangsægteskaber, kvindelig kønslemslæstelse og andre former for psykisk eller fysisk tvang; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte oplysningskampagner rettet mod kvindelige indvandrere med henblik på at oplyse dem om deres rettigheder og muligheder for skoleuddannelse og sprogundervisning, erhvervsuddannelse og adgang til beskæftigelse samt forhindre tvangsægteskaber, kvindelig kønslemslæstelse og andre former for psykisk eller fysisk tvang;

Sikkerhed og indvandring

Integreret grænseforvaltning

| 43. | understreger behovet for en omfattende helhedsplan, der fastsætter de overordnede mål og strukturen for EU's grænseforvaltningsstrategi, herunder en nærmere beskrivelse af, hvordan alle tilknyttede programmer og ordninger på dette område kan optimeres; mener, at Kommissionen i forbindelse med sine overvejelser om strukturen i EU's grænseforvaltningsstrategi i første række bør analysere effektiviteten af medlemsstaternes nuværende grænseforvaltningssystemer med henblik på at skabe optimal synergi mellem dem og tilvejebringe yderligere oplysninger om omkostningseffektiviteten af de nye foreslåede systemer (indrejse/udrejse, det elektroniske system for rejsetilladelser, automatisk grænsekontrol og programmet vedrørende personer med status som registreret rejsende) inden for rammerne af EU's integrerede grænseforvaltning; |
| --- | --- |

43.

understreger behovet for en omfattende helhedsplan, der fastsætter de overordnede mål og strukturen for EU's grænseforvaltningsstrategi, herunder en nærmere beskrivelse af, hvordan alle tilknyttede programmer og ordninger på dette område kan optimeres; mener, at Kommissionen i forbindelse med sine overvejelser om strukturen i EU's grænseforvaltningsstrategi i første række bør analysere effektiviteten af medlemsstaternes nuværende grænseforvaltningssystemer med henblik på at skabe optimal synergi mellem dem og tilvejebringe yderligere oplysninger om omkostningseffektiviteten af de nye foreslåede systemer (indrejse/udrejse, det elektroniske system for rejsetilladelser, automatisk grænsekontrol og programmet vedrørende personer med status som registreret rejsende) inden for rammerne af EU's integrerede grænseforvaltning;

| 44. | understreger, at den integrerede grænseforvaltning bør finde den rette balance mellem at sikre den frie bevægelighed for et stigende antal mennesker på tværs af grænserne og at give EU-borgerne større sikkerhed; afviser ikke, at anvendelsen af data indebærer klare fordele; er dog samtidig af den opfattelse, at borgernes tillid til statslige foranstaltninger kun kan bibeholdes, hvis der tilvejebringes tilstrækkelige databeskyttelsesforanstaltninger, tilsyn og klagemuligheder; |
| --- | --- |

44.

understreger, at den integrerede grænseforvaltning bør finde den rette balance mellem at sikre den frie bevægelighed for et stigende antal mennesker på tværs af grænserne og at give EU-borgerne større sikkerhed; afviser ikke, at anvendelsen af data indebærer klare fordele; er dog samtidig af den opfattelse, at borgernes tillid til statslige foranstaltninger kun kan bibeholdes, hvis der tilvejebringes tilstrækkelige databeskyttelsesforanstaltninger, tilsyn og klagemuligheder;

| 45. | opfordrer til, at der foretages en vurdering af gennemførligheden af en integreret, firetrins tilgang, hvorved der foretages systematisk kontrol på hvert trin, når indvandrere rejser til EU; |
| --- | --- |

45.

opfordrer til, at der foretages en vurdering af gennemførligheden af en integreret, firetrins tilgang, hvorved der foretages systematisk kontrol på hvert trin, når indvandrere rejser til EU;

| 46. | understreger, at EU's grænsestrategi bør suppleres både med konkrete foranstaltninger, der sigter på at styrke tredjelandenes grænser som led i partnerskabet mellem EU og Afrika og den europæiske naboskabspolitik (østpartnerskabet og Euromed); |
| --- | --- |

46.

understreger, at EU's grænsestrategi bør suppleres både med konkrete foranstaltninger, der sigter på at styrke tredjelandenes grænser som led i partnerskabet mellem EU og Afrika og den europæiske naboskabspolitik (østpartnerskabet og Euromed);

| 47. | opfordrer til, at de nuværende nationale Schengenvisa erstattes af ensartede europæiske Schengenvisa, der åbner mulighed for ensartet behandling af alle visumansøgere; ønsker at blive informeret om den nøjagtige tidsplan og få nærmere oplysninger om både den politiske undersøgelse og Kommissionens tekniske undersøgelse, som vil analysere gennemførligheden, de praktiske konsekvenser og virkningen af et system, hvor tredjelandsstatsborgere skal have elektroniske tilladelse til at rejse, før de rejser til EU-området (elektronisk system for rejsetilladelser, ESTA); opfordrer til, at samarbejdet mellem medlemsstaternes konsulater styrkes, og at der gradvis indføres fælles konsulære tjenester for visa; |
| --- | --- |

47.

opfordrer til, at de nuværende nationale Schengenvisa erstattes af ensartede europæiske Schengenvisa, der åbner mulighed for ensartet behandling af alle visumansøgere; ønsker at blive informeret om den nøjagtige tidsplan og få nærmere oplysninger om både den politiske undersøgelse og Kommissionens tekniske undersøgelse, som vil analysere gennemførligheden, de praktiske konsekvenser og virkningen af et system, hvor tredjelandsstatsborgere skal have elektroniske tilladelse til at rejse, før de rejser til EU-området (elektronisk system for rejsetilladelser, ESTA); opfordrer til, at samarbejdet mellem medlemsstaternes konsulater styrkes, og at der gradvis indføres fælles konsulære tjenester for visa;

| 48. | opfordrer Rådet til at vedtage ordninger baseret på solidaritet blandt medlemsstaterne med henblik på at dele byrderne i forbindelse med grænsepolitiarbejde og til at koordinere medlemsstaternes nationale politikker; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Rådet til at vedtage ordninger baseret på solidaritet blandt medlemsstaterne med henblik på at dele byrderne i forbindelse med grænsepolitiarbejde og til at koordinere medlemsstaternes nationale politikker;

Ulovlig indvandring

| 49. | er af den opfattelse, at en effektiv bekæmpelse af ulovlig indvandring er et væsentligt led i en omfattende EU-indvandringspolitik; beklager derfor, at en effektiv beslutningstagning på dette område begrænses af medlemsstaternes utilstrækkelige evne til virkelig at samarbejde i fælles interesse; |
| --- | --- |

49.

er af den opfattelse, at en effektiv bekæmpelse af ulovlig indvandring er et væsentligt led i en omfattende EU-indvandringspolitik; beklager derfor, at en effektiv beslutningstagning på dette område begrænses af medlemsstaternes utilstrækkelige evne til virkelig at samarbejde i fælles interesse;

| 50. | er chokeret over de menneskelige tragedier, som de ulovlige indvandringsruter ad søvejen, især ved EU's sydlige søgrænser, medfører, hvor bådflygtninge fra de afrikanske kyster begiver sig ud på livsfarlige rejser mod Europa; opfordrer kraftigt til en hurtig indsats for at sætte en stopper for disse menneskelige tragedier én gang for alle og til at styrke dialogen og samarbejdet med oprindelseslandene; |
| --- | --- |

50.

er chokeret over de menneskelige tragedier, som de ulovlige indvandringsruter ad søvejen, især ved EU's sydlige søgrænser, medfører, hvor bådflygtninge fra de afrikanske kyster begiver sig ud på livsfarlige rejser mod Europa; opfordrer kraftigt til en hurtig indsats for at sætte en stopper for disse menneskelige tragedier én gang for alle og til at styrke dialogen og samarbejdet med oprindelseslandene;

| 51. | minder om, at ulovlig indvandring ofte drives af kriminelle net, som indtil videre har vist sig at være mere effektive end de fælles EU-foranstaltninger; er overbevist om, at sådanne net er ansvarlige for, at flere hundrede mennesker hvert år mister livet på havet; minder om, at medlemsstaterne i henhold til internationale forpligtelser har et fælles ansvar for at redde liv på havet; opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at fordoble deres indsats i bekæmpelsen af den organiserede kriminalitet samt menneskehandel og -smugling, som foregår i forskellige dele af EU, og navnlig at forsøge at afvikle nettene ved ikke blot at tackle menneskesmuglerne, som blot er de synlige frontaktører, men også dem, der sidder i toppen af systemet og høster de største gevinster af disse kriminelle aktiviteter; |
| --- | --- |

51.

minder om, at ulovlig indvandring ofte drives af kriminelle net, som indtil videre har vist sig at være mere effektive end de fælles EU-foranstaltninger; er overbevist om, at sådanne net er ansvarlige for, at flere hundrede mennesker hvert år mister livet på havet; minder om, at medlemsstaterne i henhold til internationale forpligtelser har et fælles ansvar for at redde liv på havet; opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at fordoble deres indsats i bekæmpelsen af den organiserede kriminalitet samt menneskehandel og -smugling, som foregår i forskellige dele af EU, og navnlig at forsøge at afvikle nettene ved ikke blot at tackle menneskesmuglerne, som blot er de synlige frontaktører, men også dem, der sidder i toppen af systemet og høster de største gevinster af disse kriminelle aktiviteter;

| 52. | opfordrer Kommissionen til at styrke bevidstgørelsesprogrammer i transit- og oprindelseslande om farerne ved ulovlig indvandring; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til at styrke bevidstgørelsesprogrammer i transit- og oprindelseslande om farerne ved ulovlig indvandring;

| 53. | glæder sig over det nye direktiv om sanktioner mod arbejdsgivere, som beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, og betragter det som et effektivt redskab til at begrænse udnyttelsen af indvandreres arbejdskraft og til at gøre en af de vigtigste pullfaktorer for ulovlig indvandring mindre attraktiv; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over det nye direktiv om sanktioner mod arbejdsgivere, som beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, og betragter det som et effektivt redskab til at begrænse udnyttelsen af indvandreres arbejdskraft og til at gøre en af de vigtigste pullfaktorer for ulovlig indvandring mindre attraktiv;

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til ikke at udsætte gennemførelsen af det nye direktiv, som fastlægger sanktioner for arbejdsgivere, der ansætter ulovlige indvandrere; |
| --- | --- |

54.

opfordrer medlemsstaterne til ikke at udsætte gennemførelsen af det nye direktiv, som fastlægger sanktioner for arbejdsgivere, der ansætter ulovlige indvandrere;

| 55. | mener, at det er vigtigt at styrke kanalerne for dialog med oprindelseslandene og etablere samarbejdsaftaler med disse lande med henblik på at afskaffe den umenneskelige og katastrofale ulovlige indvandring; |
| --- | --- |

55.

mener, at det er vigtigt at styrke kanalerne for dialog med oprindelseslandene og etablere samarbejdsaftaler med disse lande med henblik på at afskaffe den umenneskelige og katastrofale ulovlige indvandring;

| 56. | mener, at Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) trods gentagne forøgelser af dets budgetmidler efter krav fra Parlamentets side endnu ikke er i stand til at sikre en tilstrækkelig koordinering af kontrolindsatsen ved EU's ydre grænser på grund af dets begrænsede mandat, og fordi der ikke gøres en indsats for at inddrage tredjelandene, særlig hvad angår maritime operationer; |
| --- | --- |

56.

mener, at Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) trods gentagne forøgelser af dets budgetmidler efter krav fra Parlamentets side endnu ikke er i stand til at sikre en tilstrækkelig koordinering af kontrolindsatsen ved EU's ydre grænser på grund af dets begrænsede mandat, og fordi der ikke gøres en indsats for at inddrage tredjelandene, særlig hvad angår maritime operationer;

| 57. | hilser Kommissionens initiativ om et forslag om en revision af Frontex' mandat velkommen og mener, at der er behov for øjeblikkelig forstærkning, især gennem en udvidelse af dets koordinationsdygtighed og evne til, på medlemsstaternes anmodning, at koordinere permanente missioner i områder med stort indvandringspres og dets evne til at inddrage tredjelandene; mener, at der også bør lægges vægt på at øge Frontex' risikoanalyser og dets kapacitet til at indsamle efterretningsoplysninger; |
| --- | --- |

57.

hilser Kommissionens initiativ om et forslag om en revision af Frontex' mandat velkommen og mener, at der er behov for øjeblikkelig forstærkning, især gennem en udvidelse af dets koordinationsdygtighed og evne til, på medlemsstaternes anmodning, at koordinere permanente missioner i områder med stort indvandringspres og dets evne til at inddrage tredjelandene; mener, at der også bør lægges vægt på at øge Frontex' risikoanalyser og dets kapacitet til at indsamle efterretningsoplysninger;

| 58. | mener, at Frontex har brug for tilstrækkelige ressourcer af ikke blot finansiel art, hvis det skal opfylde sit mandat på en meningsfuld måde og opfordrer til at anvende nye teknologier til bekæmpelse af ulovlig indvandring, opfordrer medlemsstaterne om at udnytte de tekniske ressourcer i fællesskab og Kommissionen til at stille lovforslag om fastlæggelse af obligatorisk solidaritet på samme grundlag som det, der er planlagt for de hurtige grænseindsatshold (Rabits); |
| --- | --- |

58.

mener, at Frontex har brug for tilstrækkelige ressourcer af ikke blot finansiel art, hvis det skal opfylde sit mandat på en meningsfuld måde og opfordrer til at anvende nye teknologier til bekæmpelse af ulovlig indvandring, opfordrer medlemsstaterne om at udnytte de tekniske ressourcer i fællesskab og Kommissionen til at stille lovforslag om fastlæggelse af obligatorisk solidaritet på samme grundlag som det, der er planlagt for de hurtige grænseindsatshold (Rabits);

| 59. | opfordrer Frontex og Kommissionen til at foretage en undersøgelse af muligheden for, om Frontex kan få sit eget udstyr, og af kravene til en eventuel opgradering af Frontex-operationer til søs til en EU-kystvagtfunktion, uden at medlemsstaternes kontrol med deres grænser derved undergraves; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Frontex og Kommissionen til at foretage en undersøgelse af muligheden for, om Frontex kan få sit eget udstyr, og af kravene til en eventuel opgradering af Frontex-operationer til søs til en EU-kystvagtfunktion, uden at medlemsstaternes kontrol med deres grænser derved undergraves;

| 60. | mener, at Frontex kun kan være fuldt ud effektivt, hvis indsatsen med hensyn til supplerende aktioner intensiveres, som f.eks. tilbagetagelse og samarbejde med tredjelande; opfordrer Kommissionen til at støtte Frontex i denne henseende; |
| --- | --- |

60.

mener, at Frontex kun kan være fuldt ud effektivt, hvis indsatsen med hensyn til supplerende aktioner intensiveres, som f.eks. tilbagetagelse og samarbejde med tredjelande; opfordrer Kommissionen til at støtte Frontex i denne henseende;

| 61. | støtter oprettelsen af særlige Frontex-kontorer, der skal tage sig af og foretage en bedre vurdering af de specifikke situationer ved særligt følsomme grænser, især landgrænserne mod øst og søgrænserne mod syd; |
| --- | --- |

61.

støtter oprettelsen af særlige Frontex-kontorer, der skal tage sig af og foretage en bedre vurdering af de specifikke situationer ved særligt følsomme grænser, især landgrænserne mod øst og søgrænserne mod syd;

| 62. | bemærker, at forskelle i fortolkningen af juridiske begreber, fortolkningen af de internationale sølove og forskelle i national lovgivning og nationale procedurer har hæmmet Frontex' operationer; opfordrer til at gennemføre omfattende undersøgelser med henblik på at finde en fælles strategi og løse uoverensstemmelser mellem national lovgivninger og procedurer; |
| --- | --- |

62.

bemærker, at forskelle i fortolkningen af juridiske begreber, fortolkningen af de internationale sølove og forskelle i national lovgivning og nationale procedurer har hæmmet Frontex' operationer; opfordrer til at gennemføre omfattende undersøgelser med henblik på at finde en fælles strategi og løse uoverensstemmelser mellem national lovgivninger og procedurer;

| 63. | opfordrer til yderligere og varigt samarbejde mellem Frontex og nationale organer og agenturer; |
| --- | --- |

63.

opfordrer til yderligere og varigt samarbejde mellem Frontex og nationale organer og agenturer;

| 64. | opfordrer til yderligere udvikling af idéen om Eurosur, bl.a. ved at styrke koordinationen mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

64.

opfordrer til yderligere udvikling af idéen om Eurosur, bl.a. ved at styrke koordinationen mellem medlemsstaterne;

| 65. | påpeger, at fiskere, private fartøjer og private arbejdstagere til søs ofte møder ulovlige indvandrere før et lands kystbevogtning; understreger behovet for at informere sådanne parter tydeligere om deres forpligtelser i henhold til folkeretten til at hjælpe indvandrere i nød; opfordrer til at indføre en ordning for godtgørelse af tabt arbejdsfortjeneste som følge af redningsoperationer; |
| --- | --- |

65.

påpeger, at fiskere, private fartøjer og private arbejdstagere til søs ofte møder ulovlige indvandrere før et lands kystbevogtning; understreger behovet for at informere sådanne parter tydeligere om deres forpligtelser i henhold til folkeretten til at hjælpe indvandrere i nød; opfordrer til at indføre en ordning for godtgørelse af tabt arbejdsfortjeneste som følge af redningsoperationer;

| 66. | understreger, at der er et klart behov for pålidelige statistikker, således at der kan fastsættes konkrete instrumenter til bekæmpelse af ulovlig indvandring på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at tilvejebringe disse statistikker; |
| --- | --- |

66.

understreger, at der er et klart behov for pålidelige statistikker, således at der kan fastsættes konkrete instrumenter til bekæmpelse af ulovlig indvandring på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at tilvejebringe disse statistikker;

Tilbagesendelser

| 67. | mener, at indvandrere, der ikke har ret til international beskyttelse eller opholder sig ulovligt på medlemsstaternes område, skal være forpligtet til at forlade Den Europæiske Unions område; gør i denne henseende opmærksom på vedtagelsen af tilbagesendelsesdirektivet og opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med gennemførelsen af direktivet at bibeholde mere gunstige bestemmelser, som allerede er fastsat i deres nationale lovgivning; anmoder medlemsstaterne om at sikre, at tilbagesendelserne sker under behørig hensyntagen til loven og de involverede personers værdighed, og at frivillig tilbagevenden gives en behørig fortrinsstilling; |
| --- | --- |

67.

mener, at indvandrere, der ikke har ret til international beskyttelse eller opholder sig ulovligt på medlemsstaternes område, skal være forpligtet til at forlade Den Europæiske Unions område; gør i denne henseende opmærksom på vedtagelsen af tilbagesendelsesdirektivet og opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med gennemførelsen af direktivet at bibeholde mere gunstige bestemmelser, som allerede er fastsat i deres nationale lovgivning; anmoder medlemsstaterne om at sikre, at tilbagesendelserne sker under behørig hensyntagen til loven og de involverede personers værdighed, og at frivillig tilbagevenden gives en behørig fortrinsstilling;

| 68. | opfordrer til at indføre et system med tilbagesendelsesrådgivning i lukkede og åbne modtagelsescentre, der fungerer som et kontaktpunkt for personer, som ønsker at få mere at vide om tilbagesendelsesbistand; |
| --- | --- |

68.

opfordrer til at indføre et system med tilbagesendelsesrådgivning i lukkede og åbne modtagelsescentre, der fungerer som et kontaktpunkt for personer, som ønsker at få mere at vide om tilbagesendelsesbistand;

| 69. | opfordrer Kommissionen til at etablere overvågning og støtte til ordninger for social og erhvervsmæssig integration i oprindelseslandene for indvandrere, som er blevet sendt tilbage; |
| --- | --- |

69.

opfordrer Kommissionen til at etablere overvågning og støtte til ordninger for social og erhvervsmæssig integration i oprindelseslandene for indvandrere, som er blevet sendt tilbage;

| 70. | opfordrer medlemsstaterne til at prioritere en tilpasning af deres tilbagetagelsespolitik til en fælles politik frem for bilaterale aftaler; |
| --- | --- |

70.

opfordrer medlemsstaterne til at prioritere en tilpasning af deres tilbagetagelsespolitik til en fælles politik frem for bilaterale aftaler;

| 71. | anmoder med hensyn til tilbagetagelsesaftaler om, at Europa-Parlamentet og dets kompetente udvalg under drøftelserne med tredjelandene holdes løbende underrettet om fremskridtene og om de hindringer, som forhandlerne måtte støde på; |
| --- | --- |

71.

anmoder med hensyn til tilbagetagelsesaftaler om, at Europa-Parlamentet og dets kompetente udvalg under drøftelserne med tredjelandene holdes løbende underrettet om fremskridtene og om de hindringer, som forhandlerne måtte støde på;

| 72. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne kun har bilaterale tilbagetagelsesaftaler med tredjelandene, som giver fuld sikkerhed for, at de tilbagetagnes menneskerettigheder bliver overholdt, og som har undertegnet Genèvekonventionen fra 1951; |
| --- | --- |

72.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne kun har bilaterale tilbagetagelsesaftaler med tredjelandene, som giver fuld sikkerhed for, at de tilbagetagnes menneskerettigheder bliver overholdt, og som har undertegnet Genèvekonventionen fra 1951;

| 73. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en effektiv håndhævelse af tredjelandenes forpligtelse til at tage de af deres borgere tilbage, som opholder sig ulovligt i EU, jf. artikel 13 i Cotonouaftalen af 23. juni 2000; opfordrer til en styrkelse af disse bestemmelser under forhandlingerne om den nye AVS-aftale (Afrika, Vestindien og Stillehavet); |
| --- | --- |

73.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte en effektiv håndhævelse af tredjelandenes forpligtelse til at tage de af deres borgere tilbage, som opholder sig ulovligt i EU, jf. artikel 13 i Cotonouaftalen af 23. juni 2000; opfordrer til en styrkelse af disse bestemmelser under forhandlingerne om den nye AVS-aftale (Afrika, Vestindien og Stillehavet);

| 74. | understreger behovet for en reel europæisk dimension i tilbagesendelsespolitikken gennem en gensidig anerkendelse af tilbagesendelsesafgørelserne; opfordrer indtrængende til mere samarbejde blandt medlemsstaterne om gennemførelsen af tilbagesendelserne og styrkelsen af Frontex' rolle i de fælles tilbagesendelsesoperationer; |
| --- | --- |

74.

understreger behovet for en reel europæisk dimension i tilbagesendelsespolitikken gennem en gensidig anerkendelse af tilbagesendelsesafgørelserne; opfordrer indtrængende til mere samarbejde blandt medlemsstaterne om gennemførelsen af tilbagesendelserne og styrkelsen af Frontex' rolle i de fælles tilbagesendelsesoperationer;

| 75. | opfordrer til en styrkelse af samarbejdet, også gennem konsulært samarbejde, med oprindelses- og transitlandene for at gøre tilbagetagelsesprocedurerne lettere og opfordrer Kommissionen til at evaluere de eksisterende tilbagetagelsesaftaler med henblik på at forbedre gennemførelsen heraf og tage ved lære med henblik på forhandlingen om fremtidige aftaler; |
| --- | --- |

75.

opfordrer til en styrkelse af samarbejdet, også gennem konsulært samarbejde, med oprindelses- og transitlandene for at gøre tilbagetagelsesprocedurerne lettere og opfordrer Kommissionen til at evaluere de eksisterende tilbagetagelsesaftaler med henblik på at forbedre gennemførelsen heraf og tage ved lære med henblik på forhandlingen om fremtidige aftaler;

| 76. | opfordrer Rådet til at overveje at vedtage lovbestemmelser med henblik på at indføre en europæisk passerseddel, der udstedes til tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, for at gøre det lettere at sende indvandrere tilbage til tredjelande; finder, at der bør træffes foranstaltninger til at indarbejde den europæiske passerseddel i EU's tilbagetagelsesaftaler for at gøre den bindende for de berørte tredjelande; |
| --- | --- |

76.

opfordrer Rådet til at overveje at vedtage lovbestemmelser med henblik på at indføre en europæisk passerseddel, der udstedes til tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, for at gøre det lettere at sende indvandrere tilbage til tredjelande; finder, at der bør træffes foranstaltninger til at indarbejde den europæiske passerseddel i EU's tilbagetagelsesaftaler for at gøre den bindende for de berørte tredjelande;

Solidaritet og indvandring

Samordning mellem medlemsstaterne

| 77. | beklager dybt, at medlemsstaterne ikke har udvist tilstrækkelig solidaritet i forbindelse med det voksende problem med indvandring; opfordrer til en hurtig revision af rammeprogrammet om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme for perioden 2007-2013 (21) og dets fire finansielle instrumenter, således at de kan afspejle den nye virkelighed som følge af det øgede indvandringspres og anvendes til at tilgodese akutte behov, som f.eks. i situationer med massiv tilstrømning af indvandrere; |
| --- | --- |

77.

beklager dybt, at medlemsstaterne ikke har udvist tilstrækkelig solidaritet i forbindelse med det voksende problem med indvandring; opfordrer til en hurtig revision af rammeprogrammet om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme for perioden 2007-2013 (21) og dets fire finansielle instrumenter, således at de kan afspejle den nye virkelighed som følge af det øgede indvandringspres og anvendes til at tilgodese akutte behov, som f.eks. i situationer med massiv tilstrømning af indvandrere;

| 78. | noterer sig medlemsstaternes tilsagn i ovennævnte europæiske pagt om indvandring og asyl med hensyn til behovet for solidaritet; finder det især prisværdigt, at der er indføjet frivillige byrdedelingsordninger, som muliggør en omfordeling inden for EU af personer under international beskyttelse fra medlemsstater, som lider under et særligt og uforholdsmæssigt pres på deres nationale asylsystemer, især på grund af deres geografiske og demografiske forhold, til andre medlemsstater og opfordrer medlemsstaterne til at leve op til disse tilsagn; hilser også tildelingen af 5 mio. euro på EU's budget for 2009 under Den Europæiske Flygtningefond til dette formål velkommen; insisterer imidlertid på, at der skal indføres bindende instrumenter; opfordrer Kommissionen til omgående at gennemføre denne ordning og til straks at foreslå et lovgivningsinitiativ til etablering af en sådan ordning på europæisk niveau på permanent basis; |
| --- | --- |

78.

noterer sig medlemsstaternes tilsagn i ovennævnte europæiske pagt om indvandring og asyl med hensyn til behovet for solidaritet; finder det især prisværdigt, at der er indføjet frivillige byrdedelingsordninger, som muliggør en omfordeling inden for EU af personer under international beskyttelse fra medlemsstater, som lider under et særligt og uforholdsmæssigt pres på deres nationale asylsystemer, især på grund af deres geografiske og demografiske forhold, til andre medlemsstater og opfordrer medlemsstaterne til at leve op til disse tilsagn; hilser også tildelingen af 5 mio. euro på EU's budget for 2009 under Den Europæiske Flygtningefond til dette formål velkommen; insisterer imidlertid på, at der skal indføres bindende instrumenter; opfordrer Kommissionen til omgående at gennemføre denne ordning og til straks at foreslå et lovgivningsinitiativ til etablering af en sådan ordning på europæisk niveau på permanent basis;

| 79. | glæder sig over omarbejdningen af Dublinforordningen og de foreslåede bestemmelser om en mekanisme, der skal ophæve overførsler i henhold til Dublinforordningen, hvis det formodes, at disse overførsler kan medføre, at ansøgerne ikke er sikret rimelige beskyttelsesstandarder i den ansvarlige medlemsstat, især med hensyn til modtagelsesvilkår og adgang til asylproceduren, samt hvis disse overførsler i henhold til Dublinforordningen ville betyde en yderligere byrde for de medlemsstater, som lider under et særligt og uforholdsmæssigt pres, især på grund af deres geografiske og demografiske forhold; understreger imidlertid, at disse bestemmelser snarere vil få karakter af en politisk erklæring frem for et effektivt instrument, der seriøst skal støtte en medlemsstat, hvis der ikke indføres et dobbelt bindende instrument for alle medlemsstaterne; |
| --- | --- |

79.

glæder sig over omarbejdningen af Dublinforordningen og de foreslåede bestemmelser om en mekanisme, der skal ophæve overførsler i henhold til Dublinforordningen, hvis det formodes, at disse overførsler kan medføre, at ansøgerne ikke er sikret rimelige beskyttelsesstandarder i den ansvarlige medlemsstat, især med hensyn til modtagelsesvilkår og adgang til asylproceduren, samt hvis disse overførsler i henhold til Dublinforordningen ville betyde en yderligere byrde for de medlemsstater, som lider under et særligt og uforholdsmæssigt pres, især på grund af deres geografiske og demografiske forhold; understreger imidlertid, at disse bestemmelser snarere vil få karakter af en politisk erklæring frem for et effektivt instrument, der seriøst skal støtte en medlemsstat, hvis der ikke indføres et dobbelt bindende instrument for alle medlemsstaterne;

| 80. | glæder sig over Kommissionens forslag om en omarbejdet forordning vedrørende oprettelsen af Eurodac til sammenligning af fingeraftryk og minder medlemsstaterne om deres forpligtelser til at indsamle fingeraftryk og sende data i henhold til den nuværende Eurodacforordning; er af den opfattelse, at biometriske data såsom fingeraftryk skal udnyttes for at styrke effektiviteten af grænsekontroloperationer; |
| --- | --- |

80.

glæder sig over Kommissionens forslag om en omarbejdet forordning vedrørende oprettelsen af Eurodac til sammenligning af fingeraftryk og minder medlemsstaterne om deres forpligtelser til at indsamle fingeraftryk og sende data i henhold til den nuværende Eurodacforordning; er af den opfattelse, at biometriske data såsom fingeraftryk skal udnyttes for at styrke effektiviteten af grænsekontroloperationer;

Samarbejde med tredjelande

| 81. | beklager, at samarbejdet med tredjelandene ikke har givet tilstrækkelige resultater, med Spaniens samarbejde med tredjelande, som f.eks. Senegal og andre lande i Afrika syd for Sahara og i Nordafrika som en bemærkelsesværdig undtagelse; opfordrer til, at der ydes målrettet støtte til tredjelande, som er transit- og oprindelseslande, med henblik på at hjælpe dem med at opbygge et effektivt grænseforvaltningssystem, hvor Frontex involveres i hjælpemissioner i disse lande, |
| --- | --- |

81.

beklager, at samarbejdet med tredjelandene ikke har givet tilstrækkelige resultater, med Spaniens samarbejde med tredjelande, som f.eks. Senegal og andre lande i Afrika syd for Sahara og i Nordafrika som en bemærkelsesværdig undtagelse; opfordrer til, at der ydes målrettet støtte til tredjelande, som er transit- og oprindelseslande, med henblik på at hjælpe dem med at opbygge et effektivt grænseforvaltningssystem, hvor Frontex involveres i hjælpemissioner i disse lande,

| 82. | minder Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne om, at det er vigtigt at fortsætte den dialog, der blev indledt med oprindelses- og transitlandene som opfølgning på ministerkonferencerne mellem EU og Afrika om indvandring og udvikling i Tripoli, Rabat og Lissabon; |
| --- | --- |

82.

minder Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne om, at det er vigtigt at fortsætte den dialog, der blev indledt med oprindelses- og transitlandene som opfølgning på ministerkonferencerne mellem EU og Afrika om indvandring og udvikling i Tripoli, Rabat og Lissabon;

| 83. | opfordrer til at gennemføre de politikinstrumenter, der blev udviklet som led i den samlede migrationsstrategi (22), samt Rabatprocessen fra 2006 om indvandring og udvikling og partnerskabet EU-Afrika om indvandring, mobilitet og beskæftigelse, der blev vedtaget i Lissabon i december 2007; |
| --- | --- |

83.

opfordrer til at gennemføre de politikinstrumenter, der blev udviklet som led i den samlede migrationsstrategi (22), samt Rabatprocessen fra 2006 om indvandring og udvikling og partnerskabet EU-Afrika om indvandring, mobilitet og beskæftigelse, der blev vedtaget i Lissabon i december 2007;

| 84. | understreger betydningen af en udviklingspolitik i de tredjelande, der er oprindelses- og transitlande, som et middel til at angribe indvandringsproblemet ved roden; opfordrer til en forbedret koordinering af EU's indvandrings- og udviklingspolitikker, idet der fuldt ud tages hensyn til de strategiske mål, som f.eks. årtusindudviklingsmålene; |
| --- | --- |

84.

understreger betydningen af en udviklingspolitik i de tredjelande, der er oprindelses- og transitlande, som et middel til at angribe indvandringsproblemet ved roden; opfordrer til en forbedret koordinering af EU's indvandrings- og udviklingspolitikker, idet der fuldt ud tages hensyn til de strategiske mål, som f.eks. årtusindudviklingsmålene;

| 85. | påpeger imidlertid, at udviklingspolitik ikke kan være det eneste alternativ til indvandring, da der ikke kan ske udvikling på grundlag af solidaritet uden varig mobilitet; |
| --- | --- |

85.

påpeger imidlertid, at udviklingspolitik ikke kan være det eneste alternativ til indvandring, da der ikke kan ske udvikling på grundlag af solidaritet uden varig mobilitet;

| 86. | opfordrer til at styrke samarbejdet med Den Internationale Organisation for Migration og andre internationale organisationer i forbindelse med etableringen af nye regionale kontorer i følsomme områder, hvor der er behov for praktisk bistand, bl.a. vedrørende lovlig indvandring eller frivillig hjemsendelse af indvandrere; |
| --- | --- |

86.

opfordrer til at styrke samarbejdet med Den Internationale Organisation for Migration og andre internationale organisationer i forbindelse med etableringen af nye regionale kontorer i følsomme områder, hvor der er behov for praktisk bistand, bl.a. vedrørende lovlig indvandring eller frivillig hjemsendelse af indvandrere;

| 87. | understreger betydningen af at oprette centre for oplysning om og forvaltning af indvandring i lighed med det center, der blev indviet i Mali i oktober 2008; mener, at sådanne centre kan medvirke til at løse problemer vedrørende indvandring ved at tage fat på de bekymringer, som potentielle indvandrere, indvandrere, der sendes tilbage, og indvandrere, der opholder sig i EU, har; opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe de nødvendige oplysninger om projekterne med at oprette andre centre inden for rammerne af partnerskabet EU-Afrika og anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at oprette sådanne centre i nabolandene i Østeuropa; |
| --- | --- |

87.

understreger betydningen af at oprette centre for oplysning om og forvaltning af indvandring i lighed med det center, der blev indviet i Mali i oktober 2008; mener, at sådanne centre kan medvirke til at løse problemer vedrørende indvandring ved at tage fat på de bekymringer, som potentielle indvandrere, indvandrere, der sendes tilbage, og indvandrere, der opholder sig i EU, har; opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe de nødvendige oplysninger om projekterne med at oprette andre centre inden for rammerne af partnerskabet EU-Afrika og anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at oprette sådanne centre i nabolandene i Østeuropa;

| 88. | understreger, at alle aftaler med oprindelses- og transitlande bør indeholde afsnit om samarbejde om indvandring, og opfordrer til en ambitiøs politik med tredjelande om et politi- og domstolssamarbejde til bekæmpelse af internationale kriminelle organisationer, der beskæftiger sig med menneskehandel, og til at drage de pågældende personer til ansvar med deltagelse af Europol og Eurojust; opfordrer ligeledes Kommissionen til at intensivere sin støtte, herunder i form af økonomisk og teknisk bistand, til fordel for tredjelandene, således at der skabes økonomiske og sociale forhold, der modvirker ulovlig indvandring, narkotikahandel og organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

88.

understreger, at alle aftaler med oprindelses- og transitlande bør indeholde afsnit om samarbejde om indvandring, og opfordrer til en ambitiøs politik med tredjelande om et politi- og domstolssamarbejde til bekæmpelse af internationale kriminelle organisationer, der beskæftiger sig med menneskehandel, og til at drage de pågældende personer til ansvar med deltagelse af Europol og Eurojust; opfordrer ligeledes Kommissionen til at intensivere sin støtte, herunder i form af økonomisk og teknisk bistand, til fordel for tredjelandene, således at der skabes økonomiske og sociale forhold, der modvirker ulovlig indvandring, narkotikahandel og organiseret kriminalitet;

| 89. | opfordrer Kommissionen til at fremme forhandlingen af globale europæiske aftaler, som f.eks. den aftale, der blev undertegnet med Kap Verde, til at gøre fremskridt i de globale forhandlinger med Marokko, Senegal og Libyen og til at fremme indgåelsen af aftaler med indvandrernes primære oprindelseslande; |
| --- | --- |

89.

opfordrer Kommissionen til at fremme forhandlingen af globale europæiske aftaler, som f.eks. den aftale, der blev undertegnet med Kap Verde, til at gøre fremskridt i de globale forhandlinger med Marokko, Senegal og Libyen og til at fremme indgåelsen af aftaler med indvandrernes primære oprindelseslande;

| 90. | opfordrer til at støtte tredjelandene i udviklingen af deres nationale lovrammer og i oprettelsen af indvandrings- og asylsystemer under fuld iagttagelse af folkeretten; opfordrer også transittredjelandene til at undertegne og overholde Genèvekonventionen fra 1951; |
| --- | --- |

90.

opfordrer til at støtte tredjelandene i udviklingen af deres nationale lovrammer og i oprettelsen af indvandrings- og asylsystemer under fuld iagttagelse af folkeretten; opfordrer også transittredjelandene til at undertegne og overholde Genèvekonventionen fra 1951;

| 91. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje spørgsmålet om »miljøflygtninge«, som er indvandrere, der for tiden ikke kan betragtes som økonomiske indvandrere, og som heller ikke anerkendes som flygtninge i henhold til Genèvekonventionen; |
| --- | --- |

91.

opfordrer medlemsstaterne til at overveje spørgsmålet om »miljøflygtninge«, som er indvandrere, der for tiden ikke kan betragtes som økonomiske indvandrere, og som heller ikke anerkendes som flygtninge i henhold til Genèvekonventionen;

*

* *

| 92. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

92.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 76 af 31.3.2009, s. 34.

(2)  Rådsdokument 13440/08.

(3)  EUT L 348 af 24.12.2008, s. 98.

(4)  EUT L 199 af 31.7.2007, s. 30.

(5)  Rådsdokument 7204/08.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0087.

(7)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0069.

(8)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0047.

(9)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0633.

(10)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0557.

(11)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0558.

(12)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0385.

(13)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0168.

(14)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 215.

(15)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 223.

(16)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 845.

(17)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(18)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(19)  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

(20)  A/RES/45/158.

(21)  KOM(2005)0123.

(22)  KOM(2006)0735.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/35

---

Onsdag, den 22. april 2009Grønbog om TEN-T-politikkens fremtid

P6_TA(2009)0258

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om grønbog om TEN-T-politikkens fremtid (2008/2218(INI))

2010/C 184 E/07

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens grønbog af 4. februar 2009 om TEN-T: en gennemgang af politikken (KOM(2009)0044),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2008»En europæisk økonomisk genopretningsplan« (KOM(2008)0800),

der henviser til Rådets konklusioner om grønnere transport vedtaget af Rådet (transport, telekommunikation og energi) på samlingen den 8.-9. december 2008,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. juni 2006: Hold Europa i bevægelse - Bæredygtig mobilitet på vores kontinent - Midtvejsevaluering af Europa-Kommissionens hvidbog fra 2001 om transportpolitikken (KOM(2006)0314),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. januar 2008: To gange 20 % i 2020: Europas muligheder i forbindelse med klimaændringerne (KOM(2008)0030),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. oktober 2007 om en handlingsplan for godstransportlogistik (KOM(2007)0607),

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 14. maj 2008 om resultaterne af forhandlingerne vedrørende de samhørighedspolitiske strategier og programmer for programmeringsperioden 2007-2013 (KOM(2008)0301),

der henviser til beretning fra Kommissionen af 20. januar 2009 om gennemførelsen af retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet for 2004-2005 (KOM(2009)0005),

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2009 om Lissabonstrategien (1),

der henviser til sin beslutning af 5. september 2007 om godslogistik i Europa – nøglen til bæredygtig mobilitet (2),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0224/2009),

| A. | der henviser til, at den politiske udformning af TEN-T-politikken som beskrevet i Europa-Parlamentet og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (3) og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 884/2004/EF af 29. april 2004 om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (4) resulterede i en »ønskeliste« på 30 prioriterede projekter, der i alt væsentligt var baseret på nationale interesser, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den politiske udformning af TEN-T-politikken som beskrevet i Europa-Parlamentet og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (3) og Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 884/2004/EF af 29. april 2004 om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (4) resulterede i en »ønskeliste« på 30 prioriterede projekter, der i alt væsentligt var baseret på nationale interesser,

| B. | der henviser til, at jernbane- og søgodstransportens eksterne konkurrenceevne i forhold til vejtransport skal styrkes for at sikre en afbalanceret anvendelse af motorveje, søveje og jernbanegodskorridorer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at jernbane- og søgodstransportens eksterne konkurrenceevne i forhold til vejtransport skal styrkes for at sikre en afbalanceret anvendelse af motorveje, søveje og jernbanegodskorridorer,

| C. | der henviser til, at de 30 prioriterede projekter udmundede i et forslag fra Kommissionen om tilvejebringelse af ca. 20 000 000 000 EUR i EU-støtte i perioden for den finansielle ramme 2007-2013 til hele det transeuropæiske transportnet, som til sidst blev nedskåret til omkring 8 000 000 000 EUR, hvoraf der kun allokeres 5 300 000 000 EUR til de 30 prioriterede projekter efter krav fra Rådet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de 30 prioriterede projekter udmundede i et forslag fra Kommissionen om tilvejebringelse af ca. 20 000 000 000 EUR i EU-støtte i perioden for den finansielle ramme 2007-2013 til hele det transeuropæiske transportnet, som til sidst blev nedskåret til omkring 8 000 000 000 EUR, hvoraf der kun allokeres 5 300 000 000 EUR til de 30 prioriterede projekter efter krav fra Rådet,

| D. | der henviser til EU's velkendte manglende evne til at overholde reglerne om støtte til TEN-T i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske transport- og energinet (5), hvilket skaber usikkerhed omkring planlægningen af projektfinansieringen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til EU's velkendte manglende evne til at overholde reglerne om støtte til TEN-T i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 680/2007 af 20. juni 2007 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske transport- og energinet (5), hvilket skaber usikkerhed omkring planlægningen af projektfinansieringen,

| E. | der henviser til, at det er nødvendigt at styrke Kommissionens muligheder for at gennemføre de store grænseoverskridende projekter, navnlig i jernbanesektoren, hvilket nødvendiggør et løbende tættere samarbejde mellem de involverede medlemsstater og støtte mange år frem i en periode, der rækker ud over den flerårige finansielle ramme, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er nødvendigt at styrke Kommissionens muligheder for at gennemføre de store grænseoverskridende projekter, navnlig i jernbanesektoren, hvilket nødvendiggør et løbende tættere samarbejde mellem de involverede medlemsstater og støtte mange år frem i en periode, der rækker ud over den flerårige finansielle ramme,

| F. | der henviser til, at ifølge bilagene til ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 14. maj 2008 anvendes ca. 49 % af bevillingerne til transportprojekter på veje, ca. 31 % på jernbaner og ca. 9 % på transport i byerne, men at det ikke præciseres, hvilke specifikke projekter der samfinansieres, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ifølge bilagene til ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 14. maj 2008 anvendes ca. 49 % af bevillingerne til transportprojekter på veje, ca. 31 % på jernbaner og ca. 9 % på transport i byerne, men at det ikke præciseres, hvilke specifikke projekter der samfinansieres,

| 1. | erkender, at de første forsøg på at udvikle en EU-transportinfrastrukturpolitik med udgangspunkt i »missing links« fra Det Europæiske Rundbord for Industriledere (ERT) blev ansporet af Kommissionens meddelelse af 2. december 1992 om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling med det formål at skabe økonomisk vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, og blev iværksat af den tidligere transportkommissær, Karel Van Miert; bemærker, at Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (6) og beslutning nr. 884/2004/EF forsøgte at skabe en orientering mod ovennævnte mål; gør opmærksom på, at kommissæren for energi og transport, næstformand Loyola de Palacio, har pustet nyt liv i denne politik; |
| --- | --- |

1.

erkender, at de første forsøg på at udvikle en EU-transportinfrastrukturpolitik med udgangspunkt i »missing links« fra Det Europæiske Rundbord for Industriledere (ERT) blev ansporet af Kommissionens meddelelse af 2. december 1992 om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling med det formål at skabe økonomisk vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, og blev iværksat af den tidligere transportkommissær, Karel Van Miert; bemærker, at Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (6) og beslutning nr. 884/2004/EF forsøgte at skabe en orientering mod ovennævnte mål; gør opmærksom på, at kommissæren for energi og transport, næstformand Loyola de Palacio, har pustet nyt liv i denne politik;

| 2. | finder, at rapporterne fra TEN-T-koordinatorerne er interessante eksempler med henblik på yderligere koordinering og integrering af et begrænset valg af vigtige projekter; anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at fortsætte bestræbelserne på at forbedre de eksisterende prioriterede projekter; mener, at mellem- og langsigtede investeringer bør fastholdes i overensstemmelse med målet om at færdiggøre hele nettet; |
| --- | --- |

2.

finder, at rapporterne fra TEN-T-koordinatorerne er interessante eksempler med henblik på yderligere koordinering og integrering af et begrænset valg af vigtige projekter; anmoder derfor Kommissionen og medlemsstaterne om at fortsætte bestræbelserne på at forbedre de eksisterende prioriterede projekter; mener, at mellem- og langsigtede investeringer bør fastholdes i overensstemmelse med målet om at færdiggøre hele nettet;

| 3. | glæder sig over den tidlige offentliggørelse af ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 4. februar 2009, der har til formål fundamentalt at revidere EU's politik for transportinfrastruktur og TEN-T i overensstemmelse med de aktuelle og fremtidige udfordringer inden for transport, grænseoverskridende mobilitet, det finansielle område, økonomien, det regionale område (herunder permanent ugunstigt stillede områder), det sociale område, sikkerhed og miljø; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over den tidlige offentliggørelse af ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 4. februar 2009, der har til formål fundamentalt at revidere EU's politik for transportinfrastruktur og TEN-T i overensstemmelse med de aktuelle og fremtidige udfordringer inden for transport, grænseoverskridende mobilitet, det finansielle område, økonomien, det regionale område (herunder permanent ugunstigt stillede områder), det sociale område, sikkerhed og miljø;

| 4. | mener i denne forbindelse ikke, at der er behov for at indføre et svævende begreb såsom en TEN-T konceptuel søjle og således overlæsse listen over prioriterede projekter; understreger, at i modsætning til Kommissionens anførte målsætning kan en søjle, der udtrykkeligt fremstilles som værende konceptuel, ikke styrke TEN-T-politikkens troværdighed, der snarere vil styrkes gennem udviklingen af konkrete projekter; |
| --- | --- |

4.

mener i denne forbindelse ikke, at der er behov for at indføre et svævende begreb såsom en TEN-T konceptuel søjle og således overlæsse listen over prioriterede projekter; understreger, at i modsætning til Kommissionens anførte målsætning kan en søjle, der udtrykkeligt fremstilles som værende konceptuel, ikke styrke TEN-T-politikkens troværdighed, der snarere vil styrkes gennem udviklingen af konkrete projekter;

| 5. | er derfor enig i, at der skal udvikles en mere sammenhængende og integreret netværkstilgang, der afspejler behovet for intermodale forbindelser for personer og gods; understreger derfor, at jernbaner, havne, bæredygtige søveje og indre vandveje og forbindelserne ind i landet eller intermodale knudepunkter i infrastrukturforbindelserne til og inden for medlemsstaterne, og at der også bør lægges særlig vægt på grænsekrydsende transportforbindelser og bedre forbindelser med lufthavne og havne i de transeuropæiske net; understreger, at der bør lægges vægt på de forskellige, men komplementære behov i forbindelse med passager- og godstransport; anbefaler medlemsstaterne og de regionale myndigheder at forbedre de intermediære stationer og lokale sammenkoblinger som forbindelser til TEN-T for at minimere omkostningerne ved den perifere placering |
| --- | --- |

5.

er derfor enig i, at der skal udvikles en mere sammenhængende og integreret netværkstilgang, der afspejler behovet for intermodale forbindelser for personer og gods; understreger derfor, at jernbaner, havne, bæredygtige søveje og indre vandveje og forbindelserne ind i landet eller intermodale knudepunkter i infrastrukturforbindelserne til og inden for medlemsstaterne, og at der også bør lægges særlig vægt på grænsekrydsende transportforbindelser og bedre forbindelser med lufthavne og havne i de transeuropæiske net; understreger, at der bør lægges vægt på de forskellige, men komplementære behov i forbindelse med passager- og godstransport; anbefaler medlemsstaterne og de regionale myndigheder at forbedre de intermediære stationer og lokale sammenkoblinger som forbindelser til TEN-T for at minimere omkostningerne ved den perifere placering

| 6. | opfordrer Kommissionen til at yde særlig støtte til prioriterede projekter med intermodale forbindelser og konsistent interoperabilitet, der går gennem flere medlemsstater; understreger, at det er en national opgave at forbinde økonomiske områder gennem disse prioriterede projekter; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at yde særlig støtte til prioriterede projekter med intermodale forbindelser og konsistent interoperabilitet, der går gennem flere medlemsstater; understreger, at det er en national opgave at forbinde økonomiske områder gennem disse prioriterede projekter;

| 7. | bifalder, at miljøvenlige transportformer prioriteres særligt højt i listen over prioriterede projekter; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre, at denne prioritering fastholdes fremover, når projekterne gennemføres; |
| --- | --- |

7.

bifalder, at miljøvenlige transportformer prioriteres særligt højt i listen over prioriterede projekter; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at sikre, at denne prioritering fastholdes fremover, når projekterne gennemføres;

| 8. | understreger, at det er nødvendigt at integrere klimabeskyttelse og bæredygtig udvikling af alle transportformer i den europæiske infrastrukturpolitik med henblik på at opfylde EU-målene om at reducere CO2-emissionerne; |
| --- | --- |

8.

understreger, at det er nødvendigt at integrere klimabeskyttelse og bæredygtig udvikling af alle transportformer i den europæiske infrastrukturpolitik med henblik på at opfylde EU-målene om at reducere CO2-emissionerne;

| 9. | anmoder Kommissionen om at opfordre medlemsstaterne til at integrere EU's miljølovgivning i beslutningsprocessen og planlægningen vedrørende TEN-T-projekter, som f.eks. Natura 2000, SEA, EIA, luftkvalitet, vandrammeplan, habitat- og fugledirektivet samt transport- og miljørapporteringsmekanismen (TERM) om indikatorer for transport og miljø fra Det Europæiske Miljøagentur; |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen om at opfordre medlemsstaterne til at integrere EU's miljølovgivning i beslutningsprocessen og planlægningen vedrørende TEN-T-projekter, som f.eks. Natura 2000, SEA, EIA, luftkvalitet, vandrammeplan, habitat- og fugledirektivet samt transport- og miljørapporteringsmekanismen (TERM) om indikatorer for transport og miljø fra Det Europæiske Miljøagentur;

| 10. | opfordrer Kommissionen til så vidt muligt at fjerne uklare eller modstridende bestemmelser vedrørende fælles hensigtserklæringer og anvendelsen af miljølovgivning; mener endvidere, at medlemsstaterne ikke bør misbruge den i punkt 9 omhandlede EU-lovgivning for at blokere gennemførelsen af TEN-T-projekter, når projekter er blevet tildelt TEN-T-status; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til så vidt muligt at fjerne uklare eller modstridende bestemmelser vedrørende fælles hensigtserklæringer og anvendelsen af miljølovgivning; mener endvidere, at medlemsstaterne ikke bør misbruge den i punkt 9 omhandlede EU-lovgivning for at blokere gennemførelsen af TEN-T-projekter, når projekter er blevet tildelt TEN-T-status;

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage højde for nye udviklinger, som f.eks. den globale finanskrise, demografiske ændringer, udvidelse, nye medlemsstater og styrkede forbindelser med lande i Østen og Midedelhavsområdet, som relevante faktorer for den europæiske transportinfrastrukturpolitik; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage højde for nye udviklinger, som f.eks. den globale finanskrise, demografiske ændringer, udvidelse, nye medlemsstater og styrkede forbindelser med lande i Østen og Midedelhavsområdet, som relevante faktorer for den europæiske transportinfrastrukturpolitik;

| 12. | understreger, at udviklingen af TEN-T og integrationen af EU's og nabolandenes transport, navnlig i den nuværende økonomiske krisesituation, er en af de mest pålidelige metoder til at sikre såvel det indre markeds bæredygtighed på lang sigt som Unionens økonomiske og sociale samhørighed; |
| --- | --- |

12.

understreger, at udviklingen af TEN-T og integrationen af EU's og nabolandenes transport, navnlig i den nuværende økonomiske krisesituation, er en af de mest pålidelige metoder til at sikre såvel det indre markeds bæredygtighed på lang sigt som Unionens økonomiske og sociale samhørighed;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at forbedre den europæiske koordinering af den territoriale udvikling (EU's territoriale dagsorden samt princippet om territorial samhørighed) og transportplanlægningen, idet der tages højde for regional tilgængelighed gennem forbedrede net mellem regionerne, de store forskelle mellem bjergområder, kystområder/øer, centrale, perifere og andre områder på tværs af grænser samt behovet for en bedre integration af byernes mobilitetssystemer i TEN-T; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at forbedre den europæiske koordinering af den territoriale udvikling (EU's territoriale dagsorden samt princippet om territorial samhørighed) og transportplanlægningen, idet der tages højde for regional tilgængelighed gennem forbedrede net mellem regionerne, de store forskelle mellem bjergområder, kystområder/øer, centrale, perifere og andre områder på tværs af grænser samt behovet for en bedre integration af byernes mobilitetssystemer i TEN-T;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at lægge særlig vægt på nøgleprojekter vedrørende de vigtigste jernbanestrækninger, veje og indre vandveje for at sikre grænseoverskridende forbindelser med nye medlemsstater og tredjelande; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at lægge særlig vægt på nøgleprojekter vedrørende de vigtigste jernbanestrækninger, veje og indre vandveje for at sikre grænseoverskridende forbindelser med nye medlemsstater og tredjelande;

| 15. | foreslår i denne forbindelse, at Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (EFFU) inddrages i planlægningsgrundlaget, og at de eksisterende ESPON-undersøgelser inddrages som videnskabeligt, planlægningsorienteret baggrundsmateriale om transportudvikling; |
| --- | --- |

15.

foreslår i denne forbindelse, at Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (EFFU) inddrages i planlægningsgrundlaget, og at de eksisterende ESPON-undersøgelser inddrages som videnskabeligt, planlægningsorienteret baggrundsmateriale om transportudvikling;

| 16. | understreger behovet for at indarbejde målene i Lissabonstrategien og genopretningsplanen i udviklingen af TEN-T-politikker, idet mobilitet, tilgængelighed og logistik er af afgørende betydning for EU's konkurrenceevne, og behovet for at forbedre den territoriale samhørighed; |
| --- | --- |

16.

understreger behovet for at indarbejde målene i Lissabonstrategien og genopretningsplanen i udviklingen af TEN-T-politikker, idet mobilitet, tilgængelighed og logistik er af afgørende betydning for EU's konkurrenceevne, og behovet for at forbedre den territoriale samhørighed;

| 17. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere grønne korridorer, netværk for jernbanegodstransport, korridorer for ERTMS (European Rail Traffic Management System), maritime »motorveje«, nærskibsfart, eksisterende indre vandveje med begrænset kapacitet eller sluser med utilstrækkelig kapacitet, tørhavne, logistikplatforme og knudepunkter for mobilitet i byerne samt den planlagte udvidelse af TEN-T til de lande, der deltager i den europæiske naboskabspolitik, og landene i Østen og Middelhavsområdet i et intermodalt TEN-T-projekt baseret på planlagte aktioner til fordel for mere miljøvenlige, mindre olieforbrugende og mere sikre transportformer for at sikre optimal anvendelse af alle transportformer og fremme kompatibiliteten mellem forbindelserne mellem de forskellige transportformer, herunder navnlig jernbaneforbindelser i havne; opfordrer ligeledes til, at der sikres overensstemmelse mellem den nuværende og fremtidige TEN-T-ramme og den foreslåede lovgivning om jernbanegodskorridorer; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere grønne korridorer, netværk for jernbanegodstransport, korridorer for ERTMS (European Rail Traffic Management System), maritime »motorveje«, nærskibsfart, eksisterende indre vandveje med begrænset kapacitet eller sluser med utilstrækkelig kapacitet, tørhavne, logistikplatforme og knudepunkter for mobilitet i byerne samt den planlagte udvidelse af TEN-T til de lande, der deltager i den europæiske naboskabspolitik, og landene i Østen og Middelhavsområdet i et intermodalt TEN-T-projekt baseret på planlagte aktioner til fordel for mere miljøvenlige, mindre olieforbrugende og mere sikre transportformer for at sikre optimal anvendelse af alle transportformer og fremme kompatibiliteten mellem forbindelserne mellem de forskellige transportformer, herunder navnlig jernbaneforbindelser i havne; opfordrer ligeledes til, at der sikres overensstemmelse mellem den nuværende og fremtidige TEN-T-ramme og den foreslåede lovgivning om jernbanegodskorridorer;

| 18. | bemærker, at kun 1 % af EU's infrastrukturmidler indtil for nylig anvendtes til indre vandveje ifølge den seneste forskning; mener, at der er behov for tilstrækkelige EU-støttemidler til udvikling af infrastrukturen på indre vandveje i Europa for at udnytte de indre vandvejes fulde potentiale som en bæredygtig og pålidelig transportform; |
| --- | --- |

18.

bemærker, at kun 1 % af EU's infrastrukturmidler indtil for nylig anvendtes til indre vandveje ifølge den seneste forskning; mener, at der er behov for tilstrækkelige EU-støttemidler til udvikling af infrastrukturen på indre vandveje i Europa for at udnytte de indre vandvejes fulde potentiale som en bæredygtig og pålidelig transportform;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at udvidelsen af jernbanegodstransport intensiveres med henblik på at sikre højere netværkseffektivitet og hurtigere transport; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at udvidelsen af jernbanegodstransport intensiveres med henblik på at sikre højere netværkseffektivitet og hurtigere transport;

| 20. | glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (KOM(2008)0852) og ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 18. oktober 2007; |
| --- | --- |

20.

glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (KOM(2008)0852) og ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 18. oktober 2007;

| 21. | understreger betydningen af at kunne dele information inden for intermodal transport for at fremme og støtte samspillet mellem blød og hård infrastruktur (informationssystemer som f.eks. ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo), forbedre interoperabiliteten, det rullende materiel (ERTMS hard- og softwareudstyr i tog og støjreduktion i godsvogne), grøn logistik, intermodale forbindelser og knudepunkter, decentraliserede dør-til-dør tjenester og mobilitetsstyring; |
| --- | --- |

21.

understreger betydningen af at kunne dele information inden for intermodal transport for at fremme og støtte samspillet mellem blød og hård infrastruktur (informationssystemer som f.eks. ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo), forbedre interoperabiliteten, det rullende materiel (ERTMS hard- og softwareudstyr i tog og støjreduktion i godsvogne), grøn logistik, intermodale forbindelser og knudepunkter, decentraliserede dør-til-dør tjenester og mobilitetsstyring;

| 22. | understreger betydningen af at udvikle harmoniserede og standardiserede intelligente transportsystemer for TEN-T for at sikre en mere effektiv, flydende, sikker og miljøvenlig transportstyring; |
| --- | --- |

22.

understreger betydningen af at udvikle harmoniserede og standardiserede intelligente transportsystemer for TEN-T for at sikre en mere effektiv, flydende, sikker og miljøvenlig transportstyring;

| 23. | anbefaler, at gennemførelsen af TEN-T forbedres ved at sikre bedre adgang til informationssystemer såsom TENtec-informationssystemet gennem anvendelsen af den åbne koordinationsmetode, benchmarking og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

23.

anbefaler, at gennemførelsen af TEN-T forbedres ved at sikre bedre adgang til informationssystemer såsom TENtec-informationssystemet gennem anvendelsen af den åbne koordinationsmetode, benchmarking og udveksling af bedste praksis;

| 24. | fokuserer på behovet for at fremme effektiviteten af eksisterende infrastrukturer inden for TEN-T-projekter på kort sigt, navnlig såfremt gennemførelsen af sådanne projekter allerede er blevet indledt, for at gøre korridorerne mere lønsomme og effektive, og ikke blot vente på gennemførelsen af megaprojekter inden for disse korridorer på lang sigt; |
| --- | --- |

24.

fokuserer på behovet for at fremme effektiviteten af eksisterende infrastrukturer inden for TEN-T-projekter på kort sigt, navnlig såfremt gennemførelsen af sådanne projekter allerede er blevet indledt, for at gøre korridorerne mere lønsomme og effektive, og ikke blot vente på gennemførelsen af megaprojekter inden for disse korridorer på lang sigt;

| 25. | støtter grønbogens »mulighed 3 for den videre udvikling af TEN-T«, dvs. to lag, der består af et omfattende netværk på grundlag af de aktuelle TEN-T-kort og et intermodalt »kernenetværk«, der først skal udformes med jernbane, bæredygtige indre vandveje og havne og deres forbindelse med logistikcentre som prioriterede områder; |
| --- | --- |

25.

støtter grønbogens »mulighed 3 for den videre udvikling af TEN-T«, dvs. to lag, der består af et omfattende netværk på grundlag af de aktuelle TEN-T-kort og et intermodalt »kernenetværk«, der først skal udformes med jernbane, bæredygtige indre vandveje og havne og deres forbindelse med logistikcentre som prioriterede områder;

| 26. | støtter begrebet »basisnet«, der består af en »geografisk søjle« og en »konceptuel søjle«, hvor den »konceptuelle søjle« omfatter kriterier og mål, der danner udgangspunkt for en fleksibel udpegning af projekter, korridorer og dele af nettet over tid i stedet for en ufleksibel udpegning for hele perioden ved budgetperiodens start; mener, at det bør være muligt at udvide TEN-T fleksibelt i løbet af budgetperioden for at sikre en tilpasning til ændrede markedsforhold; |
| --- | --- |

26.

støtter begrebet »basisnet«, der består af en »geografisk søjle« og en »konceptuel søjle«, hvor den »konceptuelle søjle« omfatter kriterier og mål, der danner udgangspunkt for en fleksibel udpegning af projekter, korridorer og dele af nettet over tid i stedet for en ufleksibel udpegning for hele perioden ved budgetperiodens start; mener, at det bør være muligt at udvide TEN-T fleksibelt i løbet af budgetperioden for at sikre en tilpasning til ændrede markedsforhold;

| 27. | anerkender den afgørende rolle, som medlemsstaterne spiller i samarbejde med deres regionale og lokale myndigheder, civilsamfundsaktører og lokale befolkninger i forbindelse med vedtagelse, planlægning og finansiering af transportinfrastruktur, herunder europæisk koordinering og samarbejde på tværs af grænserne; forventer større konsekvens fra Rådet i samspillet mellem anmodninger om TEN-T-projekter og afgørelser om TEN-T-budgetter; anmoder medlemsstaterne om nøje at overveje spørgsmålet om den nødvendige finansielle støtte til de transportinfrastrukturer, der udgør en del af TEN-T-nettet som en prioritet i henhold til den hidtidige fastlagte EU-politik, i lyset af midtvejsevalueringen af EU's finansielle ramme og den igangværende debat om EU's genoprettelsesplan; |
| --- | --- |

27.

anerkender den afgørende rolle, som medlemsstaterne spiller i samarbejde med deres regionale og lokale myndigheder, civilsamfundsaktører og lokale befolkninger i forbindelse med vedtagelse, planlægning og finansiering af transportinfrastruktur, herunder europæisk koordinering og samarbejde på tværs af grænserne; forventer større konsekvens fra Rådet i samspillet mellem anmodninger om TEN-T-projekter og afgørelser om TEN-T-budgetter; anmoder medlemsstaterne om nøje at overveje spørgsmålet om den nødvendige finansielle støtte til de transportinfrastrukturer, der udgør en del af TEN-T-nettet som en prioritet i henhold til den hidtidige fastlagte EU-politik, i lyset af midtvejsevalueringen af EU's finansielle ramme og den igangværende debat om EU's genoprettelsesplan;

| 28. | er helt enig i Fællesskabets mål om at reducere den administrative byrde og opfordrer derfor på det kraftigste Kommissionen til at revidere de finansielle rammer for prioriterede TEN-T-projekter med henblik på at mindske bureaukratiet yderligere; |
| --- | --- |

28.

er helt enig i Fællesskabets mål om at reducere den administrative byrde og opfordrer derfor på det kraftigste Kommissionen til at revidere de finansielle rammer for prioriterede TEN-T-projekter med henblik på at mindske bureaukratiet yderligere;

| 29. | anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at styrke samordningen af deres nationale politikker med henblik på at sikre en ensartet samfinansiering og gennemførelse af TEN-T-programmet i overensstemmelse med artikel 154 og 155 i EF-traktaten; |
| --- | --- |

29.

anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at styrke samordningen af deres nationale politikker med henblik på at sikre en ensartet samfinansiering og gennemførelse af TEN-T-programmet i overensstemmelse med artikel 154 og 155 i EF-traktaten;

| 30. | understreger i den forbindelse, at den finansielle krise lægger større pres på Den Europæiske Union, medlemsstaterne og regionerne for at få dem til at basere afgørelser om transportinfrastrukturprojekter på forsvarlige costbenefitanalyser, bæredygtighed og en europæisk merværdi på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

30.

understreger i den forbindelse, at den finansielle krise lægger større pres på Den Europæiske Union, medlemsstaterne og regionerne for at få dem til at basere afgørelser om transportinfrastrukturprojekter på forsvarlige costbenefitanalyser, bæredygtighed og en europæisk merværdi på tværs af grænserne;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at fremskynde TEN-T-infrastrukturprojekter, der finansieres under struktur- og samhørighedsfondene, idet investering i transportinfrastruktur er et centralt element i håndteringen af økonomiske og finansielle kriser; opfordrer medlemsstaterne til at revurdere deres investeringsprioriteter under hensyntagen til denne tilgang med henblik på at fremskynde TEN-T-projekter, som de har ansvaret for, navnlig i grænseområder; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at fremskynde TEN-T-infrastrukturprojekter, der finansieres under struktur- og samhørighedsfondene, idet investering i transportinfrastruktur er et centralt element i håndteringen af økonomiske og finansielle kriser; opfordrer medlemsstaterne til at revurdere deres investeringsprioriteter under hensyntagen til denne tilgang med henblik på at fremskynde TEN-T-projekter, som de har ansvaret for, navnlig i grænseområder;

| 32. | minder Kommissionen om, at EU's medfinansiering af transportinfrastrukturprojekter via TEN-T, samhørighedsfonden, regionalfondene og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) skal opfylde følgende kriterier: økonomisk holdbarhed, forbedret konkurrenceevne, fremme af det indre marked, miljømæssig bæredygtighed, gennemskuelighed med hensyn til skatteyderne og borgernes engagement (partnerskabsprincippet); understreger i denne forbindelse betydningen af udvikling af offentlig-private partnerskaber til finansiering af TEN-T-projekter og behovet for at finde fleksible løsninger på de problemer, der opstår i forbindelse med projekter af dette omfang (geografiske og tekniske vanskeligheder, folkelig modstand osv.); |
| --- | --- |

32.

minder Kommissionen om, at EU's medfinansiering af transportinfrastrukturprojekter via TEN-T, samhørighedsfonden, regionalfondene og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) skal opfylde følgende kriterier: økonomisk holdbarhed, forbedret konkurrenceevne, fremme af det indre marked, miljømæssig bæredygtighed, gennemskuelighed med hensyn til skatteyderne og borgernes engagement (partnerskabsprincippet); understreger i denne forbindelse betydningen af udvikling af offentlig-private partnerskaber til finansiering af TEN-T-projekter og behovet for at finde fleksible løsninger på de problemer, der opstår i forbindelse med projekter af dette omfang (geografiske og tekniske vanskeligheder, folkelig modstand osv.);

| 33. | opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at sikre, at der ved vurderingen af projekter under EU-finansieringsprogrammer tages hensyn til deres mulige indvirkning på den nationale finansiering af andre nødvendige investeringer, der ikke støttes med EU-midler; mener navnlig ikke, at de bevillinger, som medlemsstaterne anvender som supplerende midler til EU-finansierede projekter, bør tildeles på bekostning af opretholdelse eller investeringer i tilbringerstrækninger; mener, at projekterne i stedet - i hvert fald delvis - bør udarbejdes og vurderes på grundlag af deres muligheder for at integrere (og ikke se bort fra) udviklingen og vedligeholdelsen af den nødvendige supplerende tilbringerinfrastruktur; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at sikre, at der ved vurderingen af projekter under EU-finansieringsprogrammer tages hensyn til deres mulige indvirkning på den nationale finansiering af andre nødvendige investeringer, der ikke støttes med EU-midler; mener navnlig ikke, at de bevillinger, som medlemsstaterne anvender som supplerende midler til EU-finansierede projekter, bør tildeles på bekostning af opretholdelse eller investeringer i tilbringerstrækninger; mener, at projekterne i stedet - i hvert fald delvis - bør udarbejdes og vurderes på grundlag af deres muligheder for at integrere (og ikke se bort fra) udviklingen og vedligeholdelsen af den nødvendige supplerende tilbringerinfrastruktur;

| 34. | understreger, at der er et stadig stigende investeringsbehov i den europæiske lufttransportsektor som følge af den anden pakke om et fælles europæisk luftrum såvel som den foreslåede helhedstilgang til sikkerheden i luftfartssektoren; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje at øge andelen af tilgængelige midler til lufthavne og ATM/ANS i forbindelse med revisionen af TEN-T-budgetrammen; |
| --- | --- |

34.

understreger, at der er et stadig stigende investeringsbehov i den europæiske lufttransportsektor som følge af den anden pakke om et fælles europæisk luftrum såvel som den foreslåede helhedstilgang til sikkerheden i luftfartssektoren; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje at øge andelen af tilgængelige midler til lufthavne og ATM/ANS i forbindelse med revisionen af TEN-T-budgetrammen;

| 35. | bemærker, at der er behov for mere forskning og udvikling vedrørende bedste og mest effektive praksis inden for finansiering af transportinfrastruktur og den positive indvirkning på konkurrenceevnen og beskæftigelsen i kvantitativ og kvalitativ henseende, herunder erfaringer med offentlig-private partnerskaber i så henseende, hvilket allerede er blevet påbegyndt i Kommissionens aktuelle undersøgelser; |
| --- | --- |

35.

bemærker, at der er behov for mere forskning og udvikling vedrørende bedste og mest effektive praksis inden for finansiering af transportinfrastruktur og den positive indvirkning på konkurrenceevnen og beskæftigelsen i kvantitativ og kvalitativ henseende, herunder erfaringer med offentlig-private partnerskaber i så henseende, hvilket allerede er blevet påbegyndt i Kommissionens aktuelle undersøgelser;

| 36. | understreger behovet for at oprette en taskforce i forvaltningsorganet for TEN-T for at øge anvendelsen af offentlig-private partnerskaber til finansiering af en række prioriterede projekter eller afsnit af prioriterede projekter og udbrede løsningerne som bedste praksis; |
| --- | --- |

36.

understreger behovet for at oprette en taskforce i forvaltningsorganet for TEN-T for at øge anvendelsen af offentlig-private partnerskaber til finansiering af en række prioriterede projekter eller afsnit af prioriterede projekter og udbrede løsningerne som bedste praksis;

| 37. | understreger, at øget støtte gennem offentlig-private partnerskaber og EIB ikke kan være en erstatning for støtte i form af en betydelig andel i budgetmidlerne til større projekter med en tilbagebetalingsperiode over flere generationer; |
| --- | --- |

37.

understreger, at øget støtte gennem offentlig-private partnerskaber og EIB ikke kan være en erstatning for støtte i form af en betydelig andel i budgetmidlerne til større projekter med en tilbagebetalingsperiode over flere generationer;

| 38. | går ind for, at medlemsstaterne genovervejer TEN-T-budgettet i forbindelse med midtvejsevalueringen af den finansielle ramme 2009-2010 med henblik på at afbøde en drastisk nedskæring af andre projekter og opretholde ambitionerne om at udvikle jernbaner og tilsvarende vandveje; |
| --- | --- |

38.

går ind for, at medlemsstaterne genovervejer TEN-T-budgettet i forbindelse med midtvejsevalueringen af den finansielle ramme 2009-2010 med henblik på at afbøde en drastisk nedskæring af andre projekter og opretholde ambitionerne om at udvikle jernbaner og tilsvarende vandveje;

| 39. | understreger nødvendigheden af at allokere en procentdel af indtægterne fra de afgifter, der opkræves for brug af vejinfrastrukturen, til finansiering af TEN-T-projekter for at øge løftestangseffekten ved lånoptagning; |
| --- | --- |

39.

understreger nødvendigheden af at allokere en procentdel af indtægterne fra de afgifter, der opkræves for brug af vejinfrastrukturen, til finansiering af TEN-T-projekter for at øge løftestangseffekten ved lånoptagning;

| 40. | anmoder Kommissionen om at udvælge en række eksempler på regionale jernbaneforbindelser på tværs af grænser, der er blevet nedlagt eller opgivet, med særlig vægt på de forbindelser, der kunne have tværforbindelser til TEN-T; |
| --- | --- |

40.

anmoder Kommissionen om at udvælge en række eksempler på regionale jernbaneforbindelser på tværs af grænser, der er blevet nedlagt eller opgivet, med særlig vægt på de forbindelser, der kunne have tværforbindelser til TEN-T;

| 41. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at betragte eurovelo-netværket og jerntæppe-ruten som en anledning til at fremme europæiske cykelinfrastrukturer på tværs af grænserne og på den måde støtte blød mobilitet og bæredygtig turisme; |
| --- | --- |

41.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at betragte eurovelo-netværket og jerntæppe-ruten som en anledning til at fremme europæiske cykelinfrastrukturer på tværs af grænserne og på den måde støtte blød mobilitet og bæredygtig turisme;

| 42. | anmoder Kommissionen om at forelægge et lovgivningsinitiativ inden udløbet af dens nuværende mandatperiode om åbning af de nationale markeder for passagertransport ad jernbane pr. 1. januar 2012 med henblik på at fremme hele TEN-jernbanenettets konkurrenceevne; |
| --- | --- |

42.

anmoder Kommissionen om at forelægge et lovgivningsinitiativ inden udløbet af dens nuværende mandatperiode om åbning af de nationale markeder for passagertransport ad jernbane pr. 1. januar 2012 med henblik på at fremme hele TEN-jernbanenettets konkurrenceevne;

| 43. | beklager den langsomme gennemførelse af grænseoverskridende afsnit af prioriterede projekter, navnlig i Pyrenæerne, som er af afgørende betydning for Den Iberiske Halvø og Frankrig; |
| --- | --- |

43.

beklager den langsomme gennemførelse af grænseoverskridende afsnit af prioriterede projekter, navnlig i Pyrenæerne, som er af afgørende betydning for Den Iberiske Halvø og Frankrig;

| 44. | henstiller til Kommissionen at inddrage Parlamentet og Det Europæiske Råd i de flerårige og årlige forslag og alternativer til samfinansiering af TEN-T-projekter; |
| --- | --- |

44.

henstiller til Kommissionen at inddrage Parlamentet og Det Europæiske Råd i de flerårige og årlige forslag og alternativer til samfinansiering af TEN-T-projekter;

| 45. | anmoder Kommissionen om regelmæssigt og mindst en gang om året at forelægge en rapport for Parlamentet og Rådet om de enkelte prioriterede projekter, herunder om status for det enkelte projekt, projektomkostningernes pålidelighed, gennemførligheden af det enkelte projekt og tidsplanen for projektets gennemførelse; |
| --- | --- |

45.

anmoder Kommissionen om regelmæssigt og mindst en gang om året at forelægge en rapport for Parlamentet og Rådet om de enkelte prioriterede projekter, herunder om status for det enkelte projekt, projektomkostningernes pålidelighed, gennemførligheden af det enkelte projekt og tidsplanen for projektets gennemførelse;

| 46. | opfordrer Kommissionen og EIB til at forelægge en årlig liste over specifikke samfinansierede projekter for Parlamentet og Rådet, der omfatter TEN-T-projekter, der samfinansieres med regional- og samhørighedsfondsmidler og af EIB, hvilket allerede sker for TEN-T-samfinansiering; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen og EIB til at forelægge en årlig liste over specifikke samfinansierede projekter for Parlamentet og Rådet, der omfatter TEN-T-projekter, der samfinansieres med regional- og samhørighedsfondsmidler og af EIB, hvilket allerede sker for TEN-T-samfinansiering;

| 47. | understreger, at det set ud fra en miljømæssig og økonomisk synsvinkel i mange tilfælde kun er multimodale trafikkoncepter, som muliggør anvendelsen af forskellige transportmidler på en transportstrækning, der er bæredygtige og fremtidssikrede; |
| --- | --- |

47.

understreger, at det set ud fra en miljømæssig og økonomisk synsvinkel i mange tilfælde kun er multimodale trafikkoncepter, som muliggør anvendelsen af forskellige transportmidler på en transportstrækning, der er bæredygtige og fremtidssikrede;

| 48. | erindrer om, at transnationale trafikforbindelser inden for det nyligt udvidede Schengenområde mellem Vesteuropa og Østeuropa har en enorm betydning for den økonomiske vækst, især i de nye medlemsstater; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbygge og fremme transnationale vej- og jernbaneforbindelser mellem Øst- og Vesteuropa, som navnlig skal støtte de grænseoverskridende transportinfrastrukturer gennem et specifikt handlingsprogram, der gennemføres i samarbejde med lokale, regionale og nationale myndigheder; minder også om, at en bedre sammenkobling af de transeuropæiske transportnet med tredjelandes transportnet især forbedrer grænseområdernes situation og tilfører en merværdi til samarbejdet mellem regionerne og til hele EU; |
| --- | --- |

48.

erindrer om, at transnationale trafikforbindelser inden for det nyligt udvidede Schengenområde mellem Vesteuropa og Østeuropa har en enorm betydning for den økonomiske vækst, især i de nye medlemsstater; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udbygge og fremme transnationale vej- og jernbaneforbindelser mellem Øst- og Vesteuropa, som navnlig skal støtte de grænseoverskridende transportinfrastrukturer gennem et specifikt handlingsprogram, der gennemføres i samarbejde med lokale, regionale og nationale myndigheder; minder også om, at en bedre sammenkobling af de transeuropæiske transportnet med tredjelandes transportnet især forbedrer grænseområdernes situation og tilfører en merværdi til samarbejdet mellem regionerne og til hele EU;

| 49. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

49.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0120.

(2)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 154.

(3)  EFT L 15 af 17.1.1997, s. 1.

(4)  EUT L 167 af 30.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 162 af 22.6.2007, s. 1.

(6)  EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1.

---

Torsdag, den 23. april 2009

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/41

---

Torsdag, den 23. april 2009Skovrydning og skovødelæggelse

P6_TA(2009)0306

Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om en indsats for at imødegå udfordringerne ved skovrydning og skovødelæggelse med henblik på at bekæmpe klimaændringer og tab af biodiversitet

2010/C 184 E/08

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. oktober 2008 med titlen »En indsats for at imødegå udfordringerne ved skovrydning og skovødelæggelse med henblik på at bekæmpe klimaændringer og tab af biodiversitet« (KOM(2008)0645),

der henviser til de beslutninger, der blev truffet på den femte ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa afholdt i november 2007 i Warszawa, Polen om klimaændringernes indflydelse på skovenes tilstand og om bæredygtig skovdrift,

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at EU ønsker at begrænse den globale opvarmning til 2 °C og halvere tabet af biodiversitet; der henviser til, at der ifølge beregninger i Eliasch Review er behov for mellem 17 og 33 mia. USD om året for at halvere skovrydningen inden 2030, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU ønsker at begrænse den globale opvarmning til 2 °C og halvere tabet af biodiversitet; der henviser til, at der ifølge beregninger i Eliasch Review er behov for mellem 17 og 33 mia. USD om året for at halvere skovrydningen inden 2030,

| B. | der henviser til, at bæredygtig skovdrift spiller en afgørende rolle i kampen mod den globale skovrydning og skal ses som et væsentligt aspekt af økonomisk udvikling, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at bæredygtig skovdrift spiller en afgørende rolle i kampen mod den globale skovrydning og skal ses som et væsentligt aspekt af økonomisk udvikling,

| C. | der henviser til, at skovrydning tegner sig for godt 20 % af de globale drivhusgasemissioner, er en betydelig forårsager af tab af biodiversitet og udgør en alvorlig trussel mod udvikling og navnlig de fattiges livsgrundlag, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at skovrydning tegner sig for godt 20 % af de globale drivhusgasemissioner, er en betydelig forårsager af tab af biodiversitet og udgør en alvorlig trussel mod udvikling og navnlig de fattiges livsgrundlag,

| D. | der henviser til, at skovrydning sker med en alarmerende hastighed af 13 mio. hektar om året, hovedsagelig i tropiske skove, men også i et vist omfang i Europa, især Central- og Østeuropa, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at skovrydning sker med en alarmerende hastighed af 13 mio. hektar om året, hovedsagelig i tropiske skove, men også i et vist omfang i Europa, især Central- og Østeuropa,

| E. | der henviser til, at skovrydning er årsag til miljøskader, som det er vanskeligt at genoprette, f.eks. langvarige ændringer i vandbalancen, steppe- og ørkendannelse samt tab af biodiversitet, og til, at de økonomiske omkostninger herved langt overstiger udgifterne til forebyggelse og genrejsning, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at skovrydning er årsag til miljøskader, som det er vanskeligt at genoprette, f.eks. langvarige ændringer i vandbalancen, steppe- og ørkendannelse samt tab af biodiversitet, og til, at de økonomiske omkostninger herved langt overstiger udgifterne til forebyggelse og genrejsning,

| F. | der henviser til, at skovødelæggelse antager forskellige former og er vanskeligt at definere, men har betydelig indflydelse på klimaet, biodiversitet og varer og tjenesteydelser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at skovødelæggelse antager forskellige former og er vanskeligt at definere, men har betydelig indflydelse på klimaet, biodiversitet og varer og tjenesteydelser,

| G. | der henviser til, at der skal opnås en væsentlig afvigelse fra »status quo«-emissionsvæksten i udviklingslandene, herunder en reduktion i emissionerne relateret til skovrydning, ud over en reduktion på 25-40 % i de industrialiserede lande inden 2020 i forhold til 1990 for at begrænse den globale opvarmning til 2 °C ifølge den fjerde vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der skal opnås en væsentlig afvigelse fra »status quo«-emissionsvæksten i udviklingslandene, herunder en reduktion i emissionerne relateret til skovrydning, ud over en reduktion på 25-40 % i de industrialiserede lande inden 2020 i forhold til 1990 for at begrænse den globale opvarmning til 2 °C ifølge den fjerde vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer,

| H. | der henviser til, at begrænsning af skovrydning vil spille en betydelig rolle ikke kun i forbindelse med afbødning af klimaændringerne, men også i forbindelse med tilpasning til dem, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at begrænsning af skovrydning vil spille en betydelig rolle ikke kun i forbindelse med afbødning af klimaændringerne, men også i forbindelse med tilpasning til dem,

| 1. | understreger behovet for mere sammenhæng mellem skovbevaring og politikker for bæredygtig forvaltning samt andre interne og eksterne EU-politikker; opfordrer til, at der gennemføres en kvantificeret evaluering af EU-politikkers indvirkning på skovene, f.eks. politikkerne for energi (navnlig biobrændstoffer), landbrug, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, offentlige indkøb, handel og udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

1.

understreger behovet for mere sammenhæng mellem skovbevaring og politikker for bæredygtig forvaltning samt andre interne og eksterne EU-politikker; opfordrer til, at der gennemføres en kvantificeret evaluering af EU-politikkers indvirkning på skovene, f.eks. politikkerne for energi (navnlig biobrændstoffer), landbrug, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug, offentlige indkøb, handel og udviklingssamarbejde;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet forslag til stringente fællesskabskrav til bæredygtighed for alt træ og alle træprodukter, der kommer fra skove; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet forslag til stringente fællesskabskrav til bæredygtighed for alt træ og alle træprodukter, der kommer fra skove;

| 3. | opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2009 at offentliggøre en omfattende undersøgelse af indvirkningen af EU's produktion og forbrug af samt handel med både fødevarer og nonfoodprodukter på skovrydning og skovødelæggelse; opfordrer til, at undersøgelsen evaluerer og beskriver forskellige industrisektorers eventuelle negative bidrag og fremsætter henstillinger til yderligere politikker og innovation, som kan reducere denne indvirkning; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2009 at offentliggøre en omfattende undersøgelse af indvirkningen af EU's produktion og forbrug af samt handel med både fødevarer og nonfoodprodukter på skovrydning og skovødelæggelse; opfordrer til, at undersøgelsen evaluerer og beskriver forskellige industrisektorers eventuelle negative bidrag og fremsætter henstillinger til yderligere politikker og innovation, som kan reducere denne indvirkning;

| 4. | påpeger, at det er nødvendigt at tage særlige hensyn til hydrologiske forhold i forbindelse med skovdrift, og at der er et stort behov for en fælles forvaltning af skov- og vandressourcer og for harmonisering af de relevante EU-politikker med henblik på at genopbygge og forbedre økosystemernes vandbindingsevne; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at det er nødvendigt at tage særlige hensyn til hydrologiske forhold i forbindelse med skovdrift, og at der er et stort behov for en fælles forvaltning af skov- og vandressourcer og for harmonisering af de relevante EU-politikker med henblik på at genopbygge og forbedre økosystemernes vandbindingsevne;

| 5. | glæder sig over politikkerne for miljørigtige offentlige indkøb, og over, at instrumenter som f.eks. miljømærkning og skovcertificeringsordninger fremmes; opfordrer til en snarlig vedtagelse og gennemførelse af politikker for miljørigtige offentlige indkøb af træprodukter i hele EU; opfordrer medlemsstaterne til at basere deres politik for offentlige indkøb på høje bæredygtighedsstandarder og til tilsvarende at sætte realistiske mål i forbindelse med sådanne standarder; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over politikkerne for miljørigtige offentlige indkøb, og over, at instrumenter som f.eks. miljømærkning og skovcertificeringsordninger fremmes; opfordrer til en snarlig vedtagelse og gennemførelse af politikker for miljørigtige offentlige indkøb af træprodukter i hele EU; opfordrer medlemsstaterne til at basere deres politik for offentlige indkøb på høje bæredygtighedsstandarder og til tilsvarende at sætte realistiske mål i forbindelse med sådanne standarder;

| 6. | mener, at der skal ydes en betydelig økonomisk bistand til udviklingslandene for at standse bruttoskovrydningen i troperne senest inden 2020, og at det vil være afgørende, at der gøres en indsats i den henseende i de internationale forhandlinger om en omfattende global klimaaftale for perioden efter 2012; |
| --- | --- |

6.

mener, at der skal ydes en betydelig økonomisk bistand til udviklingslandene for at standse bruttoskovrydningen i troperne senest inden 2020, og at det vil være afgørende, at der gøres en indsats i den henseende i de internationale forhandlinger om en omfattende global klimaaftale for perioden efter 2012;

| 7. | erkender, at det for at halvere og i sidste ende standse den globale skovrydning vil være aldeles afgørende, at der mobiliseres tilstrækkelig finansiering under en global klimaaftale; støtter i denne sammenhæng Kommissionens forslag om at oprette en Global Forest Carbon Mechanism (GFCM) inden for rammerne af De Forenede Nationers Rammekonvention om Klimaændringer, der er baseret på en permanent finansieringsordning; opfordrer medlemsstaterne til at støtte op om deres indsats for at bremse den globale skovrydning og skovødelæggelse ved at øremærke en betydelig del af auktionsindtægterne fra EU's emissionshandelsordning til reduktion af skovrydning og skovødelæggelse i udviklingslandene og ved at fokusere forhandlingerne om finansieringskilder som skitseret i Kommissionens meddelelse af 28. januar 2009 med titlen »Mod en global klimaændringsaftale i København« (KOM(2009)0039; opfordrer medlemsstaterne til at støtte Kommissionens forslag om at tilslutte sig Norges finansieringsforslag og til at tildele GFCM en del af de fremtidige indtægter fra bortauktionering af tildelte enheder (Assigned Amount Units); |
| --- | --- |

7.

erkender, at det for at halvere og i sidste ende standse den globale skovrydning vil være aldeles afgørende, at der mobiliseres tilstrækkelig finansiering under en global klimaaftale; støtter i denne sammenhæng Kommissionens forslag om at oprette en Global Forest Carbon Mechanism (GFCM) inden for rammerne af De Forenede Nationers Rammekonvention om Klimaændringer, der er baseret på en permanent finansieringsordning; opfordrer medlemsstaterne til at støtte op om deres indsats for at bremse den globale skovrydning og skovødelæggelse ved at øremærke en betydelig del af auktionsindtægterne fra EU's emissionshandelsordning til reduktion af skovrydning og skovødelæggelse i udviklingslandene og ved at fokusere forhandlingerne om finansieringskilder som skitseret i Kommissionens meddelelse af 28. januar 2009 med titlen »Mod en global klimaændringsaftale i København« (KOM(2009)0039; opfordrer medlemsstaterne til at støtte Kommissionens forslag om at tilslutte sig Norges finansieringsforslag og til at tildele GFCM en del af de fremtidige indtægter fra bortauktionering af tildelte enheder (Assigned Amount Units);

| 8. | mener, at den støtte, der ydes gennem GFCM, bør være resultatbaseret og tildeles på grundlag af bekræftede resultater med hensyn til reduktion i bruttoskovrydningen og skovødelæggelsen; understreger, at denne støtte også bør give andre fordele i form af beskyttelse af biodiversiteten, øget modstandskraft og forbedrede levevilkår i skovområderne; |
| --- | --- |

8.

mener, at den støtte, der ydes gennem GFCM, bør være resultatbaseret og tildeles på grundlag af bekræftede resultater med hensyn til reduktion i bruttoskovrydningen og skovødelæggelsen; understreger, at denne støtte også bør give andre fordele i form af beskyttelse af biodiversiteten, øget modstandskraft og forbedrede levevilkår i skovområderne;

| 9. | understreger behovet for fuldt ud at respektere rettighederne for de lokale i skovområderne, herunder de indfødte folks ret til at give frit, forudgående og informeret samtykke til brug af de skove, der normalt bruges af dem; mener, at det er afgørende, at lokalsamfundene og de indfødte folk på en meningsfuld og omfattende måde inddrages på alle trin i vurderingen, planlægningen og gennemførelsen af foranstaltninger til at reducere emissioner fra skovrydning og skovødelæggelse; |
| --- | --- |

9.

understreger behovet for fuldt ud at respektere rettighederne for de lokale i skovområderne, herunder de indfødte folks ret til at give frit, forudgående og informeret samtykke til brug af de skove, der normalt bruges af dem; mener, at det er afgørende, at lokalsamfundene og de indfødte folk på en meningsfuld og omfattende måde inddrages på alle trin i vurderingen, planlægningen og gennemførelsen af foranstaltninger til at reducere emissioner fra skovrydning og skovødelæggelse;

| 10. | understreger, at enhver mekanisme under FN's samarbejdsprogram om reduktion af emissioner fra skovrydning og skovødelæggelse i udviklingslandene, som indgås som led i den internationale klimaaftale for perioden efter 2012, først og fremmest bør sikre, at gamle skove beskyttes; |
| --- | --- |

10.

understreger, at enhver mekanisme under FN's samarbejdsprogram om reduktion af emissioner fra skovrydning og skovødelæggelse i udviklingslandene, som indgås som led i den internationale klimaaftale for perioden efter 2012, først og fremmest bør sikre, at gamle skove beskyttes;

| 11. | bemærker, at skovrydning i Østeuropa medvirker til forringelser af naturmiljøet og bl.a. også påvirker livskvaliteten; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at skovrydning i Østeuropa medvirker til forringelser af naturmiljøet og bl.a. også påvirker livskvaliteten;

| 12. | bemærker, at skovkreditter på kuldioxidmarkedet på mellemlang og lang sigt kunne indgå i en pakke af politikker, der beskæftiger sig med skovrydning, hvis det er muligt at sikre nøjagtige kuldioxidberegningsmetoder for skove og pålidelige overvågningsmekanismer; understreger, at der bør træffes en endelig beslutning vedrørende inddragelsen af skovkreditter i emissionshandelsordningen, efter at der er foretaget en meget omhyggelig analyse af mulighederne for de enkelte potentielle finansieringsmekanismers gennemførelse, og efter at der er foretaget en evaluering af resultaterne af partskonferencen i København og konklusionerne fra pilotprojekterne; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at skovkreditter på kuldioxidmarkedet på mellemlang og lang sigt kunne indgå i en pakke af politikker, der beskæftiger sig med skovrydning, hvis det er muligt at sikre nøjagtige kuldioxidberegningsmetoder for skove og pålidelige overvågningsmekanismer; understreger, at der bør træffes en endelig beslutning vedrørende inddragelsen af skovkreditter i emissionshandelsordningen, efter at der er foretaget en meget omhyggelig analyse af mulighederne for de enkelte potentielle finansieringsmekanismers gennemførelse, og efter at der er foretaget en evaluering af resultaterne af partskonferencen i København og konklusionerne fra pilotprojekterne;

| 13. | erindrer om, at eventuelle kreditter fra skovprojekter, der bruges til at kompensere for drivhusgasemissioner i de industrialiserede lande, ikke kan tælles dobbelt i forbindelse med målene for afvigelse i forhold til »status quo«, som udviklingslandene forventes at forpligte sig til i den internationale klimaaftale for perioden efter -2012; |
| --- | --- |

13.

erindrer om, at eventuelle kreditter fra skovprojekter, der bruges til at kompensere for drivhusgasemissioner i de industrialiserede lande, ikke kan tælles dobbelt i forbindelse med målene for afvigelse i forhold til »status quo«, som udviklingslandene forventes at forpligte sig til i den internationale klimaaftale for perioden efter -2012;

| 14. | påpeger, at en eventuel ordning med kompensation for at mindske skovrydning og skovødelæggelse inden for rammerne af en fremtidig klimaordning ikke kun skal tage hensyn til kulstofdræn, men også de økosystemydelser og sociale goder, som skove bidrager med; |
| --- | --- |

14.

påpeger, at en eventuel ordning med kompensation for at mindske skovrydning og skovødelæggelse inden for rammerne af en fremtidig klimaordning ikke kun skal tage hensyn til kulstofdræn, men også de økosystemydelser og sociale goder, som skove bidrager med;

| 15. | opfordrer EU til at fremme stærke sociale og miljømæssige standarder for reduktion af emissioner fra skovrydning og skovødelæggelse (REDD); opfordrer EU til at fremme REDD-mekanismer, som er mere vidtrækkende end den nuværende CDM-mekanismes (mekanismen for bæredygtig udvikling) projekttilgang, og som beskæftiger sig med de underliggende årsager til skovrydning, f.eks. dårlig forvaltningspraksis, fattigdom, korruption og mangel på retshåndhævelse, ved at støtte politiske og institutionelle reformer på både lokale og nationale niveauer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer EU til at fremme stærke sociale og miljømæssige standarder for reduktion af emissioner fra skovrydning og skovødelæggelse (REDD); opfordrer EU til at fremme REDD-mekanismer, som er mere vidtrækkende end den nuværende CDM-mekanismes (mekanismen for bæredygtig udvikling) projekttilgang, og som beskæftiger sig med de underliggende årsager til skovrydning, f.eks. dårlig forvaltningspraksis, fattigdom, korruption og mangel på retshåndhævelse, ved at støtte politiske og institutionelle reformer på både lokale og nationale niveauer;

| 16. | beklager, at meddelelsen uagtet sin titel ikke beskæftiger sig med skovødelæggelse; opfordrer Kommissionen til at udvikle handlingsplaner og pilotprojekter og til i sin egen skovpolitik at vise, at den arbejder for at standse ikke kun skovrydning, men også skovødelæggelse (inklusive i EU), ved også at udvikle og etablere ordentlige overvågningssystemer med henblik på at få relevante oplysninger om jord og biomasse i skovene; |
| --- | --- |

16.

beklager, at meddelelsen uagtet sin titel ikke beskæftiger sig med skovødelæggelse; opfordrer Kommissionen til at udvikle handlingsplaner og pilotprojekter og til i sin egen skovpolitik at vise, at den arbejder for at standse ikke kun skovrydning, men også skovødelæggelse (inklusive i EU), ved også at udvikle og etablere ordentlige overvågningssystemer med henblik på at få relevante oplysninger om jord og biomasse i skovene;

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

17.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/43

---

Torsdag, den 23. april 2009Handlingsplan for mobilitet i byer

P6_TA(2009)0307

Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om en handlingsplan for mobilitet i byer (2008/2217(INI))

2010/C 184 E/09

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens grønbog af 25. september 2007 med titlen »På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer« (KOM(2007)0551),

der henviser til Kommissionens hvidbog af 12. september 2001 med titlen »Den europæiske transportpolitik frem til 2010 - De svære valg« (KOM(2001)0370),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. oktober 2007 om en handlingsplan for godstransportlogistik (KOM(2007)0607),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2007 med titlen »Mod sikrere, renere og effektiv mobilitet i Europa – Første rapport om initiativet »den intelligente bil«« (KOM(2007)0541),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. februar 2007 om en konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede - Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen - Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2007)0022),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. juni 2006 om godslogistik i Europa – nøglen til bæredygtig mobilitet (KOM(2006)0336),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. juni 2006 med titlen »Hold Europa i bevægelse - Bæredygtig mobilitet på vores kontinent - Midtvejsevaluering af Europa-Kommissionens hvidbog fra 2001 om transportpolitikken« (KOM(2006)0314),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2006 om initiativet »intelligente biler« - »Øget kendskab til ikt's betydning for mere intelligente, sikrere og renere køretøjer« (KOM(2006)0059),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. januar 2006 om en temastrategi for bymiljøet (KOM(2005)0718),

der henviser til Kommissionens forslag og retningslinjer og Parlamentets holdninger vedrørende strukturfondene, samhørighedsfondene og det syvende rammeprogram for forskning,

der henviser til det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af renere og mere energieffektive vejtransportkøretøjer (KOM(2007)0817),

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om en ny kultur for mobilitet i byer (1)
  ,

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2008 om Kommissionens meddelelse med titlen »Mod sikrere, renere og effektiv mobilitet i Europa – Første rapport om initiativet »den intelligente bil«« (2)
  ,

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om bidraget til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2008 vedrørende Lissabonstrategien (3),

der henviser til sin beslutning af 12. oktober 1988 om beskyttelse af fodgængere og det europæiske charter om fodgængernes rettigheder (4),

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om CARS 21 - En konkurrencevenlig lovramme for automobiler (5)
  ,

der henviser til sin beslutning af 5. september 2007 om godslogistik i Europa - nøglen til bæredygtig mobilitet (6),

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om at holde Europa i bevægelse - Bæredygtig mobilitet på vores kontinent (7),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF af 21. maj 2008 om luftkvaliteten og renere luft i Europa (8),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej (9),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/49/EF af 29. april 2004 om jernbanesikkerhed i EU (10) (jernbanesikkerhedsdirektivet),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/40/EF af 26. juni 2000 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om motorkøretøjers afskærmning fortil mod underkøring (11)
  ,

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 21. april 2009 om en handlingsplan for mobilitet i byer (12),

der henviser til Kommissionens annoncerede handlingsplan for mobilitet i byer, hvis fremlæggelse flere gange er blevet udsat på ubestemt tid,

der henviser til det retsgrundlag, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 70 til 80,

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0199/2009),

| A. | der henviser til, at transport inden for byer udgør en stor del af det samlede transportområde, og at EU derfor og i medfør af det retsgrundlag, der udgøres af EF-traktatens artikel 70 til 80, deler kompetence med medlemsstaterne på dette politikområde, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at transport inden for byer udgør en stor del af det samlede transportområde, og at EU derfor og i medfør af det retsgrundlag, der udgøres af EF-traktatens artikel 70 til 80, deler kompetence med medlemsstaterne på dette politikområde,

| B. | der henviser til Fællesskabets talrige direktiver og forordninger af tværgående eller modal art, der har indvirkning på transport inden for byer og nødvendiggør, at der skabes sammenhæng via en specifik tilgang til problematikken vedrørende rejseformer i byer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til Fællesskabets talrige direktiver og forordninger af tværgående eller modal art, der har indvirkning på transport inden for byer og nødvendiggør, at der skabes sammenhæng via en specifik tilgang til problematikken vedrørende rejseformer i byer,

| C. | der henviser til, at den europæiske klimaplan, som Rådet vedtog den 8. og 9. marts 2007, opstiller ambitiøse mål om at nedbringe energiforbruget med 20 %, reducere drivhusgasemissionerne med 20 % og øge den vedvarende energis andel af det samlede energiforbrug med 20 % i 2020, og at disse mål ikke kan nås uden en strategi, der er hensigtsmæssigt tilpasset transportforhold inden for byer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den europæiske klimaplan, som Rådet vedtog den 8. og 9. marts 2007, opstiller ambitiøse mål om at nedbringe energiforbruget med 20 %, reducere drivhusgasemissionerne med 20 % og øge den vedvarende energis andel af det samlede energiforbrug med 20 % i 2020, og at disse mål ikke kan nås uden en strategi, der er hensigtsmæssigt tilpasset transportforhold inden for byer,

| D. | der henviser til, at forsknings- og udviklingsprogrammet CIVITAS har opnået stor succes, hvilket genspejler de lokale beslutningstageres og transportselskabernes interesse for EU-investeringer i nyskabende programmer for transport inden for byer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forsknings- og udviklingsprogrammet CIVITAS har opnået stor succes, hvilket genspejler de lokale beslutningstageres og transportselskabernes interesse for EU-investeringer i nyskabende programmer for transport inden for byer,

| E. | der henviser til, at samhørighedsfondene og strukturfondene yder finansiering til mobilitetsprogrammer for byer, men tynges af to uhensigtsmæssige forhold, nemlig dels at de ikke har nogen EU-opstillede strategier eller mål for mobilitet i byer, og dels at de er ulige fordelt inden for EU, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at samhørighedsfondene og strukturfondene yder finansiering til mobilitetsprogrammer for byer, men tynges af to uhensigtsmæssige forhold, nemlig dels at de ikke har nogen EU-opstillede strategier eller mål for mobilitet i byer, og dels at de er ulige fordelt inden for EU,

| F. | der henviser til, at byzonerne udgør privilegerede centre for intermodal transport og forbindelser mellem de transeuropæiske transportnetværk, der bør arbejde hen imod deres overordnede mål om en bæredygtig europæisk mobilitet og en stabil konkurrenceevne for Unionens netværk af byer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at byzonerne udgør privilegerede centre for intermodal transport og forbindelser mellem de transeuropæiske transportnetværk, der bør arbejde hen imod deres overordnede mål om en bæredygtig europæisk mobilitet og en stabil konkurrenceevne for Unionens netværk af byer,

| G. | der henviser til, at byerne er vigtige erhvervsområder, og at godstransporten på den ene side er livsvigtig med hensyn til forsyningen af befolkningen og på den anden side står over for udfordringer på grund af små lagerarealer og korte leveringstider. |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at byerne er vigtige erhvervsområder, og at godstransporten på den ene side er livsvigtig med hensyn til forsyningen af befolkningen og på den anden side står over for udfordringer på grund af små lagerarealer og korte leveringstider.

| H. | der henviser til, at en nøje overholdelse af subsidiaritetsprincippet og retten til selvstændig lokal planlægning ikke tillader nogen normativ EU-politik, men dog tillader Unionen at vedtage en tilskyndelsesstrategi af samme tilsnit som dens regional- og samhørighedspolitik uden at påtvinge løsninger ovenfra, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en nøje overholdelse af subsidiaritetsprincippet og retten til selvstændig lokal planlægning ikke tillader nogen normativ EU-politik, men dog tillader Unionen at vedtage en tilskyndelsesstrategi af samme tilsnit som dens regional- og samhørighedspolitik uden at påtvinge løsninger ovenfra,

| I. | der henviser til, at problematikken vedrørende byzoner ikke kan løses gennem modale politikker, men gennem en tilgang, der tager udgangspunkt i brugerne og de integrerede transportsystemer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at problematikken vedrørende byzoner ikke kan løses gennem modale politikker, men gennem en tilgang, der tager udgangspunkt i brugerne og de integrerede transportsystemer,

| J. | der henviser til, at en effektiv og bæredygtig politik for transport inden for byer til gavn for de europæiske borgere og det europæiske erhvervsliv kun kan sikres gennem en retfærdig behandling af gods- og persontransport og af de forskellige transportformer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en effektiv og bæredygtig politik for transport inden for byer til gavn for de europæiske borgere og det europæiske erhvervsliv kun kan sikres gennem en retfærdig behandling af gods- og persontransport og af de forskellige transportformer,

| K. | der henviser til, at byplanlægning, der tager hensyn til den demografiske ændring af samfundet, idet den f.eks. skaber boligtilbud specielt for ældre i de indre byer og forsyner befolkningen med indkøbsmuligheder tæt på boligen, kan bidrage væsentligt til at undgå trafik, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at byplanlægning, der tager hensyn til den demografiske ændring af samfundet, idet den f.eks. skaber boligtilbud specielt for ældre i de indre byer og forsyner befolkningen med indkøbsmuligheder tæt på boligen, kan bidrage væsentligt til at undgå trafik,

| L. | der henviser til nødvendigheden af at have solide strategier for transportforhold i byer med henblik på at optimere instrumenterne gennem udviklingen af intermodale udvekslingsflader og sammenkobling af forskellige transportsystemer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til nødvendigheden af at have solide strategier for transportforhold i byer med henblik på at optimere instrumenterne gennem udviklingen af intermodale udvekslingsflader og sammenkobling af forskellige transportsystemer,

| M. | der henviser til nødvendigheden af at have adgang til sikre og velsystematiserede statistiske informationer, der gør det muligt at evaluere lokalmyndighedernes politikker og udveksle bedste praksis på området for transport inden for byer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til nødvendigheden af at have adgang til sikre og velsystematiserede statistiske informationer, der gør det muligt at evaluere lokalmyndighedernes politikker og udveksle bedste praksis på området for transport inden for byer,

| N. | der henviser til den store økonomiske og teknologiske betydning for EU's eksterne handel og konkurrenceevne af de forskellige teknikker, der er bragt i anvendelse på området for transport inden for byer, |
| --- | --- |

N.

der henviser til den store økonomiske og teknologiske betydning for EU's eksterne handel og konkurrenceevne af de forskellige teknikker, der er bragt i anvendelse på området for transport inden for byer,

| O. | der henviser til, at det snarlige valg til Europa-Parlamentet gør det nødvendigt at respektere den tidsplan for de parlamentariske drøftelser om handlingsplanen for mobilitet i byer, som Kommissionen har annonceret, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det snarlige valg til Europa-Parlamentet gør det nødvendigt at respektere den tidsplan for de parlamentariske drøftelser om handlingsplanen for mobilitet i byer, som Kommissionen har annonceret,

| 1. | beklager dybt, at Kommissionen ikke har fremlagt nogen handlingsplan om mobilitet i byer, som den ellers havde stillet i udsigt, og accepterer de enkeltstående initiativer, men indskærper nødvendigheden af en sammenhængende tilgang; beslutter derfor at følge op på sin initiativbetænkning ved, med fuld respekt for subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne, at formulere forslag til en handlingsplan om mobilitet i byerne; |
| --- | --- |

1.

beklager dybt, at Kommissionen ikke har fremlagt nogen handlingsplan om mobilitet i byer, som den ellers havde stillet i udsigt, og accepterer de enkeltstående initiativer, men indskærper nødvendigheden af en sammenhængende tilgang; beslutter derfor at følge op på sin initiativbetænkning ved, med fuld respekt for subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne, at formulere forslag til en handlingsplan om mobilitet i byerne;

| 2. | minder om, at transport i byerne er underkastet subsidiaritetsprincippet, men understreger dog, at de lokale myndigheder ikke kan løfte denne opgave uden samarbejde og koordination på europæisk plan; mener, at Kommissionen derfor bør foretage undersøgelser, fastlægge retlige rammer, finansiere forskning og fremme og udbrede god praksis i almindeligt tilgængelige formater på alle EU's officielle sprog; |
| --- | --- |

2.

minder om, at transport i byerne er underkastet subsidiaritetsprincippet, men understreger dog, at de lokale myndigheder ikke kan løfte denne opgave uden samarbejde og koordination på europæisk plan; mener, at Kommissionen derfor bør foretage undersøgelser, fastlægge retlige rammer, finansiere forskning og fremme og udbrede god praksis i almindeligt tilgængelige formater på alle EU's officielle sprog;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en oversigt over den eksisterende bindende europæiske lovgivning på dette område og foreslå regioner og byer fælles referencerammer, som gør det lettere for dem at træffe afgørelser i forbindelse med planlægning og gennemførelse af udviklingsstrategier; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en oversigt over den eksisterende bindende europæiske lovgivning på dette område og foreslå regioner og byer fælles referencerammer, som gør det lettere for dem at træffe afgørelser i forbindelse med planlægning og gennemførelse af udviklingsstrategier;

Intensivering af europæisk forskning og innovation inden for bymæssig mobilitet

| 4. | foreslår, at der i Eurostat-regi øjeblikkelig iværksættes et program til forbedring af statistikker og databaser om bymæssig mobilitet, især:






  — | trafikdata, herunder om bløde trafikanter (cyklister, fodgængere etc.), |
| --- | --- | --- |

4.

foreslår, at der i Eurostat-regi øjeblikkelig iværksættes et program til forbedring af statistikker og databaser om bymæssig mobilitet, især:

—

trafikdata, herunder om bløde trafikanter (cyklister, fodgængere etc.),

| — | statistikker over luft- og støjforurening, færdselsulykker, trafikpropper og trafikbelastning, |
| --- | --- |

—

statistikker over luft- og støjforurening, færdselsulykker, trafikpropper og trafikbelastning,

| — | statistikker og kvantitative og kvalitative indikatorer vedrørende udbuddet af transportmuligheder og formerne for transport; |
| --- | --- |

—

statistikker og kvantitative og kvalitative indikatorer vedrørende udbuddet af transportmuligheder og formerne for transport;

| 5. | anbefaler, at der øjeblikkeligt oprettes en EU-portal og et EU-forum på internettet om bymæssig mobilitet med det formål at lette udvekslingen og udbredelsen af informationer, bedste praksis og nyskabende erfaringer, især hvad angår bløde transportmuligheder; |
| --- | --- |

5.

anbefaler, at der øjeblikkeligt oprettes en EU-portal og et EU-forum på internettet om bymæssig mobilitet med det formål at lette udvekslingen og udbredelsen af informationer, bedste praksis og nyskabende erfaringer, især hvad angår bløde transportmuligheder;

| 6. | foreslår at der indstiftes en årlig EU-pris, hvormed CIVITAS-priserne kan indgå i den europæiske mobilitetsuge, med henblik på at hædre bemærkelsesværdige initiativer eller projekter om transport inden for byer, der kan tjene som eksempler til efterfølgelse; |
| --- | --- |

6.

foreslår at der indstiftes en årlig EU-pris, hvormed CIVITAS-priserne kan indgå i den europæiske mobilitetsuge, med henblik på at hædre bemærkelsesværdige initiativer eller projekter om transport inden for byer, der kan tjene som eksempler til efterfølgelse;

| 7. | slår til lyd for at udvikle en ny generation af CIVITAS (CIVITAS IV) med udgangspunkt i opfordringer til integrerende projekter, især:






  — | supplerende serviceydelser tilknyttet intermodal transport (fastsættelse af priser etc.), |
| --- | --- | --- |

7.

slår til lyd for at udvikle en ny generation af CIVITAS (CIVITAS IV) med udgangspunkt i opfordringer til integrerende projekter, især:

—

supplerende serviceydelser tilknyttet intermodal transport (fastsættelse af priser etc.),

| — | ergonomiprogrammer (komfort) for transport inden for byer, |
| --- | --- |

—

ergonomiprogrammer (komfort) for transport inden for byer,

| — | innovative tiltag vedrørende intermodal tilgængelighed, især for personer med nedsat mobilitet, |
| --- | --- |

—

innovative tiltag vedrørende intermodal tilgængelighed, især for personer med nedsat mobilitet,

| — | integrerede informationsprogrammer om transportnetværket inden for byer, som sætter brugerne i stand til at optimere deres rejse og tilpasse den netværkets stærke og svage sider; |
| --- | --- |

—

integrerede informationsprogrammer om transportnetværket inden for byer, som sætter brugerne i stand til at optimere deres rejse og tilpasse den netværkets stærke og svage sider;

| 8. | foreslår at styrke forskning og udvikling for intelligente transportsystemer (ITS) og at koordinere det bedre med byboernes og de lokale myndigheders behov og mål og at rette det ind efter:






  — | integrerede informations- og trafikstyringssystemer, |
| --- | --- | --- |

8.

foreslår at styrke forskning og udvikling for intelligente transportsystemer (ITS) og at koordinere det bedre med byboernes og de lokale myndigheders behov og mål og at rette det ind efter:

—

integrerede informations- og trafikstyringssystemer,

| — | begrænsning af gener og ulykker, |
| --- | --- |

—

begrænsning af gener og ulykker,

| — | indførelse af nye interoperationelle informations- og kommunikationsteknologier, der ved hjælp af GSM, herunder satellitbaserede teknologier og NFC (13), anvendes til information af brugerne og integreret billetudstedelse, |
| --- | --- |

—

indførelse af nye interoperationelle informations- og kommunikationsteknologier, der ved hjælp af GSM, herunder satellitbaserede teknologier og NFC (13), anvendes til information af brugerne og integreret billetudstedelse,

| — | sikkerhed og sikring inden for offentlig transport, |
| --- | --- |

—

sikkerhed og sikring inden for offentlig transport,

| — | udvikling af en ny generation af bybiler, |
| --- | --- |

—

udvikling af en ny generation af bybiler,

| — | innovative løsninger til en effektiv godstransport, især i forbindelse med distribution til detailhandlere i bycentre; |
| --- | --- |

—

innovative løsninger til en effektiv godstransport, især i forbindelse med distribution til detailhandlere i bycentre;

| 9. | opfordrer til at forhøje de nationale midler og EU-midlerne til ITS-applikationer for at give de lokale myndigheder mulighed for en øget anvendelse af ITS; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til at forhøje de nationale midler og EU-midlerne til ITS-applikationer for at give de lokale myndigheder mulighed for en øget anvendelse af ITS;

Opfordringen til at optimere de forskellige transportmuligheder gennem en forbedring af byplanlægningen

| 10. | opfordrer til, at princippet om en integreret tilgang fremmes som led i en partnerskabsbaseret forvaltning, der omfatter aktører fra byer og forstæder samt nationale og europæiske aktører, og som tager hensyn til de temaer, der er forbundet med transport: social integration, støj, sikkerhed, konkurrenceevne, miljø osv.; opfordrer på ny til, at anvendelsen af en integreret tilgang bliver obligatorisk i programmeringen og valget af projekter som led i strukturfondene; |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at princippet om en integreret tilgang fremmes som led i en partnerskabsbaseret forvaltning, der omfatter aktører fra byer og forstæder samt nationale og europæiske aktører, og som tager hensyn til de temaer, der er forbundet med transport: social integration, støj, sikkerhed, konkurrenceevne, miljø osv.; opfordrer på ny til, at anvendelsen af en integreret tilgang bliver obligatorisk i programmeringen og valget af projekter som led i strukturfondene;

| 11. | anbefaler, at der i byområder med mere end 100 000 indbyggere udbredes og gennemføres bæredygtige og integrerede transportplaner, der indeholder:






  — | problemanalyse, indikatorer og mål vedrørende mobilitet, inklusive deres økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger, |
| --- | --- | --- |

11.

anbefaler, at der i byområder med mere end 100 000 indbyggere udbredes og gennemføres bæredygtige og integrerede transportplaner, der indeholder:

—

problemanalyse, indikatorer og mål vedrørende mobilitet, inklusive deres økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger,

| — | en plan for udvikling og sammenkobling af transportnetværkene, der er koordineret med planen for regionaltransport og byplanlægningen, |
| --- | --- |

—

en plan for udvikling og sammenkobling af transportnetværkene, der er koordineret med planen for regionaltransport og byplanlægningen,

| — | en plan, der tilgodeser bløde trafikanter (cyklister, fodgængere etc.) og som er fuldt integreret i den offentlige transport, |
| --- | --- |

—

en plan, der tilgodeser bløde trafikanter (cyklister, fodgængere etc.) og som er fuldt integreret i den offentlige transport,

| — | en overordnet plan for parkeringsfaciliteter og intermodale udvekslingsflader, |
| --- | --- |

—

en overordnet plan for parkeringsfaciliteter og intermodale udvekslingsflader,

| — | et tilpasningsprogram for styringen af mobilitetsnetværk i byer og deres sammenkobling med faciliteter for handicappede brugere, |
| --- | --- |

—

et tilpasningsprogram for styringen af mobilitetsnetværk i byer og deres sammenkobling med faciliteter for handicappede brugere,

| — | en overordnet plan for byens logistik, herunder muligheden for at anvende offentlige transportfaciliteter til godsbefordring, |
| --- | --- |

—

en overordnet plan for byens logistik, herunder muligheden for at anvende offentlige transportfaciliteter til godsbefordring,

| — | en procedure til direkte inddragelse af borgerne; |
| --- | --- |

—

en procedure til direkte inddragelse af borgerne;

| 12. | anbefaler oprettelsen af et permanent EU-forum for transportansvarlige myndigheder og med deltagelse af bruger- og borgersammenslutninger samt transportvirksomheders erhvervsorganisationer til drøftelse af styringen på området for transport inden for byer og til udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

12.

anbefaler oprettelsen af et permanent EU-forum for transportansvarlige myndigheder og med deltagelse af bruger- og borgersammenslutninger samt transportvirksomheders erhvervsorganisationer til drøftelse af styringen på området for transport inden for byer og til udveksling af bedste praksis;

| 13. | foreslår at gøre EU-finansiering af bytransport betinget af, at der er udarbejdet integrerede planer for mobilitet i byen (planer vedrørende rejser inden for byområdet); |
| --- | --- |

13.

foreslår at gøre EU-finansiering af bytransport betinget af, at der er udarbejdet integrerede planer for mobilitet i byen (planer vedrørende rejser inden for byområdet);

| 14. | tilskynder til samarbejde og operationel integration af de offentlige planlægningsmyndigheder for nærtrafik og de instanser, der er ansvarlige for organiseringen af transport- og parkeringsfaciliteterne i europæiske storbyer med mere end 250 000 indbyggere, under hensyntagen til de lokale forhold; |
| --- | --- |

14.

tilskynder til samarbejde og operationel integration af de offentlige planlægningsmyndigheder for nærtrafik og de instanser, der er ansvarlige for organiseringen af transport- og parkeringsfaciliteterne i europæiske storbyer med mere end 250 000 indbyggere, under hensyntagen til de lokale forhold;

| 15. | opfordrer planlægningsmyndighederne til inden for rammerne af den mobilitetspolitik, der er beskrevet i ovennævnte bæredygtige og integrerede transportplaner, at sætte sig resolutte og kontrollerede mål for reduceringen af drivhusgasemissioner og gennemføre disse i specifikke målsætninger for de offentlige og private transportformer; |
| --- | --- |

15.

opfordrer planlægningsmyndighederne til inden for rammerne af den mobilitetspolitik, der er beskrevet i ovennævnte bæredygtige og integrerede transportplaner, at sætte sig resolutte og kontrollerede mål for reduceringen af drivhusgasemissioner og gennemføre disse i specifikke målsætninger for de offentlige og private transportformer;

| 16. | foreslår at vurdere erfaringerne med integreret billettering (herunder med projektet »interoperabel styring af billetudgifter«), intermodal information og tværgående transportplanlægningsorganer i Unionens byområder med det formål at lette udvekslingen af bedste praksis; |
| --- | --- |

16.

foreslår at vurdere erfaringerne med integreret billettering (herunder med projektet »interoperabel styring af billetudgifter«), intermodal information og tværgående transportplanlægningsorganer i Unionens byområder med det formål at lette udvekslingen af bedste praksis;

Merværdien for EU: Et incitament til bæredygtig mobilitet i byernes rum

| 17. | tilskynder til oprettelsen af et observationscenter for mobilitet i byer under Kommissionen, men ønsker dog ikke oprettelsen af et nyt agentur; |
| --- | --- |

17.

tilskynder til oprettelsen af et observationscenter for mobilitet i byer under Kommissionen, men ønsker dog ikke oprettelsen af et nyt agentur;

| 18. | beklager, at kun godt 9 % (svarende til 8 mia. EUR) af alle de strukturfondsmidler, som i indeværende støtteperiode 2007-2013 anvendes til trafik, er afsat til bytrafikken; mener, at denne andel er for lille til at imødekomme udfordringerne om en passende mobilitet i de europæiske byer samt om miljø- og klimabeskyttelse; |
| --- | --- |

18.

beklager, at kun godt 9 % (svarende til 8 mia. EUR) af alle de strukturfondsmidler, som i indeværende støtteperiode 2007-2013 anvendes til trafik, er afsat til bytrafikken; mener, at denne andel er for lille til at imødekomme udfordringerne om en passende mobilitet i de europæiske byer samt om miljø- og klimabeskyttelse;

| 19. | anbefaler kraftigt, at der i forbindelse med den finansielle ramme for 2014-2020 undersøges, om det vil være hensigtsmæssigt at oprette et EU-finansieringsinstrument for mobiliteten i byer (et integreret program lig Marco Polo-programmet), der kan yde medfinansiering til:






  — | undersøgelser af planer for transport inden for byer med henblik på at gøre planerne og gennemførelsen heraf almindeligt udbredte, |
| --- | --- | --- |

19.

anbefaler kraftigt, at der i forbindelse med den finansielle ramme for 2014-2020 undersøges, om det vil være hensigtsmæssigt at oprette et EU-finansieringsinstrument for mobiliteten i byer (et integreret program lig Marco Polo-programmet), der kan yde medfinansiering til:

—

undersøgelser af planer for transport inden for byer med henblik på at gøre planerne og gennemførelsen heraf almindeligt udbredte,

| — | at en del af investeringerne i transportformer afspejler EU's miljø- og socioøkonomiske mål; |
| --- | --- |

—

at en del af investeringerne i transportformer afspejler EU's miljø- og socioøkonomiske mål;

foreslår, at disse finansieringer ydes på en incitamentskabende måde med udgangspunkt i overensstemmelse med EU's udbudsregler;

| 20. | anmoder om en beretning fra Kommissionen om zoner med adgangsbegrænsning i byer for at vurdere deres indvirkning på mobilitet, livskvalitet, emissioner og eksterne virkninger, sundhed og sikkerhed under hensyntagen til, at det er nødvendigt med et system til forfølgelse af overtrædelse af straffeloven og andre forseelser i forbindelse med grænseoverskridende transport; |
| --- | --- |

20.

anmoder om en beretning fra Kommissionen om zoner med adgangsbegrænsning i byer for at vurdere deres indvirkning på mobilitet, livskvalitet, emissioner og eksterne virkninger, sundhed og sikkerhed under hensyntagen til, at det er nødvendigt med et system til forfølgelse af overtrædelse af straffeloven og andre forseelser i forbindelse med grænseoverskridende transport;

| 21. | foreslår oprettelsen af et informations- og billetsalgsnetværk for den kollektive trafik i de vigtigste storbyrejsemål i EU, og som er tilgængeligt i banegårde og lufthavne, hvor rejsen påbegyndes, såfremt dette sted ligger i EU; |
| --- | --- |

21.

foreslår oprettelsen af et informations- og billetsalgsnetværk for den kollektive trafik i de vigtigste storbyrejsemål i EU, og som er tilgængeligt i banegårde og lufthavne, hvor rejsen påbegyndes, såfremt dette sted ligger i EU;

| 22. | slår til lyd for udarbejdelsen af en »charter for brugerne« af byernes trafikformer, herunder fodgængere og cyklister og distribution af varer og tjenesteydelser, og inddeling af gaden, således at eksisterende uligheder kan reduceres; |
| --- | --- |

22.

slår til lyd for udarbejdelsen af en »charter for brugerne« af byernes trafikformer, herunder fodgængere og cyklister og distribution af varer og tjenesteydelser, og inddeling af gaden, således at eksisterende uligheder kan reduceres;

| 23. | mener, at det byplanmæssige ideal om en by med korte afstande er bedst egnet til at skabe muligheder for en miljø- og klimavenlig mobilitet i byerne; |
| --- | --- |

23.

mener, at det byplanmæssige ideal om en by med korte afstande er bedst egnet til at skabe muligheder for en miljø- og klimavenlig mobilitet i byerne;

| 24. | opfordrer Kommissionen og de lokale myndigheder til at intensivere og udvide deres initiativer vedrørende bilfri dage, sådan som det praktiseres i forbindelse med den årlige europæiske bilfrie dag; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og de lokale myndigheder til at intensivere og udvide deres initiativer vedrørende bilfri dage, sådan som det praktiseres i forbindelse med den årlige europæiske bilfrie dag;

| 25. | anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at fremlægge et harmoniseret koncept for oprettelse af miljøzoner og for udarbejdelse af et fælles europæisk miljømærkat for at forhindre, at byer eller medlemsstater udvikler forskellige koncepter, hvilket vil medføre væsentlige gener for borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

25.

anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at fremlægge et harmoniseret koncept for oprettelse af miljøzoner og for udarbejdelse af et fælles europæisk miljømærkat for at forhindre, at byer eller medlemsstater udvikler forskellige koncepter, hvilket vil medføre væsentlige gener for borgere og virksomheder;

| 26. | mener, at konceptet om mobilitet i byerne også bør omfatte etablering af interurbane net, som skaber mulighed for at forbinde store byer indbyrdes og fremme deres økonomiske udvikling, samt åbne op for en gnidningsløs og hurtig person- og godstrafik; |
| --- | --- |

26.

mener, at konceptet om mobilitet i byerne også bør omfatte etablering af interurbane net, som skaber mulighed for at forbinde store byer indbyrdes og fremme deres økonomiske udvikling, samt åbne op for en gnidningsløs og hurtig person- og godstrafik;

Bytransport – en industrisektor og samling af europæiske teknologier der skal tages i betragtning inden for rammerne af Lissabonstrategien og EU's økonomiske genopretningsplan

| 27. | foreslår at gennemføre et EU-politisk tiltag til standardisering og certificering af materialer, for så vidt angår sikkerhed og sundhed, komfort (støj, rystelser), netværksinteroperabilitet (busfremkommelighed, letbanetog etc.), tilgængelighed for personer med nedsat mobilitet eller personer med barnevogn, bløde trafikformer og rene befordringsmidler (bus, tog) på basis af kulstofbalance samt en konsekvensanalyse af omkostningerne for virksomheder og brugere; |
| --- | --- |

27.

foreslår at gennemføre et EU-politisk tiltag til standardisering og certificering af materialer, for så vidt angår sikkerhed og sundhed, komfort (støj, rystelser), netværksinteroperabilitet (busfremkommelighed, letbanetog etc.), tilgængelighed for personer med nedsat mobilitet eller personer med barnevogn, bløde trafikformer og rene befordringsmidler (bus, tog) på basis af kulstofbalance samt en konsekvensanalyse af omkostningerne for virksomheder og brugere;

| 28. | foreslår hele tiden at bestræbe sig på at opnå proportionalitet mellem omkostninger og udbytte og på at tage hensyn til brugere med begrænsede økonomiske muligheder; |
| --- | --- |

28.

foreslår hele tiden at bestræbe sig på at opnå proportionalitet mellem omkostninger og udbytte og på at tage hensyn til brugere med begrænsede økonomiske muligheder;

| 29. | tilråder, at der udstikkes retningslinjer for forskrifter om minimumskrav til kvaliteten af tjenesteydelser, vurderinger og bruger- og borgerdeltagelse i forbindelse med iværksættelsen af udbudsproceduren for transportnetværk inden for byer, i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007; |
| --- | --- |

29.

tilråder, at der udstikkes retningslinjer for forskrifter om minimumskrav til kvaliteten af tjenesteydelser, vurderinger og bruger- og borgerdeltagelse i forbindelse med iværksættelsen af udbudsproceduren for transportnetværk inden for byer, i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007;

| 30. | foreslår, at en betydelig del af de midler, der er blevet frigjort gennem EU's økonomiske genopretningsplan, afsættes til finansiering af transportinvesteringer og igangværende transportrelaterede anlægsarbejder i byer og kollektive transportmidler, og som kan finansieres øjeblikkeligt og gennemføres inden den 31. december 2009; |
| --- | --- |

30.

foreslår, at en betydelig del af de midler, der er blevet frigjort gennem EU's økonomiske genopretningsplan, afsættes til finansiering af transportinvesteringer og igangværende transportrelaterede anlægsarbejder i byer og kollektive transportmidler, og som kan finansieres øjeblikkeligt og gennemføres inden den 31. december 2009;

| 31. | konstaterer, at strukturfondsmidler til bæredygtige infrastrukturprojekter fremføres i forbindelse med EU's økonomiske genopretningsplan; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og regionerne til at anvende en betydelig del af disse midler til klimavenlig trafik i byerne; |
| --- | --- |

31.

konstaterer, at strukturfondsmidler til bæredygtige infrastrukturprojekter fremføres i forbindelse med EU's økonomiske genopretningsplan; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og regionerne til at anvende en betydelig del af disse midler til klimavenlig trafik i byerne;

| 32. | anmoder Kommissionen om at tage forslagene i denne beslutning til efterretning, og ligeledes Parlamentets hensigt om at tage initiativ på dette område med det formål inden for kortest mulig tid at færdiggøre en handlingsplan; |
| --- | --- |

32.

anmoder Kommissionen om at tage forslagene i denne beslutning til efterretning, og ligeledes Parlamentets hensigt om at tage initiativ på dette område med det formål inden for kortest mulig tid at færdiggøre en handlingsplan;

*

* *

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

33.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0356.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0311.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0057.

(4)  EFT C 290 af 14.11.1988, s. 51.

(5)  EUT C 41 E af 19.2.2009, s. 1.

(6)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 154.

(7)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 556.

(8)  EUT L 152 af 11.6.2008, s. 1.

(9)  EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1.

(10)  EUT L 164 af 30.4.2004, s. 44.

(11)  EFT L 203 af 10.8.2000, s. 9.

(12)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(13)  NFC er en forkortelse for Near Field Communication og er en teknologi til dataudveksling over korte afstande baseret på trådløs identifikation.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/50

---

Torsdag, den 23. april 2009Handlingsplan for intelligente transportsystemer

P6_TA(2009)0308

Europa-Parlamentets beslutning af 23. april 2009 om handlingsplanen for intelligente transportsystemer (2008/2216(INI))

2010/C 184 E/10

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. december 2008»Handlingsplan for udbygning af intelligente transportsystemer i Europa« (KOM(2008)0886),

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder (KOM(2008)0887),

der henviser til Kommissionens hvidbog »Den Europæiske transportpolitik frem til 2010 - De svære valg« af 12. september 2001 (KOM(2001)0370),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2008»Grønnere transport« (KOM(2008)0433),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. juli 2008»En strategi for indregning af de eksterne omkostninger i transportpriserne« (KOM(2008)0435),

der henviser til Kommissionens grønbog af 25. september 2007»På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer« (KOM(2007)0551),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. juni 2006»Hold Europa i bevægelse - Bæredygtig mobilitet på vores kontinent - Midtvejsevaluering af Europa: Kommissionens hvidbog fra 2001 om transportpolitikken« (KOM(2006)0314),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2007»Mod sikrere, renere og effektiv mobilitet i Europa: Første Rapport om initiativet »den intelligente bil«« (KOM(2007)0541),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. februar 2007»En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede - Kommissionens holdning til den endelige Rapport fra CARS 21-ekspertgruppen, Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2007)0022),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2006»Om initiativet »intelligente biler« - »Øget kendskab til ikt's betydning for mere intelligente, sikrere og renere køretøjer«« (KOM(2006)0059),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. juni 2006»Godslogistik i Europa - Nøglen til bæredygtig mobilitet« (KOM(2006)0336),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. oktober 2007»Handlingsplan for godstransportlogistik« (KOM(2007)0607),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. januar 2006»Om en temastrategi for bymiljøet« (KOM(2005)0718),

der henviser til Kommissionens forslag og retningslinjer og til Europa-Parlamentets holdninger vedrørende strukturfondene, samhørighedsfonden og det syvende rammeprogram for forskning,

der henviser til sin holdning af 22. oktober 2008 om det reviderede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af renere og mere energieffektive vejtransportkøretøjer (1),

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om bidrag til forårstopmødet i 2008 i forbindelse med Lissabonstrategien (2),

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2008 om EU's politik for bæredygtig transport under hensyntagen til EU's energi- og miljøpolitik (3),

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2008 om CARS 21 - En konkurrencevenlig lovramme for automobiler (4),

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2008»Mod sikrere, renere og effektiv mobilitet i Europa: Den første rapport om intelligente biler« (5),

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om »Hold Europa i bevægelse - bæredygtig mobilitet på vores kontinent« (6),

der henviser til sin beslutning af 5. september 2007 om godslogistik i Europa - nøglen til bæredygtig mobilitet (7),

der henviser til sin beslutning af 18. januar 2007 om handlingsprogram for trafiksikkerheden - midtvejsstatus (8),

der henviser til sin beslutning af 26. september 2006 om en temastrategi for bymiljøet (9),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0227/2009),

| A. | der henviser til, at intelligente transportsystemer (ITS) er avancerede applikationer, der anvender informations- og kommunikationsteknologier (IKT) på transportområdet, og som bidrager med nyskabende tjenesteydelser vedrørende transportformer og trafikstyring, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at intelligente transportsystemer (ITS) er avancerede applikationer, der anvender informations- og kommunikationsteknologier (IKT) på transportområdet, og som bidrager med nyskabende tjenesteydelser vedrørende transportformer og trafikstyring,

| B. | der henviser til, at ITS har et stort potentiale for en mere effektiv anvendelse af alle transportformer, som kan imødegå den europæiske transportpolitiks krav og udfordringer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ITS har et stort potentiale for en mere effektiv anvendelse af alle transportformer, som kan imødegå den europæiske transportpolitiks krav og udfordringer,

| C. | der henviser til, at trafiktrængsel berører 10 % af vejnettet og koster 1 % af EU's BNP hvert år, at antallet af dødsulykker i vejtrafikken var på 42 953 (2006), hvilket er langt over de opstillede delmål, som var at nedbringe dødsulykkerne til 25 000 i 2010, og at vejtransporten står for 72 % af alle transportrelaterede CO2-emissioner, mens 40 % af Europas CO2-emissioner fra vejtransporten skyldes bytrafik; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at trafiktrængsel berører 10 % af vejnettet og koster 1 % af EU's BNP hvert år, at antallet af dødsulykker i vejtrafikken var på 42 953 (2006), hvilket er langt over de opstillede delmål, som var at nedbringe dødsulykkerne til 25 000 i 2010, og at vejtransporten står for 72 % af alle transportrelaterede CO2-emissioner, mens 40 % af Europas CO2-emissioner fra vejtransporten skyldes bytrafik;

| D. | der henviser til, at ITS har spillet en væsentlig rolle i forbindelse med nedsættelse af energiforbruget og fremme af grønnere transport, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ITS har spillet en væsentlig rolle i forbindelse med nedsættelse af energiforbruget og fremme af grønnere transport,

| E. | der henviser til, at der er udviklet intelligente applikationer til forskellige transportformer, f.eks. jernbanetransport (ERTMS og TAF-TSI), søtransport og transport ad indre vandveje (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), lufttransport (SESAR) og landtransport, f.eks. dyretransporter, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er udviklet intelligente applikationer til forskellige transportformer, f.eks. jernbanetransport (ERTMS og TAF-TSI), søtransport og transport ad indre vandveje (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), lufttransport (SESAR) og landtransport, f.eks. dyretransporter,

| 1. | understreger, at ITS er et væsentligt instrument til at udnytte den eksisterende infrastruktur effektivt og gøre transporten mere effektiv, sikrere og miljømæssigt renere, og derved bidrage til udviklingen af en bæredygtig mobilitet for borgere og økonomien; |
| --- | --- |

1.

understreger, at ITS er et væsentligt instrument til at udnytte den eksisterende infrastruktur effektivt og gøre transporten mere effektiv, sikrere og miljømæssigt renere, og derved bidrage til udviklingen af en bæredygtig mobilitet for borgere og økonomien;

| 2. | understreger den positive indvirkning, som ITS har på den bæredygtige udvikling, idet de forbedrer det økonomiske resultat i alle regioner, herunder i byområder, hvilket skaber betingelser med gensidig tilgængelighed, øger de lokale og interregionale handelsaktiviteter samt udvikler EU's indre marked og beskæftigelsen i forbindelse med de aktiviteter, der følger af gennemførelsen af ITS; |
| --- | --- |

2.

understreger den positive indvirkning, som ITS har på den bæredygtige udvikling, idet de forbedrer det økonomiske resultat i alle regioner, herunder i byområder, hvilket skaber betingelser med gensidig tilgængelighed, øger de lokale og interregionale handelsaktiviteter samt udvikler EU's indre marked og beskæftigelsen i forbindelse med de aktiviteter, der følger af gennemførelsen af ITS;

| 3. | mener, at ITS kan forbedre de europæiske borgeres levevilkår, navnlig i byområderne, bidrage til større færdselssikkerhed, reducere de skadelige emissioner og miljøforureningen, øge transporteffektiviteten, forbedre adgangen til randområder og bidrage til at opnå det prioriterede mål om at mindske trafikken; |
| --- | --- |

3.

mener, at ITS kan forbedre de europæiske borgeres levevilkår, navnlig i byområderne, bidrage til større færdselssikkerhed, reducere de skadelige emissioner og miljøforureningen, øge transporteffektiviteten, forbedre adgangen til randområder og bidrage til at opnå det prioriterede mål om at mindske trafikken;

| 4. | beklager den forsinkede vedtagelse af en fælles ramme for gennemførelse af ITS i EU og manglen på koordineret udbygning af ITS med specifikke mål, hvilket primært skyldes hindringer for interoperabilitet, mangel på effektivt samarbejde fra alle aktører og udestående spørgsmål vedrørende beskyttelse af personoplysninger og ansvar; |
| --- | --- |

4.

beklager den forsinkede vedtagelse af en fælles ramme for gennemførelse af ITS i EU og manglen på koordineret udbygning af ITS med specifikke mål, hvilket primært skyldes hindringer for interoperabilitet, mangel på effektivt samarbejde fra alle aktører og udestående spørgsmål vedrørende beskyttelse af personoplysninger og ansvar;

| 5. | glæder sig over Kommissionens handlingsplan vedrørende ITS (»handlingsplanen«), som er en fælles ramme for tiltag og programmer med klare frister for fremvisning af resultater; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Kommissionens handlingsplan vedrørende ITS (»handlingsplanen«), som er en fælles ramme for tiltag og programmer med klare frister for fremvisning af resultater;

| 6. | er overbevist om, at det er nødvendigt at indføre et instrument, der tager sigte på at fremme brugen af ITS i transportpolitikken; støtter indførelsen af et retsinstrument, hvori rammerne for udbygning af ITS fastsættes, og anmoder om, at Kommissionen giver bedre oplysninger om den aktuelle situation, hvad angår tiltag, finansiering og programlægning af handlingsplanen for at sikre, at der etableres en række specifikke tiltag med klare frister i et direktiv, som fastsætter rammerne for udbygningen af ITS; |
| --- | --- |

6.

er overbevist om, at det er nødvendigt at indføre et instrument, der tager sigte på at fremme brugen af ITS i transportpolitikken; støtter indførelsen af et retsinstrument, hvori rammerne for udbygning af ITS fastsættes, og anmoder om, at Kommissionen giver bedre oplysninger om den aktuelle situation, hvad angår tiltag, finansiering og programlægning af handlingsplanen for at sikre, at der etableres en række specifikke tiltag med klare frister i et direktiv, som fastsætter rammerne for udbygningen af ITS;

| 7. | er opmærksom på den begrænsede finansielle støtte, der er tildelt fra Fællesskabet (i 2008) til EasyWay, som er et projekt, der stiler mod tværeuropæisk udbygning af ITS i forbindelse med hovedkorridorerne til det transeuropæiske vejnet (TERN) i 21 EU-medlemsstater, og som anføres af de nationale vejmyndigheder og operatører med tilknyttede partnere fra offentlige og private interessenter; |
| --- | --- |

7.

er opmærksom på den begrænsede finansielle støtte, der er tildelt fra Fællesskabet (i 2008) til EasyWay, som er et projekt, der stiler mod tværeuropæisk udbygning af ITS i forbindelse med hovedkorridorerne til det transeuropæiske vejnet (TERN) i 21 EU-medlemsstater, og som anføres af de nationale vejmyndigheder og operatører med tilknyttede partnere fra offentlige og private interessenter;

Horisontale emner

| 8. | påpeger, at ITS bør udbygges på tværs af alle transportformer og for alle rejsende i Europa i en samordnet tilgang med Galileosystemet; støtter den umiddelbare udbygning med henblik på at fremme intermodaliteten mellem den offentlige og den private sektor og inden for offentlig transport gennem forbedring af den generelle information og øget kapacitetsstyring; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at ITS bør udbygges på tværs af alle transportformer og for alle rejsende i Europa i en samordnet tilgang med Galileosystemet; støtter den umiddelbare udbygning med henblik på at fremme intermodaliteten mellem den offentlige og den private sektor og inden for offentlig transport gennem forbedring af den generelle information og øget kapacitetsstyring;

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at løse problemerne vedrørende ansvar, som udgør en alvorlig hindring for en smidig og ensartet udvikling af ITS i Europa; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at løse problemerne vedrørende ansvar, som udgør en alvorlig hindring for en smidig og ensartet udvikling af ITS i Europa;

| 10. | mener, at interoperabilitet i udviklingen af ITS er af afgørende betydning for en sammenhængende og effektiv ITS-udbygning i Europa; understreger, at man i tilfælde af investeringer i TERN (anlæggelse og vedligeholdelse af vejnet) bør bestræbe sig på at installere de nødvendige ITS-tjenester; |
| --- | --- |

10.

mener, at interoperabilitet i udviklingen af ITS er af afgørende betydning for en sammenhængende og effektiv ITS-udbygning i Europa; understreger, at man i tilfælde af investeringer i TERN (anlæggelse og vedligeholdelse af vejnet) bør bestræbe sig på at installere de nødvendige ITS-tjenester;

| 11. | anmoder Kommissionen om - da der allerede er et omfattende udbud på det europæiske ITS-marked - at fastlægge specifikationer for mindsteniveauet af ITS-applikationer og -tjenester, som kan opnås af alle medlemsstater, og som er påkrævet, hvis ITS på effektiv vis skal indføres, gennemføres og sættes i drift; |
| --- | --- |

11.

anmoder Kommissionen om - da der allerede er et omfattende udbud på det europæiske ITS-marked - at fastlægge specifikationer for mindsteniveauet af ITS-applikationer og -tjenester, som kan opnås af alle medlemsstater, og som er påkrævet, hvis ITS på effektiv vis skal indføres, gennemføres og sættes i drift;

| 12. | mener, at det er vigtigt at foretage en vurdering af efterspørgslen på markedet og evaluere de virkelige behov - ud over det fastlagte mindsteniveau af ITS-applikationer og -tjenester - samt styrke aspekterne vedrørende det indre marked for ITS gennem standardisering og en passende retlig ramme; |
| --- | --- |

12.

mener, at det er vigtigt at foretage en vurdering af efterspørgslen på markedet og evaluere de virkelige behov - ud over det fastlagte mindsteniveau af ITS-applikationer og -tjenester - samt styrke aspekterne vedrørende det indre marked for ITS gennem standardisering og en passende retlig ramme;

| 13. | understreger betydningen af det grænseoverskridende samarbejde ved EU's ydre grænser både på teknisk og administrativt plan, da det er af stor betydning for en effektiv gennemførelse af ITS i EU; |
| --- | --- |

13.

understreger betydningen af det grænseoverskridende samarbejde ved EU's ydre grænser både på teknisk og administrativt plan, da det er af stor betydning for en effektiv gennemførelse af ITS i EU;

Optimal udnyttelse af vej-, trafik- og rejsedata (indsatsområde 1)

| 14. | understreger behovet for som minimum at stille den kritiske masse af data og oplysninger inden for følgende fem grundlæggende områder til rådighed for at sikre en effektiv ITS-udbygning: tidstro rejse- og trafikinformation, data om vejnet, offentlige data til digitale kort, et mindstesæt af trafikinformationstjenester som offentlig service og rejseplanlæggere for dør-til-dør-rejser med alle transportformer; |
| --- | --- |

14.

understreger behovet for som minimum at stille den kritiske masse af data og oplysninger inden for følgende fem grundlæggende områder til rådighed for at sikre en effektiv ITS-udbygning: tidstro rejse- og trafikinformation, data om vejnet, offentlige data til digitale kort, et mindstesæt af trafikinformationstjenester som offentlig service og rejseplanlæggere for dør-til-dør-rejser med alle transportformer;

| 15. | opfordrer til, at der oprettes et mindstesæt af trafikinformationstjenester som offentlig service til dækning af det transeuropæiske net (TEN-T); |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at der oprettes et mindstesæt af trafikinformationstjenester som offentlig service til dækning af det transeuropæiske net (TEN-T);

| 16. | understreger, at det i forbindelse med vedtagelse og indførelse af ITS i stor målestok er nødvendigt både at tage hensyn til trafikdata og de tidsplaner, der er fastlagt for de forskellige transportmidler; |
| --- | --- |

16.

understreger, at det i forbindelse med vedtagelse og indførelse af ITS i stor målestok er nødvendigt både at tage hensyn til trafikdata og de tidsplaner, der er fastlagt for de forskellige transportmidler;

| 17. | understreger betydningen af at tilvejebringe tidstro information til rejsende og for infrastrukturen og at gøre den mere nøjagtig, pålidelig og ensartet under hensyntagen til Europas særegenheder (geografiske, kulturelle og sproglige) og sikring af den geografiske sammenhæng; |
| --- | --- |

17.

understreger betydningen af at tilvejebringe tidstro information til rejsende og for infrastrukturen og at gøre den mere nøjagtig, pålidelig og ensartet under hensyntagen til Europas særegenheder (geografiske, kulturelle og sproglige) og sikring af den geografiske sammenhæng;

| 18. | mener, at det er afgørende for udviklingen af ITS, at man garanterer adgang for den private sektor til vej-, trafik- og rejsedata under hensyntagen til beskyttelse af personoplysninger, samt at man løser problemet vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

18.

mener, at det er afgørende for udviklingen af ITS, at man garanterer adgang for den private sektor til vej-, trafik- og rejsedata under hensyntagen til beskyttelse af personoplysninger, samt at man løser problemet vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder;

Kontinuerlige ITS-tjenester for trafikstyring og godshåndtering i de europæiske transportkorridorer og storbyområder (indsatsområde 2)

| 19. | mener, at det er væsentligt at sikre harmoniserede, driftskompatible og pålidelige ITS'er, mens brugerens frie valg vedrørende ITS bevares; |
| --- | --- |

19.

mener, at det er væsentligt at sikre harmoniserede, driftskompatible og pålidelige ITS'er, mens brugerens frie valg vedrørende ITS bevares;

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at koordinere og sammenkæde ITS med EU's initiativer vedrørende mobilitet i byerne for at sikre en mere effektiv transportmobilitet og en smidigere styring og for at reducere trafiktætheden på vejene, i TEN-T-korridorer, i godstransportkorridorer og i storbyområder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at koordinere og sammenkæde ITS med EU's initiativer vedrørende mobilitet i byerne for at sikre en mere effektiv transportmobilitet og en smidigere styring og for at reducere trafiktætheden på vejene, i TEN-T-korridorer, i godstransportkorridorer og i storbyområder;

| 21. | mener, at samarbejde på tværs af grænser og udvikling af programmer til effektiv udbygning og gennemførelse af ITS, f.eks. EasyWay-projektet, er nødvendigt; |
| --- | --- |

21.

mener, at samarbejde på tværs af grænser og udvikling af programmer til effektiv udbygning og gennemførelse af ITS, f.eks. EasyWay-projektet, er nødvendigt;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at kortlægge de vigtigste oplysninger, transportudstyr og standarder for køretøjer med henblik på at fremme ITS-udbygningen og foranstaltninger til fremme af en mere harmoniseret motorvejsinfrastruktur; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at kortlægge de vigtigste oplysninger, transportudstyr og standarder for køretøjer med henblik på at fremme ITS-udbygningen og foranstaltninger til fremme af en mere harmoniseret motorvejsinfrastruktur;

| 23. | mener, at det er af afgørende betydning, at vurderingen af de økonomiske omkostninger pr. køretøj og for infrastrukturen, som ITS-udbygningen afstedkommer, baseres på en costbenefitanalyse, der omfatter alle dermed forbundne omkostninger (økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige); |
| --- | --- |

23.

mener, at det er af afgørende betydning, at vurderingen af de økonomiske omkostninger pr. køretøj og for infrastrukturen, som ITS-udbygningen afstedkommer, baseres på en costbenefitanalyse, der omfatter alle dermed forbundne omkostninger (økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige);

ITS til fordel for mobiliteten i byerne (indsatsområde 2a)

| 24. | går ind for udviklingen af procedurer og systemer til information af brugerne om udbuddet af transportmidler i byområder og de pågældende nets tilstand, især under anvendelse af GSM-teknik; |
| --- | --- |

24.

går ind for udviklingen af procedurer og systemer til information af brugerne om udbuddet af transportmidler i byområder og de pågældende nets tilstand, især under anvendelse af GSM-teknik;

| 25. | henstiller, at der i øget udstrækning gennemføres undersøgelser af integrerede takstsystemer mellem de ansvarlige myndigheder i en og samme region og især af de tekniske aspekter; |
| --- | --- |

25.

henstiller, at der i øget udstrækning gennemføres undersøgelser af integrerede takstsystemer mellem de ansvarlige myndigheder i en og samme region og især af de tekniske aspekter;

| 26. | tilskynder til udviklingen af intermodale teknikker, som gør det muligt for bevægelseshæmmede personer at opnå bedre adgang til transportmidler og til mobilitet i byområder; |
| --- | --- |

26.

tilskynder til udviklingen af intermodale teknikker, som gør det muligt for bevægelseshæmmede personer at opnå bedre adgang til transportmidler og til mobilitet i byområder;

Trafiksikkerhed og sikkerhed (indsatsområde 3)

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forberede sig på en harmoniseret udbygning og integration af eCall-systemet i alle EU-lande inden 2010, så snart standardiseringskontrollerne er gennemført; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forberede sig på en harmoniseret udbygning og integration af eCall-systemet i alle EU-lande inden 2010, så snart standardiseringskontrollerne er gennemført;

| 28. | mener, at ITS-systemerne og -udbygningen bør:






  — | fremme avanceret førerassistance (Advanced Driving Assistance Systems), der har tilstrækkeligt potentiale til at forbedre trafiksikkerheden, f.eks. elektronisk stabilitetskontrol (ESC) og eCall, som alene kunne redde op til 6 500 liv om året i EU, hvis de blev fuldt udbredt |
| --- | --- | --- |

28.

mener, at ITS-systemerne og -udbygningen bør:

—

fremme avanceret førerassistance (Advanced Driving Assistance Systems), der har tilstrækkeligt potentiale til at forbedre trafiksikkerheden, f.eks. elektronisk stabilitetskontrol (ESC) og eCall, som alene kunne redde op til 6 500 liv om året i EU, hvis de blev fuldt udbredt

| — | forbedre trafiksikkerheden ved at forhindre hastighedsoverskridelser, spirituskørsel og kørsel uden sikkerhedssele |
| --- | --- |

—

forbedre trafiksikkerheden ved at forhindre hastighedsoverskridelser, spirituskørsel og kørsel uden sikkerhedssele

| — | forbedre sundheds- og sikkerhedsforholdene ved at støtte anvendelsen af værdige og sikre parkeringspladser ved at forsyne lastbilchaufførerne med relevante tjenester ved brug af truckinformportalen (10) |
| --- | --- |

—

forbedre sundheds- og sikkerhedsforholdene ved at støtte anvendelsen af værdige og sikre parkeringspladser ved at forsyne lastbilchaufførerne med relevante tjenester ved brug af truckinformportalen (10)

| — | forbedre beskyttelsen af chauffører og fragt ved godstransport mod tyveri, røveri og overfald og således bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, især i grænseområder og inden for international godstransport til og fra tredjelande; |
| --- | --- |

—

forbedre beskyttelsen af chauffører og fragt ved godstransport mod tyveri, røveri og overfald og således bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, især i grænseområder og inden for international godstransport til og fra tredjelande;

| 29. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at arbejde hen imod en yderligere sænkning af kommunikationsudgifterne, således at telekommunikationsbaseret kommunikations- og informationsudstyr kan anvendes i større udstrækning; |
| --- | --- |

29.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at arbejde hen imod en yderligere sænkning af kommunikationsudgifterne, således at telekommunikationsbaseret kommunikations- og informationsudstyr kan anvendes i større udstrækning;

| 30. | glæder sig over det foreslåede initiativ »E-fragt« og opfordrer indtrængende Kommissionen til at indføre konceptet »intelligent fragt« for at nå frem til en multimodal strategi for ITS-tjenester på fragtområdet, med særlig vægt lagt på farligt gods; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over det foreslåede initiativ »E-fragt« og opfordrer indtrængende Kommissionen til at indføre konceptet »intelligent fragt« for at nå frem til en multimodal strategi for ITS-tjenester på fragtområdet, med særlig vægt lagt på farligt gods;

| 31. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tillægge passager- og godstransport samme betydning for at undgå en forskelsbehandling af passagertrafikken, hvilket vil få særdeles negative følger for den personlige mobilitet; |
| --- | --- |

31.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at tillægge passager- og godstransport samme betydning for at undgå en forskelsbehandling af passagertrafikken, hvilket vil få særdeles negative følger for den personlige mobilitet;

| 32. | støtter indførelsen af passende retlige rammer for brugergrænsefladen (HMI) og andre ITS-protokoller og understreger behovet for at tage hånd om spørgsmål vedrørende ansvar; |
| --- | --- |

32.

støtter indførelsen af passende retlige rammer for brugergrænsefladen (HMI) og andre ITS-protokoller og understreger behovet for at tage hånd om spørgsmål vedrørende ansvar;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at finde en løsning på problemet vedrørende sårbare trafikanter, herunder bevægelseshæmmede personer, og at udvide tiltagene til at fremme indførelse af ADAS og andre systemer, f.eks. ITS og HMI til tohjulede køretøjer i de underaktioner, som er foreslået i handlingsplanen; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at finde en løsning på problemet vedrørende sårbare trafikanter, herunder bevægelseshæmmede personer, og at udvide tiltagene til at fremme indførelse af ADAS og andre systemer, f.eks. ITS og HMI til tohjulede køretøjer i de underaktioner, som er foreslået i handlingsplanen;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at udnytte ITS-potentialet med henblik på forebyggende foranstaltninger mod smog og høje ozonkoncentrationer og til at mindske støj-, finstøv-, NOx- og CO2-emissioner; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at udnytte ITS-potentialet med henblik på forebyggende foranstaltninger mod smog og høje ozonkoncentrationer og til at mindske støj-, finstøv-, NOx- og CO2-emissioner;

Integration af køretøjet i transportinfrastrukturen (indsatsområde 4)

| 35. | understreger betydningen af at definere en fælles platformsarkitektur for standardgrænseflader og -protokoller, som kan lette brugen af ITS-tjenester, samarbejdende systemer og specifikationer for kommunikation mellem infrastrukturanlæg (I2I), mellem køretøjer (V2I) og mellem køretøjer indbyrdes (V2V); |
| --- | --- |

35.

understreger betydningen af at definere en fælles platformsarkitektur for standardgrænseflader og -protokoller, som kan lette brugen af ITS-tjenester, samarbejdende systemer og specifikationer for kommunikation mellem infrastrukturanlæg (I2I), mellem køretøjer (V2I) og mellem køretøjer indbyrdes (V2V);

| 36. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en køreplan for ITS med fælles platforme for ITS-systemer og -udbygning og med deltagelse af de private og offentlige sektorer samt at skabe de mest egnede rammer for løsning af problemer vedrørende ansvar i forbindelse med ITS; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en køreplan for ITS med fælles platforme for ITS-systemer og -udbygning og med deltagelse af de private og offentlige sektorer samt at skabe de mest egnede rammer for løsning af problemer vedrørende ansvar i forbindelse med ITS;

| 37. | konstaterer, at undervisning i ITS-systemer bør tilskyndes for at fremme brugernes kendskab til transport og fremme samspillet mellem mennesker og maskiner; |
| --- | --- |

37.

konstaterer, at undervisning i ITS-systemer bør tilskyndes for at fremme brugernes kendskab til transport og fremme samspillet mellem mennesker og maskiner;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette et åbent forum til udveksling af oplysninger og løsning af ITS-spørgsmål; |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette et åbent forum til udveksling af oplysninger og løsning af ITS-spørgsmål;

Datasikkerhed og -beskyttelse samt spørgsmål om ansvar (indsatsområde 5)

| 39. | understreger behovet for at tage hensyn til beskyttelse af personoplysninger, og mener, at datasikkerhed og databeskyttelsesspørgsmål fra de tidlige stadier af designudviklingen af ITS-systemerne bør tages under overvejelse ved fastlæggelsen af arkitektur og gennemførelsesforanstaltninger (»privacy by design«); |
| --- | --- |

39.

understreger behovet for at tage hensyn til beskyttelse af personoplysninger, og mener, at datasikkerhed og databeskyttelsesspørgsmål fra de tidlige stadier af designudviklingen af ITS-systemerne bør tages under overvejelse ved fastlæggelsen af arkitektur og gennemførelsesforanstaltninger (»privacy by design«);

| 40. | opfordrer alle berørte parter i ITS-applikationerne til at overholde EU-direktiverne om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i kommunikationssektoren (direktiv 95/46/EF (11), og 2002/58/EF (12)), og opfordrer Kommissionen til at sikre korrekt anvendelse af data i forbindelse med ITS-applikationerne og -udbygningen; |
| --- | --- |

40.

opfordrer alle berørte parter i ITS-applikationerne til at overholde EU-direktiverne om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i kommunikationssektoren (direktiv 95/46/EF (11), og 2002/58/EF (12)), og opfordrer Kommissionen til at sikre korrekt anvendelse af data i forbindelse med ITS-applikationerne og -udbygningen;

| 41. | mener, at anvendelsen af anonyme data i ITS-applikationerne er nødvendig for en uhindret udbygning af ITS samtidig med, at beskyttelse af personoplysninger og overholdelse af EU's retlige rammer for databeskyttelse sikres; |
| --- | --- |

41.

mener, at anvendelsen af anonyme data i ITS-applikationerne er nødvendig for en uhindret udbygning af ITS samtidig med, at beskyttelse af personoplysninger og overholdelse af EU's retlige rammer for databeskyttelse sikres;

Europæisk ITS-samarbejde og -koordinering (indsatsområde 6)

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle et stærkt lederskab og god regeringsførelse i forbindelse med udbygningen af ITS-tjenester i Europa; |
| --- | --- |

42.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle et stærkt lederskab og god regeringsførelse i forbindelse med udbygningen af ITS-tjenester i Europa;

| 43. | går ind for at fremme udviklingen af nationale og europæiske multimodale rejseplanlæggere for dør-til-dør-rejser – under passende hensyntagen til alternativer inden for den offentlige transport – og disses indbyrdes forbindelser på europæisk plan; |
| --- | --- |

43.

går ind for at fremme udviklingen af nationale og europæiske multimodale rejseplanlæggere for dør-til-dør-rejser – under passende hensyntagen til alternativer inden for den offentlige transport – og disses indbyrdes forbindelser på europæisk plan;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at udnytte EU's kapacitet fra de globale satellitnavigationssystemprogrammer (GNSS) EGNOS og Galileo bedre samt at forbedre multimodal sammenkobling; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at udnytte EU's kapacitet fra de globale satellitnavigationssystemprogrammer (GNSS) EGNOS og Galileo bedre samt at forbedre multimodal sammenkobling;

| 45. | understreger, at disse teknologier bør anvendes på en sådan måde, at der undgås inkompatibilitet mellem transportformerne, og at der bør være valgfrihed med hensyn til anvendelsen af disse teknologier; |
| --- | --- |

45.

understreger, at disse teknologier bør anvendes på en sådan måde, at der undgås inkompatibilitet mellem transportformerne, og at der bør være valgfrihed med hensyn til anvendelsen af disse teknologier;

| 46. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være opmærksomme på, at ITS aktivt bør inddrage de lokale og regionale myndigheder og interesserede parter, der opererer på europæisk område, i planlægnings- og gennemførelsesprocessen; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være opmærksomme på, at ITS aktivt bør inddrage de lokale og regionale myndigheder og interesserede parter, der opererer på europæisk område, i planlægnings- og gennemførelsesprocessen;

| 47. | understreger betydningen af offentligt-private partnerskaber (OPP) i forbindelse med gennemførelsen af ITS, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe aktive foranstaltninger med henblik på at fremme og lette anvendelsen af disse; |
| --- | --- |

47.

understreger betydningen af offentligt-private partnerskaber (OPP) i forbindelse med gennemførelsen af ITS, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe aktive foranstaltninger med henblik på at fremme og lette anvendelsen af disse;

| 48. | opfordrer Kommissionen til at komme med en detaljeret forklaring på handlingsplanens finansiering og programmering og Rådet til at sikre tilstrækkelig finansiering; |
| --- | --- |

48.

opfordrer Kommissionen til at komme med en detaljeret forklaring på handlingsplanens finansiering og programmering og Rådet til at sikre tilstrækkelig finansiering;

| 49. | henstiller til medlemsstaterne, at de i forbindelse med midtvejsrevisionen af anvendelsen af midler fra strukturfondene beskæftiger sig med emnerne mobilitet i byområder og mindskelse af trafikal overbelastning ved hjælp af ITS, og at disse opføres på listen over prioriteringer for perioden 2010-2013; |
| --- | --- |

49.

henstiller til medlemsstaterne, at de i forbindelse med midtvejsrevisionen af anvendelsen af midler fra strukturfondene beskæftiger sig med emnerne mobilitet i byområder og mindskelse af trafikal overbelastning ved hjælp af ITS, og at disse opføres på listen over prioriteringer for perioden 2010-2013;

| 50. | understreger nødvendigheden af at definere og udnytte byområdernes markante potentiale, og påpeger den rolle, som land- og randområderne kan spille, når det gælder om at opnå en afbalanceret udvikling og opfylde de mellem- og langsigtede mål; |
| --- | --- |

50.

understreger nødvendigheden af at definere og udnytte byområdernes markante potentiale, og påpeger den rolle, som land- og randområderne kan spille, når det gælder om at opnå en afbalanceret udvikling og opfylde de mellem- og langsigtede mål;

| 51. | mener, at det er af afgørende betydning at gennemføre intelligente transportnet i områder med stort turistpotentiale med henblik på at udjævne trafikstrømmen, reducere forekomsten af uheld og øge sikkerheden; mener, at ITS'er bidrager til regionernes, herunder randområdernes, økonomiske udvikling; |
| --- | --- |

51.

mener, at det er af afgørende betydning at gennemføre intelligente transportnet i områder med stort turistpotentiale med henblik på at udjævne trafikstrømmen, reducere forekomsten af uheld og øge sikkerheden; mener, at ITS'er bidrager til regionernes, herunder randområdernes, økonomiske udvikling;

| 52. | understreger det interregionale, grænseoverskridende og tværnationale samarbejdes vigtighed for udviklingen og gennemførelsen af ITS, og opfordrer Kommissionen til at udvikle et bredt tilgængeligt system til udveksling af bedste praksis på alle EU-sprogene, men opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at bedste praksis deles og udveksles mellem regionerne med det dobbelte formål at opnå en videnoverførsel på ITS-området og at undgå en opsplitning inden for systemet; |
| --- | --- |

52.

understreger det interregionale, grænseoverskridende og tværnationale samarbejdes vigtighed for udviklingen og gennemførelsen af ITS, og opfordrer Kommissionen til at udvikle et bredt tilgængeligt system til udveksling af bedste praksis på alle EU-sprogene, men opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at bedste praksis deles og udveksles mellem regionerne med det dobbelte formål at opnå en videnoverførsel på ITS-området og at undgå en opsplitning inden for systemet;

*

* *

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0509.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0057.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0087.

(4)  EUT C 41 E af 19.2.2009, s. 1.

(5)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0311.

(6)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 556.

(7)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 154.

(8)  EUT C 244 E af 18.10.2007, s. 220.

(9)  EUT C 306 af 15.12.2006, s. 182.

(10)  www.truckinform.eu.

(11)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(12)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

---

Freadg, den 24. april 2009

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/57

---

Freadg, den 24. april 2009Kvindernes rettigheder i Afghanistan

P6_TA(2009)0309

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om kvindernes rettigheder i Afghanistan

2010/C 184 E/11

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan, navnlig beslutningen af 15. januar 2009 om budgetkontrol med fællesskabsmidler i Afghanistan (1),

der henviser til fælleserklæringen fra Parlamentets Delegation for Forbindelserne med Afghanistan og det afghanske parlaments underhus, Wolesi Jirga, af 12. februar 2009,

der henviser til sluterklæringen fra den internationale konference om Afghanistan i Haag den 31. marts 2009,

der henviser til erklæringen fra NATO-topmødet om Afghanistan, der blev udfærdiget af de stats- og regeringschefer, der deltog i Det Nordatlantiske Råds møde i Strasbourg/Kehl den 4. april 2009,

der henviser til fælleserklæringen fra EU's udenrigsministre og De Forenede Staters udenrigsminister om lovgivningen i Afghanistan af 6. april 2009,

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Afghanistan er part i flere internationale instrumenter vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder og konventionen om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Afghanistan er part i flere internationale instrumenter vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder og konventionen om barnets rettigheder,

| B. | der henviser til, at artikel 22 i Afghanistans forfatning af 4. januar 2004, fastsætter, at Afghanistans borgere, både mænd og kvinder, har lige rettigheder og pligter over for loven, og at forfatningen er i overensstemmelse med de internationale aftaler, som Afghanistan har undertegnet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 22 i Afghanistans forfatning af 4. januar 2004, fastsætter, at Afghanistans borgere, både mænd og kvinder, har lige rettigheder og pligter over for loven, og at forfatningen er i overensstemmelse med de internationale aftaler, som Afghanistan har undertegnet,

| C. | der henviser til den afghanske familielov, der siden slutningen af 1970'erne har indeholdt visse bestemmelser, der indrømmer kvinderne rettigheder vedrørende sundhed og uddannelse, og til at denne lov er under revision med henblik på at blive gjort forenelig med forfatningen af 2004, |
| --- | --- |

C.

der henviser til den afghanske familielov, der siden slutningen af 1970'erne har indeholdt visse bestemmelser, der indrømmer kvinderne rettigheder vedrørende sundhed og uddannelse, og til at denne lov er under revision med henblik på at blive gjort forenelig med forfatningen af 2004,

| D. | der henviser til, at der blev oprettet en uafhængig menneskerettighedskommission i juni 2002 som følge af Bonn-aftalen af 5. december 2001, med Sima Samar som formand, og at den spiller en hovedrolle i forbindelse med overholdelsen af menneskerettighederne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der blev oprettet en uafhængig menneskerettighedskommission i juni 2002 som følge af Bonn-aftalen af 5. december 2001, med Sima Samar som formand, og at den spiller en hovedrolle i forbindelse med overholdelsen af menneskerettighederne,

| E. | der henviser til det nye lovforslag vedrørende de shiitiske kvinders personlige status, der blev vedtaget for nylig af det afghanske parlaments to kamre, og som indeholder alvorlige begrænsninger af kvindernes fri bevægelighed, idet de nægtes ret til at forlade deres hjem, medmindre de har et »legitimt mål«, og som kræver, at de underkaster sig deres mænds seksuelle ønsker, hvilket betyder legitimering af voldtægt i ægteskabet, og som endvidere fremmer diskrimination af kvinder i forbindelse med ægteskab, skilsmisse, arv og adgang til uddannelse, hvilket ikke er i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder, navnlig ikke med kvindernes rettigheder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til det nye lovforslag vedrørende de shiitiske kvinders personlige status, der blev vedtaget for nylig af det afghanske parlaments to kamre, og som indeholder alvorlige begrænsninger af kvindernes fri bevægelighed, idet de nægtes ret til at forlade deres hjem, medmindre de har et »legitimt mål«, og som kræver, at de underkaster sig deres mænds seksuelle ønsker, hvilket betyder legitimering af voldtægt i ægteskabet, og som endvidere fremmer diskrimination af kvinder i forbindelse med ægteskab, skilsmisse, arv og adgang til uddannelse, hvilket ikke er i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder, navnlig ikke med kvindernes rettigheder,

| F. | der henviser til, at dette lovforslag, der vil berøre mellem 15 og 20 % af befolkningen, endnu ikke er trådt i kraft, da det endnu ikke er blevet offentliggjort i den afghanske statstidende, selv om det allerede er blevet undertegnet af Afghanistans præsident, Hamid Karzai, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at dette lovforslag, der vil berøre mellem 15 og 20 % af befolkningen, endnu ikke er trådt i kraft, da det endnu ikke er blevet offentliggjort i den afghanske statstidende, selv om det allerede er blevet undertegnet af Afghanistans præsident, Hamid Karzai,

| G. | der henviser til, at samme lovforslag som følge af den kritik, det har fremkaldt både i Afghanistan og i udlandet, er blevet sendt tilbage til det afghanske justitsministerium med henblik på at efterprøve, hvorvidt lovteksten er i overensstemmelse med de forpligtelser, som den afghanske regering har indgået i de internationale konventioner om kvindernes rettigheder, menneskerettighederne i almindelighed og i landets forfatning, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at samme lovforslag som følge af den kritik, det har fremkaldt både i Afghanistan og i udlandet, er blevet sendt tilbage til det afghanske justitsministerium med henblik på at efterprøve, hvorvidt lovteksten er i overensstemmelse med de forpligtelser, som den afghanske regering har indgået i de internationale konventioner om kvindernes rettigheder, menneskerettighederne i almindelighed og i landets forfatning,

| H. | der henviser til, at volden imod aktivister, navnlig personer, der forsvarer kvindernes rettigheder, stadig fortsætter, at mange af disse aktivister er faldet som ofre for militante og radikale, herunder Sitara Achakzai, en afghansk kvindesagsforkæmper og medlem af provinsrådet i Kandahar, Afghanistan, som blev dræbt uden for sit hjem, Gul Pecha og Abdul Aziz, som blev henrettet efter at være blevet anklaget for umoralske handlinger og dømt til døden af et råd bestående af konservative gejstlige, og Malai Kakar, den første kvindelige politibetjent i Kandahar, som har ledet politienheden for forbrydelser mod kvinder i denne by, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at volden imod aktivister, navnlig personer, der forsvarer kvindernes rettigheder, stadig fortsætter, at mange af disse aktivister er faldet som ofre for militante og radikale, herunder Sitara Achakzai, en afghansk kvindesagsforkæmper og medlem af provinsrådet i Kandahar, Afghanistan, som blev dræbt uden for sit hjem, Gul Pecha og Abdul Aziz, som blev henrettet efter at være blevet anklaget for umoralske handlinger og dømt til døden af et råd bestående af konservative gejstlige, og Malai Kakar, den første kvindelige politibetjent i Kandahar, som har ledet politienheden for forbrydelser mod kvinder i denne by,

| I. | der henviser til, at den 23-årige afghanske journalist Perwiz Kambakhsh blev dømt til døden for at omdele en artikel om kvinders rettigheder i islam, og at hans dom blev omstødt til 20 års fængsel som følge af den kraftige protest på internationalt plan, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den 23-årige afghanske journalist Perwiz Kambakhsh blev dømt til døden for at omdele en artikel om kvinders rettigheder i islam, og at hans dom blev omstødt til 20 års fængsel som følge af den kraftige protest på internationalt plan,

| J. | der henviser til, at der stadig rapporteres om trusler og chikane over for kvinder i det offentlige liv eller kvinder, som arbejder uden for hjemmet, hvilket bekræftes i FN-rapporter; der henviser til nylige rapporter om vanskeligheder i forbindelse med at få flere piger til at deltage i uddannelsessystemet, hvilket militante og radikale er imod, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der stadig rapporteres om trusler og chikane over for kvinder i det offentlige liv eller kvinder, som arbejder uden for hjemmet, hvilket bekræftes i FN-rapporter; der henviser til nylige rapporter om vanskeligheder i forbindelse med at få flere piger til at deltage i uddannelsessystemet, hvilket militante og radikale er imod,

| K. | der henviser til, at der i de senere år er blevet rapporteret om mange tilfælde af unge kvinder, der frivilligt er gået i døden for at undgå tvangsægteskab eller vold i ægteskabet, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der i de senere år er blevet rapporteret om mange tilfælde af unge kvinder, der frivilligt er gået i døden for at undgå tvangsægteskab eller vold i ægteskabet,

| 1. | kræver, at ovennævnte lovforslag vedrørende de shiitiske kvinders personlige status i Afghanistan revideres, da det er klart, at indholdet ikke er i overensstemmelse med ligestillingsprincippet i forfatningen og de internationale konventioner; |
| --- | --- |

1.

kræver, at ovennævnte lovforslag vedrørende de shiitiske kvinders personlige status i Afghanistan revideres, da det er klart, at indholdet ikke er i overensstemmelse med ligestillingsprincippet i forfatningen og de internationale konventioner;

| 2. | understreger faren ved at vedtage en lovgivning, hvis anvendelse er begrænset til at omfatte bestemte befolkningsgrupper, og som pr. definition opmuntrer til diskrimination og uretfærdighed; |
| --- | --- |

2.

understreger faren ved at vedtage en lovgivning, hvis anvendelse er begrænset til at omfatte bestemte befolkningsgrupper, og som pr. definition opmuntrer til diskrimination og uretfærdighed;

| 3. | henstiller til den afghanske justitsminister at ophæve alle love, der forskelsbehandler kvinder, og som er i modstrid med internationale traktater, Afghanistan er part i; |
| --- | --- |

3.

henstiller til den afghanske justitsminister at ophæve alle love, der forskelsbehandler kvinder, og som er i modstrid med internationale traktater, Afghanistan er part i;

| 4. | mener, at det er afgørende for landets demokratiske udvikling, at Afghanistan er forpligtet af menneskerettighederne i almindelighed og kvinders rettigheder i særdeleshed, idet kvinderne spiller en afgørende rolle i landets udvikling og derfor i fuldt omfang bør kunne udøve deres grundlæggende og demokratiske rettigheder; gentager sin støtte til kampen mod enhver form for forskelsbehandling, herunder forskelsbehandling på grund af religiøs overbevisning og køn; |
| --- | --- |

4.

mener, at det er afgørende for landets demokratiske udvikling, at Afghanistan er forpligtet af menneskerettighederne i almindelighed og kvinders rettigheder i særdeleshed, idet kvinderne spiller en afgørende rolle i landets udvikling og derfor i fuldt omfang bør kunne udøve deres grundlæggende og demokratiske rettigheder; gentager sin støtte til kampen mod enhver form for forskelsbehandling, herunder forskelsbehandling på grund af religiøs overbevisning og køn;

| 5. | minder om, at EU's strategipapir vedrørende Afghanistan for perioden 2007-2013 betragter ligestilling og kvinders rettigheder som en afgørende faktor i den nationale udviklingsstrategi for Afghanistan; |
| --- | --- |

5.

minder om, at EU's strategipapir vedrørende Afghanistan for perioden 2007-2013 betragter ligestilling og kvinders rettigheder som en afgørende faktor i den nationale udviklingsstrategi for Afghanistan;

| 6. | glæder sig over de afghanske kvinders mod og støtter dem, der demonstrerede i Kabul mod det nye lovforslag, fordømmer den vold, de blev udsat for under disse demonstrationer, og kræver, at de afghanske myndigheder garanterer deres sikkerhed; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over de afghanske kvinders mod og støtter dem, der demonstrerede i Kabul mod det nye lovforslag, fordømmer den vold, de blev udsat for under disse demonstrationer, og kræver, at de afghanske myndigheder garanterer deres sikkerhed;

| 7. | fordømmer drabene på afghanske menneskerettigheds- og kvindesagsforkæmpere, herunder det nylige drab på Sitara Achikzai, der var medlem af et regionalt parlament; |
| --- | --- |

7.

fordømmer drabene på afghanske menneskerettigheds- og kvindesagsforkæmpere, herunder det nylige drab på Sitara Achikzai, der var medlem af et regionalt parlament;

| 8. | er rystet over at erfare, at den afghanske højesteret har stadfæstet dommen på 20 års fængsel, som Perwiz Kambakhsh modtog for blasfemi, og opfordrer præsident Karzai til at benåde ham og give tilladelse til hans løsladelse, |
| --- | --- |

8.

er rystet over at erfare, at den afghanske højesteret har stadfæstet dommen på 20 års fængsel, som Perwiz Kambakhsh modtog for blasfemi, og opfordrer præsident Karzai til at benåde ham og give tilladelse til hans løsladelse,

| 9. | opfordrer de afghanske myndigheder, herunder de lokale myndigheder, til at træffe alle foranstaltninger til at beskytte kvinder mod seksuelle overgreb og andre former for kønsbaseret vold og retsforfølge de ansvarlige for sådanne handlinger; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de afghanske myndigheder, herunder de lokale myndigheder, til at træffe alle foranstaltninger til at beskytte kvinder mod seksuelle overgreb og andre former for kønsbaseret vold og retsforfølge de ansvarlige for sådanne handlinger;

| 10. | mener, at de fremskridt der er gjort inden for ligestilling mellem mænd og kvinder i løbet af de seneste år ved hjælp af en enorm indsats ikke bør være offer for politiske studehandler før valget; |
| --- | --- |

10.

mener, at de fremskridt der er gjort inden for ligestilling mellem mænd og kvinder i løbet af de seneste år ved hjælp af en enorm indsats ikke bør være offer for politiske studehandler før valget;

| 11. | opfordrer kvinder til at opstille som kandidater til præsidentvalget, som finder sted den 20. august 2009, og insisterer på, at de afghanske kvinder skal kunne deltage i hele beslutningsprocessen, hvilket er en ret, som de har blandt andre rettigheder, herunder retten til at blive valgt og udnævnt til funktioner på højt plan inden for staten; |
| --- | --- |

11.

opfordrer kvinder til at opstille som kandidater til præsidentvalget, som finder sted den 20. august 2009, og insisterer på, at de afghanske kvinder skal kunne deltage i hele beslutningsprocessen, hvilket er en ret, som de har blandt andre rettigheder, herunder retten til at blive valgt og udnævnt til funktioner på højt plan inden for staten;

| 12. | opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at rejse spørgsmålet om loven vedrørende de shiitiske kvinders personlige status og om alle former for diskrimination mod kvinder og børn i den udstrækning at de er uacceptable og uforenelige med de langsigtede forpligtelser, som det internationale fællesskab har indgået på at Afghanistans rehabilitering og genopbygning; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at rejse spørgsmålet om loven vedrørende de shiitiske kvinders personlige status og om alle former for diskrimination mod kvinder og børn i den udstrækning at de er uacceptable og uforenelige med de langsigtede forpligtelser, som det internationale fællesskab har indgået på at Afghanistans rehabilitering og genopbygning;

| 13. | henstiller til Kommissionen at yde direkte bistand, for så vidt angår finansiering og planlægning, til den afghanske minister for kvindeanliggender, samt fremme en systematisk integration af kønsaspektet i udviklingspolitikken over for Afghanistan; |
| --- | --- |

13.

henstiller til Kommissionen at yde direkte bistand, for så vidt angår finansiering og planlægning, til den afghanske minister for kvindeanliggender, samt fremme en systematisk integration af kønsaspektet i udviklingspolitikken over for Afghanistan;

| 14. | henstiller til De Forenede Nationers Udviklingsfond for Kvinder (UNIFEM) at være særlig agtpågivende; |
| --- | --- |

14.

henstiller til De Forenede Nationers Udviklingsfond for Kvinder (UNIFEM) at være særlig agtpågivende;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Islamiske Republik Afghanistans regering og parlament og formanden for den uafhængige menneskerettighedskommission. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Islamiske Republik Afghanistans regering og parlament og formanden for den uafhængige menneskerettighedskommission.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0023.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/60

---

Freadg, den 24. april 2009Støtte til Den Særlige Domstol for Sierra Leone

P6_TA(2009)0310

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om støtte til Den Særlige Domstol for Sierra Leone

2010/C 184 E/12

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine tidligere beslutninger, herunder beslutning af 6. september 2007 om finansiering af Den Særlige Domstol for Sierra Leone (1),

der henviser til Cotonou-aftalen mellem EF og AVS-landene og aftaleparternes forpligtelse på fred, sikkerhed og stabilitet, respekt for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten,

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Den Særlige Domstol for Sierra Leone (SDSL) blev oprettet af De Forenede Nationer og Sierra Leones regering i 2000 i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1315 med det formål at retsforfølge de personer, der havde begået alvorlige overtrædelser af humanitær folkeret, navnlig krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Særlige Domstol for Sierra Leone (SDSL) blev oprettet af De Forenede Nationer og Sierra Leones regering i 2000 i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1315 med det formål at retsforfølge de personer, der havde begået alvorlige overtrædelser af humanitær folkeret, navnlig krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden,

| B. | der henviser til, at SDSL skaber præcedens på en række vigtige områder inden for international strafferetspleje, fordi det er den første internationale domstol, der finansieres af frivillige bidrag, den første, der er blevet nedsat i et land, hvor de påståede forbrydelser fandt sted, og, i Liberias tidligere præsidents tilfælde, den første, der stævner et siddende afrikansk statsoverhoved for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at SDSL skaber præcedens på en række vigtige områder inden for international strafferetspleje, fordi det er den første internationale domstol, der finansieres af frivillige bidrag, den første, der er blevet nedsat i et land, hvor de påståede forbrydelser fandt sted, og, i Liberias tidligere præsidents tilfælde, den første, der stævner et siddende afrikansk statsoverhoved for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden,

| C. | der henviser til, at SDSL's mandat ophører i 2010, men at Sierra Leones regering har oplyst, at den ikke er i stand til at håndhæve de domme, de anklagede er blevet idømt af SDSL, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at SDSL's mandat ophører i 2010, men at Sierra Leones regering har oplyst, at den ikke er i stand til at håndhæve de domme, de anklagede er blevet idømt af SDSL,

| D. | der henviser til, at håndhævelsen af domme er et væsentligt element inden for international retsforfølgelse, som spiller en vigtig rolle for fred og videreudvikling af retsstaten, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at håndhævelsen af domme er et væsentligt element inden for international retsforfølgelse, som spiller en vigtig rolle for fred og videreudvikling af retsstaten,

| E. | der henviser til, at det på nuværende tidspunkt af politiske, sikkerhedsmæssige og institutionelle grunde er problematisk for de dømte at afsone deres straf i selve Sierra Leone, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det på nuværende tidspunkt af politiske, sikkerhedsmæssige og institutionelle grunde er problematisk for de dømte at afsone deres straf i selve Sierra Leone,

| F. | der henviser til, at SDSL har indgået aftaler med stater som Det Forenede Kongerige, Sverige og Østrig for at sikre, at nogle af de dømte kan afsone deres straf i disse lande, og som henviser til, at der er behov for flere aftaler for at sikre, at alle allerede dømte personer og dem, der risikerer en dom i en verserende sag, rent faktisk kommer til at afsone deres straf, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at SDSL har indgået aftaler med stater som Det Forenede Kongerige, Sverige og Østrig for at sikre, at nogle af de dømte kan afsone deres straf i disse lande, og som henviser til, at der er behov for flere aftaler for at sikre, at alle allerede dømte personer og dem, der risikerer en dom i en verserende sag, rent faktisk kommer til at afsone deres straf,

| G. | der henviser til, at det i alvorlig grad ville underminere det internationale samfunds bestræbelser for effektivt at gennemføre kampen mod straffrihed, hvis det ikke er muligt at finde passende fængselsfaciliteter for personer, der er blevet dømt for de mest afskyelige forbrydelser, man kan forestille sig, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i alvorlig grad ville underminere det internationale samfunds bestræbelser for effektivt at gennemføre kampen mod straffrihed, hvis det ikke er muligt at finde passende fængselsfaciliteter for personer, der er blevet dømt for de mest afskyelige forbrydelser, man kan forestille sig,

| H. | der henviser til, at kampen mod straffrihed er en hjørnesten i Den Europæiske Unions menneskerettighedspolitik, og at det internationale samfund har et ansvar for at støtte de ansvarlighedsmekanismer, der er blevet etableret, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kampen mod straffrihed er en hjørnesten i Den Europæiske Unions menneskerettighedspolitik, og at det internationale samfund har et ansvar for at støtte de ansvarlighedsmekanismer, der er blevet etableret,

| I. | der henviser til, at andre tribunaler og domstole, som f.eks. Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien og Den Internationale Straffedomstol vedrørende Rwanda, står over for lignende problemer, og til at andre internationale organer som Den Internationale Straffedomstol, Det Særlige Tribunal for Libanon og den ekstraordinære afdeling ved Cambodjas domstole, sandsynligvis kommer til at stå over for samme problem i den nærmeste fremtid i mangel af et uforbeholdent løfte fra stater om at støtte håndhævelsen af international retfærdighed, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at andre tribunaler og domstole, som f.eks. Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien og Den Internationale Straffedomstol vedrørende Rwanda, står over for lignende problemer, og til at andre internationale organer som Den Internationale Straffedomstol, Det Særlige Tribunal for Libanon og den ekstraordinære afdeling ved Cambodjas domstole, sandsynligvis kommer til at stå over for samme problem i den nærmeste fremtid i mangel af et uforbeholdent løfte fra stater om at støtte håndhævelsen af international retfærdighed,

| J. | der henviser til, at internationale domstole og tribunaler alle spiller en vigtig rolle for fred og retfærdighed i deres respektive regioner, og hver især er forpligtet til at sikre et varigt eftermæle, og bidrage til en yderligere udvikling af retsstaten i den region, hvor forbrydelserne blev begået, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at internationale domstole og tribunaler alle spiller en vigtig rolle for fred og retfærdighed i deres respektive regioner, og hver især er forpligtet til at sikre et varigt eftermæle, og bidrage til en yderligere udvikling af retsstaten i den region, hvor forbrydelserne blev begået,

| 1. | glæder sig over det fremskridt, internationale domstole og tribunaler har bevirket, når det drejer sig om at retsforfølge de ansvarlige for de overgreb, de har begået, og mener, at disse retssager sender et klart signal til ledere i hele verden og andre krigsforbrydere om, at horrible krænkelser af menneskerettighederne ikke længere vil blive tolereret med straffrihed til følge; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over det fremskridt, internationale domstole og tribunaler har bevirket, når det drejer sig om at retsforfølge de ansvarlige for de overgreb, de har begået, og mener, at disse retssager sender et klart signal til ledere i hele verden og andre krigsforbrydere om, at horrible krænkelser af menneskerettighederne ikke længere vil blive tolereret med straffrihed til følge;

| 2. | opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at finde en løsning sammen med SDSL, så de dømte kan afsone deres straf, idet SDSL's indsats og det internationale samfunds troværdighed, herunder EU's, ellers bliver undermineret i alvorlig grad; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at finde en løsning sammen med SDSL, så de dømte kan afsone deres straf, idet SDSL's indsats og det internationale samfunds troværdighed, herunder EU's, ellers bliver undermineret i alvorlig grad;

| 3. | opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bidrag til de internationale domstoles og tribunalers arbejde, da de forsøger at nå til en holdbar løsning for håndhævelsen af domme, ved enten at indgå aftaler direkte med de pågældende institutioner med henblik på håndhævelse af domme inden for medlemsstaternes jurisdiktioner eller ved at være behjælpelig med at finde alternative løsninger for at sikre håndhævelsen af domme inden for regionen selv; |
| --- | --- |

3.

opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bidrag til de internationale domstoles og tribunalers arbejde, da de forsøger at nå til en holdbar løsning for håndhævelsen af domme, ved enten at indgå aftaler direkte med de pågældende institutioner med henblik på håndhævelse af domme inden for medlemsstaternes jurisdiktioner eller ved at være behjælpelig med at finde alternative løsninger for at sikre håndhævelsen af domme inden for regionen selv;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne og andre internationale institutioner til at yde yderligere finansiel bistand til SDSL med henblik på at skabe mulighed for, at de personer, SDSL har dømt, kan afsone deres straf i lande, der har kapacitet til at håndhæve domme i overensstemmelse med international standard, men mangler de økonomiske muligheder; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne og andre internationale institutioner til at yde yderligere finansiel bistand til SDSL med henblik på at skabe mulighed for, at de personer, SDSL har dømt, kan afsone deres straf i lande, der har kapacitet til at håndhæve domme i overensstemmelse med international standard, men mangler de økonomiske muligheder;

| 5. | mener, at manglende bistand og støtte udsætter internationale domstole og tribunaler for en enorm risiko, da de ikke vil være i stand til at sikre, at de dømte kommer til at afsone deres straf; |
| --- | --- |

5.

mener, at manglende bistand og støtte udsætter internationale domstole og tribunaler for en enorm risiko, da de ikke vil være i stand til at sikre, at de dømte kommer til at afsone deres straf;

| 6. | kræver en omfattende undersøgelse, som evaluerer internationale straffedomstoles arbejde, drager erfaringer herfra og kommer med henstillinger om, hvorledes deres funktion og fremtidige finansiering kan forbedres; |
| --- | --- |

6.

kræver en omfattende undersøgelse, som evaluerer internationale straffedomstoles arbejde, drager erfaringer herfra og kommer med henstillinger om, hvorledes deres funktion og fremtidige finansiering kan forbedres;

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Særlige Domstol for Sierra Leone, Den Internationale Straffedomstol, Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien, Den Internationale Straffedomstol vedrørende Rwanda, den ekstraordinære afdeling ved Cambodjas domstole, Det Særlige Tribunal for Libanon, FN's Sikkerhedsråd, alle medlemsstater af Den Afrikanske Union og formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Særlige Domstol for Sierra Leone, Den Internationale Straffedomstol, Den Internationale Krigsforbryderdomstol vedrørende det Tidligere Jugoslavien, Den Internationale Straffedomstol vedrørende Rwanda, den ekstraordinære afdeling ved Cambodjas domstole, Det Særlige Tribunal for Libanon, FN's Sikkerhedsråd, alle medlemsstater af Den Afrikanske Union og formændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.

---

(1)  EUT C 187 E af 24.7.2008, s. 242.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/62

---

Freadg, den 24. april 2009Den humanitære situation i Camp Ashraf

P6_TA(2009)0311

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om den humanitære situation for beboerne i Camp Ashraf

2010/C 184 E/13

Europa-Parlamentet,

der henviser til Genèvekonventionerne, særlig artikel 27 i den fjerde Genèvekonvention om beskyttelse af civile personer i krigstid,

der henviser til Genèvekonventionen af 1951 om flygtninges status og protokollen hertil fra 1967,

der henviser til aftalen om styrkernes status mellem USA's og Iraks regering, underskrevet i november 2008,

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om den humanitære situation for irakiske flygtninge (1) og sin beslutning af 4. september 2008 om henrettelser i Iran (2), som indeholder henvisninger til, at beboerne i Camp Ashraf har status som beskyttede personer i henhold til den fjerde Genèvekonvention,

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Camp Ashraf i det nordlige Irak blev etableret i 1980’erne til medlemmer af den iranske oppositionsgruppe People's Mujahedin Organisation of Iran (PMOI), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Camp Ashraf i det nordlige Irak blev etableret i 1980’erne til medlemmer af den iranske oppositionsgruppe People's Mujahedin Organisation of Iran (PMOI),

| B. | der henviser til, at amerikanske styrker i 2003 afvæbnede beboerne i Camp Ashraf og gav dem beskyttelse, eftersom disse beboere havde fået betegnelsen »beskyttede personer« i henhold til Genèvekonventionerne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at amerikanske styrker i 2003 afvæbnede beboerne i Camp Ashraf og gav dem beskyttelse, eftersom disse beboere havde fået betegnelsen »beskyttede personer« i henhold til Genèvekonventionerne,

| C. | der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder i en skrivelse af 15. oktober 2008 indtrængende opfordrede den iranske regering til at beskytte beboerne i Camp Ashraf mod tvangsdeportation, udvisning eller hjemsendelse i strid med non-refoulement-princippet og til at afstå fra handlinger, der kunne bringe deres liv eller sikkerhed i fare, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder i en skrivelse af 15. oktober 2008 indtrængende opfordrede den iranske regering til at beskytte beboerne i Camp Ashraf mod tvangsdeportation, udvisning eller hjemsendelse i strid med non-refoulement-princippet og til at afstå fra handlinger, der kunne bringe deres liv eller sikkerhed i fare,

| D. | der henviser til, at Camp Ashraf efter undertegnelsen af aftalen om styrkernes status mellem USA's og Iraks regering kom under de irakiske sikkerhedsstyrker med virkning fra 1. januar 2009, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Camp Ashraf efter undertegnelsen af aftalen om styrkernes status mellem USA's og Iraks regering kom under de irakiske sikkerhedsstyrker med virkning fra 1. januar 2009,

| E. | der henviser til, at myndighederne ifølge udtalelser, der angiveligt skulle være blevet fremsat for nylig af den irakiske sikkerhedsrådgiver, har til hensigt gradvis at gøre den fortsatte tilstedeværelse af beboerne i Camp Ashraf »uacceptabel«, og at han angiveligt også omtalte udvisning/udlevering af dem og/eller tvangsforflyttelse af dem i Irak, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at myndighederne ifølge udtalelser, der angiveligt skulle være blevet fremsat for nylig af den irakiske sikkerhedsrådgiver, har til hensigt gradvis at gøre den fortsatte tilstedeværelse af beboerne i Camp Ashraf »uacceptabel«, og at han angiveligt også omtalte udvisning/udlevering af dem og/eller tvangsforflyttelse af dem i Irak,

| 1. | opfordrer indtrængende den irakiske premierminister til at sikre, at de irakiske myndigheder ikke foretager handlinger, der krænker Camp Ashraf-beboernes menneskerettigheder, og til at gøre nærmere rede for Iraks regerings intentioner i forhold til dem; opfordrer de irakiske myndigheder til at beskytte Camp Ashraf-beboernes liv samt deres fysiske og moralske integritet og beskytte dem i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til Genèvekonventionerne, navnlig ved at afstå fra at tvangsforflytte, deportere, udvise eller hjemsende dem i strid med non-refoulement-princippet; |
| --- | --- |

1.

opfordrer indtrængende den irakiske premierminister til at sikre, at de irakiske myndigheder ikke foretager handlinger, der krænker Camp Ashraf-beboernes menneskerettigheder, og til at gøre nærmere rede for Iraks regerings intentioner i forhold til dem; opfordrer de irakiske myndigheder til at beskytte Camp Ashraf-beboernes liv samt deres fysiske og moralske integritet og beskytte dem i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til Genèvekonventionerne, navnlig ved at afstå fra at tvangsforflytte, deportere, udvise eller hjemsende dem i strid med non-refoulement-princippet;

| 2. | mener for så vidt angår personer, der bor i Camp Ashraf, og disses individuelle ønsker for deres fremtid, at sådanne personer og andre iranske statsborgere, der på nuværende tidspunkt bor i Irak, og som har forladt Iran af politiske årsager, kan være i fare for at få deres menneskerettigheder alvorligt krænket, hvis de hjemsendes til Iran mod deres vilje, og fastholder, at ingen bør hjemsendes, enten direkte eller via et tredjeland, til en situation, hvor den pågældende risikerer tortur eller andre alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

2.

mener for så vidt angår personer, der bor i Camp Ashraf, og disses individuelle ønsker for deres fremtid, at sådanne personer og andre iranske statsborgere, der på nuværende tidspunkt bor i Irak, og som har forladt Iran af politiske årsager, kan være i fare for at få deres menneskerettigheder alvorligt krænket, hvis de hjemsendes til Iran mod deres vilje, og fastholder, at ingen bør hjemsendes, enten direkte eller via et tredjeland, til en situation, hvor den pågældende risikerer tortur eller andre alvorlige krænkelser af menneskerettighederne;

| 3. | opfordrer den irakiske regering til at ophæve sin blokade af lejren, til at respektere Camp Ashraf-beboernes retsstilling som beskyttede personer under Genèvekonventionerne og til at afstå fra handlinger, der kan bringe deres liv eller sikkerhed i fare, d.v.s. give dem fuld adgang til fødevarer, vand, lægebehandling, lægemidler, medicinsk udstyr, brændstof, familiemedlemmer og internationale humanitære organisationer; |
| --- | --- |

3.

opfordrer den irakiske regering til at ophæve sin blokade af lejren, til at respektere Camp Ashraf-beboernes retsstilling som beskyttede personer under Genèvekonventionerne og til at afstå fra handlinger, der kan bringe deres liv eller sikkerhed i fare, d.v.s. give dem fuld adgang til fødevarer, vand, lægebehandling, lægemidler, medicinsk udstyr, brændstof, familiemedlemmer og internationale humanitære organisationer;

| 4. | opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med den irakiske og amerikanske regering, FN's flygtningehøjkommissær og Den Internationale Røde Kors Komité at arbejde på at finde frem til en tilfredsstillende retsstilling for beboerne i Camp Ashraf på længere sigt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med den irakiske og amerikanske regering, FN's flygtningehøjkommissær og Den Internationale Røde Kors Komité at arbejde på at finde frem til en tilfredsstillende retsstilling for beboerne i Camp Ashraf på længere sigt;

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til FN's flygtningehøjkommissær, Den Internationale Røde Kors Komité, Amerikas Forenede Staters regering og Iraks regering og parlament. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til FN's flygtningehøjkommissær, Den Internationale Røde Kors Komité, Amerikas Forenede Staters regering og Iraks regering og parlament.

---

(1)  EUT C 175 E af 10.7.2008, s. 609.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0412.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/63

---

Freadg, den 24. april 2009Årsberetning 2007 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og bekæmpelsen af svig

P6_TA(2009)0315

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om beskyttelsen af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og bekæmpelsen af svig - årsberetning 2007 (2008/2242(INI))

2010/C 184 E/14

Europa-Parlamentet,

der henviser til sine beslutninger om tidligere årsberetninger fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF),

der henviser til Kommissionens beretning af 22. juli 2008 til Rådet og Europa-Parlamentet om »Beskyttelsen af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og bekæmpelsen af svig - årsberetning 2007« (KOM(2008)0475) og bilagene dertil (SEK(2008)2300 og SEK(2008)2301),

der henviser til OLAF's aktivitetsrapport for 2007 (1), til sin anden rapport af 19. juni 2008 om gennemførelsen af Rådets Forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder samt til de retningslinjer, der erstatter OLAF's vademecum,

der henviser til aktivitetsrapport fra Overvågningsudvalget for OLAF for perioden juni 2007 til maj 2008 (2),

der henviser til Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2007 (3),

der henviser til EF-traktatens artikel 276, stk. 3, og artikel 280, stk. 5,

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) 1995/2006 af 13. december 2006 om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Landbrug (A6-0180/2009),

Omfang af anmeldte uregelmæssigheder

| 1. | bifalder indføjelsen af et kapitel om direkte udgifter, men understreger, at den forventer, at kapitlet udbygges yderligere med mere omfattende information i de kommende beretninger; |
| --- | --- |

1.

bifalder indføjelsen af et kapitel om direkte udgifter, men understreger, at den forventer, at kapitlet udbygges yderligere med mere omfattende information i de kommende beretninger;

| 2. | gentager sin opfordring til, at årsberetningerne om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og de tilsvarende beslutninger fra Parlamentet medtages på Rådets dagsorden, og at Rådet følgelig fremsætter sine bemærkninger til Parlamentet og Kommissionen; er dybt skuffet over, at Rådet endnu ikke har formået at gøre dette trods Parlamentets opfordring og Kommissionens krav; |
| --- | --- |

2.

gentager sin opfordring til, at årsberetningerne om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og de tilsvarende beslutninger fra Parlamentet medtages på Rådets dagsorden, og at Rådet følgelig fremsætter sine bemærkninger til Parlamentet og Kommissionen; er dybt skuffet over, at Rådet endnu ikke har formået at gøre dette trods Parlamentets opfordring og Kommissionens krav;

| 3. | bemærker, at hvad angår egne indtægter, landbrugsudgifter, strukturforanstaltninger og direkte udgifter, beløb de indberettede uregelmæssigheder sig i 2007 til i alt 1 425 000 000 EUR (sammenlignet med 1 143 000 000 EUR i 2006); de beløb, som medlemsstaterne indberettede til Kommissionen i 2007, fordeler sig som følger:






  — | egne indtægter: 377 000 000 EUR (353 000 000 EUR 2006) |
| --- | --- | --- |

3.

bemærker, at hvad angår egne indtægter, landbrugsudgifter, strukturforanstaltninger og direkte udgifter, beløb de indberettede uregelmæssigheder sig i 2007 til i alt 1 425 000 000 EUR (sammenlignet med 1 143 000 000 EUR i 2006); de beløb, som medlemsstaterne indberettede til Kommissionen i 2007, fordeler sig som følger:

—

egne indtægter: 377 000 000 EUR (353 000 000 EUR 2006)

| — | landbrugsudgifter: 155 000 000 EUR (87 000 000 EUR 2006) |
| --- | --- |

—

landbrugsudgifter: 155 000 000 EUR (87 000 000 EUR 2006)

| — | strukturforanstaltninger: 828 000 000 EUR (703 000 000 EUR 2006) |
| --- | --- |

—

strukturforanstaltninger: 828 000 000 EUR (703 000 000 EUR 2006)

| — | førtiltrædelsesmidler: 32 000 000 EUR (14 000 000 EUR 2006) |
| --- | --- |

—

førtiltrædelsesmidler: 32 000 000 EUR (14 000 000 EUR 2006)

| — | direkte udgifter: 33 000 000 EUR; |
| --- | --- |

—

direkte udgifter: 33 000 000 EUR;

| 4. | bifalder den kendsgerning, at Kommissionen efter Parlamentets betænkning i fjor har defineret forskellen mellem uregelmæssigheder og svig i sin beretning; definitionen af »mistanke om svig« skaber dog stadig problemer for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

bifalder den kendsgerning, at Kommissionen efter Parlamentets betænkning i fjor har defineret forskellen mellem uregelmæssigheder og svig i sin beretning; definitionen af »mistanke om svig« skaber dog stadig problemer for medlemsstaterne;

Generelle overvejelser

| 5. | glæder sig over den indsats, som medlemsstaterne allerede har gjort, men understreger endnu en gang, at de bør sikre, at deres finanskontrolmekanismer er tilstrækkelige, og understreger betydningen af, at medlemsstaterne træffer forebyggende foranstaltninger for at forbedre afsløringen af uregelmæssigheder, før der foretages nogen faktiske udbetalinger til modtagerne; understreger, at alle medlemsstater til stadighed er forpligtet til at bekæmpe svig og korruption, og at der desuden er behov for en samordnet indsats for at opnå reelle forbedringer; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over den indsats, som medlemsstaterne allerede har gjort, men understreger endnu en gang, at de bør sikre, at deres finanskontrolmekanismer er tilstrækkelige, og understreger betydningen af, at medlemsstaterne træffer forebyggende foranstaltninger for at forbedre afsløringen af uregelmæssigheder, før der foretages nogen faktiske udbetalinger til modtagerne; understreger, at alle medlemsstater til stadighed er forpligtet til at bekæmpe svig og korruption, og at der desuden er behov for en samordnet indsats for at opnå reelle forbedringer;

| 6. | understreger, at det er nødvendigt at opnå en større harmonisering af metoder til at indsamle og anvende oplysninger med henblik på at oprette en standardiseret ramme, der giver mulighed for mere effektivt at vurdere risikoen for svig i forbindelse med en øget strategi for forebyggelse; |
| --- | --- |

6.

understreger, at det er nødvendigt at opnå en større harmonisering af metoder til at indsamle og anvende oplysninger med henblik på at oprette en standardiseret ramme, der giver mulighed for mere effektivt at vurdere risikoen for svig i forbindelse med en øget strategi for forebyggelse;

| 7. | glæder sig over de nationale forvaltningserklæringer, som nogle medlemsstater afgiver om europæiske midler, der forvaltes nationalt; anmoder de øvrige medlemsstater om at iværksætte tilsvarende initiativer og opfordrer Kommissionen til at sætte alt i værk for at sikre, at der afgives lignende nationale forvaltningserklæringer i hele EU; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over de nationale forvaltningserklæringer, som nogle medlemsstater afgiver om europæiske midler, der forvaltes nationalt; anmoder de øvrige medlemsstater om at iværksætte tilsvarende initiativer og opfordrer Kommissionen til at sætte alt i værk for at sikre, at der afgives lignende nationale forvaltningserklæringer i hele EU;

Egne indtægter

| 8. | bemærker, at det beløb, der skønnes at være berørt af uregelmæssigheder, steg med 6 %; fjernsyn og cigaretter er ligesom de foregående år de varer, der er mest berørt af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at det beløb, der skønnes at være berørt af uregelmæssigheder, steg med 6 %; fjernsyn og cigaretter er ligesom de foregående år de varer, der er mest berørt af uregelmæssigheder;

| 9. | beklager den forsinkede vedtagelse af ændret forslag til forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig og enhver anden ulovlig aktivitet (KOM(2006)0473) og opfordrer derfor Rådet til snarest at vedtage forordningen; |
| --- | --- |

9.

beklager den forsinkede vedtagelse af ændret forslag til forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig og enhver anden ulovlig aktivitet (KOM(2006)0473) og opfordrer derfor Rådet til snarest at vedtage forordningen;

| 10. | bifalder den kendsgerning, at Kommissionen efter sin meddelelse om det nødvendige i, at der udvikles en samordnet strategi til forbedring af bekæmpelsen af skattesvig (KOM(2006)0254), har vedtaget en meddelelse om udformningen af strategien for bekæmpelse af momssvig i EU (KOM(2007)0758) og følger med særlig opmærksomhed såvel Kommissionens forslag til Rådets direktiv vedrørende gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger (KOM(2009)0028) som Kommissionens forslag til Rådets direktiv om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (KOM(2009)0029); |
| --- | --- |

10.

bifalder den kendsgerning, at Kommissionen efter sin meddelelse om det nødvendige i, at der udvikles en samordnet strategi til forbedring af bekæmpelsen af skattesvig (KOM(2006)0254), har vedtaget en meddelelse om udformningen af strategien for bekæmpelse af momssvig i EU (KOM(2007)0758) og følger med særlig opmærksomhed såvel Kommissionens forslag til Rådets direktiv vedrørende gensidig bistand ved inddrivelse af fordringer i forbindelse med skatter, afgifter og andre foranstaltninger (KOM(2009)0028) som Kommissionens forslag til Rådets direktiv om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (KOM(2009)0029);

| 11. | fastholder, at der er behov for nyt politisk incitament for at opnå væsentlige fremskridt i samarbejdet om bekæmpelsen af momssvig; |
| --- | --- |

11.

fastholder, at der er behov for nyt politisk incitament for at opnå væsentlige fremskridt i samarbejdet om bekæmpelsen af momssvig;

| 12. | beklager, at OLAF, der ikke har adgang til de oplysninger, der udveksles mellem medlemsstaterne i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1798/2003 af 7. oktober 2003 om administrativt samarbejde vedrørende merværdiafgift (5), ikke kan tilføre en merværdi til efterretningen og forebyggelsen af momssvig samt støtte medlemsstaternes foranstaltninger mod svig; beklager i denne forbindelse, at OLAF ikke behandlede en eneste sag om momssvig i 2007; |
| --- | --- |

12.

beklager, at OLAF, der ikke har adgang til de oplysninger, der udveksles mellem medlemsstaterne i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1798/2003 af 7. oktober 2003 om administrativt samarbejde vedrørende merværdiafgift (5), ikke kan tilføre en merværdi til efterretningen og forebyggelsen af momssvig samt støtte medlemsstaternes foranstaltninger mod svig; beklager i denne forbindelse, at OLAF ikke behandlede en eneste sag om momssvig i 2007;

| 13. | minder medlemsstaterne om at være opmærksomme på det betydelige antal tværnationale sager om momssvig; |
| --- | --- |

13.

minder medlemsstaterne om at være opmærksomme på det betydelige antal tværnationale sager om momssvig;

| 14. | beklager forværrelsen af svig i forbindelse med produkters oprindelse, ikke kun hvad angår præferencetoldforanstaltninger, men også GATT's toldkontingenter; |
| --- | --- |

14.

beklager forværrelsen af svig i forbindelse med produkters oprindelse, ikke kun hvad angår præferencetoldforanstaltninger, men også GATT's toldkontingenter;

| 15. | opfordrer Kommissionen til at foretage en specifik vurdering af risikoen for svig pr. produkt og pr. land og samtidig tage højde for muligheden for at gennemføre systematisk og målrettet og eventuelt permanent kontrol, både på oprindelsesstedet og bestemmelsesstedet, hvor der lægges særlig vægt på karruselfænomenet; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Kommissionen til at foretage en specifik vurdering af risikoen for svig pr. produkt og pr. land og samtidig tage højde for muligheden for at gennemføre systematisk og målrettet og eventuelt permanent kontrol, både på oprindelsesstedet og bestemmelsesstedet, hvor der lægges særlig vægt på karruselfænomenet;

Landbrugsudgifter

| 16. | minder om, at medlemsstaterne fra og med den 1. januar 2007 er forpligtede til at oplyse Kommissionen om uregelmæssigheder, der beløber sig til mere end 10 000 EUR, idet tærsklen blev indført af Kommissionens forordning (EF) nr. 1848/2006 af 14. december 2006 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af den fælles landbrugspolitik, samt om oprettelse af et informationssystem på dette område (6); bemærker, at antallet af indberettede sager om uregelmæssigheder er faldet med 53 % (1 548 sager i forhold til 3 294 sager i 2006); påpeger, at dette relativt lave antal af uregelmæssigheder kan forklares ved den højere indberetningstærskel; |
| --- | --- |

16.

minder om, at medlemsstaterne fra og med den 1. januar 2007 er forpligtede til at oplyse Kommissionen om uregelmæssigheder, der beløber sig til mere end 10 000 EUR, idet tærsklen blev indført af Kommissionens forordning (EF) nr. 1848/2006 af 14. december 2006 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af den fælles landbrugspolitik, samt om oprettelse af et informationssystem på dette område (6); bemærker, at antallet af indberettede sager om uregelmæssigheder er faldet med 53 % (1 548 sager i forhold til 3 294 sager i 2006); påpeger, at dette relativt lave antal af uregelmæssigheder kan forklares ved den højere indberetningstærskel;

| 17. | bemærker, at det beløb, der skønnes berørt, er steget med 44 %, en stigning, der delvist skyldes sager med væsentlige økonomiske konsekvenser, som opstod eller blev opdaget i de foregående år, men som først blev indberettet i 2007; bemærker, at de mest berørte sektorer var mælk og mælkeprodukter, frugt og grøntsager, sukker, udvikling af landdistrikter samt okse- og kalvekød; |
| --- | --- |

17.

bemærker, at det beløb, der skønnes berørt, er steget med 44 %, en stigning, der delvist skyldes sager med væsentlige økonomiske konsekvenser, som opstod eller blev opdaget i de foregående år, men som først blev indberettet i 2007; bemærker, at de mest berørte sektorer var mælk og mælkeprodukter, frugt og grøntsager, sukker, udvikling af landdistrikter samt okse- og kalvekød;

| 18. | påpeger, at sektorerne mælk, frugt og grøntsager, sukker og udvikling af landdistrikter tilsammen står for ca. 77 % af de samlede uregelmæssigheder, og at udviklingen af landdistrikter alene udgør ca. 38 % af alle indrapporterede uregelmæssigheder; bemærker desuden, at det højeste antal uregelmæssigheder inden for udvikling af landdistrikter rapporteres for støtteforanstaltningen »skovbrug«, og at det højeste antal uregelmæssigheder rapporteres for støtteforanstaltningen »miljøvenligt landbrug«; anmoder derfor OLAF om i sin næste årsrapport at rette særlig opmærksomhed mod uregelmæssigheder i forbindelse med udvikling af landdistrikter; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at sektorerne mælk, frugt og grøntsager, sukker og udvikling af landdistrikter tilsammen står for ca. 77 % af de samlede uregelmæssigheder, og at udviklingen af landdistrikter alene udgør ca. 38 % af alle indrapporterede uregelmæssigheder; bemærker desuden, at det højeste antal uregelmæssigheder inden for udvikling af landdistrikter rapporteres for støtteforanstaltningen »skovbrug«, og at det højeste antal uregelmæssigheder rapporteres for støtteforanstaltningen »miljøvenligt landbrug«; anmoder derfor OLAF om i sin næste årsrapport at rette særlig opmærksomhed mod uregelmæssigheder i forbindelse med udvikling af landdistrikter;

| 19. | påpeger, at andelen af indberetninger, navnlig rettidige indberetninger, varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat; beklager, at tidsrummet mellem opdagelse af og rapportering om uregelmæssigheder for Østrigs og Sveriges vedkommende i høj grad overstiger det gennemsnitlige tidsrum (1,2 år); henholdsvis 3,4 og 2,3 år; |
| --- | --- |

19.

påpeger, at andelen af indberetninger, navnlig rettidige indberetninger, varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat; beklager, at tidsrummet mellem opdagelse af og rapportering om uregelmæssigheder for Østrigs og Sveriges vedkommende i høj grad overstiger det gennemsnitlige tidsrum (1,2 år); henholdsvis 3,4 og 2,3 år;

| 20. | er enig med Revisionsrettens erklæring i punkt 5.20 i sin ovennævnte årsberetning om, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) fortsat er et effektivt kontrolsystem, der begrænser risikoen for uregelmæssige udgifter, hvis systemet gennemføres korrekt, og hvis de data, der indføres, er nøjagtige og pålidelige; henstiller til, at anvendelsen af systemet udvides til at omfatte nye områder, der på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af det; konstaterer dog, at kvantiteten og kvaliteten af de kontrolundersøgelser, der foretages under dette system, bør optrappes for at styrke bekæmpelsen af svig; |
| --- | --- |

20.

er enig med Revisionsrettens erklæring i punkt 5.20 i sin ovennævnte årsberetning om, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) fortsat er et effektivt kontrolsystem, der begrænser risikoen for uregelmæssige udgifter, hvis systemet gennemføres korrekt, og hvis de data, der indføres, er nøjagtige og pålidelige; henstiller til, at anvendelsen af systemet udvides til at omfatte nye områder, der på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af det; konstaterer dog, at kvantiteten og kvaliteten af de kontrolundersøgelser, der foretages under dette system, bør optrappes for at styrke bekæmpelsen af svig;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at tage en fast politisk beslutning, hvis de græske myndigheder undlader at overholde de frister, der fastsættes i handlingsplanen for indførelsen af et nyt operationelt markidentifikationssystem/geografisk informationssystem; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at tage en fast politisk beslutning, hvis de græske myndigheder undlader at overholde de frister, der fastsættes i handlingsplanen for indførelsen af et nyt operationelt markidentifikationssystem/geografisk informationssystem;

| 22. | gentager sin opfordring til Kommissionen om i sin næste årsberetning at evaluere effektiviteten og gennemsigtigheden af overvågningssystemerne for landbrugeres indbetalinger; |
| --- | --- |

22.

gentager sin opfordring til Kommissionen om i sin næste årsberetning at evaluere effektiviteten og gennemsigtigheden af overvågningssystemerne for landbrugeres indbetalinger;

Strukturforanstaltninger

| 23. | bifalder de forenklede og klarere regler i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (7) og gennemførelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006 (8); er dog bekymret over Revisionsrettens erklæring i punkt 6.31 i sin ovennævnte årsberetning om, at medlemsstaternes overvågnings- og kontrolsystemer og Kommissionens overvågning af driften af dem kun er delvist effektive; |
| --- | --- |

23.

bifalder de forenklede og klarere regler i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (7) og gennemførelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006 (8); er dog bekymret over Revisionsrettens erklæring i punkt 6.31 i sin ovennævnte årsberetning om, at medlemsstaternes overvågnings- og kontrolsystemer og Kommissionens overvågning af driften af dem kun er delvist effektive;

| 24. | erkender, at der i en lang række medlemsstater forekommer uregelmæssigheder med hensyn til anvendelsen af EU-midler som følge af dårlig forvaltning og undertiden sågar svig; bemærker, at medlemsstaterne indberettede 3 832 uregelmæssigheder i 2007 (hvilket er en stigning på 19,2 % sammenlignet med 2006), at det samlede involverede beløb i 2007 var på omkring 828 millioner EUR (hvilket svarer til lidt under 1,83 % af forpligtelsesbevillingerne), at mistanke om svig udgjorde omkring 12-15 % af det samlede antal indberettede uregelmæssigheder i 2007, og at det samlede beløb, der var behæftet med uregelmæssigheder, for Den Europæiske Regionaludviklingsfonds vedkommende var steget med 48 % sammenlignet med 2006; |
| --- | --- |

24.

erkender, at der i en lang række medlemsstater forekommer uregelmæssigheder med hensyn til anvendelsen af EU-midler som følge af dårlig forvaltning og undertiden sågar svig; bemærker, at medlemsstaterne indberettede 3 832 uregelmæssigheder i 2007 (hvilket er en stigning på 19,2 % sammenlignet med 2006), at det samlede involverede beløb i 2007 var på omkring 828 millioner EUR (hvilket svarer til lidt under 1,83 % af forpligtelsesbevillingerne), at mistanke om svig udgjorde omkring 12-15 % af det samlede antal indberettede uregelmæssigheder i 2007, og at det samlede beløb, der var behæftet med uregelmæssigheder, for Den Europæiske Regionaludviklingsfonds vedkommende var steget med 48 % sammenlignet med 2006;

| 25. | fremhæver betydningen af handlingsplanen til styrkelse af tilsynsfunktionen ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger vedtaget af Kommissionen den 19. februar 2008, som har til formål at reducere omfanget af fejl i anmeldte udgifter fra medlemsstaterne; er overbevist om, at denne nye handlingsplan vil medføre væsentlige forbedringer af situationen, ikke mindst i kraft af, at medlemsstaterne bistås med at forbedre deres evne til at vurdere, om et projekt er støtteberettiget; bemærker, at den første situationsrapport vedrørende denne handlingsplan indeholder en beskrivelse af nogle positive indledende resultater; |
| --- | --- |

25.

fremhæver betydningen af handlingsplanen til styrkelse af tilsynsfunktionen ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger vedtaget af Kommissionen den 19. februar 2008, som har til formål at reducere omfanget af fejl i anmeldte udgifter fra medlemsstaterne; er overbevist om, at denne nye handlingsplan vil medføre væsentlige forbedringer af situationen, ikke mindst i kraft af, at medlemsstaterne bistås med at forbedre deres evne til at vurdere, om et projekt er støtteberettiget; bemærker, at den første situationsrapport vedrørende denne handlingsplan indeholder en beskrivelse af nogle positive indledende resultater;

| 26. | støtter Kommissionens holdning gående ud på, at der skal skrides korrigerende ind, hvis der konstateres uregelmæssigheder af alvorlig karakter, herunder gennem suspendering af betalinger og tilbagebetaling af uretmæssigt eller fejlagtigt foretagede udbetalinger; erindrer om, at Kommissionen skal aflægge rapport fire gange om året om det fremskridt, der er opnået med hensyn til gennemførelsen af dens handlingsplan. men opfordrer alligevel Kommissionen til at støtte medlemsstaterne med at forebygge uregelmæssigheder og indføre den fornødne knowhow hos de ansvarlige nationale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

26.

støtter Kommissionens holdning gående ud på, at der skal skrides korrigerende ind, hvis der konstateres uregelmæssigheder af alvorlig karakter, herunder gennem suspendering af betalinger og tilbagebetaling af uretmæssigt eller fejlagtigt foretagede udbetalinger; erindrer om, at Kommissionen skal aflægge rapport fire gange om året om det fremskridt, der er opnået med hensyn til gennemførelsen af dens handlingsplan. men opfordrer alligevel Kommissionen til at støtte medlemsstaterne med at forebygge uregelmæssigheder og indføre den fornødne knowhow hos de ansvarlige nationale og regionale myndigheder;

| 27. | glæder sig over kvaliteten af de resultater, der er opnået med næsten alle projekter, og understreger nødvendigheden af, at man, for at det ikke skal gå ud over opfølgningen og den korrekte anvendelse af strukturfondene, skelner mellem:






  — | administrative uregelmæssigheder, som skal korrigeres |
| --- | --- | --- |

27.

glæder sig over kvaliteten af de resultater, der er opnået med næsten alle projekter, og understreger nødvendigheden af, at man, for at det ikke skal gå ud over opfølgningen og den korrekte anvendelse af strukturfondene, skelner mellem:

—

administrative uregelmæssigheder, som skal korrigeres

| — | svig (som berører 0,16 % af de betalinger, som Kommissionen har foretaget mellem 2000 og 2007), som skal straffes; |
| --- | --- |

—

svig (som berører 0,16 % af de betalinger, som Kommissionen har foretaget mellem 2000 og 2007), som skal straffes;

| 28. | erkender, at effektiv udnyttelse af strukturfondsbevillingerne har udgjort en stor udfordring, navnlig for de nye medlemsstater, da disse skal opfylde strenge og ofte komplicerede krav for at kunne udnytte disse bevillinger; glæder sig derfor over den indsats, som disse medlemsstater har ydet med henblik på at øge deres gennemførelseskapacitet, og opfordrer dem til at intensivere dette arbejde, således at de kan fremvise håndgribelige resultater inden for en acceptabel tidshorisont; |
| --- | --- |

28.

erkender, at effektiv udnyttelse af strukturfondsbevillingerne har udgjort en stor udfordring, navnlig for de nye medlemsstater, da disse skal opfylde strenge og ofte komplicerede krav for at kunne udnytte disse bevillinger; glæder sig derfor over den indsats, som disse medlemsstater har ydet med henblik på at øge deres gennemførelseskapacitet, og opfordrer dem til at intensivere dette arbejde, således at de kan fremvise håndgribelige resultater inden for en acceptabel tidshorisont;

| 29. | anmoder Kommissionen om at tage hensyn til de administrationsomkostninger afholdt af de nationale, regionale og lokale myndigheder i medlemsstaterne under opfyldelsen af de ofte komplicerede og bekostelige krav i forbindelse med overvågning og kontrol af de medfinansierede projekter; |
| --- | --- |

29.

anmoder Kommissionen om at tage hensyn til de administrationsomkostninger afholdt af de nationale, regionale og lokale myndigheder i medlemsstaterne under opfyldelsen af de ofte komplicerede og bekostelige krav i forbindelse med overvågning og kontrol af de medfinansierede projekter;

| 30. | beder såvel Kommissionen som medlemsstaterne om at arbejde metodisk i denne retning for at opstille måder til undgåelse af uregelmæssigheder og administrative fejltagelser og fiaskoer; |
| --- | --- |

30.

beder såvel Kommissionen som medlemsstaterne om at arbejde metodisk i denne retning for at opstille måder til undgåelse af uregelmæssigheder og administrative fejltagelser og fiaskoer;

| 31. | opfordrer indtrængende Kommissionen til yderligere at forenkle forvaltnings- og kontrolprocedurerne i forbindelse med strukturfondsprogrammer, som til en vis grad bærer ansvaret for de uregelmæssigheder, medlemsstaterne gør sig skyld i ved gennemførelsen af disse programmer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer indtrængende Kommissionen til yderligere at forenkle forvaltnings- og kontrolprocedurerne i forbindelse med strukturfondsprogrammer, som til en vis grad bærer ansvaret for de uregelmæssigheder, medlemsstaterne gør sig skyld i ved gennemførelsen af disse programmer;

| 32. | er chokeret over medlemsstaternes manglende indberetningsdisciplin efter en årrække; finder det uacceptabelt, at seks medlemsstater (9) stadig ikke anvender elektronisk indberetning, at 14 (10) ikke har overholdt fristerne for indberetning, og at nogle (11) ikke har klassificeret nogen af deres indberettede sager om uregelmæssigheder; opfordrer Kommissionen til, ud over overtrædelsesprocedurer, at finde effektive løsninger for at håndtere situationen og til seriøst at overveje indførelsen af et effektivt system for økonomiske sanktioner i de kommende forordninger og anvende det systematisk; |
| --- | --- |

32.

er chokeret over medlemsstaternes manglende indberetningsdisciplin efter en årrække; finder det uacceptabelt, at seks medlemsstater (9) stadig ikke anvender elektronisk indberetning, at 14 (10) ikke har overholdt fristerne for indberetning, og at nogle (11) ikke har klassificeret nogen af deres indberettede sager om uregelmæssigheder; opfordrer Kommissionen til, ud over overtrædelsesprocedurer, at finde effektive løsninger for at håndtere situationen og til seriøst at overveje indførelsen af et effektivt system for økonomiske sanktioner i de kommende forordninger og anvende det systematisk;

| 33. | understeger, at klassificeringen af uregelmæssigheder (angivelse af, hvorvidt der er tale om mistanke om svindel) er et element i medlemsstaternes indberetning, der bør styrkes, eftersom flere medlemsstater stadig mangler at fremlægge en form for kvalifikation, mens andre medlemsstater kun har kunnet fremlægge en klassificering for en begrænset del af deres indberettede uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

33.

understeger, at klassificeringen af uregelmæssigheder (angivelse af, hvorvidt der er tale om mistanke om svindel) er et element i medlemsstaternes indberetning, der bør styrkes, eftersom flere medlemsstater stadig mangler at fremlægge en form for kvalifikation, mens andre medlemsstater kun har kunnet fremlægge en klassificering for en begrænset del af deres indberettede uregelmæssigheder;

| 34. | opfordrer de medlemsstater, der stadig ikke anvender de elektroniske moduler AFIS/ECR til elektronisk indberetning, til hurtigt at tage dem i brug for at forbedre deres datakvalitet og sikre en rettidig indberetning inden udgangen af 2009; bemærker, at Kommissionen er ved at udarbejde et nyt webbaseret indberetningssystem, et system til forvaltning af uregelmæssigheder (IMS), der bliver indført i sommeren 2009, hvilket sandsynligvis vil forbedre indberetningsdisciplinen; |
| --- | --- |

34.

opfordrer de medlemsstater, der stadig ikke anvender de elektroniske moduler AFIS/ECR til elektronisk indberetning, til hurtigt at tage dem i brug for at forbedre deres datakvalitet og sikre en rettidig indberetning inden udgangen af 2009; bemærker, at Kommissionen er ved at udarbejde et nyt webbaseret indberetningssystem, et system til forvaltning af uregelmæssigheder (IMS), der bliver indført i sommeren 2009, hvilket sandsynligvis vil forbedre indberetningsdisciplinen;

| 35. | henstiller til, at der gøres en større indsats for at sikre en mere harmoniseret indberetning af uregelmæssigheder, navnlig hvad angår Samhørighedsfonden; |
| --- | --- |

35.

henstiller til, at der gøres en større indsats for at sikre en mere harmoniseret indberetning af uregelmæssigheder, navnlig hvad angår Samhørighedsfonden;

| 36. | beklager, at databasen på Kommissionens websted er ufuldstændig, selv om navnene på alle direkte støttemodtagere under EU's samhørighedspolitik skal offentliggøres af forvaltningsmyndighederne i henhold til reglerne for gennemførelsen af strukturfondene for 2007-2013 (Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006); opfordrer derfor Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne for at fremskynde opdateringstempoet, så databasen kommer til at fungere mere effektivt inden for rammerne om åbenhed; opfordrer desuden medlemsstaterne og Kommissionen til at overholde denne åbenhedsforpligtelse fuldt ud og især inden juni 2009, som er den frist, der fastsættes i Parlamentets beslutning af 19. februar 2008 om åbenhed i finansielle anliggender (12); |
| --- | --- |

36.

beklager, at databasen på Kommissionens websted er ufuldstændig, selv om navnene på alle direkte støttemodtagere under EU's samhørighedspolitik skal offentliggøres af forvaltningsmyndighederne i henhold til reglerne for gennemførelsen af strukturfondene for 2007-2013 (Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006); opfordrer derfor Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne for at fremskynde opdateringstempoet, så databasen kommer til at fungere mere effektivt inden for rammerne om åbenhed; opfordrer desuden medlemsstaterne og Kommissionen til at overholde denne åbenhedsforpligtelse fuldt ud og især inden juni 2009, som er den frist, der fastsættes i Parlamentets beslutning af 19. februar 2008 om åbenhed i finansielle anliggender (12);

| 37. | støtter inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13), kravet til medlemsstaterne om, at de systematisk underretter OLAF om opfølgningen af de sager, som OLAF har fremsendt; påpeger, at det kan forbedre indberetningsdisciplinen i forbindelse med nationale domstoles afgørelser i sager om svigagtig anvendelse af strukturfonde; |
| --- | --- |

37.

støtter inden for rammerne af Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13), kravet til medlemsstaterne om, at de systematisk underretter OLAF om opfølgningen af de sager, som OLAF har fremsendt; påpeger, at det kan forbedre indberetningsdisciplinen i forbindelse med nationale domstoles afgørelser i sager om svigagtig anvendelse af strukturfonde;

Førtiltrædelsesmidler

| 38. | henleder opmærksomheden på den kendsgerning, at selv om antallet af uregelmæssigheder faldt, steg de økonomiske konsekvenser med en faktor 2,2, og de økonomiske konsekvenser af mistanke om svig steg med en faktor 3, hvilket i overvejende grad skyldes ikkestøtteberettigede udgifter; |
| --- | --- |

38.

henleder opmærksomheden på den kendsgerning, at selv om antallet af uregelmæssigheder faldt, steg de økonomiske konsekvenser med en faktor 2,2, og de økonomiske konsekvenser af mistanke om svig steg med en faktor 3, hvilket i overvejende grad skyldes ikkestøtteberettigede udgifter;

| 39. | bemærker, at Kommissionen har offentliggjort en række detaljerede, tilbundsgående rapporter, hvori den kritisk vurderer Bulgariens og Rumæniens fremskridt i retning af en reform af retsvæsenet og af korruptionsbekæmpelsen under mekanismen for samarbejde og kontrol, og en særlig rapport om forvaltningen af fællesskabsmidler i Bulgarien, hvori man sætter fokus på behovet for et vedvarende politisk engagement og implementering i praksis, hvis de benchmarks, der blev opstillet på tidspunktet for tiltrædelsen, skal opfyldes fuldstændig; bemærker ligeledes, at Kommissionen navnlig i forhold til Bulgarien definitivt har suspenderet en del af EU-midlerne under Phare-programmet på grund af uregelmæssigheder, som den har konstateret takket være sit kontrol- og revisionssystem; opfordrer derfor disse medlemsstater til hurtigt at skride til handling for at gennemføre de konkrete opfølgningsforanstaltninger, der foreslås i disse rapporter; støtter endelig de bestræbelser, der gøres af disse medlemsstater, og opfordrer dem til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger i den forbindelse; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at Kommissionen har offentliggjort en række detaljerede, tilbundsgående rapporter, hvori den kritisk vurderer Bulgariens og Rumæniens fremskridt i retning af en reform af retsvæsenet og af korruptionsbekæmpelsen under mekanismen for samarbejde og kontrol, og en særlig rapport om forvaltningen af fællesskabsmidler i Bulgarien, hvori man sætter fokus på behovet for et vedvarende politisk engagement og implementering i praksis, hvis de benchmarks, der blev opstillet på tidspunktet for tiltrædelsen, skal opfyldes fuldstændig; bemærker ligeledes, at Kommissionen navnlig i forhold til Bulgarien definitivt har suspenderet en del af EU-midlerne under Phare-programmet på grund af uregelmæssigheder, som den har konstateret takket være sit kontrol- og revisionssystem; opfordrer derfor disse medlemsstater til hurtigt at skride til handling for at gennemføre de konkrete opfølgningsforanstaltninger, der foreslås i disse rapporter; støtter endelig de bestræbelser, der gøres af disse medlemsstater, og opfordrer dem til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger i den forbindelse;

| 40. | er forbeholden over for det faktum, at der ifølge OLAF ikke var nogen sager om mistanke om svig i forbindelse med ISPA i 2007; bemærker, at Cypern og Litauen ikke rapporterede om nogen sager i 2007; |
| --- | --- |

40.

er forbeholden over for det faktum, at der ifølge OLAF ikke var nogen sager om mistanke om svig i forbindelse med ISPA i 2007; bemærker, at Cypern og Litauen ikke rapporterede om nogen sager i 2007;

| 41. | understreger, at de indberettede oplysningers utilstrækkelige kvalitet fortsat er et stort problem; bemærker, at de indberettede oplysninger er mest upålidelige i Bulgarien og Rumænien; ungarske anmeldelser er dog relativt set de mindst pålidelige; bemærker, at rettidige indberetninger også især er et problem i fire medlemsstater og i et kandidatland (14); |
| --- | --- |

41.

understreger, at de indberettede oplysningers utilstrækkelige kvalitet fortsat er et stort problem; bemærker, at de indberettede oplysninger er mest upålidelige i Bulgarien og Rumænien; ungarske anmeldelser er dog relativt set de mindst pålidelige; bemærker, at rettidige indberetninger også især er et problem i fire medlemsstater og i et kandidatland (14);

| 42. | mener, at der ligeledes vil være problemer med gennemførelsen af strukturfondene og Samhørighedsfonden, eftersom der er alvorlige problemer med pålideligheden af de indberettede oplysninger og graden af opfyldelse af kravene i EU-12 medlemsstaterne (dvs. de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union i 2004 og i 2007), hvilket indikerer, om den administrative struktur i modtagerlandets indberetningsmekanisme er stærk eller meget svag; mener, at der bliver tilsvarende problemer med gennemførelsen af struktur- og samhørighedsfonde; opfordrer derfor de berørte medlemsstater til at samarbejde med Kommissionen for at søge at afhjælpe denne situation; |
| --- | --- |

42.

mener, at der ligeledes vil være problemer med gennemførelsen af strukturfondene og Samhørighedsfonden, eftersom der er alvorlige problemer med pålideligheden af de indberettede oplysninger og graden af opfyldelse af kravene i EU-12 medlemsstaterne (dvs. de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union i 2004 og i 2007), hvilket indikerer, om den administrative struktur i modtagerlandets indberetningsmekanisme er stærk eller meget svag; mener, at der bliver tilsvarende problemer med gennemførelsen af struktur- og samhørighedsfonde; opfordrer derfor de berørte medlemsstater til at samarbejde med Kommissionen for at søge at afhjælpe denne situation;

Direkte udgifter

| 43. | påpeger, at ekstern bistand er en sektor, der i stigende grad berøres af uregelmæssigheder og svig; |
| --- | --- |

43.

påpeger, at ekstern bistand er en sektor, der i stigende grad berøres af uregelmæssigheder og svig;

| 44. | er bekymret over resultaterne i OLAF's årlige aktivitetsrapport, ifølge hvilke OLAF's efterforskere på området for ekstern bistand ofte støder på en modus operandi, der er kendetegnende for organiseret svig, hvilket skyldes mangelfuld koordinering mellem de forskellige internationale donororganisationer; |
| --- | --- |

44.

er bekymret over resultaterne i OLAF's årlige aktivitetsrapport, ifølge hvilke OLAF's efterforskere på området for ekstern bistand ofte støder på en modus operandi, der er kendetegnende for organiseret svig, hvilket skyldes mangelfuld koordinering mellem de forskellige internationale donororganisationer;

| 45. | anmoder Kommissionen om at være opmærksom på problemet med dobbeltfinansiering af projekter; anmoder navnlig Kommissionen om, at den i forbindelse med indgåelse eller ændring af aftaler om internationale organisationers ledelse og gennemførelse af projekter systematisk sender alle organisationernes interne og eksterne revisioner om anvendelse af fællesskabsmidler til Den Europæiske Revisionsret samt til Kommissionens interne revisor; |
| --- | --- |

45.

anmoder Kommissionen om at være opmærksom på problemet med dobbeltfinansiering af projekter; anmoder navnlig Kommissionen om, at den i forbindelse med indgåelse eller ændring af aftaler om internationale organisationers ledelse og gennemførelse af projekter systematisk sender alle organisationernes interne og eksterne revisioner om anvendelse af fællesskabsmidler til Den Europæiske Revisionsret samt til Kommissionens interne revisor;

Inddrivelser

| 46. | beklager, at inddrivelsessatsen fortsat er lav, særligt i de sektorer, hvor medlemsstaterne står for inddrivelsen; påpeger, at der ifølge OLAF's rapport er omkring 3,75 mia. euro, der mangler at blive inddrevet; |
| --- | --- |

46.

beklager, at inddrivelsessatsen fortsat er lav, særligt i de sektorer, hvor medlemsstaterne står for inddrivelsen; påpeger, at der ifølge OLAF's rapport er omkring 3,75 mia. euro, der mangler at blive inddrevet;

| 47. | støtter det faktum, at inddrevne beløb indsættes på den samme budgetpost, som de uretmæssigt blev udbetalt fra; |
| --- | --- |

47.

støtter det faktum, at inddrevne beløb indsættes på den samme budgetpost, som de uretmæssigt blev udbetalt fra;

| 48. | bifalder offentliggørelsen af den nye centrale database om udelukkelser for de modtagere af fællesskabsmidler, der har begået svig (15); påpeger, at den bør være driftsklar 1. januar 2009 og anmoder Kommissionen om en evalueringsrapport i begyndelsen af 2010; |
| --- | --- |

48.

bifalder offentliggørelsen af den nye centrale database om udelukkelser for de modtagere af fællesskabsmidler, der har begået svig (15); påpeger, at den bør være driftsklar 1. januar 2009 og anmoder Kommissionen om en evalueringsrapport i begyndelsen af 2010;

| 49. | påpeger, at der er behov for en hurtigere og mere hensigtsmæssig inddrivelsesprocedure; gentager derfor sin opfordring til Kommissionen om at indføje bindende og forebyggende elementer i fremtidig lovgivning om delt forvaltning, således at uregelmæssige betalinger kan blive inddrevet i slutningen af inddrivelsesproceduren; |
| --- | --- |

49.

påpeger, at der er behov for en hurtigere og mere hensigtsmæssig inddrivelsesprocedure; gentager derfor sin opfordring til Kommissionen om at indføje bindende og forebyggende elementer i fremtidig lovgivning om delt forvaltning, således at uregelmæssige betalinger kan blive inddrevet i slutningen af inddrivelsesproceduren;

| 50. | anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at indføre et sikkerhedssystem, f.eks. ved at indskyde et vist beløb i en reserve eller øremærke det, for at fremskynde inddrivelsen af udestående beløb; |
| --- | --- |

50.

anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at indføre et sikkerhedssystem, f.eks. ved at indskyde et vist beløb i en reserve eller øremærke det, for at fremskynde inddrivelsen af udestående beløb;

OLAF's samarbejde med Europol og Eurojust

| 51. | bemærker med tilfredshed, at Eurojust og OLAF den 24. september 2008 undertegnede en praktisk aftale om samarbejdsaftalerne, der indeholder retningslinjer for et tæt og øget samarbejde (16) og bestemmelser om udveksling af generelle oplysninger og personoplysninger; støtter indgåelsen af en lignende aftale med Europol; |
| --- | --- |

51.

bemærker med tilfredshed, at Eurojust og OLAF den 24. september 2008 undertegnede en praktisk aftale om samarbejdsaftalerne, der indeholder retningslinjer for et tæt og øget samarbejde (16) og bestemmelser om udveksling af generelle oplysninger og personoplysninger; støtter indgåelsen af en lignende aftale med Europol;

| 52. | mener, at det er af afgørende betydning at skabe et solidt grundlag for operationelle og efterretningsmæssige synergier med Eurojust og Europol, f.eks. med nedsættelsen af en fælles operationel og efterretningsmæssig gruppe, da det med sikkerhed vil tilføre merværdi til bekæmpelsen af svig; |
| --- | --- |

52.

mener, at det er af afgørende betydning at skabe et solidt grundlag for operationelle og efterretningsmæssige synergier med Eurojust og Europol, f.eks. med nedsættelsen af en fælles operationel og efterretningsmæssig gruppe, da det med sikkerhed vil tilføre merværdi til bekæmpelsen af svig;

| 53. | påpeger også, at de overlappende kompetencer, som disse organer har på nuværende tidspunkt, bør klarlægges; |
| --- | --- |

53.

påpeger også, at de overlappende kompetencer, som disse organer har på nuværende tidspunkt, bør klarlægges;

OLAF's samarbejde med medlemsstaterne

| 54. | støtter det overordnede mål i forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (KOM(2006)0244) med hensyn til styrkelsen af OLAF's uafhængighed; minder dog om vigtigheden af at sammenkæde arbejdet og resultaterne i OLAF, Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaternes myndigheder gennem effektive kommunikationskanaler, hvorved dobbeltarbejde og manglende oplysninger undgås; |
| --- | --- |

54.

støtter det overordnede mål i forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (KOM(2006)0244) med hensyn til styrkelsen af OLAF's uafhængighed; minder dog om vigtigheden af at sammenkæde arbejdet og resultaterne i OLAF, Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaternes myndigheder gennem effektive kommunikationskanaler, hvorved dobbeltarbejde og manglende oplysninger undgås;

| 55. | påpeger, at OLAF er den eneste institution, der fuldt ud kan udøve sine efterforskningsbeføjelser til at bekæmpe og forebygge svig, korruption og enhver anden ulovlig aktivitet i strid med EU's almindelige budget; understreger derfor, at OLAF's efterforskningsfunktion bør styrkes yderligere, særligt i forbindelse med strukturfondene og den eksterne bistand, der står for de fleste indberettede uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

55.

påpeger, at OLAF er den eneste institution, der fuldt ud kan udøve sine efterforskningsbeføjelser til at bekæmpe og forebygge svig, korruption og enhver anden ulovlig aktivitet i strid med EU's almindelige budget; understreger derfor, at OLAF's efterforskningsfunktion bør styrkes yderligere, særligt i forbindelse med strukturfondene og den eksterne bistand, der står for de fleste indberettede uregelmæssigheder;

| 56. | påpeger, at opfølgningen af sager har været stadigt stigende siden 2003, og at OLAF i 2007 kunne afslutte de fleste sager med henstillinger om finansiel inddrivelse eller retslig opfølgning; konkluderer, at det betyder, at OLAF's efterforskningsresultater er positive for medlemsstaterne og EU-institutionerne; |
| --- | --- |

56.

påpeger, at opfølgningen af sager har været stadigt stigende siden 2003, og at OLAF i 2007 kunne afslutte de fleste sager med henstillinger om finansiel inddrivelse eller retslig opfølgning; konkluderer, at det betyder, at OLAF's efterforskningsresultater er positive for medlemsstaterne og EU-institutionerne;

| 57. | bemærker, at OLAF's henstillinger ikke er bindende, og at de nationale myndigheder derfor uafhængigt af hinanden træffer de relevante beslutninger og pålægger sanktioner; mener, at oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed vil kunne bidrage til at løse de problemer, der opstår i grænseoverskridende sager; |
| --- | --- |

57.

bemærker, at OLAF's henstillinger ikke er bindende, og at de nationale myndigheder derfor uafhængigt af hinanden træffer de relevante beslutninger og pålægger sanktioner; mener, at oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed vil kunne bidrage til at løse de problemer, der opstår i grænseoverskridende sager;

| 58. | fremhæver behovet for at strømline retsinstrumenterne, eftersom definitionerne af svig, mistanke om svig og andre uregelmæssigheder er fordelt på en række forskellige retsinstrumenter trods Parlamentets gentagne krav om en omarbejdning af reglerne om bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

58.

fremhæver behovet for at strømline retsinstrumenterne, eftersom definitionerne af svig, mistanke om svig og andre uregelmæssigheder er fordelt på en række forskellige retsinstrumenter trods Parlamentets gentagne krav om en omarbejdning af reglerne om bekæmpelse af svig;

| 59. | bemærker det kvalitative problem i medlemsstaterne i forbindelse med anvendelsen af artikel 4 og 5 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (17); mener, at de nationale domstole i tilfælde af tvetydighed bør anmode EF-Domstolen om en præjudiciel afgørelse; |
| --- | --- |

59.

bemærker det kvalitative problem i medlemsstaterne i forbindelse med anvendelsen af artikel 4 og 5 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (17); mener, at de nationale domstole i tilfælde af tvetydighed bør anmode EF-Domstolen om en præjudiciel afgørelse;

| 60. | bifalder offentliggørelsen af OLAF's ovennævnte anden rapport om kontrol og inspektion på stedet, hvori der for hvert kontroltrin redegøres for god praksis, samt den nye version af OLAF's vademecum (retningslinjer); anmoder Kommissionen om at fremsende den opdaterede og omfattende version af OLAF's manual til Europa-Parlamentets kompetente udvalg inden september 2009; |
| --- | --- |

60.

bifalder offentliggørelsen af OLAF's ovennævnte anden rapport om kontrol og inspektion på stedet, hvori der for hvert kontroltrin redegøres for god praksis, samt den nye version af OLAF's vademecum (retningslinjer); anmoder Kommissionen om at fremsende den opdaterede og omfattende version af OLAF's manual til Europa-Parlamentets kompetente udvalg inden september 2009;

| 61. | anbefaler behovet for klarere procedurebestemmelser og bindende tidsfrister for de kompetente myndigheders ydelse af nødvendig bistand samt generelt flere bindende bestemmelser om samarbejde, hvori den nationale myndighed, der har ansvaret for at yde bistand, udpeges; fastholder - i bestræbelserne på at løse dette problem - nyttigheden af sin holdning af 20. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (18); |
| --- | --- |

61.

anbefaler behovet for klarere procedurebestemmelser og bindende tidsfrister for de kompetente myndigheders ydelse af nødvendig bistand samt generelt flere bindende bestemmelser om samarbejde, hvori den nationale myndighed, der har ansvaret for at yde bistand, udpeges; fastholder - i bestræbelserne på at løse dette problem - nyttigheden af sin holdning af 20. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (18);

| 62. | kræver, at Kommissionen træffer passende foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurer, mod de medlemsstater, der ikke bistår dens tjenestegrene med udførelsen af kontroller på stedet i henhold til Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (19); |
| --- | --- |

62.

kræver, at Kommissionen træffer passende foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurer, mod de medlemsstater, der ikke bistår dens tjenestegrene med udførelsen af kontroller på stedet i henhold til Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (19);

| 63. | bemærker, at eftersom en udbredt retslig opfølgning af sager er blevet konstateret, men OLAF ved de nationale domstole kun har begrænset adgang til indsamlet bevismateriale, er målet at forbedre den retslige støtte af OLAF's efterforskningsfunktion; mener endvidere, at Eurojust bør underrettes, når oplysninger eller slutrapporter fremsendes til de retslige myndigheder, hvis de vedrører alvorlige former for grænseoverskridende kriminalitet, og to eller flere medlemsstater er involveret; |
| --- | --- |

63.

bemærker, at eftersom en udbredt retslig opfølgning af sager er blevet konstateret, men OLAF ved de nationale domstole kun har begrænset adgang til indsamlet bevismateriale, er målet at forbedre den retslige støtte af OLAF's efterforskningsfunktion; mener endvidere, at Eurojust bør underrettes, når oplysninger eller slutrapporter fremsendes til de retslige myndigheder, hvis de vedrører alvorlige former for grænseoverskridende kriminalitet, og to eller flere medlemsstater er involveret;

| 64. | minder Kommissionen om Parlamentets anmodning om at medtage en analyse af de af medlemsstaternes strukturer, der er involveret i bekæmpelsen af uregelmæssigheder, i beretningen om beskyttelse af finansielle interesser for 2008; |
| --- | --- |

64.

minder Kommissionen om Parlamentets anmodning om at medtage en analyse af de af medlemsstaternes strukturer, der er involveret i bekæmpelsen af uregelmæssigheder, i beretningen om beskyttelse af finansielle interesser for 2008;

| 65. | beklager medlemsstaternes utilstrækkelige tilbagemelding om de tiltag, der iværksættes i de informations- eller slutrapporter, som OLAF fremsender; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres kompetente myndigheder i en rapport til OLAF redegør for opfølgningen af de oplysninger eller henstillinger, som de har modtaget fra OLAF; |
| --- | --- |

65.

beklager medlemsstaternes utilstrækkelige tilbagemelding om de tiltag, der iværksættes i de informations- eller slutrapporter, som OLAF fremsender; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres kompetente myndigheder i en rapport til OLAF redegør for opfølgningen af de oplysninger eller henstillinger, som de har modtaget fra OLAF;

| 66. | bemærker, at de nationale revisionsmyndigheder har udbredte kompetencer med hensyn til revision af EU-midler, og at de udgør den første informationskilde for både de nationale anklagemyndigheder og EU-institutionerne; mener derfor, at det yderligere ville styrke beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser at optimere samarbejdet og informationsstrømmen mellem nationale revisionsmyndigheder, nationale anklagemyndigheder og OLAF; |
| --- | --- |

66.

bemærker, at de nationale revisionsmyndigheder har udbredte kompetencer med hensyn til revision af EU-midler, og at de udgør den første informationskilde for både de nationale anklagemyndigheder og EU-institutionerne; mener derfor, at det yderligere ville styrke beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser at optimere samarbejdet og informationsstrømmen mellem nationale revisionsmyndigheder, nationale anklagemyndigheder og OLAF;

| 67. | bemærker, at medlemsstaterne i henhold til ovennævnte holdning af 20. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), systematisk skal informere OLAF om opfølgningen på de sager, som OLAF har fremsendt dem, og anmoder derfor OLAF om at medtage dette emne i sin næste årsrapport; |
| --- | --- |

67.

bemærker, at medlemsstaterne i henhold til ovennævnte holdning af 20. november 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), systematisk skal informere OLAF om opfølgningen på de sager, som OLAF har fremsendt dem, og anmoder derfor OLAF om at medtage dette emne i sin næste årsrapport;

| 68. | påpeger, at OLAF's koordineringstjenester for bekæmpelse af svig (AFCOS) er yderst vigtige informationskontaktcentre for OLAF i de medlemsstater, der tiltrådte EU efter 2004; påpeger imidlertid, at så længe disse kontorer ikke er uafhængige af den nationale administration, er deres funktionelle merværdi minimal (navnlig med hensyn til rapportering af uregelmæssigheder til Kommissionen); opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte et forslag for det kompetente udvalg i Parlamentet om at gøre disse kontorers arbejde mere værdifuldt, og finder det også nødvendigt at forbedre samarbejdet med kandidatlandene; |
| --- | --- |

68.

påpeger, at OLAF's koordineringstjenester for bekæmpelse af svig (AFCOS) er yderst vigtige informationskontaktcentre for OLAF i de medlemsstater, der tiltrådte EU efter 2004; påpeger imidlertid, at så længe disse kontorer ikke er uafhængige af den nationale administration, er deres funktionelle merværdi minimal (navnlig med hensyn til rapportering af uregelmæssigheder til Kommissionen); opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte et forslag for det kompetente udvalg i Parlamentet om at gøre disse kontorers arbejde mere værdifuldt, og finder det også nødvendigt at forbedre samarbejdet med kandidatlandene;

Tobaksaftale med Philip Morris

| 69. | beklager, at Kommissionen ikke har været i stand til at fremlægge en omfattende rapport om opfølgningen af Parlamentets beslutning af 11. oktober 2007 om konsekvenserne af aftalen mellem Fællesskabet, medlemsstaterne og Philip Morris om at intensivere bekæmpelsen af svig og cigaretsmugling og opfølgning af henstillingerne fra Europa-Parlamentets Midlertidige Undersøgelsesudvalg om Ordningen for Fællesskabsforsendelse (20), navnlig af dens artikel 49, hvori Parlamentet udtrykkeligt opfordrer Kommissionen til at forelægge en sådan rapport inden udgangen af 2008; forventer, at Kommissionen fremlægger denne rapport inden afslutningen af dechargeproceduren for regnskabsåret 2007; |
| --- | --- |

69.

beklager, at Kommissionen ikke har været i stand til at fremlægge en omfattende rapport om opfølgningen af Parlamentets beslutning af 11. oktober 2007 om konsekvenserne af aftalen mellem Fællesskabet, medlemsstaterne og Philip Morris om at intensivere bekæmpelsen af svig og cigaretsmugling og opfølgning af henstillingerne fra Europa-Parlamentets Midlertidige Undersøgelsesudvalg om Ordningen for Fællesskabsforsendelse (20), navnlig af dens artikel 49, hvori Parlamentet udtrykkeligt opfordrer Kommissionen til at forelægge en sådan rapport inden udgangen af 2008; forventer, at Kommissionen fremlægger denne rapport inden afslutningen af dechargeproceduren for regnskabsåret 2007;

| 70. | kan ikke acceptere, at Kommissionen i stedet for at anlægge en fælles tilgang sendte omkring 90 % af de 1,65 mia. USD, som Fællesskabet efter Philip Morris- og Japan Tobacco-aftalerne modtog til bekæmpelse af svig, direkte til medlemsstaternes finansministre uden at være øremærkede; opfordrer Rådet og Kommissionen til at nedsætte en trepartsarbejdsgruppe med Europa-Parlamentet med henblik på at finde passende løsninger til at gøre hensigtsmæssig og bedre brug af denne og andre lignende af Unionens indtægter; mener, at det er uacceptabelt, at milliarder af euro af bøder, som er betalt af større virksomheder, efter at de har overtrådt de europæiske konkurrenceregler til skade for de europæiske forbrugere, i tider med økonomisk nedgang ikke anvendes af Unionen til at stimulere økonomien til fordel for arbejdsløse og/eller til at hjælpe de udviklingslande, som vil lide mest under krisen, men i stedet blot sendes til de nationale statskasser; |
| --- | --- |

70.

kan ikke acceptere, at Kommissionen i stedet for at anlægge en fælles tilgang sendte omkring 90 % af de 1,65 mia. USD, som Fællesskabet efter Philip Morris- og Japan Tobacco-aftalerne modtog til bekæmpelse af svig, direkte til medlemsstaternes finansministre uden at være øremærkede; opfordrer Rådet og Kommissionen til at nedsætte en trepartsarbejdsgruppe med Europa-Parlamentet med henblik på at finde passende løsninger til at gøre hensigtsmæssig og bedre brug af denne og andre lignende af Unionens indtægter; mener, at det er uacceptabelt, at milliarder af euro af bøder, som er betalt af større virksomheder, efter at de har overtrådt de europæiske konkurrenceregler til skade for de europæiske forbrugere, i tider med økonomisk nedgang ikke anvendes af Unionen til at stimulere økonomien til fordel for arbejdsløse og/eller til at hjælpe de udviklingslande, som vil lide mest under krisen, men i stedet blot sendes til de nationale statskasser;

Organiseret kriminalitet

| 71. | bifalder offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse af 20. november 2008 om udbytte af organiseret kriminalitet (KOM(2008)0766), der behandler konfiskation og inddrivelse af udbytte fra strafbare forhold, og er enig med Kommissionen i, at konfiskation er en af de mest effektive måder at bekæmpe organiseret kriminalitet på, og at der bør iværksættes foranstaltninger for at øge det begrænsede antal konfiskationssager og de beskedne beløb, der inddrives; |
| --- | --- |

71.

bifalder offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse af 20. november 2008 om udbytte af organiseret kriminalitet (KOM(2008)0766), der behandler konfiskation og inddrivelse af udbytte fra strafbare forhold, og er enig med Kommissionen i, at konfiskation er en af de mest effektive måder at bekæmpe organiseret kriminalitet på, og at der bør iværksættes foranstaltninger for at øge det begrænsede antal konfiskationssager og de beskedne beløb, der inddrives;

| 72. | understreger, at det er yderst vigtigt at indføre hensigtsmæssige og effektive mekanismer til at fastfryse og konfiskere udenlandske aktiver, og at en omarbejdning af de eksisterende retlige rammer for EU derfor bør overvejes; understreger, at Rådets afgørelse 2007/845/RIA bør gennemføres som en hastesag for at sikre, at alle medlemsstater etablerer eller udpeger kontorer for inddrivelse; |
| --- | --- |

72.

understreger, at det er yderst vigtigt at indføre hensigtsmæssige og effektive mekanismer til at fastfryse og konfiskere udenlandske aktiver, og at en omarbejdning af de eksisterende retlige rammer for EU derfor bør overvejes; understreger, at Rådets afgørelse 2007/845/RIA bør gennemføres som en hastesag for at sikre, at alle medlemsstater etablerer eller udpeger kontorer for inddrivelse;

| 73. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge Parlamentet en detaljeret analyse af det system eller de systemer, der bruges inden for organiseret kriminalitet til at undergrave Fællesskabernes finansielle interesser; finder Europols årlige trusselsvurdering af organiseret kriminalitet (OCTA) nyttig men ikke tilstrækkelig i denne henseende; |
| --- | --- |

73.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at forelægge Parlamentet en detaljeret analyse af det system eller de systemer, der bruges inden for organiseret kriminalitet til at undergrave Fællesskabernes finansielle interesser; finder Europols årlige trusselsvurdering af organiseret kriminalitet (OCTA) nyttig men ikke tilstrækkelig i denne henseende;

| 74. | beklager, at konventionen af 1995 om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og protokollerne hertil af 1996 og 2007 stadig ikke er blevet ratificeret af Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Malta og Polen, at den ene af de to protokoller ikke er blevet ratificeret af Estland og Italien, og at gennemførelsen af bestemmelserne er mangelfuld i syv medlemsstater; |
| --- | --- |

74.

beklager, at konventionen af 1995 om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og protokollerne hertil af 1996 og 2007 stadig ikke er blevet ratificeret af Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Malta og Polen, at den ene af de to protokoller ikke er blevet ratificeret af Estland og Italien, og at gennemførelsen af bestemmelserne er mangelfuld i syv medlemsstater;

*

* *

| 75. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Domstolen, Revisionsretten, Overvågningsudvalget for OLAF og OLAF. |
| --- | --- |

75.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Domstolen, Revisionsretten, Overvågningsudvalget for OLAF og OLAF.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/olaf_aar.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(3)  EUT C 286 af 10.11.2008, s. 1.

(4)  EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1.

(5)  EFT L 264 af 15.10.2003, s. 1.

(6)  EUT L 355 af 15.12.2006, s. 56.

(7)  Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

(8)  EUT L 371 af 27.12.2006, s. 1.

(9)  Frankrig, Irland, Sverige, Spanien, Letland og Luxembourg; efter november 2008 er situationen forbedret, idet Tyskland og Estland bruger elektronisk indberetning og ikke papirindberetning.

(10)  Rettidig indberetning er især et problem i Spanien, Frankrig og Nederlandene.

(11)  Spanien, Frankrig, Irland og Luxembourg.

(12)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0051.

(13)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

(14)  Kroatien, Ungarn, Slovakiet, Bulgarien og Polen overholdt ikke indberetningsfristerne.

(15)  EUT L 344 af 20.12.2008, s. 12.

(16)  EUT C 314 af 9.12.2008, s. 3.

(17)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

(18)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0553.

(19)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

(20)  EUT C 227 E af 4.9.2008, s. 147.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/72

---

Freadg, den 24. april 2009Parlamentarisk immunitet i Polen

P6_TA(2009)0316

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om parlamentarisk immunitet i Polen (2008/2232(INI))

2010/C 184 E/15

Europa-Parlamentet,

der henviser til artikel 9 og 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter,

der henviser til artikel 12, stk. 3, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne i Europa-Parlamentet,

der henviser til artikel 105 i Republikken Polens forfatning af 2. april 1997,

der henviser til artikel 7b i den polske lov af 9. maj 1996 om udførelse af mandatet som medlem af Sejm eller senatet,

der henviser til artikel 9 og 142 i den polske lov af 23. januar 2004 om valg til Europa-Parlamentet,

der henviser til sin beslutning af 23. juni 2005 om ændring af afgørelsen af 4. juni 2003 om vedtagelse af statutten for Europa-Parlamentets medlemmer (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 6, 7 og 45,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0205/2009),

| A. | der henviser til, at Parlamentet og dets Retsudvalg, som det kompetente udvalg, i den indeværende valgperiode har behandlet anmodninger om ophævelse af immuniteten for medlemmer valgt i Polen, og er stødt på visse vanskeligheder, hvad angår fortolkningen af lovbestemmelser, der kan finde anvendelse på disse medlemmer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentet og dets Retsudvalg, som det kompetente udvalg, i den indeværende valgperiode har behandlet anmodninger om ophævelse af immuniteten for medlemmer valgt i Polen, og er stødt på visse vanskeligheder, hvad angår fortolkningen af lovbestemmelser, der kan finde anvendelse på disse medlemmer,

| B. | der henviser til, at det kompetente udvalg især er blevet anmodet om at træffe afgørelse om, hvorvidt anmodninger om ophævelse af immunitet, der er fremsat direkte af privatpersoner til formanden for Europa-Parlamentet, kan antages til behandling; der henviser til, at privatpersoner i henhold til polsk lovgivning har ret til at indgive en direkte anmodning til begge kamre i det polske parlament (Sejm eller Senat) om ophævelse af immuniteten for et af dets medlemmer i tilfælde af lovovertrædelser, der kan være undergivet privat påtale, og henviser til at de relevante bestemmelser i polsk lovgivning tilsyneladende ikke klart tager hensyn til alle de mulige scenarier i straffesager vedrørende lovovertrædelser, der er undergivet privat påtale, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det kompetente udvalg især er blevet anmodet om at træffe afgørelse om, hvorvidt anmodninger om ophævelse af immunitet, der er fremsat direkte af privatpersoner til formanden for Europa-Parlamentet, kan antages til behandling; der henviser til, at privatpersoner i henhold til polsk lovgivning har ret til at indgive en direkte anmodning til begge kamre i det polske parlament (Sejm eller Senat) om ophævelse af immuniteten for et af dets medlemmer i tilfælde af lovovertrædelser, der kan være undergivet privat påtale, og henviser til at de relevante bestemmelser i polsk lovgivning tilsyneladende ikke klart tager hensyn til alle de mulige scenarier i straffesager vedrørende lovovertrædelser, der er undergivet privat påtale,

| C. | der henviser til, at disse bestemmelser også finder anvendelse på medlemmer af Europa-Parlamentet, der er valgt i Polen, men at antagelsen af disse anmodninger til behandling rejser vanskelige spørgsmål i forbindelse med forretningsordenen, navnlig artikel 6, stk. 2, der henviser til »en kompetent myndighed«, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse bestemmelser også finder anvendelse på medlemmer af Europa-Parlamentet, der er valgt i Polen, men at antagelsen af disse anmodninger til behandling rejser vanskelige spørgsmål i forbindelse med forretningsordenen, navnlig artikel 6, stk. 2, der henviser til »en kompetent myndighed«,

| D. | der henviser til, at det kompetente udvalg i henhold til forretningsordenens artikel 7, stk. 7, har beføjelse til at efterprøve, hvorvidt en anmodning om ophævelse af immuniteten kan antages til behandling, herunder spørgsmålet om den nationale myndigheds kompetence til at indgive en sådan anmodning; der henviser til, at en åbenbar modstrid mellem de relevante bestemmelser i den polske lovgivning og forretningsordenen i henhold til de nuværende bestemmelser imidlertid vil skulle løses ved at fastslå, at anmodninger om ophævelse af immuniteten fra privatpersoner ikke kan antages til behandling, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det kompetente udvalg i henhold til forretningsordenens artikel 7, stk. 7, har beføjelse til at efterprøve, hvorvidt en anmodning om ophævelse af immuniteten kan antages til behandling, herunder spørgsmålet om den nationale myndigheds kompetence til at indgive en sådan anmodning; der henviser til, at en åbenbar modstrid mellem de relevante bestemmelser i den polske lovgivning og forretningsordenen i henhold til de nuværende bestemmelser imidlertid vil skulle løses ved at fastslå, at anmodninger om ophævelse af immuniteten fra privatpersoner ikke kan antages til behandling,

| E. | der henviser til, at formålet med forretningsordenens artikel 6, stk. 2, er at sikre, at Parlamentet kun modtager anmodninger i sager, der allerede har været genstand for medlemsstatens myndigheders opmærksomhed; der henviser til, at det også sikrer Parlamentet, at de anmodninger om ophævelse af immuniteten, som det modtager både materielt og processuelt, er i overensstemmelse med national ret, hvilket endvidere er en yderligere garanti for, at Parlamentet, når det træffer afgørelse i henhold til sine immunitetsprocedurer, iagttager både medlemsstatens nationale lovgivning og sine egne beføjelser; der henviser til, at der i andre bestemmelser i artikel 6 og 7 tydeligt henvises til begrebet »myndighed« i forbindelse med procedurer vedrørende immunitet, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at formålet med forretningsordenens artikel 6, stk. 2, er at sikre, at Parlamentet kun modtager anmodninger i sager, der allerede har været genstand for medlemsstatens myndigheders opmærksomhed; der henviser til, at det også sikrer Parlamentet, at de anmodninger om ophævelse af immuniteten, som det modtager både materielt og processuelt, er i overensstemmelse med national ret, hvilket endvidere er en yderligere garanti for, at Parlamentet, når det træffer afgørelse i henhold til sine immunitetsprocedurer, iagttager både medlemsstatens nationale lovgivning og sine egne beføjelser; der henviser til, at der i andre bestemmelser i artikel 6 og 7 tydeligt henvises til begrebet »myndighed« i forbindelse med procedurer vedrørende immunitet,

| F. | der henviser til, at det er utilfredsstillende at betragte anmodninger om ophævelse af immuniteten fra privatpersoner som uantagelige til behandling, idet dette kan indvirke på deres rettigheder i retssager og udelukke anklagere i visse sager fra at anmode om ophævelse af immunitet; der henviser til, at dette kan anses for at medføre urimelig og ulige behandling af ansøgerne, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er utilfredsstillende at betragte anmodninger om ophævelse af immuniteten fra privatpersoner som uantagelige til behandling, idet dette kan indvirke på deres rettigheder i retssager og udelukke anklagere i visse sager fra at anmode om ophævelse af immunitet; der henviser til, at dette kan anses for at medføre urimelig og ulige behandling af ansøgerne,

| G. | der henviser til, at det imidlertid bør være muligt for medlemsstaterne at fastsætte bestemmelser for udøvelsen af sådanne rettigheder i forbindelse med medlemmer af Europa-Parlamentet i lyset af reglerne og procedurerne for dets funktionsmåde, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det imidlertid bør være muligt for medlemsstaterne at fastsætte bestemmelser for udøvelsen af sådanne rettigheder i forbindelse med medlemmer af Europa-Parlamentet i lyset af reglerne og procedurerne for dets funktionsmåde,

| H. | der henviser til, at 25 medlemsstater ved skrivelse af 29. september 2004 og af 9. marts 2005 i henhold til forretningsordenens artikel 7, stk. 12, blev opfordret til at oplyse, hvilke myndigheder, der har kompetence til at indgive en anmodning om ophævelse af et medlems immunitet; der henviser til, at det til dato kun er Østrig, Belgien, Den Tjekkiske Republik, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Italien, Litauen, Nederlandene, Portugal, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige, der har afgivet svar, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 25 medlemsstater ved skrivelse af 29. september 2004 og af 9. marts 2005 i henhold til forretningsordenens artikel 7, stk. 12, blev opfordret til at oplyse, hvilke myndigheder, der har kompetence til at indgive en anmodning om ophævelse af et medlems immunitet; der henviser til, at det til dato kun er Østrig, Belgien, Den Tjekkiske Republik, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Tyskland, Grækenland, Ungarn, Italien, Litauen, Nederlandene, Portugal, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige, der har afgivet svar,

| I. | der henviser til, at det kompetente udvalg i sine drøftelser også behandlede spørgsmålet om de mulige følger af en ophævelse af immuniteten for medlemmer af Europa-Parlamentet valgt i Polen, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det kompetente udvalg i sine drøftelser også behandlede spørgsmålet om de mulige følger af en ophævelse af immuniteten for medlemmer af Europa-Parlamentet valgt i Polen,

| J. | der henviser til, at såfremt et medlem er findes skyldig af en domstol og straffes for en forsætlig lovovertrædelse i en sag rejst af en offentlig anklagemyndighed, kan en ophævelse af immuniteten føre til en automatisk fortabelse af valgbarhed, hvilket igen fører til, at medlemmet mister sit mandat i Parlamentet, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at såfremt et medlem er findes skyldig af en domstol og straffes for en forsætlig lovovertrædelse i en sag rejst af en offentlig anklagemyndighed, kan en ophævelse af immuniteten føre til en automatisk fortabelse af valgbarhed, hvilket igen fører til, at medlemmet mister sit mandat i Parlamentet,

| K. | der henviser til, at denne automatik de facto er en yderligere straf, der idømmes sammen med dommen, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at denne automatik de facto er en yderligere straf, der idømmes sammen med dommen,

| L. | der henviser til, til, at selv mindre lovovertrædelser i praksis kan føre til fortabelse af valgbarhed, på trods af kravet om, at en lovovertrædelse kun kan føre til fortabelse af valgbarhed, hvis den er undergivet offentlig påtale og begået forsætligt, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, til, at selv mindre lovovertrædelser i praksis kan føre til fortabelse af valgbarhed, på trods af kravet om, at en lovovertrædelse kun kan føre til fortabelse af valgbarhed, hvis den er undergivet offentlig påtale og begået forsætligt,

| M. | der henviser til, at der ikke findes tilsvarende bestemmelser, der finder anvendelse på medlemmer af det polske Sejm eller senat, der ikke ophører med at være valgbare i sådanne tilfælde, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der ikke findes tilsvarende bestemmelser, der finder anvendelse på medlemmer af det polske Sejm eller senat, der ikke ophører med at være valgbare i sådanne tilfælde,

| N. | der henviser til, at medlemsstaterne frit kan vedtage bestemmelser om at trække et medlem af Europa-Parlamentets mandat tilbage, når medlemmets mandat som følge heraf bliver ledigt; henviser imidlertid til, at ligebehandlingsprincippet, der er et af de grundlæggende principper i EU-retten, kræver, at ens situationer behandles ens, og at der er en åbenbar forskel i behandlingen af medlemmer af det polske Sejm eller senat på den ene side og medlemmer af Europa-Parlamentet valgt i Polen på den anden side, for så vidt angår fortabelse af valgbarhed; der henviser til, at fortabelse af valgbarhed direkte og automatisk fører til, at det pågældende medlem fortaber sit mandat og ikke kan genvælges, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at medlemsstaterne frit kan vedtage bestemmelser om at trække et medlem af Europa-Parlamentets mandat tilbage, når medlemmets mandat som følge heraf bliver ledigt; henviser imidlertid til, at ligebehandlingsprincippet, der er et af de grundlæggende principper i EU-retten, kræver, at ens situationer behandles ens, og at der er en åbenbar forskel i behandlingen af medlemmer af det polske Sejm eller senat på den ene side og medlemmer af Europa-Parlamentet valgt i Polen på den anden side, for så vidt angår fortabelse af valgbarhed; der henviser til, at fortabelse af valgbarhed direkte og automatisk fører til, at det pågældende medlem fortaber sit mandat og ikke kan genvælges,

| O. | der henviser til, at Kommissionen blev gjort opmærksom på denne forskelsbehandling ved en mundtlig forespørgsel, der blev fremsat af ordføreren for Retsudvalget, på udvalgets vegne, og drøftet i Europa-Parlamentet; der henviser til, at den retlige situation desuagtet er forblevet, som den var, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen blev gjort opmærksom på denne forskelsbehandling ved en mundtlig forespørgsel, der blev fremsat af ordføreren for Retsudvalget, på udvalgets vegne, og drøftet i Europa-Parlamentet; der henviser til, at den retlige situation desuagtet er forblevet, som den var,

| P. | der henviser til, at ligebehandling af medlemmer af det nationale parlament og medlemmer af Europa-Parlamentet bør sikres snarest muligt, navnlig med henblik på det kommende valg i 2009, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ligebehandling af medlemmer af det nationale parlament og medlemmer af Europa-Parlamentet bør sikres snarest muligt, navnlig med henblik på det kommende valg i 2009,

| 1. | opfordrer Kommissionen til nærmere at undersøge forskellene mellem den retlige situation for medlemmer af Europa-Parlamentet valgt i Polen og for medlemmer af det polske Sejm og senat og til snarest at tage kontakt med de kompetente myndigheder i Polen med henblik på at fastslå, hvorledes denne åbenbare forskelsbehandling mellem medlemmerne af de to parlamenter vedrørende deres valgbarhed kan fjernes; |
| --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen til nærmere at undersøge forskellene mellem den retlige situation for medlemmer af Europa-Parlamentet valgt i Polen og for medlemmer af det polske Sejm og senat og til snarest at tage kontakt med de kompetente myndigheder i Polen med henblik på at fastslå, hvorledes denne åbenbare forskelsbehandling mellem medlemmerne af de to parlamenter vedrørende deres valgbarhed kan fjernes;

| 2. | opfordrer særskilt Republikken Polen til at vurdere den nuværende situation, hvor betingelserne for valgbarhed og fortabelse af mandat for medlemmer af de to parlamentariske forsamlinger klart er forskellige, og til at træffe foranstaltninger med henblik på at bringe denne forskelsbehandling til ophør; |
| --- | --- |

2.

opfordrer særskilt Republikken Polen til at vurdere den nuværende situation, hvor betingelserne for valgbarhed og fortabelse af mandat for medlemmer af de to parlamentariske forsamlinger klart er forskellige, og til at træffe foranstaltninger med henblik på at bringe denne forskelsbehandling til ophør;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre sammenlignende undersøgelser med henblik på at fastslå, hvorvidt forskelsbehandling mellem medlemmer i nationale parlamenter og medlemmer af Europa-Parlamentet eksisterer i de medlemsstater, der er tiltrådt Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller senere, samt at meddele Parlamentet resultaterne af denne undersøgelse; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre sammenlignende undersøgelser med henblik på at fastslå, hvorvidt forskelsbehandling mellem medlemmer i nationale parlamenter og medlemmer af Europa-Parlamentet eksisterer i de medlemsstater, der er tiltrådt Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller senere, samt at meddele Parlamentet resultaterne af denne undersøgelse;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at respektere de rettigheder, som udspringer af EU-borgerskabet, herunder valgret og valgbarhed i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, og som har særlig betydning forud for valget i 2009, herunder princippet om ligebehandling af personer i ens situationer; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til at respektere de rettigheder, som udspringer af EU-borgerskabet, herunder valgret og valgbarhed i forbindelse med valg til Europa-Parlamentet, og som har særlig betydning forud for valget i 2009, herunder princippet om ligebehandling af personer i ens situationer;

| 5. | anmoder medlemsstaterne og navnlig Republikken Polen om at sikre, at der indføres proceduremæssige foranstaltninger, der sikrer, at anmodninger om ophævelse af immuniteten for medlemmer af Europa-Parlamentet altid fremsendes af »den kompetente myndighed« i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 6, stk. 2, med henblik på at garantere, at de materielle og processuelle bestemmelser i national ret iagttages, herunder privatpersoners processuelle rettigheder, og Parlamentets prærogativer; |
| --- | --- |

5.

anmoder medlemsstaterne og navnlig Republikken Polen om at sikre, at der indføres proceduremæssige foranstaltninger, der sikrer, at anmodninger om ophævelse af immuniteten for medlemmer af Europa-Parlamentet altid fremsendes af »den kompetente myndighed« i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 6, stk. 2, med henblik på at garantere, at de materielle og processuelle bestemmelser i national ret iagttages, herunder privatpersoners processuelle rettigheder, og Parlamentets prærogativer;

| 6. | opfordrer med henblik på at undgå enhver tvivl medlemsstaterne til at oplyse Europa-Parlamentet om, hvilke myndigheder, der er kompetente til at indgive en anmodning om ophævelse af et medlems immunitet; |
| --- | --- |

6.

opfordrer med henblik på at undgå enhver tvivl medlemsstaterne til at oplyse Europa-Parlamentet om, hvilke myndigheder, der er kompetente til at indgive en anmodning om ophævelse af et medlems immunitet;

| 7. | gentager, at der er behov for en fælles statut for Europa-Parlamentets medlemmer, og minder i den forbindelse om det tilsagn, der blev givet af repræsentanter for medlemsstaterne under et møde i Rådet den 3. juni 2005, om at behandle Parlamentets anmodning om en ændring af de relevante bestemmelser i protokollen fra 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, for så vidt angår den del heraf, der omhandler medlemmer af Europa-Parlamentet, med henblik på snarest muligt at nå frem til en konklusion; |
| --- | --- |

7.

gentager, at der er behov for en fælles statut for Europa-Parlamentets medlemmer, og minder i den forbindelse om det tilsagn, der blev givet af repræsentanter for medlemsstaterne under et møde i Rådet den 3. juni 2005, om at behandle Parlamentets anmodning om en ændring af de relevante bestemmelser i protokollen fra 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, for så vidt angår den del heraf, der omhandler medlemmer af Europa-Parlamentet, med henblik på snarest muligt at nå frem til en konklusion;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, De Europæiske Fællesskabers Domstol, den Europæiske Ombudsmand samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, De Europæiske Fællesskabers Domstol, den Europæiske Ombudsmand samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 133 E af 8.6.2006, s. 48.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/75

---

Freadg, den 24. april 2009Styring i forbindelse med den fælles fiskeripolitik

P6_TA(2009)0317

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om styring i forbindelse med den fælles fiskeripolitik: Europa-Parlamentet, regionale rådgivende råd og øvrige aktører (2008/2223(INI))

2010/C 184 E/16

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1),

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 657/2000 af 27. marts 2000 om en forbedring af dialogen med fiskerisektoren og de involverede kredse om den fælles fiskeripolitik (2),

der henviser til Kommissionens afgørelser 71/128/EØF, 1999/478/EF og 2004/864/EF,

der henviser til Kommissionens afgørelse 93/619/EF, fornyet i 2005 ved Kommissionens afgørelse 2005/629/EF,

der henviser til Kommissionens afgørelser 74/441/EØF og 98/500/EF,

der henviser til Rådets afgørelse 2004/585/EF af 19. juli 2004 om oprettelse af regionale rådgivende råd som led i den fælles fiskeripolitik (3) ændret ved Rådets afgørelse 2007/409/EF af 11. juni 2007 (4),

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 17. juni 2008 om rapport om de regionale rådgivende råds virke (KOM(2008)0364),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A6-0187/2009),

| A. | der henviser til, at institutionel styring af den fælles fiskeripolitik omfatter Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur (ACFA), Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF), Sektordialogudvalget inden for Havfiskeriet (SSDC), samt de regionale rådgivende råd, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at institutionel styring af den fælles fiskeripolitik omfatter Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur (ACFA), Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF), Sektordialogudvalget inden for Havfiskeriet (SSDC), samt de regionale rådgivende råd,

| B. | der henviser til, at styringen af den fælles fiskeripolitik også omfatter medlemsstaternes nationale og regionale administrationer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at styringen af den fælles fiskeripolitik også omfatter medlemsstaternes nationale og regionale administrationer,

| C. | der henviser til, at Fællesskabet deltager i adskillige regionale fiskeriorganisationer, samt at der ligeledes er indgået fiskeripartnerskabsaftaler med tredjelande, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Fællesskabet deltager i adskillige regionale fiskeriorganisationer, samt at der ligeledes er indgået fiskeripartnerskabsaftaler med tredjelande,

| D. | der henviser til, at Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten fortsat ville være udelukket fra fastsættelsen af samlede tilladte fangstmængder (TAC) og kvoter, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten fortsat ville være udelukket fra fastsættelsen af samlede tilladte fangstmængder (TAC) og kvoter,

| E. | der henviser til, at medlemmer af Parlamentets deltagelse i møder i regionale fiskeriorganisationer kun foregår ad hoc, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemmer af Parlamentets deltagelse i møder i regionale fiskeriorganisationer kun foregår ad hoc,

| F. | der henviser til, at kommunikation om, hvorledes fiskeripartnerskabsaftaler reelt fungerer, herunder arbejdet i fælles overvågningsudvalg -, kunne være mere tilfredsstillende, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kommunikation om, hvorledes fiskeripartnerskabsaftaler reelt fungerer, herunder arbejdet i fælles overvågningsudvalg -, kunne være mere tilfredsstillende,

| G. | der henviser til, at STECF blev dannet i 1993, at en Rådgivende Komité for Fiskeri blev oprettet i 1971 og omdøbt til Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur (AFCA) i 1999, mens Sektordialogudvalget inden for Havfiskeriet så dagens lys i 1999 til afløsning for Det Paritetiske Udvalg, der havde eksisteret siden 1974, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at STECF blev dannet i 1993, at en Rådgivende Komité for Fiskeri blev oprettet i 1971 og omdøbt til Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur (AFCA) i 1999, mens Sektordialogudvalget inden for Havfiskeriet så dagens lys i 1999 til afløsning for Det Paritetiske Udvalg, der havde eksisteret siden 1974,

| H. | der henviser til, at alle syv regionale rådgivende råd nu er operationelle, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at alle syv regionale rådgivende råd nu er operationelle,

| I. | der henviser til, at der er blevet oprettet en fælleskomité for de regionalt rådgivende råd, som har koordineringsmøder med Kommissionen, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er blevet oprettet en fælleskomité for de regionalt rådgivende råd, som har koordineringsmøder med Kommissionen,

| J. | der henviser til, at Kommissionen for nylig har evalueret AFCA og de regionale rådgivende råd, men endnu ikke arbejdet i STECF, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen for nylig har evalueret AFCA og de regionale rådgivende råd, men endnu ikke arbejdet i STECF,

| K. | der henviser til, at evalueringen af AFCA har medført en række operationelle henstillinger og forslag om dets fremtidsperspektiver på lang sigt, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at evalueringen af AFCA har medført en række operationelle henstillinger og forslag om dets fremtidsperspektiver på lang sigt,

| L. | der henviser til, at evalueringen af de regionale rådgivende råd har været positiv, men at Kommissionen har peget på en række foranstaltninger til forbedring af deres arbejde, som ikke kræver ny lovgivning, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at evalueringen af de regionale rådgivende råd har været positiv, men at Kommissionen har peget på en række foranstaltninger til forbedring af deres arbejde, som ikke kræver ny lovgivning,

| M. | der henviser til, at alle parter er enige om, at en mere intensiv dialog mellem eksperter og fiskere er påkrævet, samt at de regionale rådgivende råd ligeledes har efterlyst et bedre socioøkonomisk grundlag for beslutningstagningen, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at alle parter er enige om, at en mere intensiv dialog mellem eksperter og fiskere er påkrævet, samt at de regionale rådgivende råd ligeledes har efterlyst et bedre socioøkonomisk grundlag for beslutningstagningen,

| N. | der henviser til, at regionale rådgivende råd og medlemmer af Parlamentet har udtrykt et ønske om mere formelle forbindelser, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at regionale rådgivende råd og medlemmer af Parlamentet har udtrykt et ønske om mere formelle forbindelser,

| O. | der henviser til, at begrænsede midler og Kommissionens alt for bureaukratiske og ufleksible forvaltning af og finanskontrol med de midler, der er afsat til de regionale rådgivende råd, gør det vanskeligt for disse at udfolde øget aktivitet, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at begrænsede midler og Kommissionens alt for bureaukratiske og ufleksible forvaltning af og finanskontrol med de midler, der er afsat til de regionale rådgivende råd, gør det vanskeligt for disse at udfolde øget aktivitet,

| P. | der henviser til, at Kommissionen efter sigende vil lytte til Parlamentets, Rådets og de berørte parters synspunkter, inden nye retsregler indføres, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen efter sigende vil lytte til Parlamentets, Rådets og de berørte parters synspunkter, inden nye retsregler indføres,

| Q. | der henviser til, at Kommissionens repræsentanter hyppigt undlader at deltage i møderne i de regionale rådgivende råds arbejdsgrupper, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kommissionens repræsentanter hyppigt undlader at deltage i møderne i de regionale rådgivende råds arbejdsgrupper,

| R. | der henviser til, at der imidlertid allerede foreligger bevis for, at øget overholdelse af den fælles fiskeripolitiks bestemmelser skyldes, at de berørte parter inddrages i udarbejdelsen og gennemførelsen heraf, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der imidlertid allerede foreligger bevis for, at øget overholdelse af den fælles fiskeripolitiks bestemmelser skyldes, at de berørte parter inddrages i udarbejdelsen og gennemførelsen heraf,

| S. | der henviser til, at der findes utallige former for fiskeri inden for Fællesskabet, som hver har deres eget særpræg, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der findes utallige former for fiskeri inden for Fællesskabet, som hver har deres eget særpræg,

| T. | der henviser til, at der allerede er indledt høringer om reformen af den fælles fiskeripolitik, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der allerede er indledt høringer om reformen af den fælles fiskeripolitik,

| U. | der henviser til, at der ikke altid i behørig grad tages hensyn til de regionale rådgivende råds henstillinger, især når disse ikke er vedtaget med enstemmighed af eksekutivkomiteerne, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der ikke altid i behørig grad tages hensyn til de regionale rådgivende råds henstillinger, især når disse ikke er vedtaget med enstemmighed af eksekutivkomiteerne,

| 1. | anmoder om, at medlemmerne af dets Fiskeriudvalg gives observatørstatus ved fiskeriministrenes møder i Rådet; |
| --- | --- |

1.

anmoder om, at medlemmerne af dets Fiskeriudvalg gives observatørstatus ved fiskeriministrenes møder i Rådet;

| 2. | opfordrer Rådet, Kommissionen og Parlamentet til at afslutte arbejdet med henblik på at nå frem til en egentlig aftale om regler for deltagelse af medlemmer af Parlamentets Fiskeriudvalg i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer og andre internationale organisationer, som på deres møder drøfter emner af relevans for den fælles fiskeripolitik, uden at det på nogen måde berører deres nuværende observatørstatus på de møder, hvor der er indgået aftale om en sådan ordning; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet, Kommissionen og Parlamentet til at afslutte arbejdet med henblik på at nå frem til en egentlig aftale om regler for deltagelse af medlemmer af Parlamentets Fiskeriudvalg i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer og andre internationale organisationer, som på deres møder drøfter emner af relevans for den fælles fiskeripolitik, uden at det på nogen måde berører deres nuværende observatørstatus på de møder, hvor der er indgået aftale om en sådan ordning;

| 3. | opfordrer desuden Rådet samt Kommissionen og Parlamentet til at acceptere, at medlemmerne af Parlamentets Fiskeriudvalg deltager i de blandede udvalg, der indgår i fiskeripartnerskabsaftalerne, så de kan føre det nødvendige tilsyn med overholdelsen af disse aftaler; henviser i denne forbindelse til, at Parlamentets beføjelser vil blive udvidet betydeligt med Lissabontraktatens ikrafttræden, idet fiskeripartnerskabsaftalerne skal godkendes efter proceduren med samstemmende udtalelse; |
| --- | --- |

3.

opfordrer desuden Rådet samt Kommissionen og Parlamentet til at acceptere, at medlemmerne af Parlamentets Fiskeriudvalg deltager i de blandede udvalg, der indgår i fiskeripartnerskabsaftalerne, så de kan føre det nødvendige tilsyn med overholdelsen af disse aftaler; henviser i denne forbindelse til, at Parlamentets beføjelser vil blive udvidet betydeligt med Lissabontraktatens ikrafttræden, idet fiskeripartnerskabsaftalerne skal godkendes efter proceduren med samstemmende udtalelse;

| 4. | fremhæver betydningen af at sikre en mere regelmæssig deltagelse af Kommissionens repræsentanter i møderne i de regionale rådgivende råds arbejdsgrupper og i eksekutivkomiteerne; |
| --- | --- |

4.

fremhæver betydningen af at sikre en mere regelmæssig deltagelse af Kommissionens repræsentanter i møderne i de regionale rådgivende råds arbejdsgrupper og i eksekutivkomiteerne;

| 5. | anmoder Kommissionen om at underrette Parlamentet om alle høringer vedrørende den fælles fiskeripolitik og havpolitik; |
| --- | --- |

5.

anmoder Kommissionen om at underrette Parlamentet om alle høringer vedrørende den fælles fiskeripolitik og havpolitik;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at foretage en evaluering af STECF; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at foretage en evaluering af STECF;

| 7. | noterer sig resultatet af evalueringen af AFCA, samt at Kommissionen afventer AFCA's egne henstillinger vedrørende:






  — | en klarere definition af dens rolle og målsætninger, med en repræsentativ sammensætning, der på fyldestgørende vis afspejler disse, samt en reel repræsentativ og mere intensiv deltagelse fra de nye medlemsstaters side; |
| --- | --- | --- |

7.

noterer sig resultatet af evalueringen af AFCA, samt at Kommissionen afventer AFCA's egne henstillinger vedrørende:

—

en klarere definition af dens rolle og målsætninger, med en repræsentativ sammensætning, der på fyldestgørende vis afspejler disse, samt en reel repræsentativ og mere intensiv deltagelse fra de nye medlemsstaters side;

| — | dens arbejdsmetoder med hensyn til opdelingen af aktivitet mellem plenarmøder og arbejdsgrupper, antallet heraf og indlæg, samt deres procedurer; |
| --- | --- |

—

dens arbejdsmetoder med hensyn til opdelingen af aktivitet mellem plenarmøder og arbejdsgrupper, antallet heraf og indlæg, samt deres procedurer;

| — | bedre formulering af spørgsmål stilet til den; |
| --- | --- |

—

bedre formulering af spørgsmål stilet til den;

| — | forbedret kommunikation og information ved brug af elektroniske medier, mere direkte adgang til data og forbedrede oversættelses- og tolkefaciliteter; |
| --- | --- |

—

forbedret kommunikation og information ved brug af elektroniske medier, mere direkte adgang til data og forbedrede oversættelses- og tolkefaciliteter;

| — | tilstrækkelig økonomisk støtte og optimale midler til opretholdelse af støttefunktioner; |
| --- | --- |

—

tilstrækkelig økonomisk støtte og optimale midler til opretholdelse af støttefunktioner;

| 8. | understreger betydningen af at undgå overlapning, især med arbejdet i de regionale rådgivende råd; |
| --- | --- |

8.

understreger betydningen af at undgå overlapning, især med arbejdet i de regionale rådgivende råd;

| 9. | betoner, at fiskerisektorens deltagelse i de afgørelser, der berører den, fortsat anses for mangelfuld; understreger forskellene - med hensyn til rolle og funktion - mellem ACFA og de regionale rådgivende råd, idet den førstnævnte rådgiver om den fælles fiskeripolitik som sådan og dækker hele Fællesskabet, mens de sidstnævnte yder specifik rådgivning inden for deres indflydelsessfærer; mener derfor, at sameksistensen af de forskellige rådgivende organer bidrager til at sikre overensstemmelse med hav- og marinpolitik, samt integreret kystzoneforvaltning; |
| --- | --- |

9.

betoner, at fiskerisektorens deltagelse i de afgørelser, der berører den, fortsat anses for mangelfuld; understreger forskellene - med hensyn til rolle og funktion - mellem ACFA og de regionale rådgivende råd, idet den førstnævnte rådgiver om den fælles fiskeripolitik som sådan og dækker hele Fællesskabet, mens de sidstnævnte yder specifik rådgivning inden for deres indflydelsessfærer; mener derfor, at sameksistensen af de forskellige rådgivende organer bidrager til at sikre overensstemmelse med hav- og marinpolitik, samt integreret kystzoneforvaltning;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at tage følgende skridt med hensyn til de regionale rådgivende råd:






  — | at øge deres synlighed og tilskynde langt flere interessenter til at deltage; |
| --- | --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at tage følgende skridt med hensyn til de regionale rådgivende råd:

—

at øge deres synlighed og tilskynde langt flere interessenter til at deltage;

| — | at forbedre deres adgang til videnskabelig dokumentation og data, samt forbindelse til STECF; |
| --- | --- |

—

at forbedre deres adgang til videnskabelig dokumentation og data, samt forbindelse til STECF;

| — | at inddrage dem så tidligt som muligt i høringsprocessen; |
| --- | --- |

—

at inddrage dem så tidligt som muligt i høringsprocessen;

| — | at fastsætte benchmarks, som giver mulighed for dels at vurdere, hvorvidt deres rådgivning stemmer overens med den fælles fiskeripolitiks målsætninger, og dels at udspørge dem om brugen heraf; |
| --- | --- |

—

at fastsætte benchmarks, som giver mulighed for dels at vurdere, hvorvidt deres rådgivning stemmer overens med den fælles fiskeripolitiks målsætninger, og dels at udspørge dem om brugen heraf;

| 11. | anfører, at de regionale rådgivende råd er underfinansierede set i lyset af det arbejde, de udfører; gør opmærksom på, at Kommissionen har udarbejdet retningslinjer vedrørende økonomisk styring, men er af den opfattelse, at det er nødvendigt at drøfte dette spørgsmål mere indgående, og at man bør undersøge alternativer til det eksisterende system; |
| --- | --- |

11.

anfører, at de regionale rådgivende råd er underfinansierede set i lyset af det arbejde, de udfører; gør opmærksom på, at Kommissionen har udarbejdet retningslinjer vedrørende økonomisk styring, men er af den opfattelse, at det er nødvendigt at drøfte dette spørgsmål mere indgående, og at man bør undersøge alternativer til det eksisterende system;

| 12. | mener, at udvidet deltagelse i regionale rådgivende råd kræver en fornyet vurdering af deres sammensætning, men at den nuværende balance mellem fiskeindustrien og andre organisationer ikke bør forrykkes; |
| --- | --- |

12.

mener, at udvidet deltagelse i regionale rådgivende råd kræver en fornyet vurdering af deres sammensætning, men at den nuværende balance mellem fiskeindustrien og andre organisationer ikke bør forrykkes;

| 13. | er bekymret over, at bestemte organisationer, der indgår i de regionale lovgivende råd under kategorien »andre interessegrupper«, gentagne gange udnytter deres deltagelse til at blokere afgørelser, der er truffet af et flertal af repræsentanterne fra fiskerisektoren, og til at hindre vedtagelse af afgørelser med konsensus, selv om de er i mindretal; |
| --- | --- |

13.

er bekymret over, at bestemte organisationer, der indgår i de regionale lovgivende råd under kategorien »andre interessegrupper«, gentagne gange udnytter deres deltagelse til at blokere afgørelser, der er truffet af et flertal af repræsentanterne fra fiskerisektoren, og til at hindre vedtagelse af afgørelser med konsensus, selv om de er i mindretal;

| 14. | kræver tættere forbindelser mellem de regionale rådgivende råd og Parlamentet, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg; |
| --- | --- |

14.

kræver tættere forbindelser mellem de regionale rådgivende råd og Parlamentet, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg;

| 15. | kræver en opdeling af tekniske og politiske afgørelser; de politiske afgørelser bør træffes ud fra en regional synsvinkel og tekniske afgørelser ud fra en videnskabelig synsvinkel; |
| --- | --- |

15.

kræver en opdeling af tekniske og politiske afgørelser; de politiske afgørelser bør træffes ud fra en regional synsvinkel og tekniske afgørelser ud fra en videnskabelig synsvinkel;

| 16. | anmoder Fiskeriudvalget om i overensstemmelse med de forskriftsmæssige godkendelsesprocedurer:






  — | at udpege et eller flere medlemmer af Fiskeriudvalget som forbindelsesled til hvert regionalt rådgivende råd, samt at rapportere om dets aktiviteter; |
| --- | --- | --- |

16.

anmoder Fiskeriudvalget om i overensstemmelse med de forskriftsmæssige godkendelsesprocedurer:

—

at udpege et eller flere medlemmer af Fiskeriudvalget som forbindelsesled til hvert regionalt rådgivende råd, samt at rapportere om dets aktiviteter;

| — | at sikre, at regionale rådgivende råd regelmæssigt indbydes til at deltage i Fiskeriudvalgets arbejde med henblik på at rådgive eller komme med henstillinger, især når der på dagsordenen er opført emner, som de er involveret i som rådgivere, eller som er omfattet af deres henstillinger; |
| --- | --- |

—

at sikre, at regionale rådgivende råd regelmæssigt indbydes til at deltage i Fiskeriudvalgets arbejde med henblik på at rådgive eller komme med henstillinger, især når der på dagsordenen er opført emner, som de er involveret i som rådgivere, eller som er omfattet af deres henstillinger;

| — | at indføre en procedure, så sekretariaterne for Fiskeriudvalget, de regionale rådgivende råd og fælleskomitéen for de regionale rådgivende råd kan opretholde regelmæssige kontakter med henblik på at udveksle og indhente oplysninger i forbindelse med deres aktiviteter, rådgivning og henstillinger; |
| --- | --- |

—

at indføre en procedure, så sekretariaterne for Fiskeriudvalget, de regionale rådgivende råd og fælleskomitéen for de regionale rådgivende råd kan opretholde regelmæssige kontakter med henblik på at udveksle og indhente oplysninger i forbindelse med deres aktiviteter, rådgivning og henstillinger;

| — | at afholde en årlig konference med deltagelse af de regionale rådgivende råd og Kommissionen; |
| --- | --- |

—

at afholde en årlig konference med deltagelse af de regionale rådgivende råd og Kommissionen;

| 17. | opfordrer budgetmyndighederne til at afsætte tilstrækkelige midler til ovenstående; |
| --- | --- |

17.

opfordrer budgetmyndighederne til at afsætte tilstrækkelige midler til ovenstående;

| 18. | anmoder de regionale rådgivende råd om at holde medlemmerne af Fiskeriudvalget underrettet om deres aktiviteter, rådgivning og henstillinger, samt at indbyde dem til at deltage i deres møder; |
| --- | --- |

18.

anmoder de regionale rådgivende råd om at holde medlemmerne af Fiskeriudvalget underrettet om deres aktiviteter, rådgivning og henstillinger, samt at indbyde dem til at deltage i deres møder;

| 19. | henstiller, at fremtidig lovgivning vedrørende regionale rådgivende råd giver medlemmer af Parlamentet formel status som aktive observatører på deres møder; |
| --- | --- |

19.

henstiller, at fremtidig lovgivning vedrørende regionale rådgivende råd giver medlemmer af Parlamentet formel status som aktive observatører på deres møder;

| 20. | anmoder Kommissionen og fælleskomitéen for de regionale rådgivende råd om at nå til enighed om at lade medlemmer af Parlamentets Fiskeriudvalg deltage i deres koordineringsmøder; |
| --- | --- |

20.

anmoder Kommissionen og fælleskomitéen for de regionale rådgivende råd om at nå til enighed om at lade medlemmer af Parlamentets Fiskeriudvalg deltage i deres koordineringsmøder;

| 21. | fremhæver den fælles fiskeripolitiks betydning som et middel til at sikre de standarder, principper og regler, der gælder i alle Fællesskabets farvande og for alle fællesskabsfartøjer; |
| --- | --- |

21.

fremhæver den fælles fiskeripolitiks betydning som et middel til at sikre de standarder, principper og regler, der gælder i alle Fællesskabets farvande og for alle fællesskabsfartøjer;

| 22. | anmoder Kommissionen om fuldt ud at acceptere og respektere de regionale rådgivende råds rolle som rådgivere og med henblik på reformen af den fælles fiskeripolitik at foreslå, at de regionale rådgivende råd gradvist bør gives ledelsesansvar; |
| --- | --- |

22.

anmoder Kommissionen om fuldt ud at acceptere og respektere de regionale rådgivende råds rolle som rådgivere og med henblik på reformen af den fælles fiskeripolitik at foreslå, at de regionale rådgivende råd gradvist bør gives ledelsesansvar;

| 23. | mener ligeledes, at der med den kommende reform af den fælles fiskeripolitik fuldt ud bør drages fordel af konsolideringen af de regionale rådgivende råd med henblik på en gradvis decentralisering af den fælles fiskeripolitik, således at de fælles foranstaltninger, der vedtages, kan gennemføres i de forskellige områder i tråd med de særlige karakteristika, der er kendetegnende for forskellige former for fiskeri og fiskeforhold; |
| --- | --- |

23.

mener ligeledes, at der med den kommende reform af den fælles fiskeripolitik fuldt ud bør drages fordel af konsolideringen af de regionale rådgivende råd med henblik på en gradvis decentralisering af den fælles fiskeripolitik, således at de fælles foranstaltninger, der vedtages, kan gennemføres i de forskellige områder i tråd med de særlige karakteristika, der er kendetegnende for forskellige former for fiskeri og fiskeforhold;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de regionale rådgivende råd, Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur, Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektordialogudvalget inden for Havfiskeriet, samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de regionale rådgivende råd, Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur, Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektordialogudvalget inden for Havfiskeriet, samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

(2)  EFT L 80 af 31.3.2000, s. 7.

(3)  EUT L 256 af 3.8.2004, s. 17.

(4)  EUT L 155 af 15.6.2007, s. 68.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/79

---

Freadg, den 24. april 2009Betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne

P6_TA(2009)0327

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne

2010/C 184 E/17

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag af 8. april 2009 til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2009)0169),

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (1) og til Parlamentets holdning af 6. september 2001 til forslag til Rådets forordning om indførelse af en enhedsmekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (2),

der henviser til sin holdning af 20. november 2008 (3) til forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 og sin beslutning af samme dag om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (4),

der henviser til EF-traktatens artikel 100 og 119,

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Rådet allerede har fordoblet rammebeløbet for mellemfristet finansiel støtte til 25 000 000 000 EUR fra oprindeligt 12 000 000 000 EUR på grundlag af traktatens artikel 119 og 308 gennem vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1360/2008 af 2. december 2008 (5) om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådet allerede har fordoblet rammebeløbet for mellemfristet finansiel støtte til 25 000 000 000 EUR fra oprindeligt 12 000 000 000 EUR på grundlag af traktatens artikel 119 og 308 gennem vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1360/2008 af 2. december 2008 (5) om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002,

| B. | der henviser til, at Fællesskabet sammen med de ordninger, der var indgået af andre internationale finansinstitutter, ydede et lån til Ungarn på 6 500 000 000 EUR og til Letland på 3 100 000 000 EUR, og at nogle medlemsstater individuelt forpligtede sig til at stille yderligere 2 200 000 000 EUR til rådighed for Letland, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Fællesskabet sammen med de ordninger, der var indgået af andre internationale finansinstitutter, ydede et lån til Ungarn på 6 500 000 000 EUR og til Letland på 3 100 000 000 EUR, og at nogle medlemsstater individuelt forpligtede sig til at stille yderligere 2 200 000 000 EUR til rådighed for Letland,

| C. | der henviser til, at Fællesskabet har vedtaget at stille mellemfristet finansiel bistand til rådighed for Rumænien på 5 000 000 000 EUR i betragtning af de negative følger af den internationale finanskrise for den økonomiske og finansielle situation i Rumænien, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Fællesskabet har vedtaget at stille mellemfristet finansiel bistand til rådighed for Rumænien på 5 000 000 000 EUR i betragtning af de negative følger af den internationale finanskrise for den økonomiske og finansielle situation i Rumænien,

| D. | der henviser til, at en individuel strategi for mellemfristet finansiel støtte for alle medlemsstater er at foretrække, således at der tages hensyn til hver enkelt medlemsstats specifikke situation, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en individuel strategi for mellemfristet finansiel støtte for alle medlemsstater er at foretrække, således at der tages hensyn til hver enkelt medlemsstats specifikke situation,

| E. | der henviser til, at følgerne af den nuværende internationale finansielle og økonomiske krise bør tages i betragtning, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at følgerne af den nuværende internationale finansielle og økonomiske krise bør tages i betragtning,

| F. | der henviser til, at det er nødvendigt at udvise fuld solidaritet med de medlemsstater, som for nylig er blevet medlem af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er nødvendigt at udvise fuld solidaritet med de medlemsstater, som for nylig er blevet medlem af Den Europæiske Union,

| G. | der henviser til, at der er behov for en politik, som tager fat på de særlige problemer for disse medlemsstaters økonomier på baggrund af den internationale finanskrise og den økonomiske nedgang, der breder sig i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er behov for en politik, som tager fat på de særlige problemer for disse medlemsstaters økonomier på baggrund af den internationale finanskrise og den økonomiske nedgang, der breder sig i Den Europæiske Union,

| 1. | mener, at den nuværende situation er et yderligere bevis på, at euroen er relevant, når det drejer sig om at beskytte medlemsstaterne i euroområdet, og opfordrer de andre medlemsstater til at tilslutte sig euroområdet, lige så snart de opfylder Maastrichtkriterierne; |
| --- | --- |

1.

mener, at den nuværende situation er et yderligere bevis på, at euroen er relevant, når det drejer sig om at beskytte medlemsstaterne i euroområdet, og opfordrer de andre medlemsstater til at tilslutte sig euroområdet, lige så snart de opfylder Maastrichtkriterierne;

| 2. | opfordrer på ny Kommissionen til at analysere virkningerne af, at visse banker har flyttet deres aktiver fra medlemsstater, der for nylig er tiltrådt EU; |
| --- | --- |

2.

opfordrer på ny Kommissionen til at analysere virkningerne af, at visse banker har flyttet deres aktiver fra medlemsstater, der for nylig er tiltrådt EU;

| 3. | opfordrer Kommissionen til snarest muligt at meddele resultatet af denne undersøgelse til sit ansvarlige udvalg, Økonomi- og Valutaudvalget; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til snarest muligt at meddele resultatet af denne undersøgelse til sit ansvarlige udvalg, Økonomi- og Valutaudvalget;

| 4. | erkender, at det er nødvendigt at foretage en betydelig forhøjelse af rammebeløbet for den samlede hovedstol for de lån, der skal ydes medlemsstaterne, og som er fastsat i forordning (EF) nr. 332/2002, som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, idet der også tages hensyn til Parlamentets kalender; understreger, at en sådan forhøjelse ville øge Fællesskabets muligheder for at reagere mere fleksibelt på yderligere anmodninger om mellemfristet finansiel støtte; |
| --- | --- |

4.

erkender, at det er nødvendigt at foretage en betydelig forhøjelse af rammebeløbet for den samlede hovedstol for de lån, der skal ydes medlemsstaterne, og som er fastsat i forordning (EF) nr. 332/2002, som følge af den nuværende finansielle og økonomiske krise, idet der også tages hensyn til Parlamentets kalender; understreger, at en sådan forhøjelse ville øge Fællesskabets muligheder for at reagere mere fleksibelt på yderligere anmodninger om mellemfristet finansiel støtte;

| 5. | bifalder de frivillige aftaler mellem banker og medlemsstater, der for nylig er tiltrådt EU, hvorefter førstnævnte undlader at begrænse kreditlinjer (f.eks. for så vidt angår Rumænien og Wien-aftalen), og opfordrer til yderligere initiativer af denne art; |
| --- | --- |

5.

bifalder de frivillige aftaler mellem banker og medlemsstater, der for nylig er tiltrådt EU, hvorefter førstnævnte undlader at begrænse kreditlinjer (f.eks. for så vidt angår Rumænien og Wien-aftalen), og opfordrer til yderligere initiativer af denne art;

| 6. | bemærker, at denne betydelige forhøjelse giver mulighed for en maksimal udnyttelse af Kommissionens lånemuligheder på kapitalmarkeder eller hos finansinstitutter; bemærker endvidere, at der ikke findes et specifikt retsgrundlag for Fællesskabets udstedelse af obligationer på det globale marked, men at Kommissionen er i gang med det forberedende arbejde med henblik på at sætte to eller flere medlemsstater i stand til i fællesskab at udstede obligationer med pålydende i euro; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at denne betydelige forhøjelse giver mulighed for en maksimal udnyttelse af Kommissionens lånemuligheder på kapitalmarkeder eller hos finansinstitutter; bemærker endvidere, at der ikke findes et specifikt retsgrundlag for Fællesskabets udstedelse af obligationer på det globale marked, men at Kommissionen er i gang med det forberedende arbejde med henblik på at sætte to eller flere medlemsstater i stand til i fællesskab at udstede obligationer med pålydende i euro;

| 7. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank til i fællesskab at undersøge, hvordan kreditstramningen i realøkonomien kan afhjælpes gennem nye, innovative finansielle instrumenter; understreger, at der findes en række finansielle instrumenter, der kan anvendes til at sikre fleksibilitet med hensyn til mekanismen for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank til i fællesskab at undersøge, hvordan kreditstramningen i realøkonomien kan afhjælpes gennem nye, innovative finansielle instrumenter; understreger, at der findes en række finansielle instrumenter, der kan anvendes til at sikre fleksibilitet med hensyn til mekanismen for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne;

| 8. | bemærker, at en forhøjelse af låneloftet ikke ville have budgetmæssige følger, fordi Kommissionen ville optage lånene på finansmarkederne, og fordi de begunstigede medlemsstater skulle tilbagebetale dem; understreger, at det kun vil få følger for budgettet, hvis en medlemsstat ikke ville være i stand til at indfri sin gæld; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at en forhøjelse af låneloftet ikke ville have budgetmæssige følger, fordi Kommissionen ville optage lånene på finansmarkederne, og fordi de begunstigede medlemsstater skulle tilbagebetale dem; understreger, at det kun vil få følger for budgettet, hvis en medlemsstat ikke ville være i stand til at indfri sin gæld;

| 9. | glæder sig over den rolle, som Revisionsretten i givet tilfælde tildeles i ovennævnte forslag fra Kommissionen; |
| --- | --- |

9.

glæder sig over den rolle, som Revisionsretten i givet tilfælde tildeles i ovennævnte forslag fra Kommissionen;

| 10. | mener, at de betingelser, der knytter sig til ydelsen af finansiel støtte, bør være i overensstemmelse med og fremme EU's målsætninger, for så vidt angår de offentlige udgifters kvalitet, bæredygtig vækst og sociale sikringsordninger, fuld beskæftigelse, bekæmpelse af klimaændringer og energieffektivitet; |
| --- | --- |

10.

mener, at de betingelser, der knytter sig til ydelsen af finansiel støtte, bør være i overensstemmelse med og fremme EU's målsætninger, for så vidt angår de offentlige udgifters kvalitet, bæredygtig vækst og sociale sikringsordninger, fuld beskæftigelse, bekæmpelse af klimaændringer og energieffektivitet;

| 11. | minder om, at traktatens artikel 100 finder anvendelse for samtlige medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til forordning om fastlæggelse af betingelserne for gennemførelse af den relevante bestemmelse; minder om, at det i traktatens artikel 103 hedder, at medlemsstaterne »hæfter ikke for og må heller ikke påtage sig forpligtelser indgået af centralregeringer, regionale, lokale eller andre offentlige myndigheder, andre organer inden for den offentlige sektor eller offentlige foretagender i en medlemsstat, idet dette dog ikke gælder for gensidige finansielle garantier for gennemførelsen af et bestemt projekt i fællesskab«, og at »om nødvendigt kan Rådet, der træffer afgørelse efter fremgangsmåden i artikel 252, fastlægge definitioner med henblik på gennemførelsen af de forbud, der er omhandlet i artikel 101 og i nærværende artikel«; |
| --- | --- |

11.

minder om, at traktatens artikel 100 finder anvendelse for samtlige medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag til forordning om fastlæggelse af betingelserne for gennemførelse af den relevante bestemmelse; minder om, at det i traktatens artikel 103 hedder, at medlemsstaterne »hæfter ikke for og må heller ikke påtage sig forpligtelser indgået af centralregeringer, regionale, lokale eller andre offentlige myndigheder, andre organer inden for den offentlige sektor eller offentlige foretagender i en medlemsstat, idet dette dog ikke gælder for gensidige finansielle garantier for gennemførelsen af et bestemt projekt i fællesskab«, og at »om nødvendigt kan Rådet, der træffer afgørelse efter fremgangsmåden i artikel 252, fastlægge definitioner med henblik på gennemførelsen af de forbud, der er omhandlet i artikel 101 og i nærværende artikel«;

| 12. | anmoder om, at Parlamentet informeres om de aftalememoranda, der blev indgået mellem Kommissionen og de pågældende medlemsstater, og som fastlægger lånevilkårene; |
| --- | --- |

12.

anmoder om, at Parlamentet informeres om de aftalememoranda, der blev indgået mellem Kommissionen og de pågældende medlemsstater, og som fastlægger lånevilkårene;

| 13. | anmoder Kommissionen om at sikre koordineringen af den økonomiske politik på EU-plan i økonomiske nedgangsperioder og oprette en ekspertgruppe sammen med Parlamentet og udarbejde en ramme og retningslinjer for aftalememoranda mellem Kommissionen og de berørte medlemsstater, der fastlægger lånevilkårene; |
| --- | --- |

13.

anmoder Kommissionen om at sikre koordineringen af den økonomiske politik på EU-plan i økonomiske nedgangsperioder og oprette en ekspertgruppe sammen med Parlamentet og udarbejde en ramme og retningslinjer for aftalememoranda mellem Kommissionen og de berørte medlemsstater, der fastlægger lånevilkårene;

| 14. | minder om, at Parlamentet i sine ovennævnte holdninger af 6. september 2001 og 20. november 2008 krævede, at Rådet hvert andet år på grundlag af en rapport fra Kommissionen, efter høring af Parlamentet og efter udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg undersøger, om den indførte mekanisme fortsat er i overensstemmelse med de behov, der gav anledning til dens indførelse; ønsker oplyst af Rådet og Kommissionen, om der er blevet udarbejdet sådanne rapporter siden vedtagelsen af forordning (EF) nr. 332/2002; |
| --- | --- |

14.

minder om, at Parlamentet i sine ovennævnte holdninger af 6. september 2001 og 20. november 2008 krævede, at Rådet hvert andet år på grundlag af en rapport fra Kommissionen, efter høring af Parlamentet og efter udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg undersøger, om den indførte mekanisme fortsat er i overensstemmelse med de behov, der gav anledning til dens indførelse; ønsker oplyst af Rådet og Kommissionen, om der er blevet udarbejdet sådanne rapporter siden vedtagelsen af forordning (EF) nr. 332/2002;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Eurogruppen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, Eurogruppen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EFT L 53 af 23.2.2002, s. 1.

(2)  EFT C 72 E af 21.3.2002, s. 312.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0560.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0562.

(5)  EUT L 352 af 31.12.2008, s. 11.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/82

---

Freadg, den 24. april 2009Nanomaterialer

P6_TA(2009)0328

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer 2008/2208(INI)

2010/C 184 E/18

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2008 om »De lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer« (KOM(2008)0366) samt Kommissionens tjenestegrenes arbejdsdokument, der er tilknyttet denne meddelelse (SEK(2008)2036),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. maj 2004: »Mod en europæisk strategi for nanoteknologi« (KOM(2004)0338),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2005 om »Nanovidenskab og nanoteknologi: En europæisk handlingsplan for 2005-2009« (KOM(2005)0243) (»handlingsplanen«) og Parlamentets beslutning af 28. september 2006 (1) om handlingsplanen,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. september 2007»Nanovidenskab og nanoteknologi: En europæisk handlingsplan for 2005-2009. Første rapport om gennemførelsen 2005-2007« (KOM(2007)0505),

der henviser til udtalelser fra Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici (VKNNPS) om definitioner og risikovurdering i forbindelse med nanomaterialer (2),

der henviser til udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Forbrugsvarer (VKF) om sikkerheden ved nanomaterialer i kosmetiske produkter (3),

der henviser til Kommissionens henstilling om en adfærdskodeks for ansvarsbevidst nanovidenskabelig og nanoteknologisk forskning (KOM(2008)0424) (»Adfærdskodeks«),

der henviser til Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologis udtalelse til Kommissionen om etiske aspekter af nanomedicin (4),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (5),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (6),

der henviser til Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (7) og datterdirektiverne hertil,

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (8) samt specifik produktlovgivning, navnlig Rådets direktiv 76/768/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler (9),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (10), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (11), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (12), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1830/2003 af 22. september 2003 om sporbarhed og mærkning af genetisk modificerede organismer og sporbarhed af fødevarer og foder fremstillet af genetisk modificerede organismer (13) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (14),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (15),

der henviser til Fællesskabets miljølovgivning, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF af 15. januar 2008 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (16), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (17) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/12/EF af 5. april 2006 om affald (18),

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/114/EF af 12. december 2006 om vildledende og sammenlignende reklame (19),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0255/2009),

| A. | der henviser til, at anvendelse af nanomaterialer og nanoteknologier (herefter kaldet »nanomaterialer«) indebærer vigtige fremskridt med mange fordele for forbrugere, patienter og miljøet i utallige anvendelser, da nanomaterialer kan frembyde andre eller nye egenskaber sammenlignet med samme stof eller materiale i normal form, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at anvendelse af nanomaterialer og nanoteknologier (herefter kaldet »nanomaterialer«) indebærer vigtige fremskridt med mange fordele for forbrugere, patienter og miljøet i utallige anvendelser, da nanomaterialer kan frembyde andre eller nye egenskaber sammenlignet med samme stof eller materiale i normal form,

| B. | der henviser til, at fremskridtene med hensyn til nanomaterialer forventes at få en betydelig indvirkning på de politiske beslutninger inden for områder som folkesundhed, beskæftigelse, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, informationssamfundet, energi, transport, sikkerhed og rum, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fremskridtene med hensyn til nanomaterialer forventes at få en betydelig indvirkning på de politiske beslutninger inden for områder som folkesundhed, beskæftigelse, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, informationssamfundet, energi, transport, sikkerhed og rum,

| C. | der henviser til, at EU til trods for iværksættelsen af en europæisk strategi for nanoteknologi og konsekvente bevillinger til det syvende rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) på ca. 3 500 000 000 EUR til forskning i nanovidenskab er bagud i forhold til sine vigtigste konkurrenter, USA, Japan og Sydkorea, som står for mere end halvdelen af investeringerne og to tredjedele af de patenter, der er registreret på verdensplan, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU til trods for iværksættelsen af en europæisk strategi for nanoteknologi og konsekvente bevillinger til det syvende rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) på ca. 3 500 000 000 EUR til forskning i nanovidenskab er bagud i forhold til sine vigtigste konkurrenter, USA, Japan og Sydkorea, som står for mere end halvdelen af investeringerne og to tredjedele af de patenter, der er registreret på verdensplan,

| D. | der henviser til, at nanomaterialer på den anden side på grund af deres diminutive størrelse kan indebære væsentlige nye risici som f.eks. større reaktivitet og mobilitet, som kan føre til øget toksicitet i forening med ubegrænset adgang til menneskelegemet, eventuelt med helt nye former for vekselvirkning med menneskers, dyrs og planters fysiologi, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at nanomaterialer på den anden side på grund af deres diminutive størrelse kan indebære væsentlige nye risici som f.eks. større reaktivitet og mobilitet, som kan føre til øget toksicitet i forening med ubegrænset adgang til menneskelegemet, eventuelt med helt nye former for vekselvirkning med menneskers, dyrs og planters fysiologi,

| E. | der henviser til, at sikker udvikling af nanomaterialer i høj grad kan bidrage til at EU's økonomi bliver konkurrencedygtig og til opfyldelsen af Lissabonstrategien, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at sikker udvikling af nanomaterialer i høj grad kan bidrage til at EU's økonomi bliver konkurrencedygtig og til opfyldelsen af Lissabonstrategien,

| F. | der henviser til, at den nuværende diskussion om nanomaterialer er kendetegnet ved en betydelig mangel på oplysninger og viden, hvilket fører til uenighed allerede angående definitionerne:






  a) | størrelsen: omtrentlig angivelse af størrelsen (»indtil ca. 100 nm«) contra en specifik størrelsesangivelse (»mellem 1 og 100 nm«) |
| --- | --- | --- |

F.

der henviser til, at den nuværende diskussion om nanomaterialer er kendetegnet ved en betydelig mangel på oplysninger og viden, hvilket fører til uenighed allerede angående definitionerne:

a)

størrelsen: omtrentlig angivelse af størrelsen (»indtil ca. 100 nm«) contra en specifik størrelsesangivelse (»mellem 1 og 100 nm«)

| b) | forskellige/nye egenskaber: forskellige/nye egenskaber som følge af størrelsen, herunder antallet af partikler, overfladestrukturen og overfladeaktiviteten, anses for at udgøre et selvstændigt kriterium eller sådanne egenskaber anses for at være et yderligere kriterium ved definitionen af nanomaterialer |
| --- | --- |

b)

forskellige/nye egenskaber: forskellige/nye egenskaber som følge af størrelsen, herunder antallet af partikler, overfladestrukturen og overfladeaktiviteten, anses for at udgøre et selvstændigt kriterium eller sådanne egenskaber anses for at være et yderligere kriterium ved definitionen af nanomaterialer

| c) | problematiske egenskaber: definitionen af nanomaterialer begrænses til visse egenskaber (f.eks. uopløselige eller persistente) eller der foretages ikke en sådan begrænsning, |
| --- | --- |

c)

problematiske egenskaber: definitionen af nanomaterialer begrænses til visse egenskaber (f.eks. uopløselige eller persistente) eller der foretages ikke en sådan begrænsning,

| G. | der henviser til, at der for øjeblikket ikke findes noget fuldstændigt sæt harmoniserede definitioner, men at der findes en række internationale standarder, og der er flere under udarbejdelse, som definerer nanoskala som »en eller flere dimensioner på indtil ca. 100 nm«, og som ofte skelner mellem:






  — | nanoobjekter, der defineres som »adskilte stykker materialer med en, to eller tre udvendige dimensioner i nanoskala«, dvs. som materialer, der består af isolerede objekter med meget små dimensioner |
| --- | --- | --- |

G.

der henviser til, at der for øjeblikket ikke findes noget fuldstændigt sæt harmoniserede definitioner, men at der findes en række internationale standarder, og der er flere under udarbejdelse, som definerer nanoskala som »en eller flere dimensioner på indtil ca. 100 nm«, og som ofte skelner mellem:

—

nanoobjekter, der defineres som »adskilte stykker materialer med en, to eller tre udvendige dimensioner i nanoskala«, dvs. som materialer, der består af isolerede objekter med meget små dimensioner

| — | nanostrukturerede materialer, der defineres som materialer med en indvendig struktur eller overfladestruktur i nanoskala, dvs. som udviser hulrum med små dimensioner, |
| --- | --- |

—

nanostrukturerede materialer, der defineres som materialer med en indvendig struktur eller overfladestruktur i nanoskala, dvs. som udviser hulrum med små dimensioner,

| H. | der henviser til, at der ikke findes nogen klare oplysninger om den faktiske anvendelse af nanomaterialer i forbrugsvarer, f.eks.:






  — | fortegnelser fra velrenommerede institutioner indeholder over 800 produkter, der i øjeblikket er på markedet, og som af producenterne identificeres som værende baseret på nanoteknologi; de samme producenters brancheorganisationer sætter dog spørgsmålstegn ved disse tal, idet de hævder, at tallene er overdrevne, uden at de selv fremlægger konkrete tal, |
| --- | --- | --- |

H.

der henviser til, at der ikke findes nogen klare oplysninger om den faktiske anvendelse af nanomaterialer i forbrugsvarer, f.eks.:

—

fortegnelser fra velrenommerede institutioner indeholder over 800 produkter, der i øjeblikket er på markedet, og som af producenterne identificeres som værende baseret på nanoteknologi; de samme producenters brancheorganisationer sætter dog spørgsmålstegn ved disse tal, idet de hævder, at tallene er overdrevne, uden at de selv fremlægger konkrete tal,

| — | virksomhederne bruger gladelig »nano-anprisninger«, da udtrykket »nano« synes at have en positiv virkning på afsætningen, men de er helt imod objektive mærkningskrav, |
| --- | --- |

—

virksomhederne bruger gladelig »nano-anprisninger«, da udtrykket »nano« synes at have en positiv virkning på afsætningen, men de er helt imod objektive mærkningskrav,

| I. | der henviser til, at klare krav om anmeldelse af anvendelsen af nanomaterialer, forbrugeroplysninger samt en fuldstændig gennemførelse af direktiv 2006/114/EF er nødvendige for at der kan gives troværdige oplysninger om anvendelsen af nanomaterialer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at klare krav om anmeldelse af anvendelsen af nanomaterialer, forbrugeroplysninger samt en fuldstændig gennemførelse af direktiv 2006/114/EF er nødvendige for at der kan gives troværdige oplysninger om anvendelsen af nanomaterialer,

| J. | der henviser til, at det ved præsentationer af nanoteknologiernes mulige fordele spås, at der vil være en næsten uendelig mangfoldighed af fremtidige applikationer for nanomaterialer, men at der ikke gives troværdige oplysninger om den aktuelle anvendelse, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det ved præsentationer af nanoteknologiernes mulige fordele spås, at der vil være en næsten uendelig mangfoldighed af fremtidige applikationer for nanomaterialer, men at der ikke gives troværdige oplysninger om den aktuelle anvendelse,

| K. | der henviser til, at der er store diskussioner om muligheden for at vurdere sikkerheden ved nanomaterialer; der konstaterer, at EU's videnskabelige komiteer og agenturer peger på alvorlige mangler, ikke blot når det gælder vigtige data, men også de metoder, der anvendes for at nå frem til disse data; der henviser til, at der således er behov for, at EU investerer flere midler i en tilstrækkelig vurdering af nanomaterialer, således at hullerne i videngrundlaget kan lukkes, og således at der hurtigst muligt kan udvikles vurderingsmetoder og en passende og harmoniseret nomenklatur i samarbejde med EU's agenturer og internationale partnere, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er store diskussioner om muligheden for at vurdere sikkerheden ved nanomaterialer; der konstaterer, at EU's videnskabelige komiteer og agenturer peger på alvorlige mangler, ikke blot når det gælder vigtige data, men også de metoder, der anvendes for at nå frem til disse data; der henviser til, at der således er behov for, at EU investerer flere midler i en tilstrækkelig vurdering af nanomaterialer, således at hullerne i videngrundlaget kan lukkes, og således at der hurtigst muligt kan udvikles vurderingsmetoder og en passende og harmoniseret nomenklatur i samarbejde med EU's agenturer og internationale partnere,

| L. | der henviser til, at SCENIHR har identificeret en række specifikke sundhedsrisici samt giftige virkninger på miljøorganismer for nogle nanomaterialer; der henviser til, at SCENIHR desuden fandt en generel mangel på eksponeringsdata af høj kvalitet for såvel mennesker som miljø, og konkluderer, at viden om metoden til såvel eksponeringsberegning som risikoidentifikation skal udvikles, valideres og standardiseres yderligere, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at SCENIHR har identificeret en række specifikke sundhedsrisici samt giftige virkninger på miljøorganismer for nogle nanomaterialer; der henviser til, at SCENIHR desuden fandt en generel mangel på eksponeringsdata af høj kvalitet for såvel mennesker som miljø, og konkluderer, at viden om metoden til såvel eksponeringsberegning som risikoidentifikation skal udvikles, valideres og standardiseres yderligere,

| M. | der henviser til, at der under det syvende rammeprogram for forskning aktuelt er afsat alt for få midler til finansiering af forskning i nanomaterialernes miljø-, sundheds- og sikkerhedsaspekter; der henviser til, at vurderingskriterierne for tildeling af forskningsprojekter til vurdering af nanomaterialers sikkerhed under det syvende rammeprogram er for restriktive (dvs. de har en snæver innovationsmargen), og at de således ikke i tilstrækkelig grad tilgodeser den presserende nødvendige udvikling af videnskabelige metoder til vurdering af nanomaterialer; der henviser til, at det er afgørende at der tildeles tilstrækkelige midler til forskning i sikker udvikling og anvendelse af nanomaterialer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der under det syvende rammeprogram for forskning aktuelt er afsat alt for få midler til finansiering af forskning i nanomaterialernes miljø-, sundheds- og sikkerhedsaspekter; der henviser til, at vurderingskriterierne for tildeling af forskningsprojekter til vurdering af nanomaterialers sikkerhed under det syvende rammeprogram er for restriktive (dvs. de har en snæver innovationsmargen), og at de således ikke i tilstrækkelig grad tilgodeser den presserende nødvendige udvikling af videnskabelige metoder til vurdering af nanomaterialer; der henviser til, at det er afgørende at der tildeles tilstrækkelige midler til forskning i sikker udvikling og anvendelse af nanomaterialer,

| N. | der henviser til, at viden om de potentielle sundheds- og miljømæssige virkninger af nanomaterialer halter meget bagefter udviklingen på markedet, når henses til den meget hurtige udvikling, der sker inden for området for nanomaterialer, hvilket således rejser det grundlæggende spørgsmål om, hvorvidt den gældende lovgivning er egnet til at håndtere nye teknologier, såsom nanomaterialer, i realtid, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at viden om de potentielle sundheds- og miljømæssige virkninger af nanomaterialer halter meget bagefter udviklingen på markedet, når henses til den meget hurtige udvikling, der sker inden for området for nanomaterialer, hvilket således rejser det grundlæggende spørgsmål om, hvorvidt den gældende lovgivning er egnet til at håndtere nye teknologier, såsom nanomaterialer, i realtid,

| O. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 28. september 2006 om nanovidenskab og nanoteknologi har krævet, at virkningerne af nanopartikler, der er svært opløselige eller svært biologisk nedbrydelige, undersøges i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, inden sådanne partikler sættes i produktion og bringes i omsætning, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 28. september 2006 om nanovidenskab og nanoteknologi har krævet, at virkningerne af nanopartikler, der er svært opløselige eller svært biologisk nedbrydelige, undersøges i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, inden sådanne partikler sættes i produktion og bringes i omsætning,

| P. | der henviser til, at værdien af Kommissionens ovennævnte meddelelse om de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer er ret begrænset som følge af mangelen på oplysninger om nanomaterialers specifikke egenskaber, faktiske anvendelse eller mulige risici og fordele, og således ikke indeholder nogen overvejelser om de lovgivningsmæssige og politiske udfordringer, som følge af nanomaterialers specifikke beskaffenhed, hvilket blot har resulteret i en generel oversigt over lovgivningen, som viser, at fællesskabslovgivningen ikke for øjeblikket indeholder nogen nanospecifikke bestemmelser, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at værdien af Kommissionens ovennævnte meddelelse om de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer er ret begrænset som følge af mangelen på oplysninger om nanomaterialers specifikke egenskaber, faktiske anvendelse eller mulige risici og fordele, og således ikke indeholder nogen overvejelser om de lovgivningsmæssige og politiske udfordringer, som følge af nanomaterialers specifikke beskaffenhed, hvilket blot har resulteret i en generel oversigt over lovgivningen, som viser, at fællesskabslovgivningen ikke for øjeblikket indeholder nogen nanospecifikke bestemmelser,

| Q. | der henviser til, at nanomaterialer bør være undergivet et pluralistisk og differentieret regelsæt, som kan tilpasses, og som er baseret på forsigtighedsprincippet (20), princippet om producentansvar og princippet om, at forureneren betaler, med henblik på at sikre en sikker fremstilling, anvendelse og bortskaffelse af nanomaterialer inden teknologien bringes i omsætning, samtidig med at en systematisk anvendelse af generelle moratorier eller en udifferentieret behandling af forskellige applikationer af nanomateriale undgås, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at nanomaterialer bør være undergivet et pluralistisk og differentieret regelsæt, som kan tilpasses, og som er baseret på forsigtighedsprincippet (20), princippet om producentansvar og princippet om, at forureneren betaler, med henblik på at sikre en sikker fremstilling, anvendelse og bortskaffelse af nanomaterialer inden teknologien bringes i omsætning, samtidig med at en systematisk anvendelse af generelle moratorier eller en udifferentieret behandling af forskellige applikationer af nanomateriale undgås,

| R. | der henviser til, at den næsten ubegrænsede anvendelse af nanoteknologier i så forskellige sektorer som elektronik, tekstil, biomedicin, produkter til personlig pleje og sundhed eller rengøringsprodukter, landbrugsfødevarer og energi gør det umuligt at indføre en fælles lovramme på fællesskabsniveau, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den næsten ubegrænsede anvendelse af nanoteknologier i så forskellige sektorer som elektronik, tekstil, biomedicin, produkter til personlig pleje og sundhed eller rengøringsprodukter, landbrugsfødevarer og energi gør det umuligt at indføre en fælles lovramme på fællesskabsniveau,

| S. | der henviser til, at der i forbindelse med REACH allerede blev opnået enighed om, at der er behov for yderligere vejledning og rådgivning om nanomaterialer, navnlig om stofidentifikation, samt en tilpasning af risikovurderingsmetoderne; der henviser til, at en nærmere granskning af REACH afslører mange yderligere mangler med hensyn til behandlingen af nanomaterialer, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der i forbindelse med REACH allerede blev opnået enighed om, at der er behov for yderligere vejledning og rådgivning om nanomaterialer, navnlig om stofidentifikation, samt en tilpasning af risikovurderingsmetoderne; der henviser til, at en nærmere granskning af REACH afslører mange yderligere mangler med hensyn til behandlingen af nanomaterialer,

| T. | der henviser til, at affaldslovgivningen som følge af manglen på nanospecifikke bestemmelser risikerer ikke at blive korrekt gennemført, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at affaldslovgivningen som følge af manglen på nanospecifikke bestemmelser risikerer ikke at blive korrekt gennemført,

| U. | der henviser til, at nanomaterialer gennem hele deres livscyklus stiller store fordringer til arbejdsmiljøet og sikkerheden på arbejdspladsen, da mange arbejdstagere i produktionskæden udsættes for disse materialer uden at vide, om de gennemførte sikkerhedsprocedurer og de trufne beskyttelsesforanstaltninger er tilstrækkelige og effektive; bemærker, at antallet og forskelligartetheden af arbejdstagere, der udsættes for virkningerne af nanomaterialer, forventes at stige i fremtiden, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at nanomaterialer gennem hele deres livscyklus stiller store fordringer til arbejdsmiljøet og sikkerheden på arbejdspladsen, da mange arbejdstagere i produktionskæden udsættes for disse materialer uden at vide, om de gennemførte sikkerhedsprocedurer og de trufne beskyttelsesforanstaltninger er tilstrækkelige og effektive; bemærker, at antallet og forskelligartetheden af arbejdstagere, der udsættes for virkningerne af nanomaterialer, forventes at stige i fremtiden,

| V. | der henviser til, at de vigtige ændringer angående nanomaterialer, som Rådet og Europa-Parlamentet blev enige om ved førstebehandlingen i forbindelse med omarbejdningen af kosmetikdirektivet (21) og de vigtige ændringer, som Europa-Parlamentet vedtog ved førstebehandlingen af revisionen af forordningen om nye fødevarer (22), understreger, at der er et behov for at ændre den relevante fællesskabslovgivning, så den på passende vis tager højde for nanomaterialer, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de vigtige ændringer angående nanomaterialer, som Rådet og Europa-Parlamentet blev enige om ved førstebehandlingen i forbindelse med omarbejdningen af kosmetikdirektivet (21) og de vigtige ændringer, som Europa-Parlamentet vedtog ved førstebehandlingen af revisionen af forordningen om nye fødevarer (22), understreger, at der er et behov for at ændre den relevante fællesskabslovgivning, så den på passende vis tager højde for nanomaterialer,

| W. | der henviser til, at den aktuelle debat om de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer i høj grad er begrænset til ekspertkredse, selv om nanomaterialer potentielt kan afstedkomme omfattende samfundsmæssige ændringer, som kræver vidtrækkende høringer af offentligheden, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den aktuelle debat om de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer i høj grad er begrænset til ekspertkredse, selv om nanomaterialer potentielt kan afstedkomme omfattende samfundsmæssige ændringer, som kræver vidtrækkende høringer af offentligheden,

| X. | der henviser til, at bred anvendelse af patenter på nanomaterialer, ligesom de urimeligt høje omkostninger ved patentering og meget små virksomheders og små og mellemstore virksomheders manglende adgang til patenter risikerer at hæmme yderligere innovation, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at bred anvendelse af patenter på nanomaterialer, ligesom de urimeligt høje omkostninger ved patentering og meget små virksomheders og små og mellemstore virksomheders manglende adgang til patenter risikerer at hæmme yderligere innovation,

| Y. | der henviser til, at nanoteknologi sandsynligvis vokser sammen med bioteknologi, biologi, kognitiv videnskab og informationsteknologi, hvilket rejser alvorlige spørgsmål med hensyn til etik, sikkerhed og respekten for grundlæggende rettigheder, som skal analyseres i en ny udtalelse fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at nanoteknologi sandsynligvis vokser sammen med bioteknologi, biologi, kognitiv videnskab og informationsteknologi, hvilket rejser alvorlige spørgsmål med hensyn til etik, sikkerhed og respekten for grundlæggende rettigheder, som skal analyseres i en ny udtalelse fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi,

| Z. | der henviser til, at adfærdskodeksen er et vigtigt instrument til sikker, integreret og ansvarlig forskning i nanomateriale; der henviser til, at adfærdskodeksen skal gennemføres og overholdes af alle producenter, der agter at fremstille eller markedsføre varer, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at adfærdskodeksen er et vigtigt instrument til sikker, integreret og ansvarlig forskning i nanomateriale; der henviser til, at adfærdskodeksen skal gennemføres og overholdes af alle producenter, der agter at fremstille eller markedsføre varer,

| AA. | der henviser til, at revisionen af den relevante fællesskabslovgivning bør gennemføres efter princippet om »ingen data, intet marked« for nanomaterialer, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at revisionen af den relevante fællesskabslovgivning bør gennemføres efter princippet om »ingen data, intet marked« for nanomaterialer,

| 1. | er overbevist om, at anvendelsen af nanomaterialer bør opfylde borgernes reelle behov, og at fordelene ved disse kun kan opnås på en sikker og ansvarlig måde inden for en klar lovgivningsmæssig og politisk ramme (lovgivningsmæssige og andre bestemmelser), som udtrykkeligt omhandler aktuelle og fremtidige applikationer for nanomaterialer samt selve karakteren af de potentielle problemer med hensyn til sundhed, miljø og sikkerhed; |
| --- | --- |

1.

er overbevist om, at anvendelsen af nanomaterialer bør opfylde borgernes reelle behov, og at fordelene ved disse kun kan opnås på en sikker og ansvarlig måde inden for en klar lovgivningsmæssig og politisk ramme (lovgivningsmæssige og andre bestemmelser), som udtrykkeligt omhandler aktuelle og fremtidige applikationer for nanomaterialer samt selve karakteren af de potentielle problemer med hensyn til sundhed, miljø og sikkerhed;

| 2. | beklager, at der ikke er foretaget nogen ordentlig evaluering af den faktiske anvendelse af de almindelige bestemmelser i EU-lovgivningen i lyset af nanomaterialernes virkelige beskaffenhed; |
| --- | --- |

2.

beklager, at der ikke er foretaget nogen ordentlig evaluering af den faktiske anvendelse af de almindelige bestemmelser i EU-lovgivningen i lyset af nanomaterialernes virkelige beskaffenhed;

| 3. | er, så længe der ikke er sket en passende evaluering af gældende fællesskabslovning og ikke findes nanospecifikke bestemmelser i fællesskabslovgivningen, ikke enig i Kommissionens konklusion om, a) at den nuværende lovgivning i princippet dækker de relevante risici i forbindelse med nanomaterialer, og b) at beskyttelsen af sundheden og sikkerheden samt miljøbeskyttelsen hovedsagelig skal forbedres gennem en forbedret gennemførelse af den gældende lovgivning, når den på grund af manglen på passende data og metoder til at vurdere risiciene ved nanomaterialer i realiteten ikke er i stand til at modvirke risiciene ved disse materialer; |
| --- | --- |

3.

er, så længe der ikke er sket en passende evaluering af gældende fællesskabslovning og ikke findes nanospecifikke bestemmelser i fællesskabslovgivningen, ikke enig i Kommissionens konklusion om, a) at den nuværende lovgivning i princippet dækker de relevante risici i forbindelse med nanomaterialer, og b) at beskyttelsen af sundheden og sikkerheden samt miljøbeskyttelsen hovedsagelig skal forbedres gennem en forbedret gennemførelse af den gældende lovgivning, når den på grund af manglen på passende data og metoder til at vurdere risiciene ved nanomaterialer i realiteten ikke er i stand til at modvirke risiciene ved disse materialer;

| 4. | mener, at idéen om en sikker, ansvarlig og integreret tilgang til nanoteknologier, som EU slår til lyd for, sættes over styr som følge af manglen på oplysninger om anvendelsen af og sikkerheden ved de nanomaterialer, der allerede er på markedet, navnlig i følsomme anvendelser med direkte eksponering af forbrugerne; |
| --- | --- |

4.

mener, at idéen om en sikker, ansvarlig og integreret tilgang til nanoteknologier, som EU slår til lyd for, sættes over styr som følge af manglen på oplysninger om anvendelsen af og sikkerheden ved de nanomaterialer, der allerede er på markedet, navnlig i følsomme anvendelser med direkte eksponering af forbrugerne;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at gennemgå al relevant lovgivning inden for to år for at sikre sikkerhed for alle anvendelser af nanomaterialer i produkter med potentielle sundheds-, miljø- eller sikkerhedsmæssige virkninger i produkternes livscyklus og til at sikre, at lovgivningens bestemmelser og gennemførelsesværktøjerne afspejler nanomaterialernes særlige kendetegn, som arbejdstagerne, forbrugerne og/eller miljøet eventuelt udsættes for; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at gennemgå al relevant lovgivning inden for to år for at sikre sikkerhed for alle anvendelser af nanomaterialer i produkter med potentielle sundheds-, miljø- eller sikkerhedsmæssige virkninger i produkternes livscyklus og til at sikre, at lovgivningens bestemmelser og gennemførelsesværktøjerne afspejler nanomaterialernes særlige kendetegn, som arbejdstagerne, forbrugerne og/eller miljøet eventuelt udsættes for;

| 6. | understreger, at en sådan revision ikke blot er nødvendig for at beskytte menneskers sundhed og miljøet på passende måde, men også for at skabe sikkerhed og forudsigelighed for økonomiske aktører og styrke offentlighedens tillid; |
| --- | --- |

6.

understreger, at en sådan revision ikke blot er nødvendig for at beskytte menneskers sundhed og miljøet på passende måde, men også for at skabe sikkerhed og forudsigelighed for økonomiske aktører og styrke offentlighedens tillid;

| 7. | opfordrer til, at der indføres en omfattende, videnskabelig definition af nanomaterialer i fællesskabslovgivningen som en del af nanospecifikke ændringer af relevant horisontal og sektorspecifik lovgivning; |
| --- | --- |

7.

opfordrer til, at der indføres en omfattende, videnskabelig definition af nanomaterialer i fællesskabslovgivningen som en del af nanospecifikke ændringer af relevant horisontal og sektorspecifik lovgivning;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at fremme vedtagelsen af en harmoniseret definition af nanomaterialer på internationalt plan og tilpasse den relevante EU-lovgivningsramme i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at fremme vedtagelsen af en harmoniseret definition af nanomaterialer på internationalt plan og tilpasse den relevante EU-lovgivningsramme i overensstemmelse hermed;

| 9. | anser det for særlig vigtigt udtrykkeligt at behandle nanomaterialer inden for rammerne af i det mindste kemikalielovgivningen (REACH, biocidholdige produkter), fødevarelovgivningen (fødevarer, tilsætningsstoffer til fødevarer, fødevarer og foder på basis af genetisk modificerede organismer), den relevante lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne samt lovgivningen om luftkvalitet, vandkvalitet og affald; |
| --- | --- |

9.

anser det for særlig vigtigt udtrykkeligt at behandle nanomaterialer inden for rammerne af i det mindste kemikalielovgivningen (REACH, biocidholdige produkter), fødevarelovgivningen (fødevarer, tilsætningsstoffer til fødevarer, fødevarer og foder på basis af genetisk modificerede organismer), den relevante lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne samt lovgivningen om luftkvalitet, vandkvalitet og affald;

| 10. | opfordrer til, at de fabrikanter, der ønsker at markedsføre nanomaterialer, underlægges en pligt til at udvise ansvarlighed, og kræver, at de overholder den europæiske adfærdskodeks for ansvarsbevidst nanovidenskabelig og nanoteknologisk forskning, |
| --- | --- |

10.

opfordrer til, at de fabrikanter, der ønsker at markedsføre nanomaterialer, underlægges en pligt til at udvise ansvarlighed, og kræver, at de overholder den europæiske adfærdskodeks for ansvarsbevidst nanovidenskabelig og nanoteknologisk forskning,

| 11. | opfordrer specifikt Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af REACH vedrørende bl.a.:






  — | forenklet registrering af nanomaterialer, der fremstilles eller importeres, for mængder under et ton |
| --- | --- | --- |

11.

opfordrer specifikt Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af REACH vedrørende bl.a.:

—

forenklet registrering af nanomaterialer, der fremstilles eller importeres, for mængder under et ton

| — | alle nanomaterialer anses for at være nye stoffer |
| --- | --- |

—

alle nanomaterialer anses for at være nye stoffer

| — | en kemisk sikkerhedsrapport med eksponeringsvurdering for alle registrerede nanomaterialer |
| --- | --- |

—

en kemisk sikkerhedsrapport med eksponeringsvurdering for alle registrerede nanomaterialer

| — | krav om registrering af alle nanomaterialer, der bringes i omsætning på markedet alene, i præparater eller i produkter |
| --- | --- |

—

krav om registrering af alle nanomaterialer, der bringes i omsætning på markedet alene, i præparater eller i produkter

| 12. | opfordrer specifikt Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af affaldslovgivningen vedrørende bl.a.:






  — | et separat punkt om nanomaterialer på den liste over affald, der fremgår af beslutning 2000/532/EF (23), |
| --- | --- | --- |

12.

opfordrer specifikt Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af affaldslovgivningen vedrørende bl.a.:

—

et separat punkt om nanomaterialer på den liste over affald, der fremgår af beslutning 2000/532/EF (23),

| — | revision af kriterierne for modtagelse af affald i deponeringsanlæg i beslutning 2003/33/EF (24), |
| --- | --- |

—

revision af kriterierne for modtagelse af affald i deponeringsanlæg i beslutning 2003/33/EF (24),

| — | revision af relevante emissionsgrænseværdier for affaldsforbrænding, hvor de massebaserede målinger suppleres med et målesystem baseret på antallet af partikler og/eller overfladen; |
| --- | --- |

—

revision af relevante emissionsgrænseværdier for affaldsforbrænding, hvor de massebaserede målinger suppleres med et målesystem baseret på antallet af partikler og/eller overfladen;

| 13. | opfordrer specifikt Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af emissionsgrænseværdierne og miljøkvalitetsstandarderne i lovgivningen om luft og vand, hvor de massebaserede målinger suppleres med et målesystem baseret på antallet af partikler og/eller overfladen med henblik på at tage behørigt højde for nanomaterialer; |
| --- | --- |

13.

opfordrer specifikt Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af emissionsgrænseværdierne og miljøkvalitetsstandarderne i lovgivningen om luft og vand, hvor de massebaserede målinger suppleres med et målesystem baseret på antallet af partikler og/eller overfladen med henblik på at tage behørigt højde for nanomaterialer;

| 14. | understreger, hvor vigtigt det er for Kommissionen og/eller medlemsstaterne at sikre, at principperne i EU's arbejdsmiljølovgivning overholdes i fuldt omfang og håndhæves, når det gælder nanomaterialer, herunder passende uddannelse til arbejdsmiljøeksperter, med henblik på at forhindre potentielt skadelig eksponering for nanomaterialer; |
| --- | --- |

14.

understreger, hvor vigtigt det er for Kommissionen og/eller medlemsstaterne at sikre, at principperne i EU's arbejdsmiljølovgivning overholdes i fuldt omfang og håndhæves, når det gælder nanomaterialer, herunder passende uddannelse til arbejdsmiljøeksperter, med henblik på at forhindre potentielt skadelig eksponering for nanomaterialer;

| 15. | opfordrer specifikt Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af lovgivningen om beskyttelse af arbejdstagere vedrørende bl.a.:






  — | en anvendelse af nanomaterialer udelukkende i lukkede systemer eller på andre måder, som forhindrer, at arbejdstagerne udsættes for eksponering, så længe det ikke er muligt på pålidelig vis at påvise og kontrollere eksponeringen |
| --- | --- | --- |

15.

opfordrer specifikt Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af lovgivningen om beskyttelse af arbejdstagere vedrørende bl.a.:

—

en anvendelse af nanomaterialer udelukkende i lukkede systemer eller på andre måder, som forhindrer, at arbejdstagerne udsættes for eksponering, så længe det ikke er muligt på pålidelig vis at påvise og kontrollere eksponeringen

| — | at ansvaret i forbindelse med anvendelse af nanomaterialer helt klart påhviler producenter og arbejdsgivere |
| --- | --- |

—

at ansvaret i forbindelse med anvendelse af nanomaterialer helt klart påhviler producenter og arbejdsgivere

| — | hvorvidt alle eksponeringsveje (indånding, eksponering af huden m.v.) er dækket ind; |
| --- | --- |

—

hvorvidt alle eksponeringsveje (indånding, eksponering af huden m.v.) er dækket ind;

| 16. | opfordrer Kommissionen til inden juni 2011 at udarbejde en opgørelse over de forskellige typer og anvendelser af nanomaterialer på det europæiske marked, samtidig med at berettigede forretningshemmeligheder som f.eks. recepter respekteres, og at gøre denne opgørelse offentligt tilgængelig; opfordrer desuden Kommissionen til samtidig at aflægge rapport om disse nanomaterialers sikkerhed; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til inden juni 2011 at udarbejde en opgørelse over de forskellige typer og anvendelser af nanomaterialer på det europæiske marked, samtidig med at berettigede forretningshemmeligheder som f.eks. recepter respekteres, og at gøre denne opgørelse offentligt tilgængelig; opfordrer desuden Kommissionen til samtidig at aflægge rapport om disse nanomaterialers sikkerhed;

| 17. | gentager sit krav om forbrugeroplysning om anvendelse af nanomaterialer i forbrugsvarer; bestanddele i form af nanomaterialer i stoffer, blandinger eller artikler bør klart angives i produktmærkningen (i listen over bestanddele bør navnet på sådanne bestanddele f.eks. følges af ordet »nano« i parentes); |
| --- | --- |

17.

gentager sit krav om forbrugeroplysning om anvendelse af nanomaterialer i forbrugsvarer; bestanddele i form af nanomaterialer i stoffer, blandinger eller artikler bør klart angives i produktmærkningen (i listen over bestanddele bør navnet på sådanne bestanddele f.eks. følges af ordet »nano« i parentes);

| 18. | opfordrer til, at direktiv 2006/114/EF gennemføres fuldt ud for at sikre, at der ikke opstår vildledende reklame med nanomaterialer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer til, at direktiv 2006/114/EF gennemføres fuldt ud for at sikre, at der ikke opstår vildledende reklame med nanomaterialer;

| 19. | kræver, at der snarest muligt udvikles passende testprotokoller og målesystemstandarder til vurdering af faren ved og arbejdstageres, forbrugeres og miljøets eksponering for nanomaterialer i hele deres livscyklus, herunder i ulykkestilfælde, ved hjælp af en tværvidenskabelig metode; |
| --- | --- |

19.

kræver, at der snarest muligt udvikles passende testprotokoller og målesystemstandarder til vurdering af faren ved og arbejdstageres, forbrugeres og miljøets eksponering for nanomaterialer i hele deres livscyklus, herunder i ulykkestilfælde, ved hjælp af en tværvidenskabelig metode;

| 20. | opfordrer til, at finansieringen af forskning i miljø-, sundheds- og sikkerhedsaspekter ved nanomaterialer i hele deres levetid øges markant, f.eks. gennem oprettelse af en særlig europæisk fond under det syvende rammeprogram; opfordrer konkret Kommissionen til at revidere vurderingskriterierne under det syvende rammeprogram, så programmet tiltrækker og finansierer langt mere forskning med henblik på at forbedre den videnskabelige metode til vurdering af nanomaterialer; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at finansieringen af forskning i miljø-, sundheds- og sikkerhedsaspekter ved nanomaterialer i hele deres levetid øges markant, f.eks. gennem oprettelse af en særlig europæisk fond under det syvende rammeprogram; opfordrer konkret Kommissionen til at revidere vurderingskriterierne under det syvende rammeprogram, så programmet tiltrækker og finansierer langt mere forskning med henblik på at forbedre den videnskabelige metode til vurdering af nanomaterialer;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at fremme medlemsstaternes koordination af og udveksling om forskning og udvikling, risikovurdering, udarbejdelse af vejledninger og regulering af nanomaterialer ved anvendelse af de eksisterende mekanismer (f.eks. REACH Competent Authorities Subgroup on Nanomaterials) eller ved eventuelt at oprette yderligere mekanismer; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at fremme medlemsstaternes koordination af og udveksling om forskning og udvikling, risikovurdering, udarbejdelse af vejledninger og regulering af nanomaterialer ved anvendelse af de eksisterende mekanismer (f.eks. REACH Competent Authorities Subgroup on Nanomaterials) eller ved eventuelt at oprette yderligere mekanismer;

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at foreslå dels et permanent europæisk net, der er uafhængigt og har beslutningskompetence, og som skal overvåge nanoteknologierne og nanomaterialerne, og dels et program for grundforskning og anvendt forskning i metoderne for denne overvågning (bl.a. metrologi, sporing, toksicitet og epidemiologi); |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at foreslå dels et permanent europæisk net, der er uafhængigt og har beslutningskompetence, og som skal overvåge nanoteknologierne og nanomaterialerne, og dels et program for grundforskning og anvendt forskning i metoderne for denne overvågning (bl.a. metrologi, sporing, toksicitet og epidemiologi);

| 23. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om på EU-plan at iværksætte en borgerdebat om nanoteknologier og nanomaterialer og de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer; |
| --- | --- |

23.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om på EU-plan at iværksætte en borgerdebat om nanoteknologier og nanomaterialer og de lovgivningsmæssige aspekter ved nanomaterialer;

| 24. | anerkender, at det er vigtigt at fjerne hindringerne for adgangen til patenter, særligt for meget små og små og mellemstore virksomheder, og kræver samtidig, at patentrettighederne begrænses til specifikke anvendelser eller produktionsmetoder for nanomaterialer og kun ekstraordinært udstrækkes til nanomaterialerne som sådanne, med henblik på at undgå at hæmme innovationen; |
| --- | --- |

24.

anerkender, at det er vigtigt at fjerne hindringerne for adgangen til patenter, særligt for meget små og små og mellemstore virksomheder, og kræver samtidig, at patentrettighederne begrænses til specifikke anvendelser eller produktionsmetoder for nanomaterialer og kun ekstraordinært udstrækkes til nanomaterialerne som sådanne, med henblik på at undgå at hæmme innovationen;

| 25. | mener, at der i rette tid bør udarbejdes strenge etiske retningslinjer, især for nanomedicin, som f.eks. respekt for privatlivets fred, et frit og informeret samtykke, fastsatte grænser for ikketerapeutiske indgreb i menneskekroppen, samtidig med at der sker en stimulering af dette lovende tværfaglige område med banebrydende teknologier som molekylær billeddannelse og diagnose, som kan have meget store fordele for tidlig diagnosticering og intelligent og omkostningseffektiv behandling af mange sygdomme; opfordrer Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi til at komme med en udtalelse om dette emne, der hviler på dens udtalelse nr. 21 af 17. januar 2007 om etiske aspekter af nanomedicin, og som endvidere bygger på etiske udtalelser fra nationale etiske organer i EU samt det arbejde, der udføres i internationale organisationer såsom UNESCO; |
| --- | --- |

25.

mener, at der i rette tid bør udarbejdes strenge etiske retningslinjer, især for nanomedicin, som f.eks. respekt for privatlivets fred, et frit og informeret samtykke, fastsatte grænser for ikketerapeutiske indgreb i menneskekroppen, samtidig med at der sker en stimulering af dette lovende tværfaglige område med banebrydende teknologier som molekylær billeddannelse og diagnose, som kan have meget store fordele for tidlig diagnosticering og intelligent og omkostningseffektiv behandling af mange sygdomme; opfordrer Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi til at komme med en udtalelse om dette emne, der hviler på dens udtalelse nr. 21 af 17. januar 2007 om etiske aspekter af nanomedicin, og som endvidere bygger på etiske udtalelser fra nationale etiske organer i EU samt det arbejde, der udføres i internationale organisationer såsom UNESCO;

| 26. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særlig opmærksomme på de sociale aspekter af udviklingen inden for nanoteknologi; mener endvidere, at de berørte arbejdsmarkedsparters aktive deltagelse skal sikres fra det tidligst mulige tidspunkt. |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særlig opmærksomme på de sociale aspekter af udviklingen inden for nanoteknologi; mener endvidere, at de berørte arbejdsmarkedsparters aktive deltagelse skal sikres fra det tidligst mulige tidspunkt.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af lovgivningen med henblik på en regulering for på en omkostningseffektiv måde at tage højde for nanomaterialer, der opstår som utilsigtede biprodukter i forbrændingsprocesser; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for en revision af lovgivningen med henblik på en regulering for på en omkostningseffektiv måde at tage højde for nanomaterialer, der opstår som utilsigtede biprodukter i forbrændingsprocesser;

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 306 E af 15.12.2006, s. 426.

(2)  Opinion on »The scientific aspects of the existing and proposed definitions relating to products of nanoscience and nanotechnologies; 29 November 2007«; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_012.pdf And accompanying Information by Commission services concerning the SCENIHR Opinion on Scientific Aspects of Existing and Proposed Definitions relating to Products of Nanoscience and Nanotechnologies; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_oc_012.pdf Opinion on The Appropriateness of the Risk Assessment methodology in accordance with the technical guidance documents for new and existing substances for assessing the risks of nanomaterials; 21.-22. June 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_010.pdf Modified opinion (after public consultation) on The appropriateness of existing methodologies to assess the potential risks associated with engineered and adventitious products of nanotechnologies; 10. marts 2006; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_003b.pdf Opinion on Risk Assessment of Products of Nanotechnologies; 19 January 2009; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_023.pdf

(3)  Opinion on Safety of nanomaterials in cosmetic products; 18. december 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_123.pdf

(4)  Opinion No 21, 17 January 2007.

(5)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(6)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

(7)  EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1.

(8)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

(9)  EFT L 262 af 27.9.1976, s. 169.

(10)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

(11)  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 16.

(12)  EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29.

(13)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 24.

(14)  EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1.

(15)  EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1.

(16)  EUT L 24 af 29.1.2008, s. 8.

(17)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(18)  EUT L 114 af 27.4.2006, s. 9.

(19)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 21.

(20)  Kommissionens meddelelse af 2. februar 2000 om forsigtighedsprincippet (KOM(2000)0001).

(21)  Europa-Parlamentets holdning af 24. marts 2009, vedtagne tekster P6_TA(2009)0158.

(22)  Europa-Parlamentets holdning af 25. marts 2009, vedtagne tekster P6_TA(2009)0171.

(23)  Kommissionens beslutning 2000/532/EF af 3. maj 2000 om afløsning af beslutning 94/3/EF om udarbejdelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og af Rådets beslutning 94/904/EF om udarbejdelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald (EFT L 226 af 6.9.2000, s. 3).

(24)  Rådets beslutning 2003/33/EF af 19. december 2002 om opstilling af kriterier og procedurer for modtagelse af affald på deponeringsanlæg i henhold til artikel 16 og bilag II i direktiv 1999/31/EF (EFT L 11 af 16.1.2003, s. 27).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/90

---

Freadg, den 24. april 2009Årlig drøftelse om de fremskridt, der er gjort i 2008 med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)

P6_TA(2009)0329

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om den årlige drøftelse om de fremskridt, der er gjort i 2008 med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39)

2010/C 184 E/19

Europa-Parlamentet,

der henviser til artikel 2, 6 og 39 i EU-traktaten samt artikel 13, 17-22, 61-69, 255 og 286 i EF-traktaten, der er det vigtigste retsgrundlag for udviklingen af EU og Fællesskabet som et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

der henviser til sin forespørgsel til mundtlig besvarelse til Rådet (B6-0489/2008) og til Kommissionen (B6-0494/2008), som drøftedes på plenarmødet den 17. december 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 5,

| A. | der henviser til, at det ti år efter Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse er et faktum,






  — | at omfanget af den gældende EU-ret vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed er vokset markant, hvilket er en blåstempling af medlemsstaternes beslutning om i vid udstrækning at inddrage EU-institutionerne i den politiske beslutningstagning på dette område for dermed at sikre EU-borgerne frihed, sikkerhed og retfærdighed, |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at det ti år efter Amsterdam-traktatens ikrafttrædelse er et faktum,

—

at omfanget af den gældende EU-ret vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed er vokset markant, hvilket er en blåstempling af medlemsstaternes beslutning om i vid udstrækning at inddrage EU-institutionerne i den politiske beslutningstagning på dette område for dermed at sikre EU-borgerne frihed, sikkerhed og retfærdighed,

| — | at hovedparten af EU-borgerne ifølge de periodiske Eurobarometer-undersøgelser har en stadig stærkere følelse af, at EU's aktioner har en merværdi sammenlignet med de aktioner, der udelukkende iværksættes på nationalt plan, og at to tredjedele af borgerne støtter de EU-aktioner, der fremmer og beskytter grundlæggende rettigheder (herunder børns rettigheder), samt indsatsen mod organiseret kriminalitet og terror, mens kun 18 % mener, at EU-aktioner ikke har haft nogen yderligere nyttevirkning, |
| --- | --- |

—

at hovedparten af EU-borgerne ifølge de periodiske Eurobarometer-undersøgelser har en stadig stærkere følelse af, at EU's aktioner har en merværdi sammenlignet med de aktioner, der udelukkende iværksættes på nationalt plan, og at to tredjedele af borgerne støtter de EU-aktioner, der fremmer og beskytter grundlæggende rettigheder (herunder børns rettigheder), samt indsatsen mod organiseret kriminalitet og terror, mens kun 18 % mener, at EU-aktioner ikke har haft nogen yderligere nyttevirkning,

| B. | der henviser til, at de ovennævnte positive faktorer ikke kan opveje






  — | EU-beslutningsprocessens vedvarende juridiske svagheder og komplicerede karakter, især på områder som f.eks. politisamarbejdet og det strafferetlige samarbejde, som hverken er underlagt nogen hensigtsmæssig demokratisk kontrol eller domstolskontrol på EU-plan, |
| --- | --- | --- |

B.

der henviser til, at de ovennævnte positive faktorer ikke kan opveje

—

EU-beslutningsprocessens vedvarende juridiske svagheder og komplicerede karakter, især på områder som f.eks. politisamarbejdet og det strafferetlige samarbejde, som hverken er underlagt nogen hensigtsmæssig demokratisk kontrol eller domstolskontrol på EU-plan,

| — | modviljen hos hovedparten af medlemsstaterne mod at fremme politik knyttet til grundlæggende rettigheder og borgernes rettigheder; samtidig har det vist sig at være stadig vigtigere ikke kun at fokusere på grænseoverskridende sager for at undgå dobbelte standarder i samme medlemsstat, |
| --- | --- |

—

modviljen hos hovedparten af medlemsstaterne mod at fremme politik knyttet til grundlæggende rettigheder og borgernes rettigheder; samtidig har det vist sig at være stadig vigtigere ikke kun at fokusere på grænseoverskridende sager for at undgå dobbelte standarder i samme medlemsstat,

| — | det vedvarende behov for, at EU's fælles indvandrings- og asylpolitik, der er forsinket i forhold til den tidsplan, der blev aftalt Haagprogrammet og den europæiske pagt om indvandring og asyl, udvikles yderligere og gennemføres korrekt, |
| --- | --- |

—

det vedvarende behov for, at EU's fælles indvandrings- og asylpolitik, der er forsinket i forhold til den tidsplan, der blev aftalt Haagprogrammet og den europæiske pagt om indvandring og asyl, udvikles yderligere og gennemføres korrekt,

| — | Kommissionens problemer med at sikre rettidig og korrekt gennemførelse af en stor del af den nyligt vedtagne fællesskabslovgivning samtidig med forvaltningen af den omfattende korrespondance, samt de mange klager og stadig flere traktatbrudssager, |
| --- | --- |

—

Kommissionens problemer med at sikre rettidig og korrekt gennemførelse af en stor del af den nyligt vedtagne fællesskabslovgivning samtidig med forvaltningen af den omfattende korrespondance, samt de mange klager og stadig flere traktatbrudssager,

| — | behovet for i højere grad at involvere Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i at evaluere EU-lovgivningens reelle virkning i praksis, |
| --- | --- |

—

behovet for i højere grad at involvere Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i at evaluere EU-lovgivningens reelle virkning i praksis,

| — | det stadig underudviklede net af repræsentanter for civilsamfundet og berørte parter i forbindelse med enhver politik, der vedrører området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; det er værd at bemærke, at medlemsstaternes justitsministre først for nylig besluttede at oprette et netværk til gensidig styrkelse af deres nationale lovgivning, hvilket ligeledes burde ske for de øvrige områder vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed, |
| --- | --- |

—

det stadig underudviklede net af repræsentanter for civilsamfundet og berørte parter i forbindelse med enhver politik, der vedrører området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; det er værd at bemærke, at medlemsstaternes justitsministre først for nylig besluttede at oprette et netværk til gensidig styrkelse af deres nationale lovgivning, hvilket ligeledes burde ske for de øvrige områder vedrørende frihed, sikkerhed og retfærdighed,

| — | den kendsgerning, at samarbejdet selv mellem EU's agenturer kun udvikler sig langsomt, og at situationen risikerer at blive endnu mere kompleks med en mangedobling af andre organer med operationelle opgaver på EU-plan, |
| --- | --- |

—

den kendsgerning, at samarbejdet selv mellem EU's agenturer kun udvikler sig langsomt, og at situationen risikerer at blive endnu mere kompleks med en mangedobling af andre organer med operationelle opgaver på EU-plan,

| C. | der henviser til, at det er nødvendigt at henlede opmærksomheden på






  — | Rådets og Kommissionens fortsatte forsigtige holdning efter vedtagelsen af Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om den årlige drøftelse om de fremskridt, der er gjort i 2007 med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39) (1), og under plenarforsamlingens drøftelser i december 2008 om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union og om fremskridt med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, |
| --- | --- | --- |

C.

der henviser til, at det er nødvendigt at henlede opmærksomheden på

—

Rådets og Kommissionens fortsatte forsigtige holdning efter vedtagelsen af Parlamentets beslutning af 25. september 2008 om den årlige drøftelse om de fremskridt, der er gjort i 2007 med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EU-traktatens artikel 2 og 39) (1), og under plenarforsamlingens drøftelser i december 2008 om beskyttelse af de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union og om fremskridt med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

| — | de nationale parlamenters støtte til et udvidet interparlamentarisk samarbejde, især på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvilket fremgår af deres bidrag til den generelle debat og ved særlige lejligheder, som f.eks. i forbindelse med revisionen af EU-reglerne om gennemsigtighed, Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (2), den nye EU-lovgivning om PNR-oplysninger (3), gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (4), evalueringen af Rådets direktiv 2003/9/EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (5), samt hvad angår gennemførelsen af det strafferetlige og civilretlige samarbejde, |
| --- | --- |

—

de nationale parlamenters støtte til et udvidet interparlamentarisk samarbejde, især på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvilket fremgår af deres bidrag til den generelle debat og ved særlige lejligheder, som f.eks. i forbindelse med revisionen af EU-reglerne om gennemsigtighed, Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA af 13. juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme (2), den nye EU-lovgivning om PNR-oplysninger (3), gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (4), evalueringen af Rådets direktiv 2003/9/EF af 27. januar 2003 om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (5), samt hvad angår gennemførelsen af det strafferetlige og civilretlige samarbejde,

| 1. | opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret Lissabontraktaten, til at gøre dette snarest muligt, da den afhjælper de største mangler, hvad angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, ved






  — | at skabe et mere konsekvent, gennemsigtigt og retssikkert regelværk, |
| --- | --- | --- |

1.

opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret Lissabontraktaten, til at gøre dette snarest muligt, da den afhjælper de største mangler, hvad angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, ved

—

at skabe et mere konsekvent, gennemsigtigt og retssikkert regelværk,

| — | at øge beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder ved at gøre Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) bindende og ved at gøre det muligt for Unionen at tilslutte sig den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

at øge beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder ved at gøre Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) bindende og ved at gøre det muligt for Unionen at tilslutte sig den europæiske konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | at øge unionsborgernes og civilsamfundets indflydelse ved at inddrage dem i lovgivningsprocessen og give dem udvidet adgang til at indbringe sager for De Europæiske Fællesskabers Domstol, |
| --- | --- |

—

at øge unionsborgernes og civilsamfundets indflydelse ved at inddrage dem i lovgivningsprocessen og give dem udvidet adgang til at indbringe sager for De Europæiske Fællesskabers Domstol,

| — | at inddrage Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i evalueringen af EU's politik, hvorved de europæiske og nationale myndigheder i højere grad vil skulle stå til ansvar; |
| --- | --- |

—

at inddrage Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i evalueringen af EU's politik, hvorved de europæiske og nationale myndigheder i højere grad vil skulle stå til ansvar;

| 2. | opfordrer Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen til






  a) | formelt at inddrage det nyvalgte Europa-Parlament i vedtagelsen af det næste flerårige program for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed for perioden 2010-2014, da dette program efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse hovedsagelig bør gennemføres af Rådet og Parlamentet under anvendelse af den fælles beslutningsprocedure; da et sådant flerårigt program bør være langt mere vidtrækkende end de forslag, der er indeholdt i rapporterne fra Rådets fremtidsgrupper, bør de nationale parlamenter også involveres, da disse bør spille en væsentlig rolle ved udformningen af prioriteringerne og disses gennemførelse på nationalt plan, |
| --- | --- | --- |

2.

opfordrer Det Europæiske Råd, Rådet og Kommissionen til

a)

formelt at inddrage det nyvalgte Europa-Parlament i vedtagelsen af det næste flerårige program for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed for perioden 2010-2014, da dette program efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse hovedsagelig bør gennemføres af Rådet og Parlamentet under anvendelse af den fælles beslutningsprocedure; da et sådant flerårigt program bør være langt mere vidtrækkende end de forslag, der er indeholdt i rapporterne fra Rådets fremtidsgrupper, bør de nationale parlamenter også involveres, da disse bør spille en væsentlig rolle ved udformningen af prioriteringerne og disses gennemførelse på nationalt plan,

| b) | at fokusere på de fremtidige flerårige programmer og primært på fremme af grundlæggende rettigheder og borgerrettigheder i overensstemmelse med Parlamentets nylige henstillinger i beslutningen af 14. januar 2009 om situationen for grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union 2004-2008 (6) ved at videreudvikle de mål og principper i chartret, som institutionerne proklamerede i Nice i 2000 og igen i Strasbourg den 12. december 2007; |
| --- | --- |

b)

at fokusere på de fremtidige flerårige programmer og primært på fremme af grundlæggende rettigheder og borgerrettigheder i overensstemmelse med Parlamentets nylige henstillinger i beslutningen af 14. januar 2009 om situationen for grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union 2004-2008 (6) ved at videreudvikle de mål og principper i chartret, som institutionerne proklamerede i Nice i 2000 og igen i Strasbourg den 12. december 2007;

| 3. | finder det overordentlig vigtigt og hensigtsmæssigt, at Kommissionen






  a) | straks tager initiativ til at forbedre beskyttelsen af borgerrettigheder som f.eks. databeskyttelse, diplomatisk og konsulær beskyttelse, samt retten til fri bevægelighed og ophold, |
| --- | --- | --- |

3.

finder det overordentlig vigtigt og hensigtsmæssigt, at Kommissionen

a)

straks tager initiativ til at forbedre beskyttelsen af borgerrettigheder som f.eks. databeskyttelse, diplomatisk og konsulær beskyttelse, samt retten til fri bevægelighed og ophold,

| b) | gennem høringsmekanismer og støtte til berørte parters netværk udvikler en mekanisme, som sikrer, at borgerne i højere grad inddrages i definitionen af, hvad et unionsborgerskab indebærer, |
| --- | --- |

b)

gennem høringsmekanismer og støtte til berørte parters netværk udvikler en mekanisme, som sikrer, at borgerne i højere grad inddrages i definitionen af, hvad et unionsborgerskab indebærer,

| c) | forelægger et fuldt færdiggjort program med EU-foranstaltninger til styrkelse af tiltaltes processuelle rettigheder og nødvendige garantier før og efter retssager, især når det drejer sig om personer, som ikke er statsborgere i det pågældende land, og mere generelt udvikler en screening af EU's strafferetssystem og sikkerhedsforanstaltninger, hvad angår beskyttelse af borgernes rettigheder, |
| --- | --- |

c)

forelægger et fuldt færdiggjort program med EU-foranstaltninger til styrkelse af tiltaltes processuelle rettigheder og nødvendige garantier før og efter retssager, især når det drejer sig om personer, som ikke er statsborgere i det pågældende land, og mere generelt udvikler en screening af EU's strafferetssystem og sikkerhedsforanstaltninger, hvad angår beskyttelse af borgernes rettigheder,

| d) | regelmæssigt indsamler og udbreder alle relevante neutrale data vedrørende udviklingen af de vigtigste politikker for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, såsom migrationsstrømme, udviklingen inden for organiseret kriminalitet og især terrorisme (se EU's trusselsvurdering af organiseret kriminalitet i EU (OCTA) og Europols rapport om situationen og udviklingen med hensyn til terrorisme i Europa 2008 (TE-SAT)), |
| --- | --- |

d)

regelmæssigt indsamler og udbreder alle relevante neutrale data vedrørende udviklingen af de vigtigste politikker for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, såsom migrationsstrømme, udviklingen inden for organiseret kriminalitet og især terrorisme (se EU's trusselsvurdering af organiseret kriminalitet i EU (OCTA) og Europols rapport om situationen og udviklingen med hensyn til terrorisme i Europa 2008 (TE-SAT)),

| e) | snarest muligt forelægger de retsakter, der er under forberedelse om andre kategorier af arbejdstagere fra tredjelande, såsom sæsonarbejdere, virksomhedsinternt udstationerede og lønnede praktikanter, der skal være omfattet af EU's »blå kort«-ordning, og om FRONTEX' mandat; navnlig sikrer, at FRONTEX har tilstrækkelige ressourcer til at opfylde sine mål og holde Parlamentet fuldt underrettet om forhandlingerne om aftaler med tredjelande vedrørende indvandring, |
| --- | --- |

e)

snarest muligt forelægger de retsakter, der er under forberedelse om andre kategorier af arbejdstagere fra tredjelande, såsom sæsonarbejdere, virksomhedsinternt udstationerede og lønnede praktikanter, der skal være omfattet af EU's »blå kort«-ordning, og om FRONTEX' mandat; navnlig sikrer, at FRONTEX har tilstrækkelige ressourcer til at opfylde sine mål og holde Parlamentet fuldt underrettet om forhandlingerne om aftaler med tredjelande vedrørende indvandring,

| f) | indfører en europæisk indre sikkerhedspolitik, som bør supplere nationale sikkerhedsplaner, således at EU-borgerne og de nationale parlamenter får et klart billede af EU-aktionernes merværdi; især forstærker EU's politik vedrørende bekæmpelsen af visse former for organiseret kriminalitet, såsom it-kriminalitet, menneskehandel, seksuel udnyttelse af børn eller korruption, ved hjælp af en effektiv indsats og under anvendelse af alle til rådighed stående samarbejdsværktøjer for at opnå konkrete resultater, herunder tiltag med henblik på at vedtage en retsakt om konfiskering af internationale kriminelle organisationers finansielle aktiver og ejendom og om genanvendelse heraf til sociale formål, |
| --- | --- |

f)

indfører en europæisk indre sikkerhedspolitik, som bør supplere nationale sikkerhedsplaner, således at EU-borgerne og de nationale parlamenter får et klart billede af EU-aktionernes merværdi; især forstærker EU's politik vedrørende bekæmpelsen af visse former for organiseret kriminalitet, såsom it-kriminalitet, menneskehandel, seksuel udnyttelse af børn eller korruption, ved hjælp af en effektiv indsats og under anvendelse af alle til rådighed stående samarbejdsværktøjer for at opnå konkrete resultater, herunder tiltag med henblik på at vedtage en retsakt om konfiskering af internationale kriminelle organisationers finansielle aktiver og ejendom og om genanvendelse heraf til sociale formål,

| g) | fortsætter gennemførelsen af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser i både civil- og strafferetlige sager og på alle stadier i retsproceduren, især hvad angår strafferet, for at sikre, at der skabes et EU- system for anerkendelse og gensidig godkendelse af beviser, idet der tages størst muligt hensyn til respekten for de grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

g)

fortsætter gennemførelsen af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser i både civil- og strafferetlige sager og på alle stadier i retsproceduren, især hvad angår strafferet, for at sikre, at der skabes et EU- system for anerkendelse og gensidig godkendelse af beviser, idet der tages størst muligt hensyn til respekten for de grundlæggende rettigheder,

| h) | komplementerer udviklingen med hensyn til gensidig anerkendelse via en række foranstaltninger til fremme af gensidig tillid, især gennem en vis tilnærmelse af materiel strafferet og strafferetsplejen samt processuelle rettigheder, bedre gensidig evaluering af, hvorledes retssystemerne fungerer, og bedre metoder til skabelse af gensidig tillid mellem det juridiske erhvervs udøvere f.eks. ved at intensivere den juridiske videreuddannelse og yde støtte til netværk, |
| --- | --- |

h)

komplementerer udviklingen med hensyn til gensidig anerkendelse via en række foranstaltninger til fremme af gensidig tillid, især gennem en vis tilnærmelse af materiel strafferet og strafferetsplejen samt processuelle rettigheder, bedre gensidig evaluering af, hvorledes retssystemerne fungerer, og bedre metoder til skabelse af gensidig tillid mellem det juridiske erhvervs udøvere f.eks. ved at intensivere den juridiske videreuddannelse og yde støtte til netværk,

| i) | skaber en gennemsigtig og effektiv ydre EU-strategi for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, baseret på en troværdig politik, især der hvor Fællesskabet alene har kompetence, f.eks. i forbindelse med aftaler om tilbagetagelse, beskyttelse af de ydre grænser og visumpolitik (som det er tilfældet i spørgsmålet om amerikansk visumfritagelse), |
| --- | --- |

i)

skaber en gennemsigtig og effektiv ydre EU-strategi for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, baseret på en troværdig politik, især der hvor Fællesskabet alene har kompetence, f.eks. i forbindelse med aftaler om tilbagetagelse, beskyttelse af de ydre grænser og visumpolitik (som det er tilfældet i spørgsmålet om amerikansk visumfritagelse),

| j) | opfordrer Rådet til regelmæssigt at høre Parlamentet, også i spørgsmål om internationale aftaler vedrørende strafferetligt samarbejde og politisamarbejde, eftersom Rådets aktuelle modvilje mod at gøre dette er i modstrid med princippet om loyalt samarbejde og om EU's demokratiske ansvarliggørelse; især fremlægge kriterier for udviklingen af en reel EU- politik for aftaler med tredjelande om gensidig retshjælp eller udvisning i straffesager under hensyntagen til princippet om ikke-diskriminering mellem EU-borgere og det pågældende tredjelands borgere, |
| --- | --- |

j)

opfordrer Rådet til regelmæssigt at høre Parlamentet, også i spørgsmål om internationale aftaler vedrørende strafferetligt samarbejde og politisamarbejde, eftersom Rådets aktuelle modvilje mod at gøre dette er i modstrid med princippet om loyalt samarbejde og om EU's demokratiske ansvarliggørelse; især fremlægge kriterier for udviklingen af en reel EU- politik for aftaler med tredjelande om gensidig retshjælp eller udvisning i straffesager under hensyntagen til princippet om ikke-diskriminering mellem EU-borgere og det pågældende tredjelands borgere,

| k) | forelægger specifik lovgivning, som giver alle EU-borgere diplomatisk og konsulær beskyttelse, uanset om den pågældende medlemsstat er repræsenteret på tredjelandets territorium eller ej, |
| --- | --- |

k)

forelægger specifik lovgivning, som giver alle EU-borgere diplomatisk og konsulær beskyttelse, uanset om den pågældende medlemsstat er repræsenteret på tredjelandets territorium eller ej,

| l) | fremlægger nye forslag med henblik på at efterkomme EF-Domstolens afgørelser om beskyttelse af grundlæggende rettigheder i forbindelse med fastfrysning af fysiske og juridiske personers aktiver, også under henvisning til EF-Domstolens afgørelser om personer på listen i bilaget til Rådets afgørelse om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (7), |
| --- | --- |

l)

fremlægger nye forslag med henblik på at efterkomme EF-Domstolens afgørelser om beskyttelse af grundlæggende rettigheder i forbindelse med fastfrysning af fysiske og juridiske personers aktiver, også under henvisning til EF-Domstolens afgørelser om personer på listen i bilaget til Rådets afgørelse om gennemførelse af artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (7),

| m) | styrker gensidig tillid og solidaritet mellem medlemsstaternes myndigheder ved






  — | i samarbejde med Europarådet at fastsætte højere normer for kvaliteten af såvel det retlige samarbejde (8) som politisamarbejdet, |
| --- | --- | --- |

m)

styrker gensidig tillid og solidaritet mellem medlemsstaternes myndigheder ved

—

i samarbejde med Europarådet at fastsætte højere normer for kvaliteten af såvel det retlige samarbejde (8) som politisamarbejdet,

| — | at styrke og demokratisere de mekanismer for gensidig evaluering, der allerede eksisterer i forbindelse med Schengensamarbejdet og bekæmpelsen af terrorisme, |
| --- | --- |

—

at styrke og demokratisere de mekanismer for gensidig evaluering, der allerede eksisterer i forbindelse med Schengensamarbejdet og bekæmpelsen af terrorisme,

| — | at udvide den model for gensidig evaluering og hjælp mellem medlemsstaterne, som blev indført med Schengen, til at omfatte alle politikker vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, som har at gøre med statsborgere fra andre medlemsstater eller fra tredjelande (såsom migrations- og integrationspolitik og ved gennemførelse af programmer til bekæmpelse af terrorisme og radikalisering), |
| --- | --- |

—

at udvide den model for gensidig evaluering og hjælp mellem medlemsstaterne, som blev indført med Schengen, til at omfatte alle politikker vedrørende området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, som har at gøre med statsborgere fra andre medlemsstater eller fra tredjelande (såsom migrations- og integrationspolitik og ved gennemførelse af programmer til bekæmpelse af terrorisme og radikalisering),

| n) | skaber udvidet koordinering og komplementaritet mellem de eksisterende og fremtidige EU-agenturer, såsom Europol, Frontex og Cepol, da disse organer bør komme videre end deres begrænsede og usikre samarbejde og etablere tættere forbindelser med deres modsvarende nationale organer ved at opnå højere effektivitets- og sikkerhedsstandarder og vise større ansvarlighed og gennemsigtighed i forholdet til Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, |
| --- | --- |

n)

skaber udvidet koordinering og komplementaritet mellem de eksisterende og fremtidige EU-agenturer, såsom Europol, Frontex og Cepol, da disse organer bør komme videre end deres begrænsede og usikre samarbejde og etablere tættere forbindelser med deres modsvarende nationale organer ved at opnå højere effektivitets- og sikkerhedsstandarder og vise større ansvarlighed og gennemsigtighed i forholdet til Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter,

| o) | fortsætter med løbende at udvikle og styrke den fælles unionspolitik vedrørende grænseforvaltning og samtidig understreger behovet for snarest muligt at få defineret en global struktur for unionens grænsestrategi samt få fastlagt, hvorledes alle beslægtede programmer og projekter bør samvirke og fungere som en helhed, med henblik på at optimere den måde, hvorpå de indvirker på hinanden, og undgå dobbeltarbejde og inkonsekvens; |
| --- | --- |

o)

fortsætter med løbende at udvikle og styrke den fælles unionspolitik vedrørende grænseforvaltning og samtidig understreger behovet for snarest muligt at få defineret en global struktur for unionens grænsestrategi samt få fastlagt, hvorledes alle beslægtede programmer og projekter bør samvirke og fungere som en helhed, med henblik på at optimere den måde, hvorpå de indvirker på hinanden, og undgå dobbeltarbejde og inkonsekvens;

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger med henblik på at afslutte de berørte projekter og sikre, at visuminformationssystemet (VIS) og anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) kan træde i kraft så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger med henblik på at afslutte de berørte projekter og sikre, at visuminformationssystemet (VIS) og anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) kan træde i kraft så hurtigt som muligt;

| 5. | anbefaler, at Kommissionen afstår fra at fremlægge forhastede forslag til retsakter om indførelse af nye systemer - navnlig indrejse- og udrejsesystemet - indtil VIS og SIS II er kommet rigtig i gang; anbefaler, at det reelle behov for et sådant system evalueres, da der tydeligvis er tale om overlapning med allerede eksisterende systemer; mener, at det er vigtigt at undersøge alle påkrævede ændringer af de eksisterende systemer og sørge for et korrekt skøn over hele processens reelle omkostninger; |
| --- | --- |

5.

anbefaler, at Kommissionen afstår fra at fremlægge forhastede forslag til retsakter om indførelse af nye systemer - navnlig indrejse- og udrejsesystemet - indtil VIS og SIS II er kommet rigtig i gang; anbefaler, at det reelle behov for et sådant system evalueres, da der tydeligvis er tale om overlapning med allerede eksisterende systemer; mener, at det er vigtigt at undersøge alle påkrævede ændringer af de eksisterende systemer og sørge for et korrekt skøn over hele processens reelle omkostninger;

| 6. | opfordrer Kommissionen til i sit forslag om et flerårigt program at medtage de ovenfor beskrevne henstillinger samt de henstillinger, Parlamentet fremsatte i sine ovennævnte beslutninger af 25. september 2008 og 14. januar 2009 samt i følgende beslutninger:






  — | af 2. april 2009 om unionsborgerskabets problemer og perspektiver (9), |
| --- | --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til i sit forslag om et flerårigt program at medtage de ovenfor beskrevne henstillinger samt de henstillinger, Parlamentet fremsatte i sine ovennævnte beslutninger af 25. september 2008 og 14. januar 2009 samt i følgende beslutninger:

—

af 2. april 2009 om unionsborgerskabets problemer og perspektiver (9),

| — | af 27. september 2007 om anvendelsen af Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (10), |
| --- | --- |

—

af 27. september 2007 om anvendelsen af Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (10),

| — | af 10. marts 2009 om de kommende faser af grænseforvaltningen i Den Europæiske Union og tilsvarende erfaringer i tredjelande (11), og |
| --- | --- |

—

af 10. marts 2009 om de kommende faser af grænseforvaltningen i Den Europæiske Union og tilsvarende erfaringer i tredjelande (11), og

| — | af 10. marts 2009 om det fremtidige fælles europæiske asylsystem (12); |
| --- | --- |

—

af 10. marts 2009 om det fremtidige fælles europæiske asylsystem (12);

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

7.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0458.

(2)  EUT L 164 af 22.6.2002, s. 3.

(3)  Forslag til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse (KOM(2007)0654).

(4)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(5)  EUT L 31 af 6.2.2003, s. 18.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0019.

(7)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

(8)  Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om kvaliteten af strafferetsplejen og harmonisering af medlemsstaternes straffelovgivning (EUT C 304E af 1.12.2005, s. 109).

(9)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0204.

(10)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 317.

(11)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0085.

(12)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0087.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/94

---

Freadg, den 24. april 2009Konklusioner fra G20-topmødet

P6_TA(2009)0330

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om G20-topmødet i London den 2. april 2009

2010/C 184 E/20

Europa-Parlamentet,

der henviser til ledernes udtalelse (den globale plan for genoprejsning og reform) efter G20-landenes topmøde i London og deres erklæring af 2. april 2009 om at styrke det finansielle system og tildele ressourcer gennem internationale institutioner,

der henviser til statusrapporten fra ØCD af 2. april 2009 om »The jurisdictions surveyed by the OECD global forum in implementing the internationally agreed tax standard«, der kræver udveksling af information efter anmodning for så vidt angår alle skatteoplysninger med henblik på forvaltning og håndhævelse af national skattelovgivning,

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 19. og 20. marts 2009,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. marts 2009 om fremdrift i den europæiske genopretning (KOM(2009)0114),

der henviser til rapporten af 25. februar 2009 fra Højniveaugruppen vedrørende Finansielt Tilsyn i EU under ledelse af Jacques de Larosière,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. oktober 2008 om overvindelse af den finansielle krise: et europæisk handlingsgrundlag, (KOM(2008)0706),

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2009 om en europæisk økonomisk genopretningsplan (1),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. april 2009 om støtte til udviklingslandene med henblik på overvindelse af krisen (KOM(2009)0160),

der henviser til den nyligt offentliggjorte rapport fra Den Internationale Valutafond (IMF) af marts 2009med titlen »The Implications of the Global Financial Crisis for Low-Income Countries«,

der henviser til FN's årtusindudviklingsmål (MDG-målene) og medlemsstaternes støtteforpligtelser med henblik på bekæmpelse af sult og fattigdom,

der henviser til rapporten fra De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) med titlen »Out of Crisis – Opportunity« af 16. februar 2009, hvori G20 indtrængende opfordres til at fremlægge en global grøn New Deal,

der henviser til rapporten fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) og International Institute for Labour Studies om »den finansielle og økonomiske krise, A Decent Work Perspective« af 24. marts 2009, hvori G20 indtrængende opfordres til at fremlægge en koordineret stimuleringspakke vedrørende social beskyttelse og jobskabelse,

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at verden bliver ramt af en stadig dybere recession, hvis konsekvenser intet land og ingen sektor kan undgå, og til, at der verden over er en stærk tilbagegang i de økonomiske resultater i løbet af 2009, og at der i de mest optimistiske prognoser kun forventes en langsom bedring i 2010, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at verden bliver ramt af en stadig dybere recession, hvis konsekvenser intet land og ingen sektor kan undgå, og til, at der verden over er en stærk tilbagegang i de økonomiske resultater i løbet af 2009, og at der i de mest optimistiske prognoser kun forventes en langsom bedring i 2010,

| B. | der henviser til, at finanskrisens konsekvenser for realøkonomien medfører ekstraordinære økonomiske forhold, der kræver rettidige, målrettede og forholdsmæssige beslutninger og handling med det formål at finde løsninger på en hidtil uset verdensomspændende økonomisk og beskæftigelsesmæssig situation, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at finanskrisens konsekvenser for realøkonomien medfører ekstraordinære økonomiske forhold, der kræver rettidige, målrettede og forholdsmæssige beslutninger og handling med det formål at finde løsninger på en hidtil uset verdensomspændende økonomisk og beskæftigelsesmæssig situation,

| C. | der henviser til, at den største udfordring i forbindelse med håndteringen af nedgangen inden for den internationale og den europæiske økonomi er den manglende tillid til finans- og kapitalmarkederne og den stigende arbejdsløshed samt nedgangen i den internationale samhandel, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den største udfordring i forbindelse med håndteringen af nedgangen inden for den internationale og den europæiske økonomi er den manglende tillid til finans- og kapitalmarkederne og den stigende arbejdsløshed samt nedgangen i den internationale samhandel,

| D. | der henviser til, at den aktuelle recession bør udnyttes som lejlighed til at fremme Lissabon-Göteborg-målene og den globale forpligtelse til at bekæmpe klimaændringen og reducere energiforbruget, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den aktuelle recession bør udnyttes som lejlighed til at fremme Lissabon-Göteborg-målene og den globale forpligtelse til at bekæmpe klimaændringen og reducere energiforbruget,

| E. | der henviser til, at den globale plan for genoprejsning og reform (den globale plan) omfatter følgende mål: (1) genskabelse af tillid, vækst og job, (2) reparation af det finansielle system med henblik på at genoprette mulighederne for udlån, (3) styrkelse af reguleringen af finansmarkederne med henblik på at genopbygge tilliden, (4) finansiering og reformering af de internationale finansielle institutioner med henblik på at overvinde krisen og forhindre fremtidige kriser, (5) fremme af global handel og investering og understøttelse af velfærdsgrundlage samtidig med en afvisning af protektionisme og (6) opbygning af en omfattende, miljøvenlig og bæredygtig økonomi, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den globale plan for genoprejsning og reform (den globale plan) omfatter følgende mål: (1) genskabelse af tillid, vækst og job, (2) reparation af det finansielle system med henblik på at genoprette mulighederne for udlån, (3) styrkelse af reguleringen af finansmarkederne med henblik på at genopbygge tilliden, (4) finansiering og reformering af de internationale finansielle institutioner med henblik på at overvinde krisen og forhindre fremtidige kriser, (5) fremme af global handel og investering og understøttelse af velfærdsgrundlage samtidig med en afvisning af protektionisme og (6) opbygning af en omfattende, miljøvenlig og bæredygtig økonomi,

| F. | der henviser til, at international koordinering er yderst vigtig både med hensyn til at genoplive og dernæst genopbygge den globale økonomi, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at international koordinering er yderst vigtig både med hensyn til at genoplive og dernæst genopbygge den globale økonomi,

| G. | der henviser til, at medlemskab af euroområdet har vist sig at øge den økonomiske stabilitet i de relevante medlemsstater, hvilket først og fremmest skyldes deres bestræbelser på at overholde Maastrichtkriterierne samt stabilitets- og vækstpagten, og at de har forskånet deres økonomier for valutakursudsving, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at medlemskab af euroområdet har vist sig at øge den økonomiske stabilitet i de relevante medlemsstater, hvilket først og fremmest skyldes deres bestræbelser på at overholde Maastrichtkriterierne samt stabilitets- og vækstpagten, og at de har forskånet deres økonomier for valutakursudsving,

| H. | der henviser til, at adskillige medlemsstater er stødt på alvorlige betalingsbalanceproblemer, og visse medlemsstater derfor har måttet søge støtte hos Den Internationale Valutafond og Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at adskillige medlemsstater er stødt på alvorlige betalingsbalanceproblemer, og visse medlemsstater derfor har måttet søge støtte hos Den Internationale Valutafond og Den Europæiske Union,

| I. | der henviser til, at MDG-målene, navnlig udryddelse af ekstrem fattigdom og sult må ligge til grund for AVS/EU-samarbejdet inden for Cotonou-partnerskabsaftalens rammer, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at MDG-målene, navnlig udryddelse af ekstrem fattigdom og sult må ligge til grund for AVS/EU-samarbejdet inden for Cotonou-partnerskabsaftalens rammer,

| J. | der henviser til, at visse donorlande som følge af finanskrisen har reduceret deres finansielle bidrag til den statslige udviklingsbistand (ODA) til udviklingslande, og dermed har bragt MDG-målene i fare, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at visse donorlande som følge af finanskrisen har reduceret deres finansielle bidrag til den statslige udviklingsbistand (ODA) til udviklingslande, og dermed har bragt MDG-målene i fare,

| K. | der henviser til, at AVS-landene er afhængige af deres eksport af basisprodukter, der tegner sig for mere end 50 % af deres tilførsel af fremmed valuta, og at finanskrisen medfører fald i eksporten fra og pengestrømmene til mange udviklingslande, begrænset adgang til kredit, færre direkte udenlandske investeringer og fald i råvarepriser, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at AVS-landene er afhængige af deres eksport af basisprodukter, der tegner sig for mere end 50 % af deres tilførsel af fremmed valuta, og at finanskrisen medfører fald i eksporten fra og pengestrømmene til mange udviklingslande, begrænset adgang til kredit, færre direkte udenlandske investeringer og fald i råvarepriser,

| L. | der henviser til, at offshorecentre forholder sig på en sådan måde, at der gives mulighed for korrupt undgåelse og omgåelse af skattebestemmelser og finansielle bestemmelser, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at offshorecentre forholder sig på en sådan måde, at der gives mulighed for korrupt undgåelse og omgåelse af skattebestemmelser og finansielle bestemmelser,

| M. | der henviser til, at væksten i den internationale handel er lavere som følge af manglen på lån og finansiering samt den generelle nedgang i verdensøkonomien, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at væksten i den internationale handel er lavere som følge af manglen på lån og finansiering samt den generelle nedgang i verdensøkonomien,

| N. | der henviser til, at intenst multilateralt samarbejde er nødvendigt for at undgå de protektionistiske foranstaltninger, som den finansielle/økonomisk krise eventuelt kan fremprovokere, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at intenst multilateralt samarbejde er nødvendigt for at undgå de protektionistiske foranstaltninger, som den finansielle/økonomisk krise eventuelt kan fremprovokere,

Generelle bemærkninger

| 1. | hilser G20-topmødets globale plan velkommen; bemærker, at den globale plan er i overensstemmelse med de bestræbelser, der allerede er truffet inden for EU med henblik på at undgå modstridende politikker, hvis virkninger gensidigt udelukker hinanden; bifalder erkendelsen i G20 af, at en global krise kræver en global løsning og en integreret strategi for at genskabe tillid, vækst og arbejdspladser; mener, at en sådan erkendelse kræver en seriøs opfølgning på det kommende møde i G20, der vil blive afholdt i det tidlige efterår 2009; |
| --- | --- |

1.

hilser G20-topmødets globale plan velkommen; bemærker, at den globale plan er i overensstemmelse med de bestræbelser, der allerede er truffet inden for EU med henblik på at undgå modstridende politikker, hvis virkninger gensidigt udelukker hinanden; bifalder erkendelsen i G20 af, at en global krise kræver en global løsning og en integreret strategi for at genskabe tillid, vækst og arbejdspladser; mener, at en sådan erkendelse kræver en seriøs opfølgning på det kommende møde i G20, der vil blive afholdt i det tidlige efterår 2009;

| 2. | mener ikke, at verdensledernes kommende opgave består i at lappe på det aktuelle finansielle og økonomiske system, men erkende, at der skal skabes en ny balance i reguleringsrammen, som tager højde for den miljømæssige og sociale holdbarhed, muligheder, genoprettet økonomisk vækst og jobskabelse samt social retfærdighed og deltagelse; kræver bedre og altomfattende regulering og kontrol og indførelse af en ny regulerings- og styringsramme; mener, at G20 skulle have behandlet problematikken omkring den globale ubalance inden for handels- og finanssektoren, hvilket spillede en afgørende rolle i den aktuelle økonomiske krise; |
| --- | --- |

2.

mener ikke, at verdensledernes kommende opgave består i at lappe på det aktuelle finansielle og økonomiske system, men erkende, at der skal skabes en ny balance i reguleringsrammen, som tager højde for den miljømæssige og sociale holdbarhed, muligheder, genoprettet økonomisk vækst og jobskabelse samt social retfærdighed og deltagelse; kræver bedre og altomfattende regulering og kontrol og indførelse af en ny regulerings- og styringsramme; mener, at G20 skulle have behandlet problematikken omkring den globale ubalance inden for handels- og finanssektoren, hvilket spillede en afgørende rolle i den aktuelle økonomiske krise;

| 3. | understreger, at alle indgåede forpligtelser skal respekteres fuld ud, indføres hurtigt og mere udførligt på nationalt og internationalt plan med henblik på at genopbygge tilliden og bevirke størst mulig effektivitet; noterer sig, foranstaltningerne fra Financial Stability Board (FSB) og at IMF har forpligtet sig til at overvåge udviklingen i forbindelse med den globale plan, og opfordrer dem til at fremlægge deres rapport for Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

understreger, at alle indgåede forpligtelser skal respekteres fuld ud, indføres hurtigt og mere udførligt på nationalt og internationalt plan med henblik på at genopbygge tilliden og bevirke størst mulig effektivitet; noterer sig, foranstaltningerne fra Financial Stability Board (FSB) og at IMF har forpligtet sig til at overvåge udviklingen i forbindelse med den globale plan, og opfordrer dem til at fremlægge deres rapport for Parlamentet;

| 4. | understreger, at den umiddelbare prioritering må være at få gang i realøkonomien igen, at sikre kapitalmarkedernes og långivningens funktion, at bevare og fremme beskæftigelsen og beskytte mennesker mod de negative følger af krisen med særlig hensyntagen til de fattigste og mest sårbare; |
| --- | --- |

4.

understreger, at den umiddelbare prioritering må være at få gang i realøkonomien igen, at sikre kapitalmarkedernes og långivningens funktion, at bevare og fremme beskæftigelsen og beskytte mennesker mod de negative følger af krisen med særlig hensyntagen til de fattigste og mest sårbare;

| 5. | roser G20 for i vid udstrækning at have valgt løsninger baseret på lån og garantier, som vil optimere de økonomiske virkninger og samtidig bidrage til at reducere den langsigtede virkning, som foranstaltningspakken på over 1 000 mia. USD har på statskasserne; |
| --- | --- |

5.

roser G20 for i vid udstrækning at have valgt løsninger baseret på lån og garantier, som vil optimere de økonomiske virkninger og samtidig bidrage til at reducere den langsigtede virkning, som foranstaltningspakken på over 1 000 mia. USD har på statskasserne;

Genskabelse af tillid og arbejdspladser

| 6. | bifalder aftalen om at stille 832 mia. EUR supplerende finansielle midler til rådighed for IMF, andre finansielle institutioner og til finansiering af handel og forpligtelsen til at gøre en holdbar fiskal indsats for at genskabe långivning, vækst og arbejdspladser i verdensøkonomien, samtidig med, at den fiskale holdbarhed sikres; bemærker imidlertid, at der ikke blev truffet aftale om supplerende europæiske skatteincitamenter; erkender, at dispositionsmargenen er forskellig for de enkelte lande, men at det enkelte land skal udnytte sine muligheder fuldt ud; |
| --- | --- |

6.

bifalder aftalen om at stille 832 mia. EUR supplerende finansielle midler til rådighed for IMF, andre finansielle institutioner og til finansiering af handel og forpligtelsen til at gøre en holdbar fiskal indsats for at genskabe långivning, vækst og arbejdspladser i verdensøkonomien, samtidig med, at den fiskale holdbarhed sikres; bemærker imidlertid, at der ikke blev truffet aftale om supplerende europæiske skatteincitamenter; erkender, at dispositionsmargenen er forskellig for de enkelte lande, men at det enkelte land skal udnytte sine muligheder fuldt ud;

| 7. | anerkender centralbankernes vigtige rolle i forbindelse med disse bestræbelser og deres hurtige rentenedsættelser, og hilser G20's forpligtelse til at afholde sig fra at foretage konkurrencebetingede devalueringer af de nationale valutaer, hvilket ville kunne starte en ond cirkel; glæder sig over ECB's på hinanden følgende rentesænkninger for at fremme vækst, og dens hurtige vedtagelse af kortsigtede finansielle instrumenter, der tager sigte på at genoplive lånevirksomheden bankerne imellem; minder om nødvendigheden af at skabe betingelser, som vil gøre det lettere for låntagerne at drage fordel af rentesænkningerne; kræver, at alle foranstaltninger skal sikre, at de finansielle markeder kommer til at fungere korrekt igen, herunder en hurtig genopretning af den indenlandske långivning og de internationale kapitalstrømme; |
| --- | --- |

7.

anerkender centralbankernes vigtige rolle i forbindelse med disse bestræbelser og deres hurtige rentenedsættelser, og hilser G20's forpligtelse til at afholde sig fra at foretage konkurrencebetingede devalueringer af de nationale valutaer, hvilket ville kunne starte en ond cirkel; glæder sig over ECB's på hinanden følgende rentesænkninger for at fremme vækst, og dens hurtige vedtagelse af kortsigtede finansielle instrumenter, der tager sigte på at genoplive lånevirksomheden bankerne imellem; minder om nødvendigheden af at skabe betingelser, som vil gøre det lettere for låntagerne at drage fordel af rentesænkningerne; kræver, at alle foranstaltninger skal sikre, at de finansielle markeder kommer til at fungere korrekt igen, herunder en hurtig genopretning af den indenlandske långivning og de internationale kapitalstrømme;

| 8. | bemærker med bekymring den hurtige stigning i offentlig gæld og budgetunderskud; understreger betydningen af hurtigst muligt at etablere sunde offentlige finanser og garantere langsigtet skattemæssig holdbarhed for at undgå, at fremtidige generationer pålægges for tunge byrder, dog således, at dette skal ses i lyset af den totale gæld i det enkelte tilfælde; |
| --- | --- |

8.

bemærker med bekymring den hurtige stigning i offentlig gæld og budgetunderskud; understreger betydningen af hurtigst muligt at etablere sunde offentlige finanser og garantere langsigtet skattemæssig holdbarhed for at undgå, at fremtidige generationer pålægges for tunge byrder, dog således, at dette skal ses i lyset af den totale gæld i det enkelte tilfælde;

| 9. | beklager, at G20-topmødet ikke behandlede de globale ubalancer, som er den egentlige årsag til den finansielle krise; minder om, at det er nødvendigt at behandle de underliggende årsager (f.eks. et usædvanlig stort US-underskud, som finansieres af usædvanligt store kinesiske handelsoverskud), hvis finansielle kriser skal undgås i fremtiden, og at det har følger, der rækker langt videre end bankvirksomhed og regulering af finansmarkederne og institutionel forvaltning; mener, at en effektiv multilateral løsning på krisen kræver en multilateral håndtering af årsagerne til ubalancen i valutakurserne og volatilitet i forbindelse med råvarepriser; opfordrer derfor indtrængende Det Europæiske Råd til at vedtage en fælles holdning med henblik på at løse disse spørgsmål på det næste G20-topmøde i New York; |
| --- | --- |

9.

beklager, at G20-topmødet ikke behandlede de globale ubalancer, som er den egentlige årsag til den finansielle krise; minder om, at det er nødvendigt at behandle de underliggende årsager (f.eks. et usædvanlig stort US-underskud, som finansieres af usædvanligt store kinesiske handelsoverskud), hvis finansielle kriser skal undgås i fremtiden, og at det har følger, der rækker langt videre end bankvirksomhed og regulering af finansmarkederne og institutionel forvaltning; mener, at en effektiv multilateral løsning på krisen kræver en multilateral håndtering af årsagerne til ubalancen i valutakurserne og volatilitet i forbindelse med råvarepriser; opfordrer derfor indtrængende Det Europæiske Råd til at vedtage en fælles holdning med henblik på at løse disse spørgsmål på det næste G20-topmøde i New York;

Styrkelse af finanstilsynet og -reguleringen

| 10. | glæder sig over den fælles tilgang til en bedre regulering af finanssektoren og et forbedret finanstilsyn på basis af større konsekvens og et systematisk samarbejde mellem landene, opfordrer indtrængende alle regeringer til at handle i overensstemmelse med de forpligtelser, de indgik på G20-mødet; mener, at G20-topmødets beslutninger og forpligtelser repræsenterer et minimum og ikke et maksimum; glæder sig over, at EU er mere ambitiøs, hvad angår reguleringens og tilsynets omfang og krav; |
| --- | --- |

10.

glæder sig over den fælles tilgang til en bedre regulering af finanssektoren og et forbedret finanstilsyn på basis af større konsekvens og et systematisk samarbejde mellem landene, opfordrer indtrængende alle regeringer til at handle i overensstemmelse med de forpligtelser, de indgik på G20-mødet; mener, at G20-topmødets beslutninger og forpligtelser repræsenterer et minimum og ikke et maksimum; glæder sig over, at EU er mere ambitiøs, hvad angår reguleringens og tilsynets omfang og krav;

| 11. | understreger vigtigheden af at genopbygge tilliden til den finansielle sektor, som er nøglen til at genoprette långivningen til realøkonomien og de internationale kapitalstrømme; insisterer på behovet for omgående at håndtere de forringede bankaktiver, som forhindrer långivning; opfordrer indtrængende medlemsstaternes regeringer og kompetente myndigheder til at sørge for, at bankerne på fuldstændig og gennemsigtig vis angiver alvorlige regnskabsforværringer under hensyntagen til Kommissionens meddelelse om behandlingen af dårlige aktiver inden for Fællesskabets banksektor (2), og at de samarbejder under overholdelse af konkurrencereglerne; opfordrer G20-regeringerne til at fremlægge, hvorledes deres programmer for dårlige aktiver fungerer, og hvilke resultater de har opnået hermed; anbefaler, at det internationale samarbejde øges mest muligt, og afviser finansiel og lovgivningsmæssig protektionisme; |
| --- | --- |

11.

understreger vigtigheden af at genopbygge tilliden til den finansielle sektor, som er nøglen til at genoprette långivningen til realøkonomien og de internationale kapitalstrømme; insisterer på behovet for omgående at håndtere de forringede bankaktiver, som forhindrer långivning; opfordrer indtrængende medlemsstaternes regeringer og kompetente myndigheder til at sørge for, at bankerne på fuldstændig og gennemsigtig vis angiver alvorlige regnskabsforværringer under hensyntagen til Kommissionens meddelelse om behandlingen af dårlige aktiver inden for Fællesskabets banksektor (2), og at de samarbejder under overholdelse af konkurrencereglerne; opfordrer G20-regeringerne til at fremlægge, hvorledes deres programmer for dårlige aktiver fungerer, og hvilke resultater de har opnået hermed; anbefaler, at det internationale samarbejde øges mest muligt, og afviser finansiel og lovgivningsmæssig protektionisme;

| 12. | bifalder beslutningen om at regulere og overvåge alle systemisk vigtige markeder og instrumenter (herunder hedgefonde), men mener, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at eliminere overdreven spekulation, og at regulering og overvågning skal omfatte aktiviteter, hvis størrelse individuelt kan anses for at være ikke-systemiske, men som taget samlet udgør en potentiel risiko for den finansielle stabilitet; insisterer på behovet for at udvikle effektive mekanismer for samarbejde og informationsudveksling nationale myndigheder imellem for at sikre et effektivt grænseoverskridende tilsyn og samtidig bibeholde åbne markeder; |
| --- | --- |

12.

bifalder beslutningen om at regulere og overvåge alle systemisk vigtige markeder og instrumenter (herunder hedgefonde), men mener, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at eliminere overdreven spekulation, og at regulering og overvågning skal omfatte aktiviteter, hvis størrelse individuelt kan anses for at være ikke-systemiske, men som taget samlet udgør en potentiel risiko for den finansielle stabilitet; insisterer på behovet for at udvikle effektive mekanismer for samarbejde og informationsudveksling nationale myndigheder imellem for at sikre et effektivt grænseoverskridende tilsyn og samtidig bibeholde åbne markeder;

| 13. | bifalder G20's beslutning om at vedtage Basel II-rammeaftalen om kapitalkravsregler og den intention om at styrke tilsyns- og lovgivningsstandarder hurtigst muligt; |
| --- | --- |

13.

bifalder G20's beslutning om at vedtage Basel II-rammeaftalen om kapitalkravsregler og den intention om at styrke tilsyns- og lovgivningsstandarder hurtigst muligt;

| 14. | anser det for yderst vigtigt, at der hurtigst muligt gennemføres overordnede principper for grænseoverskridende samarbejde på højt plan i forbindelse med krisehåndtering; opfordrer i lyset af den stigende interaktion mellem nationale finanssystemer indtrængende relevante myndigheder til at samarbejde på internationalt plan og forberede sig på, hvorledes finansielle kriser skal håndteres; |
| --- | --- |

14.

anser det for yderst vigtigt, at der hurtigst muligt gennemføres overordnede principper for grænseoverskridende samarbejde på højt plan i forbindelse med krisehåndtering; opfordrer i lyset af den stigende interaktion mellem nationale finanssystemer indtrængende relevante myndigheder til at samarbejde på internationalt plan og forberede sig på, hvorledes finansielle kriser skal håndteres;

| 15. | hilser G20's beslutning om at fremme integriteten og gennemsigtigheden på de finansielle markeder og øge ansvarligheden hos de finansielle aktører velkommen; bifalder G20's løfte om at reformere aflønningsordninger på en mere bæredygtig måde som et led i revideringen af de finansielle regler, og insisterer på vigtigheden af at sammenkoble incitamenter for langsigtede resultater, undgå incitamenter, som tilskynder til uansvarlighed, og garantere brancheomfattende anvendelse af de nye principper med sigte på at sikre fælles spilleregler; agter at være yderst årvågen over for en effektiv gennemførelse af principperne for vederlag og aflønning i finansielle institutioner og opfordrer EU til at vedtage mere stringente foranstaltninger på dette område, herunder lovgivningsmæssige forslag; |
| --- | --- |

15.

hilser G20's beslutning om at fremme integriteten og gennemsigtigheden på de finansielle markeder og øge ansvarligheden hos de finansielle aktører velkommen; bifalder G20's løfte om at reformere aflønningsordninger på en mere bæredygtig måde som et led i revideringen af de finansielle regler, og insisterer på vigtigheden af at sammenkoble incitamenter for langsigtede resultater, undgå incitamenter, som tilskynder til uansvarlighed, og garantere brancheomfattende anvendelse af de nye principper med sigte på at sikre fælles spilleregler; agter at være yderst årvågen over for en effektiv gennemførelse af principperne for vederlag og aflønning i finansielle institutioner og opfordrer EU til at vedtage mere stringente foranstaltninger på dette område, herunder lovgivningsmæssige forslag;

| 16. | hilser foranstaltningerne i forbindelse med kreditvurderingsinstitutternes, der har til formål at øge gennemsigtigheden og fremme samarbejdet mellem nationale tilsynsmyndigheder, velkommen; er fortsat bekymret over manglen på konkurrence inden for denne sektor og opfordrer til, at hindringerne for markedsadgangen reduceres betydeligt; |
| --- | --- |

16.

hilser foranstaltningerne i forbindelse med kreditvurderingsinstitutternes, der har til formål at øge gennemsigtigheden og fremme samarbejdet mellem nationale tilsynsmyndigheder, velkommen; er fortsat bekymret over manglen på konkurrence inden for denne sektor og opfordrer til, at hindringerne for markedsadgangen reduceres betydeligt;

| 17. | bifalder ønsket om at nå til enighed om et enkelt sæt regnskabsstandarder, men beklager, at FASB har ændret definitionen på dagsværdi for markedsaktører i USA og henstiller til Kommissionen at tilpasse IAS 39 til denne aftale uden at afvente IASB's afgørelse; |
| --- | --- |

17.

bifalder ønsket om at nå til enighed om et enkelt sæt regnskabsstandarder, men beklager, at FASB har ændret definitionen på dagsværdi for markedsaktører i USA og henstiller til Kommissionen at tilpasse IAS 39 til denne aftale uden at afvente IASB's afgørelse;

| 18. | opfordrer det kommende G20-topmøde til at vedtage en koordineret og konkret foranstaltning for både at eliminere alle skatte- og reguleringsly og lukke »onshore« skatte- og reguleringshuller, der muliggør udbredt skatteunddragelse, endog inden for større finanscentre; bifalder G20's erklæring om bankhemmeligheden og går ind for automatisk udveksling af information som det mest effektive værkstøj til bekæmpelse af skatteunddragelse; anbefaler, at den Europæiske Union for eget vedkommende vedtager en passende lovgivningsmæssig ramme for skattely, og opfordrer sine internationale partnerne til at gøre det samme; |
| --- | --- |

18.

opfordrer det kommende G20-topmøde til at vedtage en koordineret og konkret foranstaltning for både at eliminere alle skatte- og reguleringsly og lukke »onshore« skatte- og reguleringshuller, der muliggør udbredt skatteunddragelse, endog inden for større finanscentre; bifalder G20's erklæring om bankhemmeligheden og går ind for automatisk udveksling af information som det mest effektive værkstøj til bekæmpelse af skatteunddragelse; anbefaler, at den Europæiske Union for eget vedkommende vedtager en passende lovgivningsmæssig ramme for skattely, og opfordrer sine internationale partnerne til at gøre det samme;

Styrkelse af de globale finansielle institutioner

| 19. | støtter fuldt ud beslutningen om at tildele det nyligt omdøbte og udvidede FSB den centrale rolle i forbindelse med koordineringen af den aftalte dagsorden; støtter G20's beslutning om at tildele FSB et stærkere institutionelt fundament og øgede beføjelser; understreger betydningen af at dele fælles principper og sikre konsekvente regler inden for sektoren for finansielle tjenester for at håndtere de globale markedsaktører; |
| --- | --- |

19.

støtter fuldt ud beslutningen om at tildele det nyligt omdøbte og udvidede FSB den centrale rolle i forbindelse med koordineringen af den aftalte dagsorden; støtter G20's beslutning om at tildele FSB et stærkere institutionelt fundament og øgede beføjelser; understreger betydningen af at dele fælles principper og sikre konsekvente regler inden for sektoren for finansielle tjenester for at håndtere de globale markedsaktører;

| 20. | glæder sig over og støtter fuldt ud den anmodning, som Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling EUROLAT fremsatte den 8. april 2009 over for EU-LAC-landene, om øjeblikkeligt at fjerne alle centre for skattely på deres område og arbejde på internationalt plan med henblik på at fjerne de resterende centre og anvende sanktioner over for virksomheder og enkeltpersoner, der søger skattely; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over og støtter fuldt ud den anmodning, som Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling EUROLAT fremsatte den 8. april 2009 over for EU-LAC-landene, om øjeblikkeligt at fjerne alle centre for skattely på deres område og arbejde på internationalt plan med henblik på at fjerne de resterende centre og anvende sanktioner over for virksomheder og enkeltpersoner, der søger skattely;

| 21. | bifalder G20's plan om at reformere internationale finansielle institutioner og opfordrer til, at disse reformer indledes hurtigst muligt; forventer vidtrækkende reformer af den globale økonomiske og finansielle styring, som skal fremme demokrati, gennemskuelighed og ansvarlighed og sikre sammenhæng mellem politikker og procedurer inden for internationale økonomiske og finansielle institutioner, og henstiller til en revision af de betingelser, der opstilles for de fleste lån fra IMF og Verdensbanken; |
| --- | --- |

21.

bifalder G20's plan om at reformere internationale finansielle institutioner og opfordrer til, at disse reformer indledes hurtigst muligt; forventer vidtrækkende reformer af den globale økonomiske og finansielle styring, som skal fremme demokrati, gennemskuelighed og ansvarlighed og sikre sammenhæng mellem politikker og procedurer inden for internationale økonomiske og finansielle institutioner, og henstiller til en revision af de betingelser, der opstilles for de fleste lån fra IMF og Verdensbanken;

| 22. | kræver endvidere, at udviklingslandenes repræsentation i internationale finansielle institutioner skal forbedres; bifalder løftet om en åben, gennemskuelig udvælgelsesprocedure baseret på fortjeneste, når der skal udnævnes ledere til de internationale finansielle institutioner; henstiller til, at den Europæiske Union som konsekvens taler med en stemme; |
| --- | --- |

22.

kræver endvidere, at udviklingslandenes repræsentation i internationale finansielle institutioner skal forbedres; bifalder løftet om en åben, gennemskuelig udvælgelsesprocedure baseret på fortjeneste, når der skal udnævnes ledere til de internationale finansielle institutioner; henstiller til, at den Europæiske Union som konsekvens taler med en stemme;

| 23. | anmoder Kommissionen om at evaluere forhøjelsen af IMF's særlige trækningsrettigheder i forhold til, hvad der måske bliver nødvendig, og anmoder ligeledes om ECB's vurdering af en sådan udvidelses indvirkning på prisstabiliteten verden over; |
| --- | --- |

23.

anmoder Kommissionen om at evaluere forhøjelsen af IMF's særlige trækningsrettigheder i forhold til, hvad der måske bliver nødvendig, og anmoder ligeledes om ECB's vurdering af en sådan udvidelses indvirkning på prisstabiliteten verden over;

Bekæmpelse af protektionisme og fremme af global handel og investering

| 24. | bifalder G20's løfte om at øge de globale finansielle institutioners tilgængelige ressourcer med 850 mia. USD for at støtte væksten på nye markeder og i udviklingslandene; glæder sig over den betydelige forhøjelse af midlerne til IMF, som er den vigtigste leverandør af finansiel støtte til lande med betalingsbalanceproblemer, herunder medlemsstaterne, og som gennem dens handlinger støtter væksten i vækstmarkederne og udviklingslandene; |
| --- | --- |

24.

bifalder G20's løfte om at øge de globale finansielle institutioners tilgængelige ressourcer med 850 mia. USD for at støtte væksten på nye markeder og i udviklingslandene; glæder sig over den betydelige forhøjelse af midlerne til IMF, som er den vigtigste leverandør af finansiel støtte til lande med betalingsbalanceproblemer, herunder medlemsstaterne, og som gennem dens handlinger støtter væksten i vækstmarkederne og udviklingslandene;

| 25. | hilser de fremskridt velkommen, som IMF har opnået med den nye fleksible kreditlinje, der fjerner sig fra de hidtidige fastlagte, strenge udlåns- og betingethedsrammer, hvilket fremgår af IMF's rapport om følgerne af den globale finanskrise for lavindkomstlande (»The implications of the global financial crisis for low-income countries«), hvori IMF udtaler, at man ved udarbejdelsen af udgiftspolitikker bør prioritere at beskytte eller udvide sociale programmer eller fremskynde godkendte investeringer, og generelt opretholde tempoet med hensyn til at opnå MDG-målene; |
| --- | --- |

25.

hilser de fremskridt velkommen, som IMF har opnået med den nye fleksible kreditlinje, der fjerner sig fra de hidtidige fastlagte, strenge udlåns- og betingethedsrammer, hvilket fremgår af IMF's rapport om følgerne af den globale finanskrise for lavindkomstlande (»The implications of the global financial crisis for low-income countries«), hvori IMF udtaler, at man ved udarbejdelsen af udgiftspolitikker bør prioritere at beskytte eller udvide sociale programmer eller fremskynde godkendte investeringer, og generelt opretholde tempoet med hensyn til at opnå MDG-målene;

| 26. | hilser den bekræftede forpligtelse i den globale plan til at overholde MDG-målene og løftet om at stille yderligere 50 mia. USD til rådighed for at støtte den sociale beskyttelse, accelerere handelen samt sikre udviklingen i lavindkomstlande velkommen; kræver, at disse midler ikke kun uddeles som lån, men også i form af direkte tilskud, hvor dette er muligt, for at fremme den sociale beskyttelse og sætte gang i handlen; |
| --- | --- |

26.

hilser den bekræftede forpligtelse i den globale plan til at overholde MDG-målene og løftet om at stille yderligere 50 mia. USD til rådighed for at støtte den sociale beskyttelse, accelerere handelen samt sikre udviklingen i lavindkomstlande velkommen; kræver, at disse midler ikke kun uddeles som lån, men også i form af direkte tilskud, hvor dette er muligt, for at fremme den sociale beskyttelse og sætte gang i handlen;

| 27. | beklager, at G20's løfter om støtte til handel (Aid for Trade) og udviklingsbistand (ODA) har været utilstrækkelige; understreger, at der til trods for, at den globale plan indeholder en række finansielle foranstaltninger, som har til formål at øge midlerne til udviklingslandene gennem Verdensbanken og IMF, ikke blev afgivet nogen specifikke løfter om, at Aid for Trade indebærer, at der vil blive stillet yderligere midler til rådighed; |
| --- | --- |

27.

beklager, at G20's løfter om støtte til handel (Aid for Trade) og udviklingsbistand (ODA) har været utilstrækkelige; understreger, at der til trods for, at den globale plan indeholder en række finansielle foranstaltninger, som har til formål at øge midlerne til udviklingslandene gennem Verdensbanken og IMF, ikke blev afgivet nogen specifikke løfter om, at Aid for Trade indebærer, at der vil blive stillet yderligere midler til rådighed;

| 28. | glæder sig over løftet om at fremme den globale handel og investering; er imidlertid foruroliget over nedgangen i verdenshandlen, der truer med at forværre den globale recession; understreger betydningen af at nå frem til en hurtig og positiv afslutning af Doha-runden, der skal afhjælpe ubalancen i verdenshandelssystemet, der har skadet udviklingslandene; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over løftet om at fremme den globale handel og investering; er imidlertid foruroliget over nedgangen i verdenshandlen, der truer med at forværre den globale recession; understreger betydningen af at nå frem til en hurtig og positiv afslutning af Doha-runden, der skal afhjælpe ubalancen i verdenshandelssystemet, der har skadet udviklingslandene;

| 29. | afviser enhver form for protektionisme både i realøkonomien og finanssektoren som en reaktion på den økonomiske nedgang og den faldende verdenshandel; |
| --- | --- |

29.

afviser enhver form for protektionisme både i realøkonomien og finanssektoren som en reaktion på den økonomiske nedgang og den faldende verdenshandel;

| 30. | opfordrer det næste G20-møde til også at beskæftige sig med reformen af verdenshandelssystemet og styringen af WTO med henblik på at fremme fair handel, vende den tiltagende ulighed mellem nord og syd, forbedre sammenhængen mellem handels-, social- og miljøpolitikken og gøre WTO mere demokratisk, gennemskuelig og ansvarlig; |
| --- | --- |

30.

opfordrer det næste G20-møde til også at beskæftige sig med reformen af verdenshandelssystemet og styringen af WTO med henblik på at fremme fair handel, vende den tiltagende ulighed mellem nord og syd, forbedre sammenhængen mellem handels-, social- og miljøpolitikken og gøre WTO mere demokratisk, gennemskuelig og ansvarlig;

| 31. | opfordrer EU-medlemsstaterne til at redegøre for de foranstaltninger og instrumenter, de har indført som reaktion på krisen i udviklingslandene, så den Europæiske Union kan reagere koordineret; kræver, at gennemførelsen af de identificerede foranstaltninger evalueres i den næste Monterrey-rapport om finansiering af udvikling; |
| --- | --- |

31.

opfordrer EU-medlemsstaterne til at redegøre for de foranstaltninger og instrumenter, de har indført som reaktion på krisen i udviklingslandene, så den Europæiske Union kan reagere koordineret; kræver, at gennemførelsen af de identificerede foranstaltninger evalueres i den næste Monterrey-rapport om finansiering af udvikling;

| 32. | henleder opmærksomheden på den vedvarende fødevarekrise, som kræver omgående vedtagelse af foranstaltninger og reformer for at sikre en bæredygtig landbrugsproduktion i udviklingslandene; |
| --- | --- |

32.

henleder opmærksomheden på den vedvarende fødevarekrise, som kræver omgående vedtagelse af foranstaltninger og reformer for at sikre en bæredygtig landbrugsproduktion i udviklingslandene;

Fair og holdbar genopretning for alle

| 33. | hilser G20's anerkendelse af, at det er vigtigt at gøre den globale økonomi mere bæredygtig, velkommen; påpeger, at det er nødvendigt at indgå en bindende aftale om klimaændringer på FN's kommende konference i København; understreger imidlertid, at G20-lederne bør anerkende den brede karakter af udfordringerne i forbindelse med at skabe global bæredygtighed, bl.a. for så vidt angår kriser i forbindelse med fiskeriet, skovene og havene, som hovedsageligt påvirker befolkningerne i udviklingslandene; |
| --- | --- |

33.

hilser G20's anerkendelse af, at det er vigtigt at gøre den globale økonomi mere bæredygtig, velkommen; påpeger, at det er nødvendigt at indgå en bindende aftale om klimaændringer på FN's kommende konference i København; understreger imidlertid, at G20-lederne bør anerkende den brede karakter af udfordringerne i forbindelse med at skabe global bæredygtighed, bl.a. for så vidt angår kriser i forbindelse med fiskeriet, skovene og havene, som hovedsageligt påvirker befolkningerne i udviklingslandene;

| 34. | anmoder Kommissionen om i forbindelse med dens overvejelser om den bæredygtige udviklingsstrategis fremtid at iværksætte de nødvendige processer for at tage fuld højde for konsekvenserne af klimaændringerne i alle de eksisterende politikker; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen om i forbindelse med dens overvejelser om den bæredygtige udviklingsstrategis fremtid at iværksætte de nødvendige processer for at tage fuld højde for konsekvenserne af klimaændringerne i alle de eksisterende politikker;

| 35. | understreger nødvendigheden af en effektiv gennemførelse af klima- og energipakken og af flere investeringer i vedvarende energi, kulstoffattig energi og energieffektivitet, som bør udgøre en central del af energihandlingsplanen for 2010-2014; |
| --- | --- |

35.

understreger nødvendigheden af en effektiv gennemførelse af klima- og energipakken og af flere investeringer i vedvarende energi, kulstoffattig energi og energieffektivitet, som bør udgøre en central del af energihandlingsplanen for 2010-2014;

| 36. | opfordrer det næste G20-topmøde til at behandle en dagsorden for anstændigt arbejde, som foreslået af ILO, som navnlig bør indeholde en forpligtelse på almindelig respekt for menneskerettighederne på arbejdspladsen, kernestandarder på arbejdsmarkedet og afskaffelse af børnearbejde; |
| --- | --- |

36.

opfordrer det næste G20-topmøde til at behandle en dagsorden for anstændigt arbejde, som foreslået af ILO, som navnlig bør indeholde en forpligtelse på almindelig respekt for menneskerettighederne på arbejdspladsen, kernestandarder på arbejdsmarkedet og afskaffelse af børnearbejde;

*

* *

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, G20-landenes regeringer og parlamenter og Den Internationale Valutafond. |
| --- | --- |

37.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, G20-landenes regeringer og parlamenter og Den Internationale Valutafond.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0123.

(2)  EUT C 72 af 26.3.2009, s. 1.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/100

---

Freadg, den 24. april 2009Konsolidering af stabilitet og velstand på det vestlige Balkan

P6_TA(2009)0331

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om konsolidering af stabilitet og velstand på det vestlige Balkan (2008/2200(INI))

2010/C 184 E/21

Europa-Parlamentet,

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i København den 21.-22. juni 1993,

der henviser til den erklæring, der vedtoges på topmødet mellem EU og det vestlige Balkan i Thessaloniki den 21. juni 2003,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. januar 2006»Det vestlige Balkan på vej til EU: styrke stabiliteten og øge velfærden« (KOM(2006)0027),

der henviser til erklæringen fra EU og det vestlige Balkan, som blev enstemmigt vedtaget af udenrigsministrene i alle medlemsstaterne og udenrigsministrene i det vestlige Balkans stater i Salzburg den 11. marts 2006,

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 14. december 2007 og den 19.-20. juni 2008 samt erklæringen om det vestlige Balkan som bilag hertil, og til konklusionerne vedtaget af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) den 10. december 2007, den 18. februar 2008 og den 8.-9. december 2008,

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2008 med titlen »Det vestlige Balkan: en forbedring af det europæiske perspektiv« (KOM(2008)0127),

der henviser til Brdoerklæringen: »Nyt fokus på Vestbalkan« fremsat af EU-formandskabet den 29. marts 2008, hvori behovet for nye impulser i forbindelse med Thessalonikidagsordenen og Salzburgerklæringen understreges,

der henviser til Kommissionens udvidelsesstrategi og individuelle landesituationsrapporter fra november 2008,

der henviser til sin beslutning af 18. december 2008 om udviklingsperspektiver for freds- og nationsopbygning efter konflikter (1),

der henviser til sin beslutning af 13. januar 2009 om økonomiske og handelsmæssige forbindelser med det vestlige Balkan (2),

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A6-0212/2009),

| A. | der henviser til, at det vestlige Balkan udgør en ubestridelig del af Europa, og at den bedste fremtid for landene i denne region ligger i at blive fuldt integrerede medlemsstater i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det vestlige Balkan udgør en ubestridelig del af Europa, og at den bedste fremtid for landene i denne region ligger i at blive fuldt integrerede medlemsstater i Den Europæiske Union;

| B. | der henviser til, at udsigten til et EU-medlemskab og deraf følgende fordele er den primære garant for stabilitet og den største drivkraft for reformer for landene på det vestlige Balkan, en del af Europa, som i nyere tid har været plaget af krige, etniske udrensninger og totalitært styre; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udsigten til et EU-medlemskab og deraf følgende fordele er den primære garant for stabilitet og den største drivkraft for reformer for landene på det vestlige Balkan, en del af Europa, som i nyere tid har været plaget af krige, etniske udrensninger og totalitært styre;

| C. | der henviser til, at arven fra krigene i 1990'erne fortsat udgør en væsentlig hindring for at skabe vedvarende sikkerhed og politisk stabilitet i regionen; der henviser til, at dette skaber nye og unikke udfordringer for EU's udvidelsesstrategi, og at der må gribes tilbage til alle de redskaber, som den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)/Unionens fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP) stiller til rådighed som et led i en overordnet tilgang, der er skræddersyet til de behov, der gør sig gældende for samfund, der har gennemlevet en konflikt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at arven fra krigene i 1990'erne fortsat udgør en væsentlig hindring for at skabe vedvarende sikkerhed og politisk stabilitet i regionen; der henviser til, at dette skaber nye og unikke udfordringer for EU's udvidelsesstrategi, og at der må gribes tilbage til alle de redskaber, som den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)/Unionens fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP) stiller til rådighed som et led i en overordnet tilgang, der er skræddersyet til de behov, der gør sig gældende for samfund, der har gennemlevet en konflikt;

| D. | Da. der henviser til, at en række af EU's regionale partnere fortsat har uløste problemer med deres naboer; der samtidig henviser til, at EU og landene på det vestlige Balkan er enige om, at et godt naboskab og regionalt samarbejde fortsat er vigtige faktorer med henblik på at fremme tiltrædelsen af EU, |
| --- | --- |

D.

Da. der henviser til, at en række af EU's regionale partnere fortsat har uløste problemer med deres naboer; der samtidig henviser til, at EU og landene på det vestlige Balkan er enige om, at et godt naboskab og regionalt samarbejde fortsat er vigtige faktorer med henblik på at fremme tiltrædelsen af EU,

| 1. | understreger, at nyttevirkningen af EU og dens mulighed for at fungere som en stabilitetsfremmende faktor og en drivkraft for reformer på det vestlige Balkan afhænger af troværdigheden af dens tilsagn om at tillade fuldt EU-medlemskab til alle de stater i regionen, som fuldt ud opfylder Københavnskriterierne; påpeger derfor, at Kommissionen og medlemsstaterne skal opretholde et fast tilsagn om, at fremtidige udvidelser omfatter det vestlige Balkan; |
| --- | --- |

1.

understreger, at nyttevirkningen af EU og dens mulighed for at fungere som en stabilitetsfremmende faktor og en drivkraft for reformer på det vestlige Balkan afhænger af troværdigheden af dens tilsagn om at tillade fuldt EU-medlemskab til alle de stater i regionen, som fuldt ud opfylder Københavnskriterierne; påpeger derfor, at Kommissionen og medlemsstaterne skal opretholde et fast tilsagn om, at fremtidige udvidelser omfatter det vestlige Balkan;

| 2. | understreger, at det er nødvendigt, at landene i det vestlige Balkan selv tager ansvaret for tilnærmelsen til EU; understreger, at integrationsprocessen skal iværksættes indefra, og at en vellykket tiltrædelse afhænger af tilstedeværelsen af et stærkt civilt samfund, begrænset korruption og en generel overgang til videnbaserede økonomiser og samfund; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er nødvendigt, at landene i det vestlige Balkan selv tager ansvaret for tilnærmelsen til EU; understreger, at integrationsprocessen skal iværksættes indefra, og at en vellykket tiltrædelse afhænger af tilstedeværelsen af et stærkt civilt samfund, begrænset korruption og en generel overgang til videnbaserede økonomiser og samfund;

| 3. | understreger, at de nuværende traktater stadig teknisk tillader nødvendige institutionelle justeringer, som er nødvendige for yderligere udvidelser indtil Lissabontraktaten træder i kraft; mener ikke desto mindre, at ratifikation af Lissabontraktaten er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

3.

understreger, at de nuværende traktater stadig teknisk tillader nødvendige institutionelle justeringer, som er nødvendige for yderligere udvidelser indtil Lissabontraktaten træder i kraft; mener ikke desto mindre, at ratifikation af Lissabontraktaten er af afgørende betydning;

| 4. | understreger, at medlemsstaterne ikke uretmæssigt må forsinke udarbejdelsen af Kommissionens udtalelse om mulige kandidatlande, som har indsendt ansøgninger om medlemskab, og opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at behandle de seneste og fremtidige ansøgninger om medlemskab hurtigst muligt; |
| --- | --- |

4.

understreger, at medlemsstaterne ikke uretmæssigt må forsinke udarbejdelsen af Kommissionens udtalelse om mulige kandidatlande, som har indsendt ansøgninger om medlemskab, og opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at behandle de seneste og fremtidige ansøgninger om medlemskab hurtigst muligt;

| 5. | understreger, at tiltrædelsesprocessen skal baseres på en rimelig og nøje overholdelse af konditionalitetsprincippet, hvorefter hvert land alene vil blive vurderet ud fra dets evne til at opfylde Københavnskriterierne, betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen og alle de køreplaner, som er fastlagt i forbindelse med de forskellige specifikke forhandlingstrin og som en konsekvens heraf, at tiltrædelsesprocessen ikke må forsinkes eller blokeres for lande, som har overholdt de hidtidige krav; |
| --- | --- |

5.

understreger, at tiltrædelsesprocessen skal baseres på en rimelig og nøje overholdelse af konditionalitetsprincippet, hvorefter hvert land alene vil blive vurderet ud fra dets evne til at opfylde Københavnskriterierne, betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen og alle de køreplaner, som er fastlagt i forbindelse med de forskellige specifikke forhandlingstrin og som en konsekvens heraf, at tiltrædelsesprocessen ikke må forsinkes eller blokeres for lande, som har overholdt de hidtidige krav;

| 6. | understreger, at tiltrædelsesprocessen skal opretholde et klart regionalt perspektiv, og at der skal gøres en indsats for at undgå, at forskelle i integrationshastigheden resulterer i, at der opstår nye hindringer i regionen, navnlig med hensyn til visaliberaliseringsprocessen; støtter det regionale samarbejdsråds rolle med hensyn til at styrke regional selvstændighed og i dets egenskab af EU's nøglesamtalepartner i alle sager vedrørende regionalt samarbejde i Sydøsteuropa; |
| --- | --- |

6.

understreger, at tiltrædelsesprocessen skal opretholde et klart regionalt perspektiv, og at der skal gøres en indsats for at undgå, at forskelle i integrationshastigheden resulterer i, at der opstår nye hindringer i regionen, navnlig med hensyn til visaliberaliseringsprocessen; støtter det regionale samarbejdsråds rolle med hensyn til at styrke regional selvstændighed og i dets egenskab af EU's nøglesamtalepartner i alle sager vedrørende regionalt samarbejde i Sydøsteuropa;

| 7. | opfordrer medlemsstaternes parlamenter til omgående at give deres samtykke til de stabiliserings- og associeringsaftaler, der for øjeblikket er inde i ratificeringsprocessen; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaternes parlamenter til omgående at give deres samtykke til de stabiliserings- og associeringsaftaler, der for øjeblikket er inde i ratificeringsprocessen;

| 8. | understreger, at alle berørte parter skal gøre en alvorlig indsats for at finde fælles acceptable løsninger på udestående bilaterale uoverensstemmelser mellem medlemsstater og det vestlige Balkan og mellem landene i det vestlige Balkan indbyrdes; understreger i denne forbindelse, at gode naboskabsforbindelser og respekt for den respektive kulturarv og historiske arv er overordentlig væsentlig for at bevare freden og øge stabiliteten og sikkerheden; mener, at indledning af tiltrædelsesforhandlinger med landene i det vestlige Balkan og åbning og lukning af individuelle forhandlingskapitler ikke bør forpurres eller blokeres på grund af spørgsmål i forbindelse med bilaterale uoverensstemmelser, og at landene derfor bør enes om procedurer for løsning af bilaterale spørgsmål, inden tiltrædelsesforhandlingerne indledes; |
| --- | --- |

8.

understreger, at alle berørte parter skal gøre en alvorlig indsats for at finde fælles acceptable løsninger på udestående bilaterale uoverensstemmelser mellem medlemsstater og det vestlige Balkan og mellem landene i det vestlige Balkan indbyrdes; understreger i denne forbindelse, at gode naboskabsforbindelser og respekt for den respektive kulturarv og historiske arv er overordentlig væsentlig for at bevare freden og øge stabiliteten og sikkerheden; mener, at indledning af tiltrædelsesforhandlinger med landene i det vestlige Balkan og åbning og lukning af individuelle forhandlingskapitler ikke bør forpurres eller blokeres på grund af spørgsmål i forbindelse med bilaterale uoverensstemmelser, og at landene derfor bør enes om procedurer for løsning af bilaterale spørgsmål, inden tiltrædelsesforhandlingerne indledes;

| 9. | noterer sig i denne sammenhæng, at visse lande i det vestlige Balkan har besluttet at indgive en klage eller anmode om en rådgivende udtalelse fra Den Internationale Domstol i forbindelse med bilaterale uoverensstemmelser; mener, at EU bør gøre alt for at bistå og lette en omfattende og varig løsning af de endnu uafklarede spørgsmål; |
| --- | --- |

9.

noterer sig i denne sammenhæng, at visse lande i det vestlige Balkan har besluttet at indgive en klage eller anmode om en rådgivende udtalelse fra Den Internationale Domstol i forbindelse med bilaterale uoverensstemmelser; mener, at EU bør gøre alt for at bistå og lette en omfattende og varig løsning af de endnu uafklarede spørgsmål;

| 10. | anser det for nødvendigt at fortsætte med at fremme den interetniske og den interkulturelle dialog for at overvinde dels byrden fra fortiden og spændingerne i forholdet mellem landene i Balkanområdet; mener, at civilsamfundsorganisationer og kontakter mellem folkene indbyrdes (såvel mellem landene i det vestlige Balkan som mellem disse lande og EU) kan bidrage til at fremme forsoning, lette den gensidige forståelse og fremme en fredelig interetnisk sameksistens; opfordrer derfor Kommissionen til at lægge større vægt på og stille flere midler til rådighed for initiativer, der fremmer forsoning, tolerance og dialog mellem forskellige etniske gruppe, og til at støtte gennemførelsen af interetniske aftaler; |
| --- | --- |

10.

anser det for nødvendigt at fortsætte med at fremme den interetniske og den interkulturelle dialog for at overvinde dels byrden fra fortiden og spændingerne i forholdet mellem landene i Balkanområdet; mener, at civilsamfundsorganisationer og kontakter mellem folkene indbyrdes (såvel mellem landene i det vestlige Balkan som mellem disse lande og EU) kan bidrage til at fremme forsoning, lette den gensidige forståelse og fremme en fredelig interetnisk sameksistens; opfordrer derfor Kommissionen til at lægge større vægt på og stille flere midler til rådighed for initiativer, der fremmer forsoning, tolerance og dialog mellem forskellige etniske gruppe, og til at støtte gennemførelsen af interetniske aftaler;

| 11. | giver sin fulde støtte til ESDP-missionerne og EU's særlige repræsentanter (EUSR), som er indsat i regionen, og som forsat spiller en central rolle med hensyn til at opretholde stabilitet og sikre, at der fortsat sker fremskridt i forbindelse med opbygningen af fungerende stater, som kan opfylde Københavnskriterierne; understreger, at ingen ESDP-mission må afsluttes og intet EUSR-kontor lukkes før de fuldt ud har løst deres opgaver; |
| --- | --- |

11.

giver sin fulde støtte til ESDP-missionerne og EU's særlige repræsentanter (EUSR), som er indsat i regionen, og som forsat spiller en central rolle med hensyn til at opretholde stabilitet og sikre, at der fortsat sker fremskridt i forbindelse med opbygningen af fungerende stater, som kan opfylde Københavnskriterierne; understreger, at ingen ESDP-mission må afsluttes og intet EUSR-kontor lukkes før de fuldt ud har løst deres opgaver;

| 12. | støtter fuldt ud bestræbelserne på inden 2010 at etablere en omfattende investeringsramme for det vestlige Balkan til koordinering af støtte og lån, som tilbydes af Kommissionen, internationale finansielle institutioner og individuelle donorlande; hilser oprettelsen af en infrastrukturprojektfacilitet velkommen, og understreger, at sådanne projekter på områderne for transport, miljø, energi og den sociale sektor skal være udviklet og udført med et klart regionalt perspektiv; understreger behovet for tættere koordinering for at sikre effektiv komplementaritet, sammenhæng og effektivitet i forbindelse med støtten til det vestlige Balkan; mener, at disse koordinerede faciliteter for lån/støtte bør rettes direkte mod især potentielle kandidatlande, som ikke har adgang til midler fra alle fem strukturelementer i førtiltrædelsesinstrumentet (3) (IPA); understreger betydningen af regionalt samarbejde på området for bedste praksis i relation til adgang til førtiltrædelsesbistand; |
| --- | --- |

12.

støtter fuldt ud bestræbelserne på inden 2010 at etablere en omfattende investeringsramme for det vestlige Balkan til koordinering af støtte og lån, som tilbydes af Kommissionen, internationale finansielle institutioner og individuelle donorlande; hilser oprettelsen af en infrastrukturprojektfacilitet velkommen, og understreger, at sådanne projekter på områderne for transport, miljø, energi og den sociale sektor skal være udviklet og udført med et klart regionalt perspektiv; understreger behovet for tættere koordinering for at sikre effektiv komplementaritet, sammenhæng og effektivitet i forbindelse med støtten til det vestlige Balkan; mener, at disse koordinerede faciliteter for lån/støtte bør rettes direkte mod især potentielle kandidatlande, som ikke har adgang til midler fra alle fem strukturelementer i førtiltrædelsesinstrumentet (3) (IPA); understreger betydningen af regionalt samarbejde på området for bedste praksis i relation til adgang til førtiltrædelsesbistand;

| 13. | minder om, at konflikten om gasforsyningen mellem Rusland og Ukraine i januar 2009 medførte alvorlige afbrydelser af energiforsyningen til landene i det vestlige Balkan; opfordrer til diversificering af transitruterne og bedre indbyrdes forbindelse mellem energinet i regionen med støtte fra EU; |
| --- | --- |

13.

minder om, at konflikten om gasforsyningen mellem Rusland og Ukraine i januar 2009 medførte alvorlige afbrydelser af energiforsyningen til landene i det vestlige Balkan; opfordrer til diversificering af transitruterne og bedre indbyrdes forbindelse mellem energinet i regionen med støtte fra EU;

| 14. | minder om, at transportinfrastruktur er vigtig for økonomisk udvikling og social samhørighed; opfordrer følgelig Kommissionen til at støtte oprettelsen af et tilstrækkeligt intermodalt transportsystem mellem EU og landene i det vestlige Balkan og inden for dette område fremme fri og hurtig bevægelighed for varer og personer, især gennem udvikling af Den Paneuropæiske Transportkorridor VII; |
| --- | --- |

14.

minder om, at transportinfrastruktur er vigtig for økonomisk udvikling og social samhørighed; opfordrer følgelig Kommissionen til at støtte oprettelsen af et tilstrækkeligt intermodalt transportsystem mellem EU og landene i det vestlige Balkan og inden for dette område fremme fri og hurtig bevægelighed for varer og personer, især gennem udvikling af Den Paneuropæiske Transportkorridor VII;

| 15. | bifalder den nye civilsamfundsfacilitet, som er etableret under IPA, og som indebærer en tredobling af de midler, som står til rådighed for civilsamfundsorganisationer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke lokal selvstændighed i forbindelse med udvikling af civilsamfund og til at skabe mulighed for regelmæssig kontakt med og høring af lokale civilsamfundsorganisationer med henblik på at inkludere deres synspunkter i planlægnings- og programmeringsfaserne for støtte via IPA; opfordrer indtrængende Kommissionen til at oprette et regionalt diskussionsforum bestående af civilsamfundsorganisationer for at formidle bedste praksis med hensyn til adgang til førtiltrædelsesbistand; |
| --- | --- |

15.

bifalder den nye civilsamfundsfacilitet, som er etableret under IPA, og som indebærer en tredobling af de midler, som står til rådighed for civilsamfundsorganisationer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke lokal selvstændighed i forbindelse med udvikling af civilsamfund og til at skabe mulighed for regelmæssig kontakt med og høring af lokale civilsamfundsorganisationer med henblik på at inkludere deres synspunkter i planlægnings- og programmeringsfaserne for støtte via IPA; opfordrer indtrængende Kommissionen til at oprette et regionalt diskussionsforum bestående af civilsamfundsorganisationer for at formidle bedste praksis med hensyn til adgang til førtiltrædelsesbistand;

| 16. | opfordrer endvidere Kommissionen til at ofre mere opmærksomhed på fremme af små, mellemstore og ikke bymæssige civilsamfundsorganisationer i regionen, navnlig ved at yde en større del af sin bistand til sådanne organisationer, ved at forenkle ansøgningsprocedurerne for EU-støtte, og ved at reevaluere bestemmelserne vedrørende samfinansiering af projekter for små og mellemstore civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

16.

opfordrer endvidere Kommissionen til at ofre mere opmærksomhed på fremme af små, mellemstore og ikke bymæssige civilsamfundsorganisationer i regionen, navnlig ved at yde en større del af sin bistand til sådanne organisationer, ved at forenkle ansøgningsprocedurerne for EU-støtte, og ved at reevaluere bestemmelserne vedrørende samfinansiering af projekter for små og mellemstore civilsamfundsorganisationer;

| 17. | understreger vigtigheden af liberaliseringen af Schengen-visaordningen for borgerne i landene i det vestlige Balkan som en metode til at gøre det muligt for folk i denne region at stifte bekendtskab med EU; bifalder dialogen om visaliberaliseringen, og opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at gennemføre denne proces med den størst mulige gennemsigtighed og med klart definerede køreplaner med henblik på at forenkle den eksterne overvågning og øge ansvaret for processen over for offentligheden; |
| --- | --- |

17.

understreger vigtigheden af liberaliseringen af Schengen-visaordningen for borgerne i landene i det vestlige Balkan som en metode til at gøre det muligt for folk i denne region at stifte bekendtskab med EU; bifalder dialogen om visaliberaliseringen, og opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at gennemføre denne proces med den størst mulige gennemsigtighed og med klart definerede køreplaner med henblik på at forenkle den eksterne overvågning og øge ansvaret for processen over for offentligheden;

| 18. | påpeger, at en kompliceret visumprocedure kombineret med underbemanding af konsulater og ambassader i regionen sandsynligvis vil skabe en negativ indstilling til EU blandt befolkningen i regionen på et tidspunkt, hvor EU's popularitet er det største incitament til fremme af reformer; |
| --- | --- |

18.

påpeger, at en kompliceret visumprocedure kombineret med underbemanding af konsulater og ambassader i regionen sandsynligvis vil skabe en negativ indstilling til EU blandt befolkningen i regionen på et tidspunkt, hvor EU's popularitet er det største incitament til fremme af reformer;

| 19. | tilskynder landene i det vestlige Balkan til at fremskynde deres indsats for at opfylde de krav, der er fastlagt i de individuelle køreplaner, for at sikre afskaffelse af visumkravet for deres lande så hurtigt som muligt; mener, at opfyldelsen af disse betingelser er afgørende for at fremskynde processen for tiltrædelse af Den Europæiske Union; er af den opfattelse, at førtiltrædelsesinstrumentet bør støtte den indsats, som modtagerlandene gør for at opfylde kravene i køreplanen for visumliberalisering; |
| --- | --- |

19.

tilskynder landene i det vestlige Balkan til at fremskynde deres indsats for at opfylde de krav, der er fastlagt i de individuelle køreplaner, for at sikre afskaffelse af visumkravet for deres lande så hurtigt som muligt; mener, at opfyldelsen af disse betingelser er afgørende for at fremskynde processen for tiltrædelse af Den Europæiske Union; er af den opfattelse, at førtiltrædelsesinstrumentet bør støtte den indsats, som modtagerlandene gør for at opfylde kravene i køreplanen for visumliberalisering;

| 20. | støtter fuldt ud den øgede finansiering og det øgede antal stipendier til studier og forskning i EU, der er til rådighed for studerende og forskere fra Vestbalkan under Erasmus Mundus-programmet med henblik på at gøre befolkningerne og institutioner i landene i det vestlige Balkan fortrolige med EU's dagsorden og fremme deres uddannelseskvalifikationer; opfordrer modtagerlandene til at træffe alle de nødvendige dispositioner, herunder PR- og informationskampagner, med henblik på at give deres borgere chance for fuldt ud at udnytte disse muligheder; opfordrer de pågældende lande til at intensivere de forberedende administrative foranstaltninger for at opfylde adgangskriterierne til programmet for livslang læring; |
| --- | --- |

20.

støtter fuldt ud den øgede finansiering og det øgede antal stipendier til studier og forskning i EU, der er til rådighed for studerende og forskere fra Vestbalkan under Erasmus Mundus-programmet med henblik på at gøre befolkningerne og institutioner i landene i det vestlige Balkan fortrolige med EU's dagsorden og fremme deres uddannelseskvalifikationer; opfordrer modtagerlandene til at træffe alle de nødvendige dispositioner, herunder PR- og informationskampagner, med henblik på at give deres borgere chance for fuldt ud at udnytte disse muligheder; opfordrer de pågældende lande til at intensivere de forberedende administrative foranstaltninger for at opfylde adgangskriterierne til programmet for livslang læring;

| 21. | understreger den afgørende rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller i de videnbaserede økonomier i dag; fremhæver i denne sammenhæng behovet for at styrke og stimulere iværksætterånd og innovation på alle uddannelsesniveauer; |
| --- | --- |

21.

understreger den afgørende rolle, som uddannelse og erhvervsuddannelse spiller i de videnbaserede økonomier i dag; fremhæver i denne sammenhæng behovet for at styrke og stimulere iværksætterånd og innovation på alle uddannelsesniveauer;

| 22. | Støtter fuldt ud det vestlige Balkans deltagelse i Fællesskabets programmer og agenturer; påpeger navnlig disse landes deltagelse i energifællesskabstraktaten og planlagte deltagelse i en transportfællesskabstraktat som rollemodeller for kandidatlandes og potentielle kandidatlandes fuldstændige integration i Fællesskabets strukturer samt tilpasning af de nationale lovgivninger med gældende fællesskabsret på et så tidligt stadium som muligt i tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

22.

Støtter fuldt ud det vestlige Balkans deltagelse i Fællesskabets programmer og agenturer; påpeger navnlig disse landes deltagelse i energifællesskabstraktaten og planlagte deltagelse i en transportfællesskabstraktat som rollemodeller for kandidatlandes og potentielle kandidatlandes fuldstændige integration i Fællesskabets strukturer samt tilpasning af de nationale lovgivninger med gældende fællesskabsret på et så tidligt stadium som muligt i tiltrædelsesprocessen;

| 23. | understreger, at miljøbeskyttelse er et vigtigt element i forbindelse med bæredygtig udvikling i den vestlige Balkanregion; opfordrer derfor regeringerne i det vestlige Balkan til at overholde principperne og målsætningerne for energifællesskabet for Sydøsteuropa med henblik på at fremme sunde og miljøvenlige politikker og strategier, især på området for vedvarende energi i overensstemmelse med EU's miljøstandarder og EU's politik for klimaændring; |
| --- | --- |

23.

understreger, at miljøbeskyttelse er et vigtigt element i forbindelse med bæredygtig udvikling i den vestlige Balkanregion; opfordrer derfor regeringerne i det vestlige Balkan til at overholde principperne og målsætningerne for energifællesskabet for Sydøsteuropa med henblik på at fremme sunde og miljøvenlige politikker og strategier, især på området for vedvarende energi i overensstemmelse med EU's miljøstandarder og EU's politik for klimaændring;

| 24. | støtter den interparlamentariske dialog på regionalt plan og understreger vigtigheden af helt og fuldt at inddrage de nationale parlamenter på det vestlige Balkan i den europæiske integrationsproces; mener, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i medlemsstaterne har en vigtig rolle at spille i forbindelse med dialogen og samarbejdet med parlamenterne i landene på det vestlige Balkan; mener, at Europa-Parlamentets interparlamentariske møder bør forbedres med henblik på at skabe et funktionelt og effektivt system for tilrettelæggelse af mere fokuserede og praksisorienterede debatter og workshops; |
| --- | --- |

24.

støtter den interparlamentariske dialog på regionalt plan og understreger vigtigheden af helt og fuldt at inddrage de nationale parlamenter på det vestlige Balkan i den europæiske integrationsproces; mener, at Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i medlemsstaterne har en vigtig rolle at spille i forbindelse med dialogen og samarbejdet med parlamenterne i landene på det vestlige Balkan; mener, at Europa-Parlamentets interparlamentariske møder bør forbedres med henblik på at skabe et funktionelt og effektivt system for tilrettelæggelse af mere fokuserede og praksisorienterede debatter og workshops;

| 25. | understreger betydningen af, at man gør en indsats for at nedbringe alle told- og ikke-toldmæssige handelshindringer inden for regionen og mellem det vestlige Balkan og EU som en central prioritet med sigte på at fremme økonomisk udvikling, regional integration og direkte personlige kontakter; understreger den centraleuropæiske frihandelsaftales (CEFTA) centrale rolle med hensyn til at fremme handelsliberaliseringen i regionen, og hilser Kommissionens finansielle støtte til CEFTA- sekretariatet velkommen; |
| --- | --- |

25.

understreger betydningen af, at man gør en indsats for at nedbringe alle told- og ikke-toldmæssige handelshindringer inden for regionen og mellem det vestlige Balkan og EU som en central prioritet med sigte på at fremme økonomisk udvikling, regional integration og direkte personlige kontakter; understreger den centraleuropæiske frihandelsaftales (CEFTA) centrale rolle med hensyn til at fremme handelsliberaliseringen i regionen, og hilser Kommissionens finansielle støtte til CEFTA- sekretariatet velkommen;

| 26. | udtrykker sin solidaritet med landene i det vestlige Balkan i den globale finanskrise og bekræfter på ny sin støtte til den økonomiske og sociale konsolidering i regionen; bifalder derfor Kommissionens nylige forslag om at udvide den europæiske økonomiske genopretningsplan til at omfatte det vestlige Balkan og opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at være årvågen og om nødvendigt vedtage relevante foranstaltninger for at sikre en velfungerende stabiliserings- og associeringsproces; |
| --- | --- |

26.

udtrykker sin solidaritet med landene i det vestlige Balkan i den globale finanskrise og bekræfter på ny sin støtte til den økonomiske og sociale konsolidering i regionen; bifalder derfor Kommissionens nylige forslag om at udvide den europæiske økonomiske genopretningsplan til at omfatte det vestlige Balkan og opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at være årvågen og om nødvendigt vedtage relevante foranstaltninger for at sikre en velfungerende stabiliserings- og associeringsproces;

| 27. | opfordrer indtrængende til, at CEFTA-parterne fortsætter bestræbelserne på at reducere alle ikke-toldmæssige handelshindringer og alle bestemmelser vedrørende told og kvoter for handel med landbrugsprodukter; opfordrer medlemmerne af Pan-Euro-Med-gruppen til at fortsætte med at arbejde hen imod en løsning af de uafklarede spørgsmål, som i øjeblikket forhindrer en udvidelse af Pan-Euro-Med-ordningen for diagonal kumulation til også at omfatte landene på det vestlige Balkan; |
| --- | --- |

27.

opfordrer indtrængende til, at CEFTA-parterne fortsætter bestræbelserne på at reducere alle ikke-toldmæssige handelshindringer og alle bestemmelser vedrørende told og kvoter for handel med landbrugsprodukter; opfordrer medlemmerne af Pan-Euro-Med-gruppen til at fortsætte med at arbejde hen imod en løsning af de uafklarede spørgsmål, som i øjeblikket forhindrer en udvidelse af Pan-Euro-Med-ordningen for diagonal kumulation til også at omfatte landene på det vestlige Balkan;

| 28. | Opfordrer Rådet og Kommissionen til at gennemføre alle passende foranstaltninger for at tilskynde til stærkere integration af landene i det vestlige Balkan i verdenshandelen og det økonomiske system, navnlig gennem tiltrædelse af WTO; understreger, at liberalisering af handelen bør gå hånd i hånd med nedbringelse af fattigdom og arbejdsløshed og fremme af økonomiske og sociale rettigheder samt respekt for miljøet; opfordrer Kommissionen til på behørig vis og rettidigt at forelægge Parlamentet eventuelle nye forslag med henblik på at yde ekstraordinær budgetbistand til staterne i det vestlige Balkan til godkendelse; |
| --- | --- |

28.

Opfordrer Rådet og Kommissionen til at gennemføre alle passende foranstaltninger for at tilskynde til stærkere integration af landene i det vestlige Balkan i verdenshandelen og det økonomiske system, navnlig gennem tiltrædelse af WTO; understreger, at liberalisering af handelen bør gå hånd i hånd med nedbringelse af fattigdom og arbejdsløshed og fremme af økonomiske og sociale rettigheder samt respekt for miljøet; opfordrer Kommissionen til på behørig vis og rettidigt at forelægge Parlamentet eventuelle nye forslag med henblik på at yde ekstraordinær budgetbistand til staterne i det vestlige Balkan til godkendelse;

| 29. | opfordrer staterne i regionen til at lægge stor vægt på bekæmpelse af korruption, idet korruption er en alvorlig hindring for samfundsmæssige fremskridt; opfordrer de pågældende stater til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at bekæmpe organiseret kriminalitet og handel med mennesker og narkotika; |
| --- | --- |

29.

opfordrer staterne i regionen til at lægge stor vægt på bekæmpelse af korruption, idet korruption er en alvorlig hindring for samfundsmæssige fremskridt; opfordrer de pågældende stater til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at bekæmpe organiseret kriminalitet og handel med mennesker og narkotika;

| 30. | opfordrer indtrængende til fortsat EU-støtte til regionale samarbejdsinitiativer inden for retslige og indre anliggender (RIA), samt til bestræbelser, der sigter imod en retlig og retslig harmonisering, såsom blandt andet politisamarbejdskonventionen for Sydøsteuropa, det sydøsteuropæiske retshåndhævelsescenter (SELEC) og Southeast European Prosecutors Advisory Group (SEEPAG); noterer sig den igangværende og planlagte finansielle støtte til Prosecutors' Network i South-Eastern Europe (PROSECO) og til etableringen af International Law Enforcement Coordination Units (ILECU'er), og opfordrer Kommissionen til at koordinere disse projekter med de førnævnte initiativer; |
| --- | --- |

30.

opfordrer indtrængende til fortsat EU-støtte til regionale samarbejdsinitiativer inden for retslige og indre anliggender (RIA), samt til bestræbelser, der sigter imod en retlig og retslig harmonisering, såsom blandt andet politisamarbejdskonventionen for Sydøsteuropa, det sydøsteuropæiske retshåndhævelsescenter (SELEC) og Southeast European Prosecutors Advisory Group (SEEPAG); noterer sig den igangværende og planlagte finansielle støtte til Prosecutors' Network i South-Eastern Europe (PROSECO) og til etableringen af International Law Enforcement Coordination Units (ILECU'er), og opfordrer Kommissionen til at koordinere disse projekter med de førnævnte initiativer;

| 31. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at identificere prioriterede projekter og præcisere, hvilke krav den stiller til de forskellige nationale og regionale institutioner med hensyn til samarbejdet mellem staterne og det interinstitutionelle samarbejde på RIA-området; understreger vigtigheden af at udvikle initiativer på eJustice-området som et led i EU's støtte til e-forvaltningsinitiativer med henblik på at forbedre samarbejdet og øge gennemsigtigheden inden for retsprocedurer og interne forvaltningssystemer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at identificere prioriterede projekter og præcisere, hvilke krav den stiller til de forskellige nationale og regionale institutioner med hensyn til samarbejdet mellem staterne og det interinstitutionelle samarbejde på RIA-området; understreger vigtigheden af at udvikle initiativer på eJustice-området som et led i EU's støtte til e-forvaltningsinitiativer med henblik på at forbedre samarbejdet og øge gennemsigtigheden inden for retsprocedurer og interne forvaltningssystemer;

| 32. | udtrykker sin kritik af de gældende forfatningsmæssige og/eller retlige bestemmelser i alle landene i det tidligere Jugoslavien, som forbyder udlevering af deres egne statsborgere, der står tiltalt i en anden stat i regionen, samt af de retlige forhindringer, som hæmmer overførsel af retsforfølgning i straffesager af alvorlig art til en domstol i et andet af regionens lande; opfordrer Rådet og Kommissionen til indtrængende at opfordre landene i regionen til at tage initiativ til en koordineret fjernelse af alle sådanne forbud og retlige forhindringer; |
| --- | --- |

32.

udtrykker sin kritik af de gældende forfatningsmæssige og/eller retlige bestemmelser i alle landene i det tidligere Jugoslavien, som forbyder udlevering af deres egne statsborgere, der står tiltalt i en anden stat i regionen, samt af de retlige forhindringer, som hæmmer overførsel af retsforfølgning i straffesager af alvorlig art til en domstol i et andet af regionens lande; opfordrer Rådet og Kommissionen til indtrængende at opfordre landene i regionen til at tage initiativ til en koordineret fjernelse af alle sådanne forbud og retlige forhindringer;

| 33. | pointerer, at retlige bestemmelser, der begrænser udlevering urimeligt, kan fremme straffrihed for meget alvorlige forbrydelser, herunder forbrydelser imod menneskeheden, krigsforbrydelser, tværnationalt organiseret kriminalitet, ulovlig menneskehandel og terrorisme, og at sådanne bestemmelser er en af hovedårsagerne til den fortsatte praksis med afholdelse af retssager in absentia, hvilket er genstand for omfattende kritik; støtter nationale anklageres bestræbelser på at overvinde ovennævnte retlige forhindringer ved hjælp af pragmatiske samarbejdsordninger; bifalder indsatsen, som Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) har ydet for at fremme større samarbejde, og opfordrer staterne i regionen til fortsat at lette gensidig retshjælp og udlevering og samtidig fuldt ud respektere menneskerettighedsstandarder og de folkeretlige normer; |
| --- | --- |

33.

pointerer, at retlige bestemmelser, der begrænser udlevering urimeligt, kan fremme straffrihed for meget alvorlige forbrydelser, herunder forbrydelser imod menneskeheden, krigsforbrydelser, tværnationalt organiseret kriminalitet, ulovlig menneskehandel og terrorisme, og at sådanne bestemmelser er en af hovedårsagerne til den fortsatte praksis med afholdelse af retssager in absentia, hvilket er genstand for omfattende kritik; støtter nationale anklageres bestræbelser på at overvinde ovennævnte retlige forhindringer ved hjælp af pragmatiske samarbejdsordninger; bifalder indsatsen, som Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) har ydet for at fremme større samarbejde, og opfordrer staterne i regionen til fortsat at lette gensidig retshjælp og udlevering og samtidig fuldt ud respektere menneskerettighedsstandarder og de folkeretlige normer;

| 34. | understreger, at et fuldt samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for det Tidligere Jugoslavien (ICTY), hvad angår arrestation og udlevering af de tiltalte, der stadig er på fri fod og på flugt, samt med hensyn til overførelsen af beviser og fuldt samarbejde før og under retssagen er en afgørende forudsætning for tiltrædelsesprocessen; opfordrer indtrængende Kommissionen til sammen med ICTY, OSCE og regeringerne i regionen at støtte initiativer, der har til formål at styrke kapaciteten og effektiviteten af nationale domstole, som beskæftiger sig med at fastslå ansvar for krigsforbrydelser og andre mindre forbrydelser, samt at sikre, at retssager gennemføres uafhængigt og upartisk og i overensstemmelse med standarderne og normerne for international ret; |
| --- | --- |

34.

understreger, at et fuldt samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for det Tidligere Jugoslavien (ICTY), hvad angår arrestation og udlevering af de tiltalte, der stadig er på fri fod og på flugt, samt med hensyn til overførelsen af beviser og fuldt samarbejde før og under retssagen er en afgørende forudsætning for tiltrædelsesprocessen; opfordrer indtrængende Kommissionen til sammen med ICTY, OSCE og regeringerne i regionen at støtte initiativer, der har til formål at styrke kapaciteten og effektiviteten af nationale domstole, som beskæftiger sig med at fastslå ansvar for krigsforbrydelser og andre mindre forbrydelser, samt at sikre, at retssager gennemføres uafhængigt og upartisk og i overensstemmelse med standarderne og normerne for international ret;

| 35. | noterer sig den fundamentale rolle, som uddannelsesplanlægning og -strukturer spiller for at fremme inklusion og nedbringe interetniske spændinger; opfordrer derfor regeringerne i det vestlige Balkan til at forbedre kvaliteten af uddannelsen ved at inkludere borgerrettigheder, menneskerettigheder og demokratiske rettigheder som grundlæggende europæiske værdier i de relevante undervisningsplaner og sætte en stopper for adskillelse i skoler; påpeger, at historieundervisningen i skoler og på universiteter i det vestlige Balkan skal være baseret på dokumenteret forskning og afspejle de forskellige perspektiver fra de forskellige nationale og etniske grupper i regionen, hvis der skal opnås varige resultater i forbindelse med forsoning og fremme af forholdet mellem de etniske grupper; støtter fuldt ud initiativer, som f.eks. det fælles historiske projekt i centret for demokrati og forsoning i Sydøsteuropa, der har til formål at udarbejde og formidle fælles historieundervisningsmateriale med en flerspektret beretning af Balkans historie, og opfordrer de kompetente ministerier, uddannelsesmyndigheder og -organer i regionen til at understøtte anvendelsen af fælles historieundervisningsmateriale; opfordrer Kommissionen til at støtte sådanne initiativer økonomisk og politisk; |
| --- | --- |

35.

noterer sig den fundamentale rolle, som uddannelsesplanlægning og -strukturer spiller for at fremme inklusion og nedbringe interetniske spændinger; opfordrer derfor regeringerne i det vestlige Balkan til at forbedre kvaliteten af uddannelsen ved at inkludere borgerrettigheder, menneskerettigheder og demokratiske rettigheder som grundlæggende europæiske værdier i de relevante undervisningsplaner og sætte en stopper for adskillelse i skoler; påpeger, at historieundervisningen i skoler og på universiteter i det vestlige Balkan skal være baseret på dokumenteret forskning og afspejle de forskellige perspektiver fra de forskellige nationale og etniske grupper i regionen, hvis der skal opnås varige resultater i forbindelse med forsoning og fremme af forholdet mellem de etniske grupper; støtter fuldt ud initiativer, som f.eks. det fælles historiske projekt i centret for demokrati og forsoning i Sydøsteuropa, der har til formål at udarbejde og formidle fælles historieundervisningsmateriale med en flerspektret beretning af Balkans historie, og opfordrer de kompetente ministerier, uddannelsesmyndigheder og -organer i regionen til at understøtte anvendelsen af fælles historieundervisningsmateriale; opfordrer Kommissionen til at støtte sådanne initiativer økonomisk og politisk;

| 36. | understreger betydningen af en effektiv ramme for forøgelse, beskyttelse og garanti af de etniske og nationale mindretals rettigheder i en region, der er af multietnisk karakter, og hvor man tidligere har oplevet udbredt og systematisk etnisk motiveret vold; opfordrer regeringerne i regionen til at styrke deres bestræbelser på at sikre, at al lovgivning på området for mindretal og menneskerettigheder overholdes på behørig vis i praksis, og at der træffes relevante foranstaltninger, når disse love overtrædes; opfordrer til, at der gøres en yderligere indsats for at sikre, at initiativer til at forbedre integrationen af mindretal og situationen for ugunstigt stillede mindretal (navnlig Roma-folket), finansieres og gennemføres på behørig vis; |
| --- | --- |

36.

understreger betydningen af en effektiv ramme for forøgelse, beskyttelse og garanti af de etniske og nationale mindretals rettigheder i en region, der er af multietnisk karakter, og hvor man tidligere har oplevet udbredt og systematisk etnisk motiveret vold; opfordrer regeringerne i regionen til at styrke deres bestræbelser på at sikre, at al lovgivning på området for mindretal og menneskerettigheder overholdes på behørig vis i praksis, og at der træffes relevante foranstaltninger, når disse love overtrædes; opfordrer til, at der gøres en yderligere indsats for at sikre, at initiativer til at forbedre integrationen af mindretal og situationen for ugunstigt stillede mindretal (navnlig Roma-folket), finansieres og gennemføres på behørig vis;

| 37. | understreger behovet for at udarbejde og gennemføre programmer til fremme af ligestilling og kvindernes rolle i samfundet som en garanti for opretholdelse af demokrati og overholdelse af de europæiske værdier; |
| --- | --- |

37.

understreger behovet for at udarbejde og gennemføre programmer til fremme af ligestilling og kvindernes rolle i samfundet som en garanti for opretholdelse af demokrati og overholdelse af de europæiske værdier;

| 38. | understreger nødvendigheden af, at regeringerne i regionen yder en større indsats for at garantere en bæredygtig tilbagevenden for flygtninge og internt fordrevne personer, herunder returnering af ejendom og tilbagelevering af midlertidigt besatte huse, i overensstemmelse med Sarajevo-erklæringen, der blev udstedt den 31. januar 2005 af den regionale ministerkonference for flygtninges tilbagevenden; opfordrer Rådet og Kommissionen til at insistere på, at regeringerne i regionen udvikler og gennemfører programmer for adgang til boliger og socialsikringsydelser for tilbagevendte, samt styrker deres bestræbelser på at bekæmpe forskelsbehandling af tilbagevendte mindretal; er af den opfattelse, at disse foranstaltninger bør være på plads, når de pågældende lande opnår status af kandidatlande, og bør gennemføres konsekvent og fuldendes under tiltrædelsesprocessen; |
| --- | --- |

38.

understreger nødvendigheden af, at regeringerne i regionen yder en større indsats for at garantere en bæredygtig tilbagevenden for flygtninge og internt fordrevne personer, herunder returnering af ejendom og tilbagelevering af midlertidigt besatte huse, i overensstemmelse med Sarajevo-erklæringen, der blev udstedt den 31. januar 2005 af den regionale ministerkonference for flygtninges tilbagevenden; opfordrer Rådet og Kommissionen til at insistere på, at regeringerne i regionen udvikler og gennemfører programmer for adgang til boliger og socialsikringsydelser for tilbagevendte, samt styrker deres bestræbelser på at bekæmpe forskelsbehandling af tilbagevendte mindretal; er af den opfattelse, at disse foranstaltninger bør være på plads, når de pågældende lande opnår status af kandidatlande, og bør gennemføres konsekvent og fuldendes under tiltrædelsesprocessen;

| 39. | udtrykker sin bekymring over den politiske indblanding, som medierne i alle landene i det vestlige Balkan oplever, og sammenblandingen af erhvervsinteresser, politiske interesser og medieinteresser samt situationen for journalister med trusler og chikane; opfordrer landene i det vestlige Balkan til fuldt ud at respektere journalisternes og de uafhængige mediers retmæssige beføjelser i en demokratisk europæisk stat; |
| --- | --- |

39.

udtrykker sin bekymring over den politiske indblanding, som medierne i alle landene i det vestlige Balkan oplever, og sammenblandingen af erhvervsinteresser, politiske interesser og medieinteresser samt situationen for journalister med trusler og chikane; opfordrer landene i det vestlige Balkan til fuldt ud at respektere journalisternes og de uafhængige mediers retmæssige beføjelser i en demokratisk europæisk stat;

| 40. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, regeringerne og parlamenterne i Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Kosovo, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Serbien, den fungerende formand for OSCE, formanden for OSCE's Parlamentariske Forsamling, formanden for Europarådets Ministerkomité, formanden for Europarådets Parlamentariske Forsamling, sekretariatet for Det Regionale Samarbejdsråd, Den Internationale Krigsforbryderdomstol for det Tidligere Jugoslavien og sekretariatet for den centraleuropæiske frihandelsaftale. |
| --- | --- |

40.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i medlemsstaterne, regeringerne og parlamenterne i Republikken Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Kosovo, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Serbien, den fungerende formand for OSCE, formanden for OSCE's Parlamentariske Forsamling, formanden for Europarådets Ministerkomité, formanden for Europarådets Parlamentariske Forsamling, sekretariatet for Det Regionale Samarbejdsråd, Den Internationale Krigsforbryderdomstol for det Tidligere Jugoslavien og sekretariatet for den centraleuropæiske frihandelsaftale.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0639.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0005.

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/107

---

Freadg, den 24. april 2009Situationen i Bosnien-Hercegovina

P6_TA(2009)0332

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om situationen i Bosnien-Hercegovina

2010/C 184 E/22

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) konklusioner af 16. juni 2003 om det vestlige Balkan og bilaget hertil »Thessaloniki-dagsordenen for det vestlige Balkan: På vej mod europæisk integration«, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i Thessaloniki den 19. og 20. juni 2003,

der henviser til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side, der blev undertegnet den 16. juni 2008,

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2008 om indgåelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (1),

der henviser til udnævnelsen den 11. marts 2009 af Valentin Inzko som EU's nye særlige repræsentant i Bosnien-Hercegovina (2),

der henviser til fælleserklæringen om en reform af forfatningen, offentlig ejendom, folketælling og Brčko-distriktet, der fremsattes i Prud den 8. november 2008 af lederne af partierne HDZ Bih, SNSD og SDA, og til de efterfølgende møder mellem disse,

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at den konstante forværring af det politiske klima i Bosnien-Hercegovina er en kilde til alvorlig bekymring for Parlamentet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den konstante forværring af det politiske klima i Bosnien-Hercegovina er en kilde til alvorlig bekymring for Parlamentet,

| B. | der henviser til, at staten Bosnien-Hercegovina, der anerkendtes med fredsaftalen i Dayton, er det konkrete udtryk for ønsket om at nå frem til en varig forsoning mellem de forskellige samfund efter den blodige konflikt i 1990'erne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at staten Bosnien-Hercegovina, der anerkendtes med fredsaftalen i Dayton, er det konkrete udtryk for ønsket om at nå frem til en varig forsoning mellem de forskellige samfund efter den blodige konflikt i 1990'erne,

| C. | der henviser til, at forsoningsprocessen hænger uløseligt sammen med, at landet gør fremskridt hen imod europæisk integration, idet den grundlæggende bygger på de samme værdier som EU, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forsoningsprocessen hænger uløseligt sammen med, at landet gør fremskridt hen imod europæisk integration, idet den grundlæggende bygger på de samme værdier som EU,

| D. | der henviser til, at undertegnelsen af ovennævnte stabiliserings- og associeringsaftale mellem EF og Bosnien Hercegovina rummer et klart budskab om, at løftet om et EU-medlemskab for Bosnien-Hercegovina er reelt og inden for rækkevidde, forudsat at landet overholder Københavnskriterierne og gennemfører de nødvendige reformer, der er angivet i prioriteterne for det europæiske partnerskab, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at undertegnelsen af ovennævnte stabiliserings- og associeringsaftale mellem EF og Bosnien Hercegovina rummer et klart budskab om, at løftet om et EU-medlemskab for Bosnien-Hercegovina er reelt og inden for rækkevidde, forudsat at landet overholder Københavnskriterierne og gennemfører de nødvendige reformer, der er angivet i prioriteterne for det europæiske partnerskab,

| E. | der henviser til, at ethvert forsøg på at skabe usikkerhed om Bosnien-Hercegovinas territoriale integritet ikke blot udgør en overtrædelse af Dayton-fredsaftalen, ifølge hvilken ingen af Bosnien-Hercegovinas enheder har ret til løsrivelse, men også vil stride mod de principper om tolerance og fredelig sameksistens, som stabiliteten på hele det vestlige Balkan hviler på, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ethvert forsøg på at skabe usikkerhed om Bosnien-Hercegovinas territoriale integritet ikke blot udgør en overtrædelse af Dayton-fredsaftalen, ifølge hvilken ingen af Bosnien-Hercegovinas enheder har ret til løsrivelse, men også vil stride mod de principper om tolerance og fredelig sameksistens, som stabiliteten på hele det vestlige Balkan hviler på,

| F. | der henviser til, at det internationale samfund og EU derfor under ingen omstændigheder vil acceptere eller tolerere nogen form for deling af Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det internationale samfund og EU derfor under ingen omstændigheder vil acceptere eller tolerere nogen form for deling af Bosnien-Hercegovina,

| 1. | mener, at europæisk integration er af største interesse for hele befolkningen på det vestlige Balkan; beklager derfor, at Bosnien-Hercegovinas politikere er ude af stand til at nå til enighed om en fælles politisk vision for deres land, og dermed af kortsigtede nationalistiske grunde bringer målsætningen om EU-medlemskab i fare, et mål, der ville indebære fred, stabilitet og velstand for borgerne i Bosnien-Hercegovina; |
| --- | --- |

1.

mener, at europæisk integration er af største interesse for hele befolkningen på det vestlige Balkan; beklager derfor, at Bosnien-Hercegovinas politikere er ude af stand til at nå til enighed om en fælles politisk vision for deres land, og dermed af kortsigtede nationalistiske grunde bringer målsætningen om EU-medlemskab i fare, et mål, der ville indebære fred, stabilitet og velstand for borgerne i Bosnien-Hercegovina;

| 2. | minder Bosnien-Hercegovinas politiske ledere om, at EU-medlemskab indebærer accept af de værdier og bestemmelser, som EU bygger på, dvs. overholdelse af menneskerettighederne, også mindretallenes rettigheder, solidaritet, herunder solidaritet mellem forskellige folk og samfund, tolerance, også over for forskellige traditioner og kulturer, retsstatsforhold, herunder et uafhængigt retsvæsen, og demokrati, som også indebærer accept af flertalsstyre og ytringsfrihed; anmoder indtrængende de politiske ledere om at afstå fra enhver form for hadpræget politik, nationalistiske dagsordener og løsrivelsestendenser, og tager afstand fra ensidig indstilling af reformprocessen; |
| --- | --- |

2.

minder Bosnien-Hercegovinas politiske ledere om, at EU-medlemskab indebærer accept af de værdier og bestemmelser, som EU bygger på, dvs. overholdelse af menneskerettighederne, også mindretallenes rettigheder, solidaritet, herunder solidaritet mellem forskellige folk og samfund, tolerance, også over for forskellige traditioner og kulturer, retsstatsforhold, herunder et uafhængigt retsvæsen, og demokrati, som også indebærer accept af flertalsstyre og ytringsfrihed; anmoder indtrængende de politiske ledere om at afstå fra enhver form for hadpræget politik, nationalistiske dagsordener og løsrivelsestendenser, og tager afstand fra ensidig indstilling af reformprocessen;

| 3. | minder desuden om, at tilbuddet om et EU-medlemskab gælder Bosnien-Hercegovina som ét land og ikke for dets enkelte bestanddele, og at trusler om løsrivelse eller andre forsøg på at undergravelse af den statslige suverænitet er fuldstændigt uantagelige; |
| --- | --- |

3.

minder desuden om, at tilbuddet om et EU-medlemskab gælder Bosnien-Hercegovina som ét land og ikke for dets enkelte bestanddele, og at trusler om løsrivelse eller andre forsøg på at undergravelse af den statslige suverænitet er fuldstændigt uantagelige;

| 4. | opfordrer indtrængende alle de berørte myndigheder og politiske ledere til i denne forbindelse i langt højere grad at fokusere på forsoning, gensidig forståelse og fredsskabende foranstaltninger for at forbedre stabiliteten i landet og fremme fredelig sameksistens mellem de forskellige etniske grupper; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende alle de berørte myndigheder og politiske ledere til i denne forbindelse i langt højere grad at fokusere på forsoning, gensidig forståelse og fredsskabende foranstaltninger for at forbedre stabiliteten i landet og fremme fredelig sameksistens mellem de forskellige etniske grupper;

| 5. | gentager, at dersom Bosnien-Hercegovina reelt ønsker at opnå EU-medlemskab, skal det opfylde følgende betingelser:






  a) | de statslige institutioner skal være i stand til at vedtage og effektivt gennemføre de reformer, der er nødvendige for at blive medlem af EU; |
| --- | --- | --- |

5.

gentager, at dersom Bosnien-Hercegovina reelt ønsker at opnå EU-medlemskab, skal det opfylde følgende betingelser:

a)

de statslige institutioner skal være i stand til at vedtage og effektivt gennemføre de reformer, der er nødvendige for at blive medlem af EU;

| b) | staten skal derfor oprette offentlige institutioner, der bygger på retsstatsprincippet og effektivt kan træffe beslutninger; disse institutioner skal være funktionsdygtige, autoritative, uafhængige af politisk indflydelse og råde over de nødvendige ressourcer; |
| --- | --- |

b)

staten skal derfor oprette offentlige institutioner, der bygger på retsstatsprincippet og effektivt kan træffe beslutninger; disse institutioner skal være funktionsdygtige, autoritative, uafhængige af politisk indflydelse og råde over de nødvendige ressourcer;

| 6. | mener, at disse krav kun kan opfyldes gennem en reform af Bosnien-Hercegovinas forfatning på grundlag af følgende kriterier:






  a) | magten bør for at kunne fungere som medlem af EU have tilstrækkelige beføjelser med hensyn til budgettet, udøvende og retslig myndighed til at etablere og opretholde et fungerende fælles marked med henblik på at fremme den økonomiske og sociale samhørighed og repræsentere landet og beskytte dets interesser udadtil, |
| --- | --- | --- |

6.

mener, at disse krav kun kan opfyldes gennem en reform af Bosnien-Hercegovinas forfatning på grundlag af følgende kriterier:

a)

magten bør for at kunne fungere som medlem af EU have tilstrækkelige beføjelser med hensyn til budgettet, udøvende og retslig myndighed til at etablere og opretholde et fungerende fælles marked med henblik på at fremme den økonomiske og sociale samhørighed og repræsentere landet og beskytte dets interesser udadtil,

| b) | antallet af administrative niveauer i Bosnien-Hercegovinas forvaltning bør stå i et rimeligt forhold til landets finansielle ressourcer og være baseret på en effektiv ansvarsfordeling, |
| --- | --- |

b)

antallet af administrative niveauer i Bosnien-Hercegovinas forvaltning bør stå i et rimeligt forhold til landets finansielle ressourcer og være baseret på en effektiv ansvarsfordeling,

| c) | sikringen af vitale nationale interesser i Bosnien-Hercegovina skal være i overensstemmelse med landets evne til at handle; |
| --- | --- |

c)

sikringen af vitale nationale interesser i Bosnien-Hercegovina skal være i overensstemmelse med landets evne til at handle;

| d) | alle mindretalssamfund skal nyde de samme rettigheder som de folkegrupper, der indgår i helheden, og dette indebærer afskaffelse af etnisk begrundede indskrænkninger af valgbarhed i overensstemmelse med bestemmelserne i den europæiske menneskerettighedskonvention og de relevante udtalelser fra Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommission) under Europarådet; |
| --- | --- |

d)

alle mindretalssamfund skal nyde de samme rettigheder som de folkegrupper, der indgår i helheden, og dette indebærer afskaffelse af etnisk begrundede indskrænkninger af valgbarhed i overensstemmelse med bestemmelserne i den europæiske menneskerettighedskonvention og de relevante udtalelser fra Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommission) under Europarådet;

| 7. | understreger i denne sammenhæng, at det er nødvendigt at nå frem til en entydig løsning på spørgsmålet om offentlig ejendom, der er forenelig med centralmagtens beføjelser i henhold til forfatningen; |
| --- | --- |

7.

understreger i denne sammenhæng, at det er nødvendigt at nå frem til en entydig løsning på spørgsmålet om offentlig ejendom, der er forenelig med centralmagtens beføjelser i henhold til forfatningen;

| 8. | minder politikerne i Bosnien-Hercegovina om, at de er forpligtede til at nå til enighed om de ovennævnte spørgsmål, og at det, såfremt det ikke lykkes dem, vil indebære stagnation og isolation for deres land på et tidspunkt, hvor den finansielle og økonomiske krise rammer Bosnien-Hercegovina hårdt og medfører tab af et stort antal arbejdspladser; |
| --- | --- |

8.

minder politikerne i Bosnien-Hercegovina om, at de er forpligtede til at nå til enighed om de ovennævnte spørgsmål, og at det, såfremt det ikke lykkes dem, vil indebære stagnation og isolation for deres land på et tidspunkt, hvor den finansielle og økonomiske krise rammer Bosnien-Hercegovina hårdt og medfører tab af et stort antal arbejdspladser;

| 9. | understreger, at landets forfatningsreform og dets europæiske perspektiv bør være genstand for en omfattende og grundig debat med deltagelse af alle grupper i samfundet i Bosnien-Hercegovina og ikke kun være et anliggende for de vigtigste partier og etniske samfund; |
| --- | --- |

9.

understreger, at landets forfatningsreform og dets europæiske perspektiv bør være genstand for en omfattende og grundig debat med deltagelse af alle grupper i samfundet i Bosnien-Hercegovina og ikke kun være et anliggende for de vigtigste partier og etniske samfund;

| 10. | opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovinas ministerråd og parlamentariske forsamling til at gøre en mere omfattende og effektiv indsats for at vedtage den lovgivning, der er nødvendig for opfyldelse af kravene i forbindelse med den europæiske integration, og opfordrer de forskellige organer og myndigheder i Bosnien-Hercegovina til at forbedre koordineringen af EU-relevante emner; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende Bosnien-Hercegovinas ministerråd og parlamentariske forsamling til at gøre en mere omfattende og effektiv indsats for at vedtage den lovgivning, der er nødvendig for opfyldelse af kravene i forbindelse med den europæiske integration, og opfordrer de forskellige organer og myndigheder i Bosnien-Hercegovina til at forbedre koordineringen af EU-relevante emner;

| 11. | kræver, at den nye leder af EU-integrationskontoret endelig udpeges, og minder myndighederne i Bosnien-Hercegovina om, at udnævnelsen af kandidaten bør være upartisk og udelukkende være baseret på relevant faglig erfaring, dokumenterede kvalifikationer og et omfattende kendskab til europæiske anliggender; |
| --- | --- |

11.

kræver, at den nye leder af EU-integrationskontoret endelig udpeges, og minder myndighederne i Bosnien-Hercegovina om, at udnævnelsen af kandidaten bør være upartisk og udelukkende være baseret på relevant faglig erfaring, dokumenterede kvalifikationer og et omfattende kendskab til europæiske anliggender;

| 12. | opfordrer myndighederne i Bosnien-Hercegovina til hurtigt at opfylde kravene i køreplanen for en liberalisering af visumudstedelse for at sikre en ophævelse af de nuværende visumkrav inden udgangen af 2009; |
| --- | --- |

12.

opfordrer myndighederne i Bosnien-Hercegovina til hurtigt at opfylde kravene i køreplanen for en liberalisering af visumudstedelse for at sikre en ophævelse af de nuværende visumkrav inden udgangen af 2009;

| 13. | er bekymret over den politisk betingede indblanding i mediernes forhold i Bosnien-Hercegovina og sammenblandingen af erhvervsmæssige, politiske og mediemæssige interesser; opfordrer myndighederne til i denne forbindelse fuldt ud at respektere journalisternes rettigheder og mediernes uafhængighed; |
| --- | --- |

13.

er bekymret over den politisk betingede indblanding i mediernes forhold i Bosnien-Hercegovina og sammenblandingen af erhvervsmæssige, politiske og mediemæssige interesser; opfordrer myndighederne til i denne forbindelse fuldt ud at respektere journalisternes rettigheder og mediernes uafhængighed;

| 14. | gentager i denne forbindelse, at det internationale samfund og dets højtstående repræsentant Valentin Inzko på grundlag af dennes mandat konsekvent vil imødegå ethvert forsøg på at undergrave det grundlæggende indhold i Dayton-fredsaftalen, især den fredelige sameksistens med forskellige etniske samfund i én stat; |
| --- | --- |

14.

gentager i denne forbindelse, at det internationale samfund og dets højtstående repræsentant Valentin Inzko på grundlag af dennes mandat konsekvent vil imødegå ethvert forsøg på at undergrave det grundlæggende indhold i Dayton-fredsaftalen, især den fredelige sameksistens med forskellige etniske samfund i én stat;

| 15. | mener, at den højtstående repræsentants kontor derfor bør bistå myndighederne i Bosnien-Hercegovina med at nå og korrekt gennemføre de fem mål og de to betingelser, der er fastsat af Fredsimplementeringsrådet, og at kontoret, indtil dette har fundet sted, fortsat bør opretholdes og sikre gennemførelse af fredsaftalen i Dayton; |
| --- | --- |

15.

mener, at den højtstående repræsentants kontor derfor bør bistå myndighederne i Bosnien-Hercegovina med at nå og korrekt gennemføre de fem mål og de to betingelser, der er fastsat af Fredsimplementeringsrådet, og at kontoret, indtil dette har fundet sted, fortsat bør opretholdes og sikre gennemførelse af fredsaftalen i Dayton;

| 16. | betoner, at fremskridt i forbindelse med de dem mål og de to betingelser, der er fastsat af Fredsimplementeringsrådet, også er nødvendige for at gøre fremskridt med EU-dagsordenen; |
| --- | --- |

16.

betoner, at fremskridt i forbindelse med de dem mål og de to betingelser, der er fastsat af Fredsimplementeringsrådet, også er nødvendige for at gøre fremskridt med EU-dagsordenen;

| 17. | beklager, at Rådet kun i beskeden grad har været opmærksomt på forringelsen af det politiske klima i Bosnien-Hercegovina, og at medlemsstaterne ikke har udvist vilje til at foretage sig noget på en seriøs og koordineret måde på baggrund af situationen i landet; |
| --- | --- |

17.

beklager, at Rådet kun i beskeden grad har været opmærksomt på forringelsen af det politiske klima i Bosnien-Hercegovina, og at medlemsstaterne ikke har udvist vilje til at foretage sig noget på en seriøs og koordineret måde på baggrund af situationen i landet;

| 18. | opfordrer Rådet til at tilslutte sig de krav til Bosnien-Hercegovina, som nævnt i denne beslutning, og at give tilsagn om, at det vil støtte gennemførelsen af disse mål; er i denne sammenhæng af den opfattelse, at Rådet bør give EU's nyudnævnte særlige repræsentant:






  a) | et robust og klart defineret mandat og de nødvendige menneskelige ressourcer til at lette vedtagelsen af de reformer, som er skitseret i denne beslutning, og at fremme dialogen med civilsamfundet om disse emner, bl.a. ved hjælp af målrettede offentlige kampagner, og ved hjælp af aktiviteter, som støtter dialogen på tværs af kulturer og religioner, |
| --- | --- | --- |

18.

opfordrer Rådet til at tilslutte sig de krav til Bosnien-Hercegovina, som nævnt i denne beslutning, og at give tilsagn om, at det vil støtte gennemførelsen af disse mål; er i denne sammenhæng af den opfattelse, at Rådet bør give EU's nyudnævnte særlige repræsentant:

a)

et robust og klart defineret mandat og de nødvendige menneskelige ressourcer til at lette vedtagelsen af de reformer, som er skitseret i denne beslutning, og at fremme dialogen med civilsamfundet om disse emner, bl.a. ved hjælp af målrettede offentlige kampagner, og ved hjælp af aktiviteter, som støtter dialogen på tværs af kulturer og religioner,

| b) | midlerne til, at alle EU's instrumenter kan tages i anvendelse for at støtte reelle fremskridt i landet, herunder sanktionsbeføjelser (f.eks. suspendering af EU's finansielle bistand), |
| --- | --- |

b)

midlerne til, at alle EU's instrumenter kan tages i anvendelse for at støtte reelle fremskridt i landet, herunder sanktionsbeføjelser (f.eks. suspendering af EU's finansielle bistand),

| c) | uindskrænket og vedholdende politisk støtte og myndighed til at sikre en overordnet koordinering af EU-aktørerne og -instrumenterne i Bosnien-Hercegovina for således at sikre sammenhængen i alle EU's foranstaltninger og samordning med de øvrige relevante internationale aktører i Bosnien-Hercegovina, |
| --- | --- |

c)

uindskrænket og vedholdende politisk støtte og myndighed til at sikre en overordnet koordinering af EU-aktørerne og -instrumenterne i Bosnien-Hercegovina for således at sikre sammenhængen i alle EU's foranstaltninger og samordning med de øvrige relevante internationale aktører i Bosnien-Hercegovina,

| d) | ret til at holde Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité orienteret om udviklingen i Bosnien-Hercegovina og at fremsætte relevante henstillinger vedrørende målrettede sanktioner; |
| --- | --- |

d)

ret til at holde Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité orienteret om udviklingen i Bosnien-Hercegovina og at fremsætte relevante henstillinger vedrørende målrettede sanktioner;

| 19. | opfordrer EU's højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Javier Solana, og kommissæren for udvidelse, Olli Rehn til at spille en langt mere aktiv og synlig rolle i Bosnien-Hercegovina ved regelmæssigt at besøge landet og ved mere effektivt at støtte dialogen med civilsamfundet; |
| --- | --- |

19.

opfordrer EU's højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Javier Solana, og kommissæren for udvidelse, Olli Rehn til at spille en langt mere aktiv og synlig rolle i Bosnien-Hercegovina ved regelmæssigt at besøge landet og ved mere effektivt at støtte dialogen med civilsamfundet;

| 20. | lykønsker civilsamfundet i Bosnien-Hercegovina med, at det udviser en større positiv vilje end de politiske ledere, og med, at det udgør en positiv faktor med hensyn til forandringer og forsoningen i landet; |
| --- | --- |

20.

lykønsker civilsamfundet i Bosnien-Hercegovina med, at det udviser en større positiv vilje end de politiske ledere, og med, at det udgør en positiv faktor med hensyn til forandringer og forsoningen i landet;

| 21. | finder desuden, at den internationale militære tilstedeværelse i Bosnien-Hercegovina fortsat bør være omfattende og kunne sættes ind hurtigt for at demonstrere, at det internationale samfund er fast besluttet på at garantere landets sikkerhed og integritet; |
| --- | --- |

21.

finder desuden, at den internationale militære tilstedeværelse i Bosnien-Hercegovina fortsat bør være omfattende og kunne sættes ind hurtigt for at demonstrere, at det internationale samfund er fast besluttet på at garantere landets sikkerhed og integritet;

| 22. | gentager sit krav om, at de sigtede personer, der er efterlyst af Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien omgående tilbageholdes, og til at gøre en målrettet indsats for at eliminere de kriminelle netværk, som bistår de pågældende; |
| --- | --- |

22.

gentager sit krav om, at de sigtede personer, der er efterlyst af Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien omgående tilbageholdes, og til at gøre en målrettet indsats for at eliminere de kriminelle netværk, som bistår de pågældende;

| 23. | opfordrer endelig til en styrket dialog mellem EU og USA og med andre relevante internationale aktører for at sikre bred støtte til en sammenhængende tilgang til Bosnien-Hercegovina og hindre en yderligere forværring af den politiske situation i landet og en destabilisering af regionen; understreger behovet for et styrket regionalt samarbejde for at gavne fremskridtet i Bosnien-Hercegovina; |
| --- | --- |

23.

opfordrer endelig til en styrket dialog mellem EU og USA og med andre relevante internationale aktører for at sikre bred støtte til en sammenhængende tilgang til Bosnien-Hercegovina og hindre en yderligere forværring af den politiske situation i landet og en destabilisering af regionen; understreger behovet for et styrket regionalt samarbejde for at gavne fremskridtet i Bosnien-Hercegovina;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til regeringerne og parlamenterne i Bosnien-Hercegovina og landets enheder. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til regeringerne og parlamenterne i Bosnien-Hercegovina og landets enheder.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0522.

(2)  Rådets fælles aktion 2009/181/FUSP af 11. marts 2009 om udnævnelse af Den Europæiske Unions særlige repræsentant i Bosnien-Hercegovina (EUT L 67 af 12.3.2009, s. 88).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/111

---

Freadg, den 24. april 2009Handicappedes rettigheder

P6_TA(2009)0334

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder og den tilhørende valgfrie protokol

2010/C 184 E/23

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0530),

der henviser til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (»konventionen«), der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 13. december 2006,

der henviser til den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (»den valgfrie protokol«), der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 13. december 2006,

der henviser til sin beslutning af 3. september 2003 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet: Mod et juridisk bindende FN-instrument til fremme og beskyttelse af handicappedes rettigheder og værdighed (1),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. oktober 2003 om lige muligheder for handicappede: en europæisk handlingsplan (KOM(2003)0650) og til Parlamentets beslutning af 20. april 2004 herom (2),

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2006 om handicap og udvikling (3),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2005 om handicappedes situation i det udvidede EU - handlingsplan 2006-2007 (KOM(2005)0604) og til Parlamentets beslutning af 30. november 2006 herom (4),

der henviser til sin beslutning af 26. april 2007 om handicappede kvinders situation i Den Europæiske Union (5),

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af værdigt arbejde til alle (6),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. november 2007 om handicappedes situation i det udvidede EU - EU-handlingsplanen for 2008-2009 (KOM(2007)0738),

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (7),

der henviser til resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 17. marts 2008, om handicappedes forhold i Den Europæiske Union (8),

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2008 om fremskridt på områderne ligebehandling og ikke-diskriminering i EU (gennemførelse af direktiv 2000/43/EF og direktiv 2000/78/EF) (9),

der henviser til sin holdning af 24. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (10),

der henviser til sin holdning af 24. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (11),

der henviser til betænkninger fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0229/2009 og A6-0230/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 2,

| A. | der henviser til, at alle medlemsstater har undertegnet men hidtil kun syv medlemsstater har ratificeret konventionen og den valgfrie protokol, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at alle medlemsstater har undertegnet men hidtil kun syv medlemsstater har ratificeret konventionen og den valgfrie protokol,

| B. | der henviser til, at konventionen fremmer og beskytter alle handicappedes menneskerettigheder, herunder de handicappede, som har behov for mere intensiv støtte, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at konventionen fremmer og beskytter alle handicappedes menneskerettigheder, herunder de handicappede, som har behov for mere intensiv støtte,

| C. | der henviser til, at den valgfrie protokol giver (grupper af) handicappede, som hævder, at deltagende parter i konventionen krænker de i konventionen forankrede rettigheder, mulighed for at fremsende henvendelser til en komité, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den valgfrie protokol giver (grupper af) handicappede, som hævder, at deltagende parter i konventionen krænker de i konventionen forankrede rettigheder, mulighed for at fremsende henvendelser til en komité,

| 1. | godkender Fællesskabets indgåelse af konventionen og den valgfrie protokol; |
| --- | --- |

1.

godkender Fællesskabets indgåelse af konventionen og den valgfrie protokol;

| 2. | anmoder Kommissionen og Rådet som retlige repræsentanter for Fællesskabet om at deponere ratificeringsinstrumentet hos De Forenede Nationer senest den 3. december 2009; |
| --- | --- |

2.

anmoder Kommissionen og Rådet som retlige repræsentanter for Fællesskabet om at deponere ratificeringsinstrumentet hos De Forenede Nationer senest den 3. december 2009;

| 3. | opfordrer indtrængende alle medlemsstater til snarest at ratificere konventionen fuldt ud og gennemføre dens bestemmelser samt etablere den nødvendige materielle infrastruktur; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende alle medlemsstater til snarest at ratificere konventionen fuldt ud og gennemføre dens bestemmelser samt etablere den nødvendige materielle infrastruktur;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at tilslutte sig og/eller ratificere den valgfrie protokol for at give handicappede, hvis rettigheder er blevet krænket, enhver mulighed for at bekæmpe krænkelsen og til at sikre, at de beskyttes mod alle former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til at tilslutte sig og/eller ratificere den valgfrie protokol for at give handicappede, hvis rettigheder er blevet krænket, enhver mulighed for at bekæmpe krænkelsen og til at sikre, at de beskyttes mod alle former for forskelsbehandling;

| 5. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fastlægge det sandsynlige omfang af Fællesskabets kompetencer i forbindelse med konventionen; foreslår, at der lægges vægt på EF-retsakternes vejledende karakter som anført i erklæringerne (12); understreger, at det er vigtigt at understrege Fællesskabets kompetence i erklæringerne for at støtte handicappedes rettigheder og inddragelse i udviklingssamarbejde og humanitær bistand, sundhed og forbrugeranliggender; |
| --- | --- |

5.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fastlægge det sandsynlige omfang af Fællesskabets kompetencer i forbindelse med konventionen; foreslår, at der lægges vægt på EF-retsakternes vejledende karakter som anført i erklæringerne (12); understreger, at det er vigtigt at understrege Fællesskabets kompetence i erklæringerne for at støtte handicappedes rettigheder og inddragelse i udviklingssamarbejde og humanitær bistand, sundhed og forbrugeranliggender;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at anvende EF-traktatens artikel 3 som udgangspunkt for fastlæggelsen af Fællesskabets kompetencer i forbindelse med konventionen, der er opført i Det Europæiske Fællesskabs erklæring i henhold til artikel 44, stk. 1, i konventionen, som fastsat i bilag 2 til forslag til Rådets afgørelse; understreger, at det er yderst vigtigt at fremhæve udviklingssamarbejde, sundhed og forbrugeranliggender i anvendelsen af denne erklæring; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at anvende EF-traktatens artikel 3 som udgangspunkt for fastlæggelsen af Fællesskabets kompetencer i forbindelse med konventionen, der er opført i Det Europæiske Fællesskabs erklæring i henhold til artikel 44, stk. 1, i konventionen, som fastsat i bilag 2 til forslag til Rådets afgørelse; understreger, at det er yderst vigtigt at fremhæve udviklingssamarbejde, sundhed og forbrugeranliggender i anvendelsen af denne erklæring;

Gennemførelse af konventionen og den valgfrie protokol

| 7. | støtter de medlemsstater, som har indledt proceduren med progressiv gennemførelse af konventionen og den valgfrie protokol og opfordrer indtrængende de andre medlemsstater til også at gøre dette; |
| --- | --- |

7.

støtter de medlemsstater, som har indledt proceduren med progressiv gennemførelse af konventionen og den valgfrie protokol og opfordrer indtrængende de andre medlemsstater til også at gøre dette;

| 8. | opfordrer Fællesskabet og medlemsstaterne til at indarbejde alle konventionens bestemmelser i EU-lovgivningen, til at sørge for de foranstaltninger og finansielle midler, der er nødvendige for deres anvendelse inden for specifikke frister, og til at fastsætte kvantitative målsætninger herfor; tilskynder medlemsstaterne til at udveksle informationer og bedste praksis om gennemførelsen; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Fællesskabet og medlemsstaterne til at indarbejde alle konventionens bestemmelser i EU-lovgivningen, til at sørge for de foranstaltninger og finansielle midler, der er nødvendige for deres anvendelse inden for specifikke frister, og til at fastsætte kvantitative målsætninger herfor; tilskynder medlemsstaterne til at udveksle informationer og bedste praksis om gennemførelsen;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende ligestillingsaspektet i afgørelser om politikker og foranstaltninger vedrørende handicappede kvinder og mænd og piger og drenge og i gennemførelsen heraf på alle områder, især med hensyn til integration på arbejdspladen, uddannelse og ikke-forskelsbehandling, og at forelægge retsakter til beskyttelse af handicappede kvinders og piger rettigheder i tilfælde af seksuelle overgreb og psykisk og fysisk vold i al offentlighed og inden for hjemmets fire vægge og at støtte rekreation for handicappede kvinder og piger, som har været udsat for vold af denne art; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til at anvende ligestillingsaspektet i afgørelser om politikker og foranstaltninger vedrørende handicappede kvinder og mænd og piger og drenge og i gennemførelsen heraf på alle områder, især med hensyn til integration på arbejdspladen, uddannelse og ikke-forskelsbehandling, og at forelægge retsakter til beskyttelse af handicappede kvinders og piger rettigheder i tilfælde af seksuelle overgreb og psykisk og fysisk vold i al offentlighed og inden for hjemmets fire vægge og at støtte rekreation for handicappede kvinder og piger, som har været udsat for vold af denne art;

| 10. | opfordrer medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner til at sikre fri adgang til og udbredelse af informationer til Unionens borgere og organisationer for handicappede om deres rettigheder i henhold til konventionen og den valgfrie protokol på en måde, der er tilgængelig for Unionens borgere; |
| --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne og Fællesskabets institutioner til at sikre fri adgang til og udbredelse af informationer til Unionens borgere og organisationer for handicappede om deres rettigheder i henhold til konventionen og den valgfrie protokol på en måde, der er tilgængelig for Unionens borgere;

| 11. | understreger betydningen af, at Kommissionen udstyres med alle nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer, så den kan fungere som et kontaktpunkt i forhold, som henhører under Fællesskabets kompetence i forbindelse med gennemførelsen af konventionen; opfordrer til, at der etableres en procedure, der kan give et passende overblik over alle de europæiske og nationale politikker, der har indvirkning på konventionens gennemførelse; kræver, at Kommissionen regelmæssigt aflægger beretning for Parlamentet og Rådet om, hvor langt man er nået med gennemførelsen; |
| --- | --- |

11.

understreger betydningen af, at Kommissionen udstyres med alle nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer, så den kan fungere som et kontaktpunkt i forhold, som henhører under Fællesskabets kompetence i forbindelse med gennemførelsen af konventionen; opfordrer til, at der etableres en procedure, der kan give et passende overblik over alle de europæiske og nationale politikker, der har indvirkning på konventionens gennemførelse; kræver, at Kommissionen regelmæssigt aflægger beretning for Parlamentet og Rådet om, hvor langt man er nået med gennemførelsen;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med deres organisationsstruktur at udpege et eller flere kontaktpunkter i centraladministrationen for forhold, der vedrører gennemførelsen af denne konvention, og overveje at oprette eller udpege en koordinerende funktion i centraladministrationen for at lette den dermed forbundne indsats inden for forskellige sektorer og på forskellige niveauer i henhold til artikel 33, stk. 1, i konventionen; kræver, at der lægges særlig vægt på etableringen af en hensigtsmæssig uafhængig overvågningsmekanisme i henhold til artikel 33, stk. 2, i konventionen og i overensstemmelse med princippet om de nationale institutioners status - Paris-principperne - som vedtaget i FN's Generalforsamlings resolution 48/134 af 20. december 1993; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med deres organisationsstruktur at udpege et eller flere kontaktpunkter i centraladministrationen for forhold, der vedrører gennemførelsen af denne konvention, og overveje at oprette eller udpege en koordinerende funktion i centraladministrationen for at lette den dermed forbundne indsats inden for forskellige sektorer og på forskellige niveauer i henhold til artikel 33, stk. 1, i konventionen; kræver, at der lægges særlig vægt på etableringen af en hensigtsmæssig uafhængig overvågningsmekanisme i henhold til artikel 33, stk. 2, i konventionen og i overensstemmelse med princippet om de nationale institutioners status - Paris-principperne - som vedtaget i FN's Generalforsamlings resolution 48/134 af 20. december 1993;

| 13. | opfordrer indtrængende Fællesskabet og medlemsstaterne til at fremme en velkoordineret social dialog mellem de interesserede parter og aktivt inddrage organisationer for handicappede i overvågningen af gennemførelsen af konventionen i henhold til artikel 4 og 33, stk. 2, i konventionen; |
| --- | --- |

13.

opfordrer indtrængende Fællesskabet og medlemsstaterne til at fremme en velkoordineret social dialog mellem de interesserede parter og aktivt inddrage organisationer for handicappede i overvågningen af gennemførelsen af konventionen i henhold til artikel 4 og 33, stk. 2, i konventionen;

*

* *

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

14.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 76 E af 25.3.2004, s. 231.

(2)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 148.

(3)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 336.

(4)  EUT C 316 E af 22.12.2006, s. 370.

(5)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 742.

(6)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 321.

(7)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0286.

(8)  EUT C 75 af 26.3.2008, s. 1.

(9)  Vedtagne tekster P6_TA(2008)0212.

(10)  Vedtagne tekster P6_TA(2009)0312.

(11)  Vedtagne tekster P6_TA(2009)0313.

(12)  Det Europæiske Fællesskabs erklæring i henhold til artikel 44, stk. 1, i konventionen (bilag 2 til udkast til Rådets afgørelse VOL.I) og Det Europæiske Fællesskabs erklæring i henhold til artikel 12, stk. 1, i den valgfrie protokol til konventionen (bilag 2 til udkast til Rådets afgørelse VOL. II).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/114

---

Freadg, den 24. april 200925. årsberetning fra Kommissionen om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007)

P6_TA(2009)0335

Europa-Parlamentets beslutning af 24. april 2009 om 25. årsberetning fra Kommissionen om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007) (2008/2337(INI))

2010/C 184 E/24

Europa-Parlamentet,

der henviser til 25. årsberetning fra Kommissionen om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007) (KOM(2008)0777),

der henviser til arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2008)2854 og SEK(2008)2855),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. september 2007»Et resultatorienteret Europa - Anvendelse af fællesskabsretten« (KOM(2007)0502),

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2002 om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (KOM(2002)0141),

der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om Kommissionens 23. årsrapport om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten (2005) (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 45 og 112, stk. 2,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget for Andragender (A6-0245/2009),

| 1. | beklager, at Kommissionen i modsætning til tidligere ikke har givet noget svar på de spørgsmål, som Parlamentet har rejst i sine tidligere beslutninger, navnlig ovennævnte beslutning af 21. februar 2008; konstaterer fraværet af væsentlige forbedringer inden for de tre grundlæggende spørgsmål vedrørende åbenhed, ressourcer og procedurernes varighed; |
| --- | --- |

1.

beklager, at Kommissionen i modsætning til tidligere ikke har givet noget svar på de spørgsmål, som Parlamentet har rejst i sine tidligere beslutninger, navnlig ovennævnte beslutning af 21. februar 2008; konstaterer fraværet af væsentlige forbedringer inden for de tre grundlæggende spørgsmål vedrørende åbenhed, ressourcer og procedurernes varighed;

| 2. | erindrer Kommissionen om de krav, der er fremsat i de seneste år, herunder:






  — | snarest at undersøge muligheden af et system, der klart angiver de forskellige klagemekanismer, der er til rådighed for borgerne; dette system kunne enten have form af en fælles EU-portal, eller der kunne oprettes en online »one-stop-shop« til at bistå borgerne, |
| --- | --- | --- |

2.

erindrer Kommissionen om de krav, der er fremsat i de seneste år, herunder:

—

snarest at undersøge muligheden af et system, der klart angiver de forskellige klagemekanismer, der er til rådighed for borgerne; dette system kunne enten have form af en fælles EU-portal, eller der kunne oprettes en online »one-stop-shop« til at bistå borgerne,

| — | at vedtage en meddelelse, der indeholder Kommissionens fortolkning af princippet om statens ansvar for overtrædelse af fællesskabsretten, herunder overtrædelser, der kan tilskrives retsvæsenet, således at borgerne kan medvirke mere effektiv i gennemførelsen af fællesskabsretten; |
| --- | --- |

—

at vedtage en meddelelse, der indeholder Kommissionens fortolkning af princippet om statens ansvar for overtrædelse af fællesskabsretten, herunder overtrædelser, der kan tilskrives retsvæsenet, således at borgerne kan medvirke mere effektiv i gennemførelsen af fællesskabsretten;

| 3. | anmoder derfor Kommissionen om at:






  — | respektere det i ovennævnte meddelelse af 20. marts 2002 afgivne tilsagn om, at alle Kommissionens afgørelser i overtrædelsessager vil blive offentliggjort (2), fordi offentliggørelsen af disse afgørelser fra og med registreringen af en klage og efterfulgt af alle senere akter er et uundværligt redskab til at undgå politisk indblanding i forvaltningen af overtrædelser, |
| --- | --- | --- |

3.

anmoder derfor Kommissionen om at:

—

respektere det i ovennævnte meddelelse af 20. marts 2002 afgivne tilsagn om, at alle Kommissionens afgørelser i overtrædelsessager vil blive offentliggjort (2), fordi offentliggørelsen af disse afgørelser fra og med registreringen af en klage og efterfulgt af alle senere akter er et uundværligt redskab til at undgå politisk indblanding i forvaltningen af overtrædelser,

| — | forelægge Parlamentet klare og udtømmende oplysninger om de midler, der er afsat til behandlingen af overtrædelsessager i de forskellige generaldirektorater, hvilket Parlamentet allerede har anmodet om flere gange, |
| --- | --- |

—

forelægge Parlamentet klare og udtømmende oplysninger om de midler, der er afsat til behandlingen af overtrædelsessager i de forskellige generaldirektorater, hvilket Parlamentet allerede har anmodet om flere gange,

| — | overveje en enklere og mindre bureaukratisk procedure for udfærdigelse af åbningsskrivelser mod medlemsstater, der ikke har overholdt deres forpligtelser, således at der hurtigt drages fordel af effektiviseringen af denne foranstaltning; |
| --- | --- |

—

overveje en enklere og mindre bureaukratisk procedure for udfærdigelse af åbningsskrivelser mod medlemsstater, der ikke har overholdt deres forpligtelser, således at der hurtigt drages fordel af effektiviseringen af denne foranstaltning;

opfordrer desuden Kommissionen til at anvende EF-traktatens artikel 228 med beslutsomhed for at sikre, at de domme, som Domstolen afsiger, efterkommes korrekt;

| 4. | bemærker, at Kommissionen som lovet i den ovennævnte meddelelse af 5. september 2007 (3) i den foreliggende årsberetning beskriver og redegør for de prioriterede aktioner, som den agter at gennemføre inden for bestemte områder af behandlingen af klager og overtrædelser; glæder sig over udtalelserne om, at der fortsat vil blive givet prioritet til løsning af »problemer, der har store følger for grundlæggende rettigheder og fri bevægelighed« (4); understreger betydningen af snarlige og beslutsomme aktioner på disse områder, eftersom voldshandlinger knyttet til racisme og fremmedhad er blevet et hyppigt fænomen i visse medlemsstater; glæder sig ligeledes over, at der gives prioritet til »overtrædelser, hvor borgerne i betydelig grad eller gentagne gange udsættes for direkte skade eller en alvorlig forringelse af deres livskvalitet« (5); opfordrer Kommissionen til at fremskynde en løsning og til, hvor det er passende, at afslutte de overtrædelsesprocedurer, som forhindrer medlemsstaterne i at investere i infrastrukturer, som kan påvirke gennemførelsen af den europæiske økonomiske genopretningsplan; anmoder Kommissionen om at forelægge Parlamentets kompetente udvalg en detaljeret tidsplan for de specifikke aktioner, den agter at iværksætte på disse områder; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at Kommissionen som lovet i den ovennævnte meddelelse af 5. september 2007 (3) i den foreliggende årsberetning beskriver og redegør for de prioriterede aktioner, som den agter at gennemføre inden for bestemte områder af behandlingen af klager og overtrædelser; glæder sig over udtalelserne om, at der fortsat vil blive givet prioritet til løsning af »problemer, der har store følger for grundlæggende rettigheder og fri bevægelighed« (4); understreger betydningen af snarlige og beslutsomme aktioner på disse områder, eftersom voldshandlinger knyttet til racisme og fremmedhad er blevet et hyppigt fænomen i visse medlemsstater; glæder sig ligeledes over, at der gives prioritet til »overtrædelser, hvor borgerne i betydelig grad eller gentagne gange udsættes for direkte skade eller en alvorlig forringelse af deres livskvalitet« (5); opfordrer Kommissionen til at fremskynde en løsning og til, hvor det er passende, at afslutte de overtrædelsesprocedurer, som forhindrer medlemsstaterne i at investere i infrastrukturer, som kan påvirke gennemførelsen af den europæiske økonomiske genopretningsplan; anmoder Kommissionen om at forelægge Parlamentets kompetente udvalg en detaljeret tidsplan for de specifikke aktioner, den agter at iværksætte på disse områder;

| 5. | bemærker, at blandt de nye overtrædelsessager fra 2007 vedrører 1 196 manglende indberetning af nationale foranstaltninger til gennemførelse af fællesskabsdirektiver; finder det uacceptabelt, at Kommissionen vil give sig selv en frist på 12 måneder (6) til at behandle simple sager vedrørende manglende indberetning af en medlemsstats gennemførelsesforanstaltninger, og anmoder Kommissionen om at træffe automatiske og øjeblikkelige aktioner i tilfælde af denne art, som ikke kræver nogen form for undersøgelse eller vurdering; |
| --- | --- |

5.

bemærker, at blandt de nye overtrædelsessager fra 2007 vedrører 1 196 manglende indberetning af nationale foranstaltninger til gennemførelse af fællesskabsdirektiver; finder det uacceptabelt, at Kommissionen vil give sig selv en frist på 12 måneder (6) til at behandle simple sager vedrørende manglende indberetning af en medlemsstats gennemførelsesforanstaltninger, og anmoder Kommissionen om at træffe automatiske og øjeblikkelige aktioner i tilfælde af denne art, som ikke kræver nogen form for undersøgelse eller vurdering;

| 6. | mener, at der stadig ikke er fastlagt nogle klare procedurer for effektiv retsforfølgning af en medlemsstat for en overtrædelse af fællesskabsretten, som siden er blevet afhjulpet, og for opnåelse af erstatning for tidligere fejl eller mangler; opfordrer Kommissionen til at fremsætte nye forslag (inden udgangen af 2010), der skal supplere den gældende traktatbrudsprocedure, således at der tages hensyn til denne uretfærdige situation; |
| --- | --- |

6.

mener, at der stadig ikke er fastlagt nogle klare procedurer for effektiv retsforfølgning af en medlemsstat for en overtrædelse af fællesskabsretten, som siden er blevet afhjulpet, og for opnåelse af erstatning for tidligere fejl eller mangler; opfordrer Kommissionen til at fremsætte nye forslag (inden udgangen af 2010), der skal supplere den gældende traktatbrudsprocedure, således at der tages hensyn til denne uretfærdige situation;

| 7. | påpeger, at forespørgsler og klager vedrørende den korrekte anvendelse af fællesskabsretten ifølge den nye arbejdsmetode, som Kommissionen foreslog i sin meddelelse fra 2007, skal videresendes direkte til den pågældende medlemsstat, »hvis et spørgsmål kræver en afklaring af den faktiske eller retlige situation i medlemsstaten (...)«, og at »medlemsstaterne [vil] få en kort frist til at give de fornødne præciseringer, oplysninger og løsninger direkte til de pågældende borgere eller virksomheder og til at underrette Kommissionen« (7); |
| --- | --- |

7.

påpeger, at forespørgsler og klager vedrørende den korrekte anvendelse af fællesskabsretten ifølge den nye arbejdsmetode, som Kommissionen foreslog i sin meddelelse fra 2007, skal videresendes direkte til den pågældende medlemsstat, »hvis et spørgsmål kræver en afklaring af den faktiske eller retlige situation i medlemsstaten (...)«, og at »medlemsstaterne [vil] få en kort frist til at give de fornødne præciseringer, oplysninger og løsninger direkte til de pågældende borgere eller virksomheder og til at underrette Kommissionen« (7);

| 8. | bemærker, at Kommissionen har iværksat projektet EU-Pilot med det formål at undersøge den nye arbejdsmetode i flere medlemsstater, at projektet, der blev indledt i april 2008, har deltagelse af 15 medlemsstater, og at det, når der efter det første år er foretaget en evaluering af det, vil kunne udvides til de øvrige stater; |
| --- | --- |

8.

bemærker, at Kommissionen har iværksat projektet EU-Pilot med det formål at undersøge den nye arbejdsmetode i flere medlemsstater, at projektet, der blev indledt i april 2008, har deltagelse af 15 medlemsstater, og at det, når der efter det første år er foretaget en evaluering af det, vil kunne udvides til de øvrige stater;

| 9. | påpeger, at der imidlertid er tale om et frivilligt projekt, som allerede har afstedkommet forvirring og specifikke spørgsmål (som nævnt i sin ovennævnte beslutning af 21. februar 2008); |
| --- | --- |

9.

påpeger, at der imidlertid er tale om et frivilligt projekt, som allerede har afstedkommet forvirring og specifikke spørgsmål (som nævnt i sin ovennævnte beslutning af 21. februar 2008);

| 10. | anmoder i særdeleshed Kommissionen om at svare på, om ikke manglen på ressourcer i medlemsstaterne er et bekymrende tegn på, at der kan være reelle problemer med kontrollen med anvendelsen af fællesskabsretten; opfordrer desuden Kommissionen til i forbindelse med evalueringen af projektet at undersøge følgende forhold og orientere Parlamentet herom:






  — | om klagerne har modtaget en klar og udtømmende redegørelse fra Kommissionen om behandlingen af deres klage, om den nye metode reelt bidraget til at løse deres sager, og om den ikke har fjernet ansvaret fra Kommissionen i dens rolle som traktatens vogter; |
| --- | --- | --- |

10.

anmoder i særdeleshed Kommissionen om at svare på, om ikke manglen på ressourcer i medlemsstaterne er et bekymrende tegn på, at der kan være reelle problemer med kontrollen med anvendelsen af fællesskabsretten; opfordrer desuden Kommissionen til i forbindelse med evalueringen af projektet at undersøge følgende forhold og orientere Parlamentet herom:

—

om klagerne har modtaget en klar og udtømmende redegørelse fra Kommissionen om behandlingen af deres klage, om den nye metode reelt bidraget til at løse deres sager, og om den ikke har fjernet ansvaret fra Kommissionen i dens rolle som traktatens vogter;

| — | at den nye metode ikke har forsinket indledningen af overtrædelsesprocedurer, hvis varighed i forvejen er uhyre lang og uvis, yderligere; |
| --- | --- |

—

at den nye metode ikke har forsinket indledningen af overtrædelsesprocedurer, hvis varighed i forvejen er uhyre lang og uvis, yderligere;

| — | om Kommissionen har udvist langmodighed med medlemsstater med hensyn til overholdelsen af de frister, som Kommissionen har fastsat (10 uger), og om Kommissionen ved udløbet af denne frist har givet den pågældende medlemsstat præcise oplysninger og frister vedrørende Kommissionens efterfølgende skridt med henblik på at finde en hurtig og endelig løsning for borgeren; |
| --- | --- |

—

om Kommissionen har udvist langmodighed med medlemsstater med hensyn til overholdelsen af de frister, som Kommissionen har fastsat (10 uger), og om Kommissionen ved udløbet af denne frist har givet den pågældende medlemsstat præcise oplysninger og frister vedrørende Kommissionens efterfølgende skridt med henblik på at finde en hurtig og endelig løsning for borgeren;

| — | om den omstændighed, at EU-Pilot kun anvendes i 15 frivillige medlemsstater, har medført, at der udvises mindre opmærksomhed omkring behandlingen af overtrædelser i de medlemsstater, som ikke deltager i projektet; |
| --- | --- |

—

om den omstændighed, at EU-Pilot kun anvendes i 15 frivillige medlemsstater, har medført, at der udvises mindre opmærksomhed omkring behandlingen af overtrædelser i de medlemsstater, som ikke deltager i projektet;

| 11. | ønsker at få oplyst, om Kommissionen, takket være gennemførelsen af EU-Pilot og den deraf følgende mindskede arbejdsbyrde i forbindelse med behandlingen af overtrædelser, foretager en mere systematisk og udtømmende kontrol med gennemførelsen af direktiver i de nationale lovgivninger; |
| --- | --- |

11.

ønsker at få oplyst, om Kommissionen, takket være gennemførelsen af EU-Pilot og den deraf følgende mindskede arbejdsbyrde i forbindelse med behandlingen af overtrædelser, foretager en mere systematisk og udtømmende kontrol med gennemførelsen af direktiver i de nationale lovgivninger;

| 12. | anmoder Kommissionen om at oplyse, om EU-Pilot har haft indvirkning på gennemførelsen af de »pakkemøder«, som Kommissionen holder for de medlemsstater, der er involveret i projektet, og for de øvrige medlemsstater, der ikke deltager, eftersom disse møder betragtes som det vigtigste redskab til at håndtere og løse overtrædelsesprocedurer; |
| --- | --- |

12.

anmoder Kommissionen om at oplyse, om EU-Pilot har haft indvirkning på gennemførelsen af de »pakkemøder«, som Kommissionen holder for de medlemsstater, der er involveret i projektet, og for de øvrige medlemsstater, der ikke deltager, eftersom disse møder betragtes som det vigtigste redskab til at håndtere og løse overtrædelsesprocedurer;

| 13. | mener, at EU's borgere bør kunne forvente den samme grad af gennemsigtighed fra Kommissionen, uanset om de indgiver en formel klage, eller om de udøver deres ret til at indgive andragender i henhold til traktaten; kræver derfor, at der til Udvalget for Andragender sendes regelmæssige og klare oplysninger om alle trin i overtrædelsesprocedurer, i forbindelse med hvilke der også er indgivet et andragende, hvis behandling ikke er afsluttet, eller at udvalget i modsat fald får adgang til Kommissionens relevante database på lige fod med Rådet; |
| --- | --- |

13.

mener, at EU's borgere bør kunne forvente den samme grad af gennemsigtighed fra Kommissionen, uanset om de indgiver en formel klage, eller om de udøver deres ret til at indgive andragender i henhold til traktaten; kræver derfor, at der til Udvalget for Andragender sendes regelmæssige og klare oplysninger om alle trin i overtrædelsesprocedurer, i forbindelse med hvilke der også er indgivet et andragende, hvis behandling ikke er afsluttet, eller at udvalget i modsat fald får adgang til Kommissionens relevante database på lige fod med Rådet;

| 14. | erindrer Kommissionen om, at alle henvendelser, der kan betragtes som en klage over en faktisk overtrædelse af fællesskabsretten, skal registreres som sådanne, medmindre de er omfattet af de undtagelser, der er anført i punkt 3 i bilaget til den nævnte meddelelse af 20. marts 2002; |
| --- | --- |

14.

erindrer Kommissionen om, at alle henvendelser, der kan betragtes som en klage over en faktisk overtrædelse af fællesskabsretten, skal registreres som sådanne, medmindre de er omfattet af de undtagelser, der er anført i punkt 3 i bilaget til den nævnte meddelelse af 20. marts 2002;

| 15. | bemærker, at Kommissionen har oplyst, at et så grundlæggende direktiv som Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (8) reelt ikke er blevet gennemført korrekt i national lovgivning i en eneste medlemsstat; påpeger, at Kommissionen har modtaget mere end 1 800 individuelle klager i tilknytning til dette direktiv, registreret 115 af dem som klager og indledt fem overtrædelsesprocedurer for ukorrekt anvendelse af direktivet (9); anerkender det effektive samarbejde og den gennemsigtighed, som Kommissionen har udvist over for Parlamentet i forbindelse med direktiv 2004/38/EF; tilslutter sig den fremgangsmåde, som Kommissionen foreslår, som indebærer en løbende og udtømmende kontrol med det, støtte til medlemsstaterne for at sikre en fuld og korrekt anvendelse gennem offentliggørelse af de relevante retningslinjer i første halvår af 2009 og indledning af overtrædelsesprocedurer mod de medlemsstater, hvis nationale lovgivning er i strid med direktivet; udtrykker ikke desto mindre alvorlige bekymringer med hensyn til Kommissionens evne til at varetage sin rolle som traktatens vogter og med hensyn til de muligheder, der gives Parlamentet for at efterprøve den politik for registrering af klager, der føres i Kommissionens forskellige tjenestegrene; |
| --- | --- |

15.

bemærker, at Kommissionen har oplyst, at et så grundlæggende direktiv som Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (8) reelt ikke er blevet gennemført korrekt i national lovgivning i en eneste medlemsstat; påpeger, at Kommissionen har modtaget mere end 1 800 individuelle klager i tilknytning til dette direktiv, registreret 115 af dem som klager og indledt fem overtrædelsesprocedurer for ukorrekt anvendelse af direktivet (9); anerkender det effektive samarbejde og den gennemsigtighed, som Kommissionen har udvist over for Parlamentet i forbindelse med direktiv 2004/38/EF; tilslutter sig den fremgangsmåde, som Kommissionen foreslår, som indebærer en løbende og udtømmende kontrol med det, støtte til medlemsstaterne for at sikre en fuld og korrekt anvendelse gennem offentliggørelse af de relevante retningslinjer i første halvår af 2009 og indledning af overtrædelsesprocedurer mod de medlemsstater, hvis nationale lovgivning er i strid med direktivet; udtrykker ikke desto mindre alvorlige bekymringer med hensyn til Kommissionens evne til at varetage sin rolle som traktatens vogter og med hensyn til de muligheder, der gives Parlamentet for at efterprøve den politik for registrering af klager, der føres i Kommissionens forskellige tjenestegrene;

| 16. | opfordrer alle Kommissionens tjenestegrene til at holde klagerne fuldt orienterede om udviklingen i deres klagesager ved udløbet af hver af de fastlagte frister (åbningsskrivelser, begrundede udtalelser, sagsanlæg for Domstolen eller afslutning af en sag), eller til, hvor det er relevant, at udfærdige henstillinger om behandling af sagen gennem alternative tvistbilæggelsesordninger, oplyse grundene til deres afgørelser og meddele disse grunde i detaljer til klagere i overensstemmelse med de principper, der er fastlagt i ovennævnte meddelelse fra 2002; |
| --- | --- |

16.

opfordrer alle Kommissionens tjenestegrene til at holde klagerne fuldt orienterede om udviklingen i deres klagesager ved udløbet af hver af de fastlagte frister (åbningsskrivelser, begrundede udtalelser, sagsanlæg for Domstolen eller afslutning af en sag), eller til, hvor det er relevant, at udfærdige henstillinger om behandling af sagen gennem alternative tvistbilæggelsesordninger, oplyse grundene til deres afgørelser og meddele disse grunde i detaljer til klagere i overensstemmelse med de principper, der er fastlagt i ovennævnte meddelelse fra 2002;

| 17. | bifalder, at Kommissionen af hensyn til borgerne gradvis indfører resuméer, som offentliggøres i forbindelse med vigtige lovforslag fra Kommissionen; anbefaler at gøre sådanne resuméer tilgængelige via en enkelt adgangsportal og anser det for uacceptabelt, at sådanne resuméer slettes, så snart lovgivningsproceduren er afsluttet, da det netop er på dét tidspunkt, at de er mest relevante for borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

17.

bifalder, at Kommissionen af hensyn til borgerne gradvis indfører resuméer, som offentliggøres i forbindelse med vigtige lovforslag fra Kommissionen; anbefaler at gøre sådanne resuméer tilgængelige via en enkelt adgangsportal og anser det for uacceptabelt, at sådanne resuméer slettes, så snart lovgivningsproceduren er afsluttet, da det netop er på dét tidspunkt, at de er mest relevante for borgere og virksomheder;

| 18. | erindrer om Rådets forpligtelse til at tilskynde medlemsstaterne til at udarbejde og offentliggøre tabeller, der viser sammenhængen mellem direktiver og nationale gennemførelsesforanstaltninger; insisterer på, at sådanne tabeller er nødvendige for, at Kommissionen kan foretage en effektiv kontrol af gennemførelsesforanstaltninger i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

18.

erindrer om Rådets forpligtelse til at tilskynde medlemsstaterne til at udarbejde og offentliggøre tabeller, der viser sammenhængen mellem direktiver og nationale gennemførelsesforanstaltninger; insisterer på, at sådanne tabeller er nødvendige for, at Kommissionen kan foretage en effektiv kontrol af gennemførelsesforanstaltninger i alle medlemsstater;

| 19. | bemærker med skuffelse, at der under denne valgperiode ikke er gjort nogen væsentlige fremskridt med hensyn til den afgørende rolle, som Parlamentet burde spille inden for kontrol med anvendelsen af fællesskabsretten; mener, at Kommissionens prioritering af overtrædelsesprocedurer involverer politiske og ikke kun rent tekniske beslutninger, som ikke i øjeblikket er underlagt nogen form for ekstern undersøgelse, kontrol eller gennemsigtighed; opfordrer til en snarlig gennemførelse af de relevante reformer, som Europa-Parlamentets Arbejdsgruppe om Institutionel Reform har foreslået, og som styrker Parlamentets muligheder for føre tilsyn med anvendelsen af fællesskabsretten; støtter i denne forbindelse Formandskonferencens afgørelse af 25. marts 2009; |
| --- | --- |

19.

bemærker med skuffelse, at der under denne valgperiode ikke er gjort nogen væsentlige fremskridt med hensyn til den afgørende rolle, som Parlamentet burde spille inden for kontrol med anvendelsen af fællesskabsretten; mener, at Kommissionens prioritering af overtrædelsesprocedurer involverer politiske og ikke kun rent tekniske beslutninger, som ikke i øjeblikket er underlagt nogen form for ekstern undersøgelse, kontrol eller gennemsigtighed; opfordrer til en snarlig gennemførelse af de relevante reformer, som Europa-Parlamentets Arbejdsgruppe om Institutionel Reform har foreslået, og som styrker Parlamentets muligheder for føre tilsyn med anvendelsen af fællesskabsretten; støtter i denne forbindelse Formandskonferencens afgørelse af 25. marts 2009;

| 20. | opfordrer til øget samarbejde mellem de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet og deres respektive medlemmer for at fremme og uddybe kontrollen med europæiske anliggender på nationalt plan og for at lette informationsudvekslingen navnlig under vedtagelsen af europæiske retsakter; mener, at medlemmer af nationale parlamenter kan spille en værdifuld rolle i kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten og således kan bidrage til at styrke Den Europæiske Unions demokratiske legitimitet og bringe den tættere på borgerne; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til øget samarbejde mellem de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet og deres respektive medlemmer for at fremme og uddybe kontrollen med europæiske anliggender på nationalt plan og for at lette informationsudvekslingen navnlig under vedtagelsen af europæiske retsakter; mener, at medlemmer af nationale parlamenter kan spille en værdifuld rolle i kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten og således kan bidrage til at styrke Den Europæiske Unions demokratiske legitimitet og bringe den tættere på borgerne;

| 21. | erindrer om Rådets tilsagn om at tilskynde medlemsstaterne til at udarbejde og offentliggøre tabeller, der tydeliggør forbindelsen mellem direktiver og nationale gennemførelsesforanstaltninger; understreger, at sådanne tabeller er afgørende, hvis Kommissionen effektivt skal kunne kontrollere gennemførelsesforanstaltningerne i samtlige medlemsstater; agter i sin egenskab af medlovgiver at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at bestemmelser vedrørende disse tabeller ikke fjernes fra Kommissionens forslag i løbet af lovgivningsproceduren; |
| --- | --- |

21.

erindrer om Rådets tilsagn om at tilskynde medlemsstaterne til at udarbejde og offentliggøre tabeller, der tydeliggør forbindelsen mellem direktiver og nationale gennemførelsesforanstaltninger; understreger, at sådanne tabeller er afgørende, hvis Kommissionen effektivt skal kunne kontrollere gennemførelsesforanstaltningerne i samtlige medlemsstater; agter i sin egenskab af medlovgiver at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at bestemmelser vedrørende disse tabeller ikke fjernes fra Kommissionens forslag i løbet af lovgivningsproceduren;

| 22. | bemærker, at de nationale domstole spiller en afgørende rolle for anvendelsen af fællesskabsretten, og støtter fuldt ud Kommissionens bestræbelser på at identificere områder, inden for hvilke supplerende kurser med fordel vil kunne tilbydes nationale dommere, aktører inden for retsvæsenet og tjenestemænd hos de nationale myndigheder; understreger, at denne støtte er afgørende i de nye medlemsstater, navnlig vedrørende adgangen til retsinformation og retslitteratur på alle officielle sprog; understreger behovet for støtte til bedre adgang til databaser over nationale retskendelser vedrørende fællesskabsretten; |
| --- | --- |

22.

bemærker, at de nationale domstole spiller en afgørende rolle for anvendelsen af fællesskabsretten, og støtter fuldt ud Kommissionens bestræbelser på at identificere områder, inden for hvilke supplerende kurser med fordel vil kunne tilbydes nationale dommere, aktører inden for retsvæsenet og tjenestemænd hos de nationale myndigheder; understreger, at denne støtte er afgørende i de nye medlemsstater, navnlig vedrørende adgangen til retsinformation og retslitteratur på alle officielle sprog; understreger behovet for støtte til bedre adgang til databaser over nationale retskendelser vedrørende fællesskabsretten;

| 23. | tilskynder Kommissionen til at foretage en nøje undersøgelse af kollektive klagesystemer i EU med henblik på at fuldføre de igangværende initiativer inden for forbruger- og konkurrencelovgivning; mener, at sådanne mekanismer kan anvendes af borgere, herunder andragere, til at opnå en mere effektiv gennemførelse af fællesskabsretten; |
| --- | --- |

23.

tilskynder Kommissionen til at foretage en nøje undersøgelse af kollektive klagesystemer i EU med henblik på at fuldføre de igangværende initiativer inden for forbruger- og konkurrencelovgivning; mener, at sådanne mekanismer kan anvendes af borgere, herunder andragere, til at opnå en mere effektiv gennemførelse af fællesskabsretten;

| 24. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der gives større prioritet til gennemførelsen af fællesskabsretten på miljøområdet, under henvisning til de foruroligende tendenser, som Kommissionen redegør for i sin beretning, og de mange andragender indgivet på dette område og henstiller i denne forbindelse til, at kontrollen med gennemførelsen styrkes, og at de relevante tjenester tildeles tilstrækkelige ressourcer; bifalder Kommissionens meddelelse af 18. november 2008 om gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs miljølovgivning (KOM(2008)0773) som et første skridt i denne retning; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der gives større prioritet til gennemførelsen af fællesskabsretten på miljøområdet, under henvisning til de foruroligende tendenser, som Kommissionen redegør for i sin beretning, og de mange andragender indgivet på dette område og henstiller i denne forbindelse til, at kontrollen med gennemførelsen styrkes, og at de relevante tjenester tildeles tilstrækkelige ressourcer; bifalder Kommissionens meddelelse af 18. november 2008 om gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs miljølovgivning (KOM(2008)0773) som et første skridt i denne retning;

| 25. | er enig i Kommissionens vurdering, at der bør træffes flere forebyggende foranstaltninger for at forhindre, at medlemsstaterne overtræder fællesskabslovgivningen; opmuntrer Kommissionen til at acceptere de specifikke krav, som Udvalget for Andragender har fremsat, for at forhindre, at der opstår uoprettelige skader på miljøet, og beklager, at Kommissionens svar alt for ofte er, at den må afvente de ansvarlige nationale myndigheders endelige afgørelse, før den har beføjelse til at handle; |
| --- | --- |

25.

er enig i Kommissionens vurdering, at der bør træffes flere forebyggende foranstaltninger for at forhindre, at medlemsstaterne overtræder fællesskabslovgivningen; opmuntrer Kommissionen til at acceptere de specifikke krav, som Udvalget for Andragender har fremsat, for at forhindre, at der opstår uoprettelige skader på miljøet, og beklager, at Kommissionens svar alt for ofte er, at den må afvente de ansvarlige nationale myndigheders endelige afgørelse, før den har beføjelse til at handle;

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regering og parlamenter. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Den Europæiske Ombudsmand og medlemsstaternes regering og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0060.

(2)  Punkt 12: »Kommissionens afgørelser i overtrædelsessager offentliggøres inden en uge efter deres vedtagelse på Kommissionens Generalsekretariats Internetsted på følgende adresse: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm#infractions. Afgørelser om at fremsætte en begrundet udtalelse over for en medlemsstat eller om at indbringe sagen for EF-Domstolen offentliggøres desuden i en pressemeddelelse, medmindre Kommissionen beslutter andet.«

(3)  Punkt 3: »Fra 2008 vil Kommissionen i sin årsberetning beskrive og redegøre for sit arbejde vedrørende disse prioriteter.«

(4)  KOM(2008)0777, s. 9.

(5)  Ibid.

(6)  »For sager vedrørende manglende meddelelse af gennemførelsesforanstaltninger bør målet være, at der ikke går mere end 12 måneder, fra åbningsskrivelsen afsendes til sagen afsluttes eller indbringes (sic) for Domstolen.« (KOM(2007)0502).

(7)  KOM(2007)0502, s. 7.

(8)  EUT L 158 af 30.4.2004, s.77.

(9)  »I de tredive måneder, der er gået, siden direktivet trådte kraft, har Kommissionen modtaget flere end 1 800 individuelle klager, 40 forespørgsler fra Europa-Parlamentet og 33 andragender vedrørende dets anvendelse.« - Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område (KOM(2008)0840), s. 9.

---

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/119

---

Freadg, den 24. april 2009Problemer i forbindelse med profilanalyser

P6_TA(2009)0314

Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. april 2009 om problemer i forbindelse med profilanalyser, især på grundlag af etnisk tilhørsforhold og race og i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, retshåndhævelse, indvandring, told og grænsekontrol (2008/2020(INI))

2010/C 184 E/25

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Sarah Ludford for ALDE-Gruppen om problemer i forbindelse med profilanalyser, især på grundlag af etnisk tilhørsforhold og race og i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme, retshåndhævelse, indvandring, told og grænsekontrol (B6-0483/2007),

der henviser til internationale, europæiske og nationale menneskerettighedsinstrumenter: navnlig Den Internationale Konvention om Borgerlige og Politiske Rettigheder (ICCPR), Den Europæiske Konvention til Beskyttelse af Menneskerettigheder og Grundlæggende Frihedsrettigheder (ECHR), traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (EF-traktaten), Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) og medlemsstaternes nationale forfatninger og til de rettigheder og garantier, som de tillægger enkeltpersoner, når det gælder privatlivets fred, databeskyttelse, ikke-forskelsbehandling og fri bevægelighed,

der henviser til europæiske databeskyttelsesforanstaltninger fra Europarådet: artikel 8 i ECHR, Europarådets konvention 108 om beskyttelse af enkeltpersoner med hensyn til automatisk behandling af persondata, henstillinger fra Europarådets ministerkomité til medlemsstaterne R(87)15 om anvendelse af persondata inden for politiet (1), R(97)18 om beskyttelse af persondata indsamlet og behandlet til statistiske formål (2) og R(2001)10 om den europæiske kodeks om politietik (3),

der henviser til EU-bestemmelser om databeskyttelse: artikel 7 og 8 i chartret, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4) og Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (5),

der henviser til foranstaltninger mod racediskrimination: Den Internationale Konvention om Afskaffelse af alle Former for Racediskrimination (ICERD), artikel 14 i og protokol 12 til ECHR, artikel 13 i EF-traktaten og Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (6),

der henviser til EU-instrumenter inden for sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme, herunder politisamarbejde og retligt samarbejde og udveksling af oplysninger og efterretninger, som f.eks. Rådets afgørelse 2005/671/RIA af 20. september 2005 om udveksling af oplysninger og samarbejde vedrørende terrorhandlinger (7), Rådets rammeafgørelse 2006/960/RIA af 18. december 2006 om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder (8), Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (9), og afgørelse 2008/616/RIA af 23. juni 2008 om gennemførelse af afgørelse 2008/615/RIA (10),

der henviser til eksisterende og planlagte EU-databaser som f.eks. Schengeninformationssystemet, Eurodac og visuminformationssystemet, til indsamling af biometriske data, bl.a. til brug i opholdstilladelser og pas, og til meddelelse af 30. november 2006 fra Kommissionen om en styrket forvaltning af Den Europæiske Unions søgrænser mod syd vedrørende oprettelse af et permanent kystvagtsnetværk for de ydre søgrænser mod syd (KOM(2006)0733) samt til foreslåede overvågningsprojekter som f.eks. Eurosur (europæisk grænseovervågningssystem),

der henviser til forslaget om indførelse af »e-grænser« som nævnt i Kommissionens meddelelse af 13. februar 2008 om »Forberedelse af de kommende faser af grænseforvaltningen i EU«, hvor der foreslås integreret grænseforvaltning omfattende indførelse af automatisk grænsekontrol, herunder et program med registrerede rejsende og et ind- og udrejsesystem (KOM (2008)0069),

der henviser til aftale mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om luftfartsselskabers behandling og overførsel af passagerliste (PNR)-oplysninger til United States Department of Homeland Security (DHS) (PNR-aftale 2007) (11), til forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse (KOM (2007)0654) og til udtalelserne om dette forslag fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (Agenturet for Grundlæggende Rettigheder), Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Artikel 29-Arbejdsgruppen og Arbejdsgruppen om Politi og Retsvæsen,

der henviser til relevant national retspraksis som f.eks. den tyske forfatningsdomstols dom om polizeiliche präventive Rasterfahndung
   (12) og det britiske overhus' kendelse om det tjekkiske romasamfund (13) og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, navnlig Timishev mod Rusland (14), Nachova m. fl. mod Bulgarien (15), D.H. m. fl. mod Den Tjekkiske Republik (16) og S. og Marper mod Det Forenede Kongerige (17) og De Europæiske Fællesskabers Domstols retspraksis, navnlig i Huber mod Tyskland (18),

der henviser til rapporten fra FN's særlige ordfører om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, Martin Scheinin (19), dokumentet om »Beskyttelse af retten til privatlivets fred i kampen mod terrorisme« af Europarådets kommitterede for menneskerettigheder, Thomas Hammarberg (20), almindelig politisk henstilling nr. 8 om bekæmpelse af racisme i kampen mod terrorisme (21) og nr. 11 om bekæmpelse af racisme og racediskrimination i politiarbejde (22) fra Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI) under Europarådet og til rapporten om etniske profilanalyser fra Den Europæiske Unions Netværk af Uafhængige Eksperter om Grundlæggende Rettigheder (23),

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 94,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A6-0222/2009),

| A. | der påpeger, at medlemsstaterne i stadig større udstrækning gør brug af nye teknologier via programmer og systemer, der omfatter indsamling, anvendelse, lagring eller udveksling af personoplysninger, som et middel til at bekæmpe terrorisme eller imødegå andre trusler i kampen mod kriminalitet, |
| --- | --- |

A.

der påpeger, at medlemsstaterne i stadig større udstrækning gør brug af nye teknologier via programmer og systemer, der omfatter indsamling, anvendelse, lagring eller udveksling af personoplysninger, som et middel til at bekæmpe terrorisme eller imødegå andre trusler i kampen mod kriminalitet,

| B. | der henviser til, at der er behov for, at der på europæisk plan fastsættes en klar definition af profilanalyse under hensyntagen til det konkrete mål, der tilstræbes; der påpeger, at profilanalyse er en undersøgelsesmetode, som de nye teknologier har muliggjort, og som ofte anvendes i handelssektoren, men som nu også i stigende grad anvendes som et retshåndhævelsesinstrument, navnlig med henblik på afsløring og forebyggelse af kriminalitet og i forbindelse med grænsekontrol, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er behov for, at der på europæisk plan fastsættes en klar definition af profilanalyse under hensyntagen til det konkrete mål, der tilstræbes; der påpeger, at profilanalyse er en undersøgelsesmetode, som de nye teknologier har muliggjort, og som ofte anvendes i handelssektoren, men som nu også i stigende grad anvendes som et retshåndhævelsesinstrument, navnlig med henblik på afsløring og forebyggelse af kriminalitet og i forbindelse med grænsekontrol,

| C. | der påpeger, at praksissen med profilanalyser, der ofte gennemføres ved hjælp af automatiseret »minering« af computerdata, bør undersøges og drøftes politisk, da den på kontroversiel vis bryder med den almindelige regel om, at retshåndhævelsesbeslutninger bør hvile på et individs personlige adfærd; der ligeledes påpeger, at profilanalyse er en efterforskningsmetode, hvor man anvender oplysninger fra forskellige kilder om personer, hvilket kan omfatte deres etnicitet, race, nationalitet eller religion, som grundlag for at forsøge at identificere og eventuelt træffe prohibitive foranstaltninger over for de personer, om hvilke der er mistanke om, at de er kriminelle eller terrorister, og metoden kan defineres således:
  »systematisk sammenkædning af sæt af fysiske, adfærdsmæssige eller psykologiske karakteristika med bestemte lovovertrædelser og deres brug som grundlag for retshåndhævelsesbeslutninger« (24)

  eller på følgende måde, hvor forholdet mellem dataminering og profilanalyse præciseres:
  »en teknik, hvor man ud fra tidligere erfaringer tillægger en bestemt persongruppe en række karakteristika, og datamateriale gennemgås derpå for at finde frem til personer, der nøje svarer til disse karakteristika« (25), |
| --- | --- |

C.

der påpeger, at praksissen med profilanalyser, der ofte gennemføres ved hjælp af automatiseret »minering« af computerdata, bør undersøges og drøftes politisk, da den på kontroversiel vis bryder med den almindelige regel om, at retshåndhævelsesbeslutninger bør hvile på et individs personlige adfærd; der ligeledes påpeger, at profilanalyse er en efterforskningsmetode, hvor man anvender oplysninger fra forskellige kilder om personer, hvilket kan omfatte deres etnicitet, race, nationalitet eller religion, som grundlag for at forsøge at identificere og eventuelt træffe prohibitive foranstaltninger over for de personer, om hvilke der er mistanke om, at de er kriminelle eller terrorister, og metoden kan defineres således:

»systematisk sammenkædning af sæt af fysiske, adfærdsmæssige eller psykologiske karakteristika med bestemte lovovertrædelser og deres brug som grundlag for retshåndhævelsesbeslutninger« (24)

eller på følgende måde, hvor forholdet mellem dataminering og profilanalyse præciseres:

»en teknik, hvor man ud fra tidligere erfaringer tillægger en bestemt persongruppe en række karakteristika, og datamateriale gennemgås derpå for at finde frem til personer, der nøje svarer til disse karakteristika« (25),

| D. | der henviser til, at etnisk profilanalyse, der har et specifikt racemæssigt eller etnisk grundlag og dermed giver anledning til alvorlige bekymringer om konflikt med normer om ikke-forskelsbehandling, kan defineres som:
  »den praksis systematisk at bruge »race« eller etnisk tilhørsforhold, religion eller national herkomst enten som den eneste faktor eller som en af flere faktorer i beslutninger om retshåndhævelse, uanset om de berørte personer identificeres med eller uden brug af elektronisk databehandling« (26)

  eller
  »politiets brug af f.eks. race, farve, sprog, religion, nationalitet eller national eller etnisk tilhørsforhold i forbindelse med kontrol, overvågning og efterforskning uden nogen objektiv eller fornuftig begrundelse« (27), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at etnisk profilanalyse, der har et specifikt racemæssigt eller etnisk grundlag og dermed giver anledning til alvorlige bekymringer om konflikt med normer om ikke-forskelsbehandling, kan defineres som:

»den praksis systematisk at bruge »race« eller etnisk tilhørsforhold, religion eller national herkomst enten som den eneste faktor eller som en af flere faktorer i beslutninger om retshåndhævelse, uanset om de berørte personer identificeres med eller uden brug af elektronisk databehandling« (26)

eller

»politiets brug af f.eks. race, farve, sprog, religion, nationalitet eller national eller etnisk tilhørsforhold i forbindelse med kontrol, overvågning og efterforskning uden nogen objektiv eller fornuftig begrundelse« (27),

| E. | der understreger, at profilanalyse, hvad enten denne sker via dataminering eller politiets eller andre organers praksis, i stigende grad anvendes som et redskab med henblik på retshåndhævelse og grænsekontrol, og at der i utilstrækkelig grad tages hensyn til en vurdering af dens effektivitet og til udvikling og anvendelse af retlige garantier for at sikre, at retten til privatlivets fred respekteres, og forskelsbehandling forebygges, |
| --- | --- |

E.

der understreger, at profilanalyse, hvad enten denne sker via dataminering eller politiets eller andre organers praksis, i stigende grad anvendes som et redskab med henblik på retshåndhævelse og grænsekontrol, og at der i utilstrækkelig grad tages hensyn til en vurdering af dens effektivitet og til udvikling og anvendelse af retlige garantier for at sikre, at retten til privatlivets fred respekteres, og forskelsbehandling forebygges,

| F. | der påpeger, at profiler kan være:






  i) | deskriptive, når de er baseret på vidneudsagn og andre oplysninger om gerningsmænd eller særlige kendetegn ved forbrydelser, der er begået, og dermed støtter pågribelsen af bestemte mistænkte personer eller afsløringen af aktuelle kriminelle aktiviteter, der følger samme mønster, eller |
| --- | --- | --- |

F.

der påpeger, at profiler kan være:

i)

deskriptive, når de er baseret på vidneudsagn og andre oplysninger om gerningsmænd eller særlige kendetegn ved forbrydelser, der er begået, og dermed støtter pågribelsen af bestemte mistænkte personer eller afsløringen af aktuelle kriminelle aktiviteter, der følger samme mønster, eller

| ii) | prædiktive, når de skaber sammenhænge mellem observerbare variabler fra tidligere begivenheder og aktuelle data og efterretninger for at drage slutninger, der antages at identificere de personer, der kan være involveret i fremtidige eller hidtil uafslørede kriminelle aktiviteter (28), |
| --- | --- |

ii)

prædiktive, når de skaber sammenhænge mellem observerbare variabler fra tidligere begivenheder og aktuelle data og efterretninger for at drage slutninger, der antages at identificere de personer, der kan være involveret i fremtidige eller hidtil uafslørede kriminelle aktiviteter (28),

| G. | der understreger, at dataminering og profilanalyser udvisker grænserne mellem tilladt målrettet overvågning og problematisk masseovervågning, hvor der indsamles data, fordi de er nyttige, og ikke til nærmere fastlagte formål, hvilket potentielt kan udgøre en ulovlig krænkelse af privatlivets fred, |
| --- | --- |

G.

der understreger, at dataminering og profilanalyser udvisker grænserne mellem tilladt målrettet overvågning og problematisk masseovervågning, hvor der indsamles data, fordi de er nyttige, og ikke til nærmere fastlagte formål, hvilket potentielt kan udgøre en ulovlig krænkelse af privatlivets fred,

| H. | der påpeger, at uberettigede rejserestriktioner og påtrængende kontrolpraksisser kan have en negativ indvirkning på afgørende økonomiske, videnskabelige, kulturelle og sociale udvekslinger med tredjelande; understreger følgelig vigtigheden af at minimere risikoen for, at visse grupper, samfund eller nationaliteter udsættes for forskelsbehandling eller diskriminerende foranstaltninger, som ikke kan begrundes objektivt, |
| --- | --- |

H.

der påpeger, at uberettigede rejserestriktioner og påtrængende kontrolpraksisser kan have en negativ indvirkning på afgørende økonomiske, videnskabelige, kulturelle og sociale udvekslinger med tredjelande; understreger følgelig vigtigheden af at minimere risikoen for, at visse grupper, samfund eller nationaliteter udsættes for forskelsbehandling eller diskriminerende foranstaltninger, som ikke kan begrundes objektivt,

| I. | der påpeger, at der er fare for, at uskyldige personer kan blive udsat for vilkårlige tilbageholdelser, forhør, rejserestriktioner, overvågning eller sikkerhedsalarmer, fordi en statslig repræsentant har føjet oplysninger til deres profil, og at dette - hvis oplysningerne ikke straks fjernes - via udveksling af oplysninger og gensidig anerkendelse af afgørelser kan medføre, at de pågældende personer nægtes visum, udrejse- eller indrejsetilladelse, placeres på overvågningslister, opføres i databaser, rammes af ansættelses- eller bankforbud, udsættes for arrestationer eller frihedsberøvelse eller andre indskrænkninger af deres rettigheder, uden at der måske er mulighed for at klage, |
| --- | --- |

I.

der påpeger, at der er fare for, at uskyldige personer kan blive udsat for vilkårlige tilbageholdelser, forhør, rejserestriktioner, overvågning eller sikkerhedsalarmer, fordi en statslig repræsentant har føjet oplysninger til deres profil, og at dette - hvis oplysningerne ikke straks fjernes - via udveksling af oplysninger og gensidig anerkendelse af afgørelser kan medføre, at de pågældende personer nægtes visum, udrejse- eller indrejsetilladelse, placeres på overvågningslister, opføres i databaser, rammes af ansættelses- eller bankforbud, udsættes for arrestationer eller frihedsberøvelse eller andre indskrænkninger af deres rettigheder, uden at der måske er mulighed for at klage,

| J. | der understreger, at retshåndhævelse altid skal ske under overholdelse af grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og retten til et familieliv, beskyttelse af persondata og ikke-forskelsbehandling; et tæt internationalt samarbejde er absolut nødvendigt i kampen mod terrorisme og alvorlig kriminalitet, men alle former for et sådant samarbejde skal overholde folkeretten og europæiske normer og værdier om ligebehandling og ordentlig retlig beskyttelse, ikke mindst således at EU ikke undergraver sin troværdighed som forkæmper for menneskerettigheder inden for sine egne grænser og på internationalt plan, |
| --- | --- |

J.

der understreger, at retshåndhævelse altid skal ske under overholdelse af grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og retten til et familieliv, beskyttelse af persondata og ikke-forskelsbehandling; et tæt internationalt samarbejde er absolut nødvendigt i kampen mod terrorisme og alvorlig kriminalitet, men alle former for et sådant samarbejde skal overholde folkeretten og europæiske normer og værdier om ligebehandling og ordentlig retlig beskyttelse, ikke mindst således at EU ikke undergraver sin troværdighed som forkæmper for menneskerettigheder inden for sine egne grænser og på internationalt plan,

| K. | der påpeger, at EU bør undgå efterforskningsmetoder, som unødigt kunne skade diplomatiske forbindelser, hindre et sådant internationalt samarbejde eller skade det billede, som verden har af EU, og EU's troværdighed som fortaler for international ret; der ligeledes påpeger, at de europæiske standarder for ligebehandling, ikke-forskelsbehandling og retlig beskyttelse fortsat bør være foregangseksempler, |
| --- | --- |

K.

der påpeger, at EU bør undgå efterforskningsmetoder, som unødigt kunne skade diplomatiske forbindelser, hindre et sådant internationalt samarbejde eller skade det billede, som verden har af EU, og EU's troværdighed som fortaler for international ret; der ligeledes påpeger, at de europæiske standarder for ligebehandling, ikke-forskelsbehandling og retlig beskyttelse fortsat bør være foregangseksempler,

| L. | der påpeger, at både deskriptiv og prædiktiv profilanalyse kan være legitime efterforskningsredskaber, når de hviler på specifikke, pålidelige og rettidige oplysninger i modsætning til uafprøvede generaliseringer, der bygger på stereotyper, og når de foranstaltninger, der træffes på grundlag af sådanne profiler, opfylder de retlige krav om nødvendighed og proportionalitet; der dog understreger, at der uden tilstrækkelige juridiske restriktioner og sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til anvendelse af oplysninger om etnisk tilhørsforhold, race, religion, nationalitet og politisk tilhørsforhold er en stor risiko for, at profilanalyse kan føre til forskelsbehandling, |
| --- | --- |

L.

der påpeger, at både deskriptiv og prædiktiv profilanalyse kan være legitime efterforskningsredskaber, når de hviler på specifikke, pålidelige og rettidige oplysninger i modsætning til uafprøvede generaliseringer, der bygger på stereotyper, og når de foranstaltninger, der træffes på grundlag af sådanne profiler, opfylder de retlige krav om nødvendighed og proportionalitet; der dog understreger, at der uden tilstrækkelige juridiske restriktioner og sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til anvendelse af oplysninger om etnisk tilhørsforhold, race, religion, nationalitet og politisk tilhørsforhold er en stor risiko for, at profilanalyse kan føre til forskelsbehandling,

| M. | der henviser til den rettesnor, der er indeholdt i den europæiske kodeks om politietik, og som går ud på, at »politiets efterforskning som et minimum skal hvile på en rimelig mistanke om en faktisk eller mulig lovovertrædelse eller forbrydelse«; der påpeger, at det hævdes, at der er sandsynlighed for en krænkelse af menneskerettighederne (29), som truer enkeltpersoner og samfundet som helhed, hvis der ikke findes en sådan rimelig mistanke, når profilanalyserne baseres på stereotyper eller fordomme, |
| --- | --- |

M.

der henviser til den rettesnor, der er indeholdt i den europæiske kodeks om politietik, og som går ud på, at »politiets efterforskning som et minimum skal hvile på en rimelig mistanke om en faktisk eller mulig lovovertrædelse eller forbrydelse«; der påpeger, at det hævdes, at der er sandsynlighed for en krænkelse af menneskerettighederne (29), som truer enkeltpersoner og samfundet som helhed, hvis der ikke findes en sådan rimelig mistanke, når profilanalyserne baseres på stereotyper eller fordomme,

| N. | der påpeger, at »prædiktiv profilanalyse«, hvor der anvendes brede profiler udviklet ved krydshenvisninger mellem databaser, og som afspejler utestede generaliseringer eller adfærdsmønstre, der skønnes sandsynligvis at indikere, at der i fremtiden vil blive begået en kriminel handling eller terrorhandling, der hidtil ikke er afsløret, giver anledning til alvorlige bekymringer vedrørende privatlivets fred og kan udgøre en indblanding i retten til respekt for privatlivets fred i henhold til artikel 8 i ECHR og artikel 7 i chartret (30), |
| --- | --- |

N.

der påpeger, at »prædiktiv profilanalyse«, hvor der anvendes brede profiler udviklet ved krydshenvisninger mellem databaser, og som afspejler utestede generaliseringer eller adfærdsmønstre, der skønnes sandsynligvis at indikere, at der i fremtiden vil blive begået en kriminel handling eller terrorhandling, der hidtil ikke er afsløret, giver anledning til alvorlige bekymringer vedrørende privatlivets fred og kan udgøre en indblanding i retten til respekt for privatlivets fred i henhold til artikel 8 i ECHR og artikel 7 i chartret (30),

| O. | der gør opmærksom på, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis gør det klart, at fravigelser af artikel 8, stk. 2, i ECHR kun er tilladt, hvis de er i overensstemmelse med loven og nødvendige i et demokratisk samfund (31), hvilket blev stadfæstet i dens nylige ovennævnte dom i S. og Marper mod Det Forenede Kongerige, da domstolen fastslog, at Generelle og vilkårlige (...) »beføjelser til at opbevare fingeraftryk, celleprøver og DNA-profiler af personer, der er mistænkt, men ikke dømt for lovovertrædelser«, udgør en krænkelse af artikel 8 i ECHR, |
| --- | --- |

O.

der gør opmærksom på, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis gør det klart, at fravigelser af artikel 8, stk. 2, i ECHR kun er tilladt, hvis de er i overensstemmelse med loven og nødvendige i et demokratisk samfund (31), hvilket blev stadfæstet i dens nylige ovennævnte dom i S. og Marper mod Det Forenede Kongerige, da domstolen fastslog, at Generelle og vilkårlige (...) »beføjelser til at opbevare fingeraftryk, celleprøver og DNA-profiler af personer, der er mistænkt, men ikke dømt for lovovertrædelser«, udgør en krænkelse af artikel 8 i ECHR,

| P. | der understreger, at det forhold, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i ovennævnte sag S. og Marper mod Det Forenede Kongerige fastslog, at det indebar en »fare for stigmatisering«, at personer, der ikke er dømt for nogen lovovertrædelse, behandles på samme måde som dømte lovovertrædere i Det Forenede Kongeriges DNA-database, også må give anledning til spørgsmål om lovligheden af profilanalyser, der bygger på behandling af persondata vedrørende personer, som domstolene ikke har fundet skyldige (32), |
| --- | --- |

P.

der understreger, at det forhold, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i ovennævnte sag S. og Marper mod Det Forenede Kongerige fastslog, at det indebar en »fare for stigmatisering«, at personer, der ikke er dømt for nogen lovovertrædelse, behandles på samme måde som dømte lovovertrædere i Det Forenede Kongeriges DNA-database, også må give anledning til spørgsmål om lovligheden af profilanalyser, der bygger på behandling af persondata vedrørende personer, som domstolene ikke har fundet skyldige (32),

| Q. | der påpeger, at programmet med eftersøgning af kriminelle ved hjælp af computer, i hvilket de tyske politimyndigheder indsamlede persondata fra offentlige og private databaser om mænd mellem 18 og 40, der var eller tidligere havde været studerende, og som man formodede var af muslimsk tro, i et (mislykket) forsøg på at identificere terrormistænkte, blev kendt forfatningsstridigt af den tyske forfatningsdomstol i dens ovennævnte dom, i hvilken domstolen fastslog, at dataminering er et ulovligt indgreb i persondata og privatlivets fred, som ikke kan retfærdiggøres som et svar på en almindelig trusselssituation af den slags, der har eksisteret permanent med hensyn til terrorangreb siden den 11. september 2001, men kræver påvisning af en »konkret fare« som f.eks. forberedelse eller udførelse af terrorangreb, |
| --- | --- |

Q.

der påpeger, at programmet med eftersøgning af kriminelle ved hjælp af computer, i hvilket de tyske politimyndigheder indsamlede persondata fra offentlige og private databaser om mænd mellem 18 og 40, der var eller tidligere havde været studerende, og som man formodede var af muslimsk tro, i et (mislykket) forsøg på at identificere terrormistænkte, blev kendt forfatningsstridigt af den tyske forfatningsdomstol i dens ovennævnte dom, i hvilken domstolen fastslog, at dataminering er et ulovligt indgreb i persondata og privatlivets fred, som ikke kan retfærdiggøres som et svar på en almindelig trusselssituation af den slags, der har eksisteret permanent med hensyn til terrorangreb siden den 11. september 2001, men kræver påvisning af en »konkret fare« som f.eks. forberedelse eller udførelse af terrorangreb,

| R. | der påpeger, at der er sået tvivl om nytten af dataminering og profilanalyser i forskellige amerikanske undersøgelser, blandt hvilke






  i) | det i en undersøgelse udført for Cato Institute hedder:
  »selv om dataminering har mange værdifulde anvendelser, er denne metode ikke velegnet, når det gælder problemet med afsløring af terrorister. Det ville være uheldigt, hvis dataminering til afsløring af terrorisme vandt frem inden for den nationale sikkerhed, retsvæsnet og teknologikredse, fordi en fortsat anvendelse af dataminering til dette formål ville være et spild af skatteydernes penge, indebære en unødvendig krænkelse af privatlivets fred og borgerlige frihedsrettigheder, og mænd og kvinder, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende den nationale sikkerhed, ville spilde værdifuld tid og energi herpå (33)« |
| --- | --- | --- |

R.

der påpeger, at der er sået tvivl om nytten af dataminering og profilanalyser i forskellige amerikanske undersøgelser, blandt hvilke

i)

det i en undersøgelse udført for Cato Institute hedder:

»selv om dataminering har mange værdifulde anvendelser, er denne metode ikke velegnet, når det gælder problemet med afsløring af terrorister. Det ville være uheldigt, hvis dataminering til afsløring af terrorisme vandt frem inden for den nationale sikkerhed, retsvæsnet og teknologikredse, fordi en fortsat anvendelse af dataminering til dette formål ville være et spild af skatteydernes penge, indebære en unødvendig krænkelse af privatlivets fred og borgerlige frihedsrettigheder, og mænd og kvinder, der beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende den nationale sikkerhed, ville spilde værdifuld tid og energi herpå (33)«

| ii) | det amerikanske nationale forskningsråd i en undersøgelse om teknologier til dataminering og overvågning af adfærdsmæssige karakteristika for ministeriet for national sikkerhed nåede frem til følgende konklusion:
  »automatiseret identifikation af terrorister ved hjælp af dataminering ... er hverken en gennemførlig målsætning eller et ønskværdigt mål for den teknologiske udvikling (34)«, |
| --- | --- |

ii)

det amerikanske nationale forskningsråd i en undersøgelse om teknologier til dataminering og overvågning af adfærdsmæssige karakteristika for ministeriet for national sikkerhed nåede frem til følgende konklusion:

»automatiseret identifikation af terrorister ved hjælp af dataminering ... er hverken en gennemførlig målsætning eller et ønskværdigt mål for den teknologiske udvikling (34)«,

| S. | der gør opmærksom på, at effektiviteten af dataminering svækkes af problemet med at »finde en nål i en høstak«, hvor analytikerne skal gennemgå en meget stor mængde tilgængelige data, og at omfanget af »digitale spor«, som lovlydige borgere efterlader sig, er endnu større end for kriminelle og terrorister, der gør sig betydelige anstrengelser for at skjule deres identitet, samt at der er et betydeligt antal »forkerte positive«, hvor ikke alene helt uskyldige personer kommer under mistanke, hvilket eventuelt afstedkommer et indgreb i privatlivets fred for disse personer, men de personer, som med føje er mistænkt, forbliver uidentificerede, |
| --- | --- |

S.

der gør opmærksom på, at effektiviteten af dataminering svækkes af problemet med at »finde en nål i en høstak«, hvor analytikerne skal gennemgå en meget stor mængde tilgængelige data, og at omfanget af »digitale spor«, som lovlydige borgere efterlader sig, er endnu større end for kriminelle og terrorister, der gør sig betydelige anstrengelser for at skjule deres identitet, samt at der er et betydeligt antal »forkerte positive«, hvor ikke alene helt uskyldige personer kommer under mistanke, hvilket eventuelt afstedkommer et indgreb i privatlivets fred for disse personer, men de personer, som med føje er mistænkt, forbliver uidentificerede,

| T. | der understreger, at det modsatte problem udgøres af risikoen for, at forbrydere, der ikke svarer til profilen, ikke afsløres; der henviser til, at et eksempel herpå er hovedmanden bag bombeattentaterne i London den 7. juli 2005, som »efterretningstjenesterne var blevet opmærksomme på i en gruppe af mænd, der var mistænkt for at være indblandet i et komplot om gennemførelse af terrorbombninger ... men ... som man ikke fortsatte efterforskningen af, fordi han ikke opfyldte tilstrækkelig mange af kriterierne i den profil for terrormistænkte, der fandtes før juli 2005« (35), |
| --- | --- |

T.

der understreger, at det modsatte problem udgøres af risikoen for, at forbrydere, der ikke svarer til profilen, ikke afsløres; der henviser til, at et eksempel herpå er hovedmanden bag bombeattentaterne i London den 7. juli 2005, som »efterretningstjenesterne var blevet opmærksomme på i en gruppe af mænd, der var mistænkt for at være indblandet i et komplot om gennemførelse af terrorbombninger ... men ... som man ikke fortsatte efterforskningen af, fordi han ikke opfyldte tilstrækkelig mange af kriterierne i den profil for terrormistænkte, der fandtes før juli 2005« (35),

| U. | der betoner, at profilanalyser, der ødelægger de gode forhold i samfundet og indebærer, at visse samfundsgrupper afskrækkes fra at samarbejde med de retshåndhævende myndigheder, ville virke mod hensigten, idet de ville vanskeliggøre indsamling af efterretninger og effektive foranstaltninger mod kriminalitet og terrorisme (36), |
| --- | --- |

U.

der betoner, at profilanalyser, der ødelægger de gode forhold i samfundet og indebærer, at visse samfundsgrupper afskrækkes fra at samarbejde med de retshåndhævende myndigheder, ville virke mod hensigten, idet de ville vanskeliggøre indsamling af efterretninger og effektive foranstaltninger mod kriminalitet og terrorisme (36),

| V. | der påpeger, at effektiv indsamling af oplysninger om specifikke mistænkte og efterforskning af særlige spor er den bedste måde at afsløre og modvirke terrorisme på, og som et supplement hertil kan stikprøvekontroller, som alle kan udsættes for, og som terrorister ikke kan undslippe, være mere effektive end profilanalyser i indsatsen for at bekæmpe terrorisme (37), |
| --- | --- |

V.

der påpeger, at effektiv indsamling af oplysninger om specifikke mistænkte og efterforskning af særlige spor er den bedste måde at afsløre og modvirke terrorisme på, og som et supplement hertil kan stikprøvekontroller, som alle kan udsættes for, og som terrorister ikke kan undslippe, være mere effektive end profilanalyser i indsatsen for at bekæmpe terrorisme (37),

| W. | der understreger, at anvendelse af faktorer som etnicitet, nationalitet eller religion i kriminalefterforskninger ikke er udelukket, så længe en sådan anvendelse er i overensstemmelse med reglerne om ikke-forskelsbehandling, bl.a. artikel 14 i ECHR, men en sådan anvendelse skal gennemgås nøje og afprøves ud fra kriterier om effektivitet, nødvendighed og proportionalitet, hvis den skal betragtes som en legitim afvigende behandling, der ikke udgør forskelsbehandling, |
| --- | --- |

W.

der understreger, at anvendelse af faktorer som etnicitet, nationalitet eller religion i kriminalefterforskninger ikke er udelukket, så længe en sådan anvendelse er i overensstemmelse med reglerne om ikke-forskelsbehandling, bl.a. artikel 14 i ECHR, men en sådan anvendelse skal gennemgås nøje og afprøves ud fra kriterier om effektivitet, nødvendighed og proportionalitet, hvis den skal betragtes som en legitim afvigende behandling, der ikke udgør forskelsbehandling,

| X. | der konstaterer, at profilanalyser baseret på stereotype formodninger kan fremkalde følelser af fjendtlighed og fremmedhad i offentligheden over for personer med en vis etnisk, national eller religiøs baggrund (38), |
| --- | --- |

X.

der konstaterer, at profilanalyser baseret på stereotype formodninger kan fremkalde følelser af fjendtlighed og fremmedhad i offentligheden over for personer med en vis etnisk, national eller religiøs baggrund (38),

| Y. | der påpeger, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sin retspraksis har fastslået, at hvis race udelukkende danner grundlaget for retshåndhævelsesskridt, er der tale om forbudt forskelsbehandling (39); der understreger, at det i praksis ikke altid er klart, om race eller etnisk oprindelse udelukkende dannede grundlaget for eller var den afgørende grund til sådanne skridt, og det er ofte kun, når mønstre i retshåndhævelsesmetoder analyseres, at det klart fremgår, om disse faktorer har haft en fremtrædende betydning, |
| --- | --- |

Y.

der påpeger, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sin retspraksis har fastslået, at hvis race udelukkende danner grundlaget for retshåndhævelsesskridt, er der tale om forbudt forskelsbehandling (39); der understreger, at det i praksis ikke altid er klart, om race eller etnisk oprindelse udelukkende dannede grundlaget for eller var den afgørende grund til sådanne skridt, og det er ofte kun, når mønstre i retshåndhævelsesmetoder analyseres, at det klart fremgår, om disse faktorer har haft en fremtrædende betydning,

| Z. | der understreger, at selv om der ikke findes nogen international eller europæisk norm, der udtrykkeligt forbyder »etnisk profilanalyse«, bekræfter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis denne slutning, og både CERD (Komité vedrørende Afskaffelse af Racediskrimination) og ECRI (Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance) har gjort det klart, at en sådan praksis udgør en overtrædelse af forbuddet med forskelsbehandling (40), |
| --- | --- |

Z.

der understreger, at selv om der ikke findes nogen international eller europæisk norm, der udtrykkeligt forbyder »etnisk profilanalyse«, bekræfter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis denne slutning, og både CERD (Komité vedrørende Afskaffelse af Racediskrimination) og ECRI (Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance) har gjort det klart, at en sådan praksis udgør en overtrædelse af forbuddet med forskelsbehandling (40),

| AA. | der henviser til, at i det handlingsprogram, der blev vedtaget på verdenskonferencen mod racisme i 2000, opfordres staterne til at udforme, gennemføre og håndhæve effektive foranstaltninger til afskaffelse af »racemæssig profilanalyse« (41), at Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance i sin ovennævnte henstilling nr. 8 om bekæmpelse af racisme i kampen mod terrorisme opfordrede regeringerne til at sikre, at der ikke sker nogen forskelsbehandling som følge af lovgivning og administrative bestemmelser eller gennemførelsen heraf på retshåndhævelsesområdet, samt at EU's netværk af uafhængige eksperter om grundlæggende rettigheder mener, at profiler af terrorister på grundlag af karakteristika som f.eks. nationalitet, alder eller fødested »udgør en væsentlig risiko for forskelsbehandling« (42), |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at i det handlingsprogram, der blev vedtaget på verdenskonferencen mod racisme i 2000, opfordres staterne til at udforme, gennemføre og håndhæve effektive foranstaltninger til afskaffelse af »racemæssig profilanalyse« (41), at Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance i sin ovennævnte henstilling nr. 8 om bekæmpelse af racisme i kampen mod terrorisme opfordrede regeringerne til at sikre, at der ikke sker nogen forskelsbehandling som følge af lovgivning og administrative bestemmelser eller gennemførelsen heraf på retshåndhævelsesområdet, samt at EU's netværk af uafhængige eksperter om grundlæggende rettigheder mener, at profiler af terrorister på grundlag af karakteristika som f.eks. nationalitet, alder eller fødested »udgør en væsentlig risiko for forskelsbehandling« (42),

| AB. | der konstaterer, at der er behov for en omfattende evaluering af efterforskningsmetoder og databehandlingssystemer i EU og de medlemsstater, der anvender profilanalyser eller skaber grundlag for en sådan anvendelse, for at sikre, at disse metoder er i fuld overensstemmelse med lovfæstede forpligtelser på nationalt, europæisk og internationalt plan, og at uberettigede diskriminatoriske virkninger eller indgreb i privatlivets fred undgås, |
| --- | --- |

AB.

der konstaterer, at der er behov for en omfattende evaluering af efterforskningsmetoder og databehandlingssystemer i EU og de medlemsstater, der anvender profilanalyser eller skaber grundlag for en sådan anvendelse, for at sikre, at disse metoder er i fuld overensstemmelse med lovfæstede forpligtelser på nationalt, europæisk og internationalt plan, og at uberettigede diskriminatoriske virkninger eller indgreb i privatlivets fred undgås,

| AC. | der påpeger, at følgende retningslinjer bør finde anvendelse på sådanne aktiviteter, og at der kræves en kombination af disse beskyttelsesforanstaltninger for at sikre fuld og effektiv beskyttelse, |
| --- | --- |

AC.

der påpeger, at følgende retningslinjer bør finde anvendelse på sådanne aktiviteter, og at der kræves en kombination af disse beskyttelsesforanstaltninger for at sikre fuld og effektiv beskyttelse,

| 1. | retter følgende henstillinger til Rådet:






  a) | Al behandling af persondata med henblik på retshåndhævelse og bekæmpelse af terrorisme bør hvile på offentliggjorte lovbestemmelser med grænser for anvendelse, der er klare, specifikke og bindende, og bør overvåges nøje og effektivt af uafhængige databeskyttelsesmyndigheder, og der bør kunne idømmes strenge straffe ved overtrædelse; masselagring af data i forebyggende øjemed står ikke i et rimeligt forhold til de grundlæggende krav om en effektiv bekæmpelse af terrorisme. |
| --- | --- | --- |

1.

retter følgende henstillinger til Rådet:

a)

Al behandling af persondata med henblik på retshåndhævelse og bekæmpelse af terrorisme bør hvile på offentliggjorte lovbestemmelser med grænser for anvendelse, der er klare, specifikke og bindende, og bør overvåges nøje og effektivt af uafhængige databeskyttelsesmyndigheder, og der bør kunne idømmes strenge straffe ved overtrædelse; masselagring af data i forebyggende øjemed står ikke i et rimeligt forhold til de grundlæggende krav om en effektiv bekæmpelse af terrorisme.

| b) | Der bør fastsættes en retlig ramme, der på en klar måde definerer, hvad der forstås ved profilanalyse, det være sig via automatiseret »minering« af computerdata eller på anden måde, således at der kan fastsættes klare regler for lovlig anvendelse heraf og for de begrænsninger, der bør gælde. Samtidig bør der fastsættes de nødvendige garantier for beskyttelse af enkeltpersoners rettigheder, og fastlægges ansvarsordninger. |
| --- | --- |

b)

Der bør fastsættes en retlig ramme, der på en klar måde definerer, hvad der forstås ved profilanalyse, det være sig via automatiseret »minering« af computerdata eller på anden måde, således at der kan fastsættes klare regler for lovlig anvendelse heraf og for de begrænsninger, der bør gælde. Samtidig bør der fastsættes de nødvendige garantier for beskyttelse af enkeltpersoners rettigheder, og fastlægges ansvarsordninger.

| c) | Indsamling og lagring af persondata og anvendelse af profilanalyser i forbindelse med personer, der ikke er mistænkt for en bestemt forbrydelse eller trussel, bør være genstand for særlig strenge nødvendigheds- og proportionalitetstest. |
| --- | --- |

c)

Indsamling og lagring af persondata og anvendelse af profilanalyser i forbindelse med personer, der ikke er mistænkt for en bestemt forbrydelse eller trussel, bør være genstand for særlig strenge nødvendigheds- og proportionalitetstest.

| d) | Der bør sondres klart mellem faktuelle data og efterretningsdata og data om forskellige grupper af registrerede. |
| --- | --- |

d)

Der bør sondres klart mellem faktuelle data og efterretningsdata og data om forskellige grupper af registrerede.

| e) | Der bør kun gives adgang til politiets og efterretningstjenesternes arkiver fra sag til sag og til nærmere bestemte formål, og denne adgang bør være underlagt domstolskontrol i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

e)

Der bør kun gives adgang til politiets og efterretningstjenesternes arkiver fra sag til sag og til nærmere bestemte formål, og denne adgang bør være underlagt domstolskontrol i medlemsstaterne.

| f) | Profilanalyser bør ikke indskrænke det målrettede efterforskningsarbejde, der udføres af medlemsstaternes polititjenester, og restriktiv lovgivning om profilanalyser bør ikke hindre legitim adgang til databaser, der er en del af sådanne målrettede efterforskninger. |
| --- | --- |

f)

Profilanalyser bør ikke indskrænke det målrettede efterforskningsarbejde, der udføres af medlemsstaternes polititjenester, og restriktiv lovgivning om profilanalyser bør ikke hindre legitim adgang til databaser, der er en del af sådanne målrettede efterforskninger.

| g) | Der bør være tidsgrænser for lagring af personoplysninger. |
| --- | --- |

g)

Der bør være tidsgrænser for lagring af personoplysninger.

| h) | Etniske statistikker er et vigtigt redskab til at afsløre retshåndhævelsesmetoder, der på en uforholdsmæssig, ubegrundet og uberettiget måde retter opmærksomheden mod etniske minoriteter. Tilvejebringelse af et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger (oplysninger knyttet til en identificerbar person) udelukker derfor ikke generering af anonyme statistiske data, herunder variabler om etnicitet, »race«, religion og national oprindelse, der er nødvendig for at indkredse diskriminering i forbindelse med retshåndhævelsesmetoder. Artikel 29-Arbejdsgruppen bør anmodes om at fastsætte retningslinjer om dette spørgsmål. |
| --- | --- |

h)

Etniske statistikker er et vigtigt redskab til at afsløre retshåndhævelsesmetoder, der på en uforholdsmæssig, ubegrundet og uberettiget måde retter opmærksomheden mod etniske minoriteter. Tilvejebringelse af et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger (oplysninger knyttet til en identificerbar person) udelukker derfor ikke generering af anonyme statistiske data, herunder variabler om etnicitet, »race«, religion og national oprindelse, der er nødvendig for at indkredse diskriminering i forbindelse med retshåndhævelsesmetoder. Artikel 29-Arbejdsgruppen bør anmodes om at fastsætte retningslinjer om dette spørgsmål.

| i) | Indsamling af oplysninger om personer udelukkende på grundlag af, at de har en bestemt racemæssig eller etnisk oprindelse, religiøs overbevisning, seksuel orientering eller adfærd, politiske opfattelser eller er medlemmer af bestemte bevægelser eller organisationer, som ikke er forbudt ved lov, bør forbydes. Der bør fastsættes garantier for beskyttelse mod og muligheder for at klage over diskriminerende anvendelse af retshåndhævelsesinstrumenter. |
| --- | --- |

i)

Indsamling af oplysninger om personer udelukkende på grundlag af, at de har en bestemt racemæssig eller etnisk oprindelse, religiøs overbevisning, seksuel orientering eller adfærd, politiske opfattelser eller er medlemmer af bestemte bevægelser eller organisationer, som ikke er forbudt ved lov, bør forbydes. Der bør fastsættes garantier for beskyttelse mod og muligheder for at klage over diskriminerende anvendelse af retshåndhævelsesinstrumenter.

| j) | Det bør kun i undtagelsestilfælde og under anvendelse af strenge sikkerhedsforanstaltninger tillades, at private eller offentlige organer udelukkende anvender computere, når der skal træffes beslutninger om personer, uden at et menneske vurderer sagen. |
| --- | --- |

j)

Det bør kun i undtagelsestilfælde og under anvendelse af strenge sikkerhedsforanstaltninger tillades, at private eller offentlige organer udelukkende anvender computere, når der skal træffes beslutninger om personer, uden at et menneske vurderer sagen.

| k) | Der bør være strenge lovfæstede garantier, der sikrer en passende og effektiv retslig og parlamentarisk kontrol med politiets og efterretningstjenesternes virksomhed, herunder deres aktiviteter til bekæmpelse af terrorisme. |
| --- | --- |

k)

Der bør være strenge lovfæstede garantier, der sikrer en passende og effektiv retslig og parlamentarisk kontrol med politiets og efterretningstjenesternes virksomhed, herunder deres aktiviteter til bekæmpelse af terrorisme.

| l) | I betragtning af de eventuelle konsekvenser for enkeltpersoner bør der være en effektiv klageadgang med klar information til den registrerede om gældende procedurer ledsaget af retten til adgang hertil og til berigtigelse af oplysningerne. |
| --- | --- |

l)

I betragtning af de eventuelle konsekvenser for enkeltpersoner bør der være en effektiv klageadgang med klar information til den registrerede om gældende procedurer ledsaget af retten til adgang hertil og til berigtigelse af oplysningerne.

| m) | Der bør fastsættes en række kriterier, der gør det muligt at vurdere effektiviteten, retmæssigheden og foreneligheden med Den Europæiske Unions værdier af alle aktiviteter i forbindelse med profilanalyser. Eksisterende og foreslået national og EU-lovgivning vedrørende anvendelse af profilanalyser bør gennemgås nøje for at sikre, at den opfylder de retlige krav i EU-lovgivningen og i de internationale traktater. Der bør om nødvendigt overvejes en reform af EU-lovgivningen, for at der kan fastsættes bindende regler, der forebygger overtrædelser af de grundlæggende rettigheder, under hensyntagen til Europarådets kommende henstilling om profilanalyser. |
| --- | --- |

m)

Der bør fastsættes en række kriterier, der gør det muligt at vurdere effektiviteten, retmæssigheden og foreneligheden med Den Europæiske Unions værdier af alle aktiviteter i forbindelse med profilanalyser. Eksisterende og foreslået national og EU-lovgivning vedrørende anvendelse af profilanalyser bør gennemgås nøje for at sikre, at den opfylder de retlige krav i EU-lovgivningen og i de internationale traktater. Der bør om nødvendigt overvejes en reform af EU-lovgivningen, for at der kan fastsættes bindende regler, der forebygger overtrædelser af de grundlæggende rettigheder, under hensyntagen til Europarådets kommende henstilling om profilanalyser.

| n) | Det bør undersøges, i hvilken udstrækning direktiv 2000/43/EF forbyder eller regulerer foranstaltninger og praksis omkring profilanalyser, og der bør overvejes en reform med henblik på at afskaffe bestemmelsen om, at lufthavne og havne er undtaget fra direktivets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

n)

Det bør undersøges, i hvilken udstrækning direktiv 2000/43/EF forbyder eller regulerer foranstaltninger og praksis omkring profilanalyser, og der bør overvejes en reform med henblik på at afskaffe bestemmelsen om, at lufthavne og havne er undtaget fra direktivets anvendelsesområde.

| o) | Rådet bør bestille en undersøgelse, der bygger på den relevante lovgivning og de eksisterende metoder, og som Kommissionen skal have ansvaret for at gennemføre i samråd med Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og, hvis det er relevant, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse samt retshåndhævelsesmyndigheder og efterretningstjenester, og som skal omfatte den faktiske og potentielle anvendelse af metoder i forbindelse med udarbejdelse af profilanalyser, disse metoders effektivitet med hensyn til at identificere mistænkte og deres forenelighed med de borgerlige rettigheder, menneskerettighederne og kravene om beskyttelse af privatlivets fred. Medlemsstaterne bør anmodes om at fremlægge tal for kropsvisiteringer og andre indgreb som følge af profilanalyser. |
| --- | --- |

o)

Rådet bør bestille en undersøgelse, der bygger på den relevante lovgivning og de eksisterende metoder, og som Kommissionen skal have ansvaret for at gennemføre i samråd med Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og, hvis det er relevant, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse samt retshåndhævelsesmyndigheder og efterretningstjenester, og som skal omfatte den faktiske og potentielle anvendelse af metoder i forbindelse med udarbejdelse af profilanalyser, disse metoders effektivitet med hensyn til at identificere mistænkte og deres forenelighed med de borgerlige rettigheder, menneskerettighederne og kravene om beskyttelse af privatlivets fred. Medlemsstaterne bør anmodes om at fremlægge tal for kropsvisiteringer og andre indgreb som følge af profilanalyser.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtaget af ministerkomiteen den 17. september 1987 på det 410. møde mellem ministrenes stedfortrædere.

(2)  Vedtaget af ministerkomiteen den 30. september 1997 på det 602. møde mellem ministrenes stedfortrædere.

(3)  Vedtaget af ministerkomiteen den 19. september 2001 på det 765. møde mellem ministrenes stedfortrædere.

(4)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(5)  EUT L 350 af 30.12.2008, s. 60.

(6)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(7)  EUT L 253 af 29.9.2005, s. 22.

(8)  EUT L 386 af 29.12.2006, s. 89.

(9)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

(10)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 12.

(11)  EUT L 204 af 4.8.2007, s. 18.

(12)  Afgørelse truffet af den tyske forfatningsdomstol, BVerfG, 1 BvR 518/02 af 4.4.2006, præmis nr. (1-184).

(13)  House of Lords, 9 December 2004, R v. Immigration Office at Prague Airport and another (Respondents) ex parte European Roma Rights Centre and other (Appellants) [2004], UKHL 55, punkt 101.

(14)  Timishev mod Rusland, 13. december 2005, nr. 55762/00 og 55974/00, ECHR 2005-XII.

(15)  Nachova m. fl. mod Bulgarien [GC], 26. februar 2004, nr. 43577/98 og 43579/98, ECHR 2005-VII.

(16)  D.H. m. fl. mod Den Tjekkiske Republik, 13. november 2007, nr. 57325/00.

(17)  S. og Marper mod Det Forenede Kongerige, 4. december 2008, nr. 30562/04 og 30566/04.

(18)  Afgørelse af 16. december 2008 i sag C-524/06, [endnu ikke offentliggjort i] Samling af Domstolens afgørelser.

(19)  FN-dokument A/HRC/4/26, 29. januar 2007.

(20)  CommDH/Issue Paper (2008)3, Strasbourg, 17. november 2008.

(21)  CRI (2004) 26, vedtaget den 17. marts 2004.

(22)  CRI (2007) 39, vedtaget den 29. juni 2007.

(23)  CFR-CDF, udtalelse 4.2006, tilgængelig på følgende adresse: http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf

(24)  Udtalelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 28. oktober 2008 om forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse, punkt 35.

(25)  House of Lords Report: Clarke R, Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance, 1993, punkt 33, fodnote 41.

(26)  De Schutter, Oliver and Ringelheim, Julie (2008), »Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law,« Modern Law Review, 71(3):358-384.

(27)  Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI) generel henstilling nr. 11, ovenfor, stk. 1.

(28)  Rapport fra FN's særlige ordfører om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, punkt 33.

(29)  Idem, punkt 33. Se også rapporten om »Etnisk profilanalyse« fra Den Europæiske Unions Netværk af Uafhængige Eksperter om Grundlæggende Rettigheder, ovenfor, s. 9-13.

(30)  Udtalelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 28. oktober 2008 om forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse, punkt 4.

(31)  For en kort oversigt over relevant retspraksis se E. Brouwer, Towards a European PNR System?, en undersøgelse, der er gennemført for Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, Direktoratet for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, dokument PE 410.649, januar 2009, punkt 5, s.16-17.

(32)  Dom afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen S. og Marper mod Det Forenede Kongerige, ovenfor, punkt 125.

(33)  Cato Institute Policy Analysis No 584, 11 December 2006, »Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining« by Jeff Jonas and Jim Harper.

(34)  Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment.Free executive summary available at http://www.nap.edu/catalog/12452.html, s. 4.

(35)  »Detectives draw up new brief in hunt for radicals,« The Times, 28. december 2005.

(36)  Rapport fra FN's særlige ordfører om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, punkt 62.

(37)  Idem, punkt 31.

(38)  Idem, punkt 40.

(39)  Dom afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen Timishev mod Rusland, ovenfor.

(40)  Udtalelse fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder af 28. oktober 2008 om forslaget til Rådets rammeafgørelse om anvendelse af passagerlister (PNR-oplysninger) med henblik på retshåndhævelse, punkt 39.

(41)  Rapport fra verdenskonferencen mod racisme, racediskrimination, fremmedhad og intolerance (A/CONF.189/12), handlingsprogram, punkt 72.

(42)  EU's netværk af uafhængige eksperter om grundlæggende rettigheder, »The balance between freedom and security in the response by the European Union and its member States to the Terrorist Threats« (2003), s. 21.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/127

---

Freadg, den 24. april 2009Ikke-spredning af kernevåben (NPT)

P6_TA(2009)0333

Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 24. april 2009 om ikke-spredning af kernevåben og fremtiden for traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT) (2008/2324(INI))

2010/C 184 E/26

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Annemie Neyts-Uyttebroeck for ALDE-Gruppen og Angelika Beer for Verts/ALE-Gruppen om ikke-spredning af kernevåben og fremtiden for traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT) (B6-0421/2008),

der henviser til den kommende gennemgangskonference i 2010 mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben,

der henviser til sine tidligere beslutninger af 26. februar 2004 (1), 10. marts 2005 (2), 17. november 2005 (3) og 14. marts 2007 (4) om ikke-spredning af kernevåben og nuklear nedrustning,

der henviser til sin beslutning af 5. juni 2008 om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi og ESFP (5),

der henviser til Den Europæiske Unions strategi imod spredning af masseødelæggelsesvåben (WMD), »et sikkert Europa i en bedre verden«, som Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003,

der henviser til Rådets erklæring af 8. december 2008 om styrkelse af den internationale sikkerhed og især punkt 6, 8 og 9 i denne erklæring, der udtrykker, at »EU er forenet i (sin) beslutsomhed om at bekæmpe spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler«,

der henviser til den afgørende rolle, som Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale spiller i forbindelse med ikke-spredning,

henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner vedrørende spørgsmål om ikke-spredning og kernevåbennedrustning, især resolution 1540 (2004),

der henviser til traktaten om altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger, Den Internationale Atomenergiorganisations (IAEA) omfattende sikkerhedsaftaler og tillægsprotokoller, konventionen om fysisk beskyttelse af nukleare materialer, den internationale konvention om bekæmpelse af nuklear terrorisme, Haag-adfærdskodeksen mod spredning af ballistiske missiler, traktaten om reduktion af strategiske våben (START I), der udløber i 2009, og traktaten om reduktion af strategiske offensive våben (SORT),

der henviser til rapporten om gennemførelsen af den europæiske sikkerhedsstrategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 11. december 2008,

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, og artikel 90,

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0234/2009),

| A. | understreger nødvendigheden af yderligere at styrke alle tre søjler af NPT, nemlig ikke-spredning, nedrustning og samarbejde om civil anvendelse af kerneenergi, |
| --- | --- |

A.

understreger nødvendigheden af yderligere at styrke alle tre søjler af NPT, nemlig ikke-spredning, nedrustning og samarbejde om civil anvendelse af kerneenergi,

| B. | der er alvorligt bekymret over det manglende fremskridt i retning af at nå konkrete mål (såsom det såkaldte »13 steps« (6)) i bestræbelserne på at nå NPT-traktatens mål som vedtaget på de tidligere gennemgangskonferencer, især på et tidspunkt, hvor trusler opstår fra en række forskellige kilder, herunder øget spredning, muligheden for at nuklear teknologi og radioaktivt materiale falder i hænderne på kriminelle organisationer og terrorister, samt tøven hos de atomvåbenstater, der er parter i NPT-traktaten, med at reducere eller afskaffe deres kernevåbenarsenaler og reducere deres afhængighed af en militær doktrin om nukleare våben som afskrækkelse, |
| --- | --- |

B.

der er alvorligt bekymret over det manglende fremskridt i retning af at nå konkrete mål (såsom det såkaldte »13 steps« (6)) i bestræbelserne på at nå NPT-traktatens mål som vedtaget på de tidligere gennemgangskonferencer, især på et tidspunkt, hvor trusler opstår fra en række forskellige kilder, herunder øget spredning, muligheden for at nuklear teknologi og radioaktivt materiale falder i hænderne på kriminelle organisationer og terrorister, samt tøven hos de atomvåbenstater, der er parter i NPT-traktaten, med at reducere eller afskaffe deres kernevåbenarsenaler og reducere deres afhængighed af en militær doktrin om nukleare våben som afskrækkelse,

| C. | der henviser til, at spredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler til både statslige og ikke-statslige aktører er en af de alvorligste trusler mod den internationale stabilitet og sikkerhed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at spredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler til både statslige og ikke-statslige aktører er en af de alvorligste trusler mod den internationale stabilitet og sikkerhed,

| D. | erindrer om EU's forpligtelse til at gøre brug af alle de instrumenter, som det har til rådighed, for at forhindre, afskrække fra, standse og om muligt afskaffe spredningsprogrammer, der vækker bekymring på globalt plan, som det klart kommer til udtryk i EU's strategi imod spredning af masseødelæggelsesvåben vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, |
| --- | --- |

D.

erindrer om EU's forpligtelse til at gøre brug af alle de instrumenter, som det har til rådighed, for at forhindre, afskrække fra, standse og om muligt afskaffe spredningsprogrammer, der vækker bekymring på globalt plan, som det klart kommer til udtryk i EU's strategi imod spredning af masseødelæggelsesvåben vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003,

| E. | understreger nødvendigheden af, at EU intensiverer sine bestræbelser på at modarbejde spredningsstrømme og -finansiering, indføre sanktioner imod spredning og udvikle foranstaltninger til at forhindre immateriel overførsel af viden og knowhow via alle de instrumenter, der er til rådighed, herunder multilaterale traktater og verifikationsmekanismer, nationalt og internationalt koordineret eksportkontrol, fælles programmer for trusselsreduktion samt politiske og økonomiske »løftestænger«, |
| --- | --- |

E.

understreger nødvendigheden af, at EU intensiverer sine bestræbelser på at modarbejde spredningsstrømme og -finansiering, indføre sanktioner imod spredning og udvikle foranstaltninger til at forhindre immateriel overførsel af viden og knowhow via alle de instrumenter, der er til rådighed, herunder multilaterale traktater og verifikationsmekanismer, nationalt og internationalt koordineret eksportkontrol, fælles programmer for trusselsreduktion samt politiske og økonomiske »løftestænger«,

| F. | der bifalder de nye nedrustningsforslag såsom dem, som Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry og Sam Nunn slog til lyd for i januar 2007 og januar 2008, modellen for en kernevåbenkonvention og Hiroshima-Nagasaki protokollen, som er blevet fremmet på verdensplan af borgerorganisationer og politiske ledere, og kampagner som »Global Zero«, der bygger på argumentet om, at en afgørende metode til at sikre forebyggelsen af nuklear spredning og opnåelse af sikkerhed overalt i verden er at arbejde hen imod fjernelse af atomvåben, |
| --- | --- |

F.

der bifalder de nye nedrustningsforslag såsom dem, som Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry og Sam Nunn slog til lyd for i januar 2007 og januar 2008, modellen for en kernevåbenkonvention og Hiroshima-Nagasaki protokollen, som er blevet fremmet på verdensplan af borgerorganisationer og politiske ledere, og kampagner som »Global Zero«, der bygger på argumentet om, at en afgørende metode til at sikre forebyggelsen af nuklear spredning og opnåelse af sikkerhed overalt i verden er at arbejde hen imod fjernelse af atomvåben,

| G. | der i denne henseende hilser den franske og den britiske regerings initiativ til at reducere deres kernevåbenarsenaler velkommen, |
| --- | --- |

G.

der i denne henseende hilser den franske og den britiske regerings initiativ til at reducere deres kernevåbenarsenaler velkommen,

| H. | der især finder støtte hos USA's præsident Barack Obamas klare redegørelse for sine holdninger til nukleare spørgsmål i Prag den 5. april 2009, sit løfte om at arbejde hen imod nuklear nedrustning og sin vision om en verden uden kernevåben; bifalder det konstruktive samarbejde mellem USA og Rusland om at fornå START-aftalen, tage ballistiske missiler ud af beredskab og drastisk nedbringe lagrene af amerikanske atomvåben og materiel; der bifalder USA's afgørelse om fuldt ud at deltage i E3+3 processen med Iran; der bifalder USA's ratifikation af tillægsprotokollen til IAEA's sikkerhedsaftaler som et positivt og tillidsskabende skridt; der varmt hilser præsident Obamas hensigt om at afslutte USA's ratifikation af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTB-traktaten) velkommen og bifalder hans hensigt om at indlede forhandlinger om en traktat om stop for spalteligt materiale, |
| --- | --- |

H.

der især finder støtte hos USA's præsident Barack Obamas klare redegørelse for sine holdninger til nukleare spørgsmål i Prag den 5. april 2009, sit løfte om at arbejde hen imod nuklear nedrustning og sin vision om en verden uden kernevåben; bifalder det konstruktive samarbejde mellem USA og Rusland om at fornå START-aftalen, tage ballistiske missiler ud af beredskab og drastisk nedbringe lagrene af amerikanske atomvåben og materiel; der bifalder USA's afgørelse om fuldt ud at deltage i E3+3 processen med Iran; der bifalder USA's ratifikation af tillægsprotokollen til IAEA's sikkerhedsaftaler som et positivt og tillidsskabende skridt; der varmt hilser præsident Obamas hensigt om at afslutte USA's ratifikation af traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTB-traktaten) velkommen og bifalder hans hensigt om at indlede forhandlinger om en traktat om stop for spalteligt materiale,

| I. | der understreger nødvendigheden for tæt koordination og samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens partnere, herunder USA og Rusland, med henblik på at genoplive og styrke ikkespredningsordningen, |
| --- | --- |

I.

der understreger nødvendigheden for tæt koordination og samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens partnere, herunder USA og Rusland, med henblik på at genoplive og styrke ikkespredningsordningen,

| J. | der understreger, at styrkelse af NPT som hjørnestenen i den globale ikke-spredningsordning er af afgørende betydning, og som anerkender, at der er akut behov for dristigt politisk lederskab og en række progressive på hinanden følgende skridt for yderligere at bekræfte værdien af NPT og for at styrke de aftaler, traktater og agenturer, der udgør den nuværende ikke-sprednings- og nedrustningsordning, herunder især traktaten om et altomfattende forbud mod atomvåbenforsøg (CTB-traktaten) og IAEA, |
| --- | --- |

J.

der understreger, at styrkelse af NPT som hjørnestenen i den globale ikke-spredningsordning er af afgørende betydning, og som anerkender, at der er akut behov for dristigt politisk lederskab og en række progressive på hinanden følgende skridt for yderligere at bekræfte værdien af NPT og for at styrke de aftaler, traktater og agenturer, der udgør den nuværende ikke-sprednings- og nedrustningsordning, herunder især traktaten om et altomfattende forbud mod atomvåbenforsøg (CTB-traktaten) og IAEA,

| K. | der i denne forbindelse bifalder det fælles britisk-norske initiativ med henblik på at vurdere gennemførligheden af og skabelse af klare proceduremæssige skridt for den eventuelle demontering af kernevåben og verifikationsprocedurerne i forbindelse hermed; som anser dette initiativ for at være meget positivt for EU, NATO og andre relevante aktører, |
| --- | --- |

K.

der i denne forbindelse bifalder det fælles britisk-norske initiativ med henblik på at vurdere gennemførligheden af og skabelse af klare proceduremæssige skridt for den eventuelle demontering af kernevåben og verifikationsprocedurerne i forbindelse hermed; som anser dette initiativ for at være meget positivt for EU, NATO og andre relevante aktører,

| L. | der bifalder skrivelsen af 5. december 2008 fra det franske EU-formandskab til FN's generalsekretær Ban Ki-moon om EU's nedrustningsforslag, der blev vedtaget i Det Europæiske Råd i december 2008, |
| --- | --- |

L.

der bifalder skrivelsen af 5. december 2008 fra det franske EU-formandskab til FN's generalsekretær Ban Ki-moon om EU's nedrustningsforslag, der blev vedtaget i Det Europæiske Råd i december 2008,

| M. | der hilser den tale velkommen, som EU's Høje Repræsentant for FUSP, Javier Solana, holdt den 9. december 2008, på en konference om »Fred og Nedrustning: En Verden uden Atomvåben«, hvor han bifaldt det faktum, at spørgsmålet om nuklear nedrustning igen er kommet øverst på den internationale dagsorden, og understregede nødvendigheden af, at EU inddrager ikkespredning i alle dets politikker, |
| --- | --- |

M.

der hilser den tale velkommen, som EU's Høje Repræsentant for FUSP, Javier Solana, holdt den 9. december 2008, på en konference om »Fred og Nedrustning: En Verden uden Atomvåben«, hvor han bifaldt det faktum, at spørgsmålet om nuklear nedrustning igen er kommet øverst på den internationale dagsorden, og understregede nødvendigheden af, at EU inddrager ikkespredning i alle dets politikker,

| N. | der bifalder den tale, som USA's præsident Obama holdt i Prag den 5. april 2009, hvor han erklærede, at USA havde et moralsk ansvar for at føre en kampagne for at befri verden for alle kernevåben, selvom han indrømmede, at dette mål ikke ville kunne nås i hans levetid, og understregede nødvendigheden af at styrke NPT som et grundlag for samarbejde og en løsning skridt for skridt; der henviser til, at USA's nye regering fuldt ud burde inkludere Den Europæiske Union i denne kampagne og især i det møde på verdensplan, der er planlagt for 2009, for at imødegå kernevåbentruslen, |
| --- | --- |

N.

der bifalder den tale, som USA's præsident Obama holdt i Prag den 5. april 2009, hvor han erklærede, at USA havde et moralsk ansvar for at føre en kampagne for at befri verden for alle kernevåben, selvom han indrømmede, at dette mål ikke ville kunne nås i hans levetid, og understregede nødvendigheden af at styrke NPT som et grundlag for samarbejde og en løsning skridt for skridt; der henviser til, at USA's nye regering fuldt ud burde inkludere Den Europæiske Union i denne kampagne og især i det møde på verdensplan, der er planlagt for 2009, for at imødegå kernevåbentruslen,

| O. | der henviser til den generaliserede indføjelse af »ikkesprednings-bestemmelser« i de aftaler, der er indgået mellem EU og tredjelande siden 2003, |
| --- | --- |

O.

der henviser til den generaliserede indføjelse af »ikkesprednings-bestemmelser« i de aftaler, der er indgået mellem EU og tredjelande siden 2003,

| P. | der henviser til ikkesprednings- og nedrustningsinitiativer uden for rammerne af FN, som EU har støttet, såsom initiativet til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben (Proliferation Security Initiative) og G8-gruppens verdenspartnerskab (World Partnership), |
| --- | --- |

P.

der henviser til ikkesprednings- og nedrustningsinitiativer uden for rammerne af FN, som EU har støttet, såsom initiativet til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben (Proliferation Security Initiative) og G8-gruppens verdenspartnerskab (World Partnership),

| Q. | der bifalder det faktum, at Kommissionen har observatørstatus i Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale og på NPT-gennemgangskonferencen, og at rådssekretariatet også deltager i NPT-konferencen, enten som en del af EU-delegationen eller med EU-formandskabet, |
| --- | --- |

Q.

der bifalder det faktum, at Kommissionen har observatørstatus i Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale og på NPT-gennemgangskonferencen, og at rådssekretariatet også deltager i NPT-konferencen, enten som en del af EU-delegationen eller med EU-formandskabet,

| 1. | fremsætter følgende henstillinger til Rådet:






  a) | at revidere og ajourføre Rådets fælles holdning 2005/329/FUSP af 25. april 2005 vedrørende gennemgangskonferencen i 2005 mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben (7) med henblik på at bane vej for et vellykket resultat af gennemgangskonferencen i 2010 af ikkespredningstraktaten, der yderligere vil styrke alle tre eksisterende søjler i NPT; at arbejde hen imod målet med fuldstændig nuklear nedrustning i sidste instans, som det er beskrevet i forslaget til en kernevåbenkonvention; |
| --- | --- | --- |

1.

fremsætter følgende henstillinger til Rådet:

a)

at revidere og ajourføre Rådets fælles holdning 2005/329/FUSP af 25. april 2005 vedrørende gennemgangskonferencen i 2005 mellem parterne i traktaten om ikke-spredning af kernevåben (7) med henblik på at bane vej for et vellykket resultat af gennemgangskonferencen i 2010 af ikkespredningstraktaten, der yderligere vil styrke alle tre eksisterende søjler i NPT; at arbejde hen imod målet med fuldstændig nuklear nedrustning i sidste instans, som det er beskrevet i forslaget til en kernevåbenkonvention;

| b) | at intensivere bestræbelserne på at sikre universaliseringen og den effektive implementering af ikkesprednings-bestemmelserne og -instrumenterne, især ved at forbedre verifikationsredskaberne; |
| --- | --- |

b)

at intensivere bestræbelserne på at sikre universaliseringen og den effektive implementering af ikkesprednings-bestemmelserne og -instrumenterne, især ved at forbedre verifikationsredskaberne;

| c) | i samarbejde med sine partnere aktivt at støtte konkrete forslag til at bringe produktion, brug og oparbejdning af alt nukleart affald under IAEA's kontrol, herunder skabelsen af en international bank for nukleart brændsel; at støtte også andre initiativer til multilateralisering af det nukleare brændstofkredsløb med sigte på fredelig anvendelse af atomenergi med tanke på, at Parlamentet bifalder, at Rådet og Kommissionen er parate til at bidrage med op til 25 000 000 EUR til skabelse af en bank for nukleart brændsel under IAEA's kontrol, og ønsker at se en hurtig godkendelse af den fælles aktion på dette område; |
| --- | --- |

c)

i samarbejde med sine partnere aktivt at støtte konkrete forslag til at bringe produktion, brug og oparbejdning af alt nukleart affald under IAEA's kontrol, herunder skabelsen af en international bank for nukleart brændsel; at støtte også andre initiativer til multilateralisering af det nukleare brændstofkredsløb med sigte på fredelig anvendelse af atomenergi med tanke på, at Parlamentet bifalder, at Rådet og Kommissionen er parate til at bidrage med op til 25 000 000 EUR til skabelse af en bank for nukleart brændsel under IAEA's kontrol, og ønsker at se en hurtig godkendelse af den fælles aktion på dette område;

| d) | at støtte yderligere bestræbelser på at styrke IAEA's mandat, herunder generaliseringen af tillægsprotokollerne til IAEA's sikkerhedsaftaler, og andre skridt, der er udformet med henblik på at udvikle tillidsopbyggende foranstaltninger; at sikre, at der stilles tilstrækkelige midler til rådighed for denne organisation, så den kan opfylde sit vigtige mandat med henblik på at gøre nukleare aktiviteter sikre; |
| --- | --- |

d)

at støtte yderligere bestræbelser på at styrke IAEA's mandat, herunder generaliseringen af tillægsprotokollerne til IAEA's sikkerhedsaftaler, og andre skridt, der er udformet med henblik på at udvikle tillidsopbyggende foranstaltninger; at sikre, at der stilles tilstrækkelige midler til rådighed for denne organisation, så den kan opfylde sit vigtige mandat med henblik på at gøre nukleare aktiviteter sikre;

| e) | at gøre væsentlige fremskridt med G8-gruppens partnerskabsinitiativ, initiativet til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og det globale trusselsreduktionsinitiativ, samt presse på for at CTB-traktaten hurtigt kan træde i kraft; |
| --- | --- |

e)

at gøre væsentlige fremskridt med G8-gruppens partnerskabsinitiativ, initiativet til bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og det globale trusselsreduktionsinitiativ, samt presse på for at CTB-traktaten hurtigt kan træde i kraft;

| f) | uddybe sin dialog med USA's nye regering og alle atomvåbenstater med henblik på at fremme en fælles dagsorden med sigte på gradvis nedbringelse af beredskabslagrene af nukleare sprænghoveder; navnlig at støtte de skridt, som USA og Rusland har taget, til væsentligt at reducere deres atomvåbenbeholdning som vedtaget I START I og i SORT; at gøre en alvorlig indsats til fordel for ratifikation af CTB-traktaten og fornyelse af START-aftalen; |
| --- | --- |

f)

uddybe sin dialog med USA's nye regering og alle atomvåbenstater med henblik på at fremme en fælles dagsorden med sigte på gradvis nedbringelse af beredskabslagrene af nukleare sprænghoveder; navnlig at støtte de skridt, som USA og Rusland har taget, til væsentligt at reducere deres atomvåbenbeholdning som vedtaget I START I og i SORT; at gøre en alvorlig indsats til fordel for ratifikation af CTB-traktaten og fornyelse af START-aftalen;

| g) | at udvikle strategier på gennemgangskonferencen i 2010 af NPT med sigte på at nå frem til en aftale om en traktat, der kan standse produktionen af fissilt materiale til våbenformål på en måde, der ikke er diskriminerende, hvilket betyder, at den således forhandlede traktat bør kræve, at ikke alene ikke-atomvåbenstater eller stater, der på nuværende tidspunkt ikke er parter i NPT, men også de fem medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, der alle besidder atomvåben, afstår fra produktion af fissilt materiale til våben samt demontere alle deres etablerede faciliteter til fremstilling af fissilt materiale til sådanne våben; |
| --- | --- |

g)

at udvikle strategier på gennemgangskonferencen i 2010 af NPT med sigte på at nå frem til en aftale om en traktat, der kan standse produktionen af fissilt materiale til våbenformål på en måde, der ikke er diskriminerende, hvilket betyder, at den således forhandlede traktat bør kræve, at ikke alene ikke-atomvåbenstater eller stater, der på nuværende tidspunkt ikke er parter i NPT, men også de fem medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, der alle besidder atomvåben, afstår fra produktion af fissilt materiale til våben samt demontere alle deres etablerede faciliteter til fremstilling af fissilt materiale til sådanne våben;

| h) | fuldt ud at støtte styrkelsen og forbedringen af verifikationsredskaber, der er i overensstemmelse med alle de ikkesprednings-instrumenter, der er til rådighed; |
| --- | --- |

h)

fuldt ud at støtte styrkelsen og forbedringen af verifikationsredskaber, der er i overensstemmelse med alle de ikkesprednings-instrumenter, der er til rådighed;

| i) | at anmode om en evalueringsundersøgelse af effektiviteten af brugen af bestemmelser om ikkespredning af masseødelæggelsesvåben (WMD) i aftalerne indgået mellem EU og tredjelande; |
| --- | --- |

i)

at anmode om en evalueringsundersøgelse af effektiviteten af brugen af bestemmelser om ikkespredning af masseødelæggelsesvåben (WMD) i aftalerne indgået mellem EU og tredjelande;

| j) | at holde Parlamentet regelmæssigt underrettet om alle forberedende møder under optakten til NPT-gennemgangskonferencen i 2010, og at tage behørigt hensyn til Parlamentets holdninger vedrørende ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål i forbindelse med denne konference; |
| --- | --- |

j)

at holde Parlamentet regelmæssigt underrettet om alle forberedende møder under optakten til NPT-gennemgangskonferencen i 2010, og at tage behørigt hensyn til Parlamentets holdninger vedrørende ikkesprednings- og nedrustningsspørgsmål i forbindelse med denne konference;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen, FN's Generalsekretær, formanden for gennemgangskonferencen i 2010 af NPT, medlemsstaternes nationale parlamenter, Parlamentarians for Nuclear Non-proliferation (Parlamentarikere for ikkespredning af atomvåben) og Mayors for Peace. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen, FN's Generalsekretær, formanden for gennemgangskonferencen i 2010 af NPT, medlemsstaternes nationale parlamenter, Parlamentarians for Nuclear Non-proliferation (Parlamentarikere for ikkespredning af atomvåben) og Mayors for Peace.

---

(1)  EFT C 98 E af 23.4.2004, s. 152.

(2)  EFT C 320 E af 15.12.2005, s. 253.

(3)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 453.

(4)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 146.

(5)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0255.

(6)  De Forenede Nationer: 2000 Review Conference of the Parties to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons, NPT/CONF 2000/28 (del I og II).

(7)  EFT L 106 af 27.4.2005, s. 32.

---

UDTALELSER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 22. april 2009

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/131

---

Onsdag, den 22. april 2009Bekæmpelse af vold mod kvinder

P6_TA(2009)0259

Europa-Parlamentets erklæring om kampagnen »Sig NEJ til vold mod kvinder«

2010/C 184 E/27

Europa-Parlamentet,

der henviser til FN-erklæringen af 20. december 1993 om afskaffelse af vold mod kvinder og resolutionen om afskaffelse af vold i hjemmet mod kvinder, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 22. december 2003, og hvori det anerkendes, at der er et presserende behov for at afskaffe vold mod kvinder,

der henviser til sin beslutning af 16. september 1997 om behovet for en europæisk kampagne til bekæmpelse af accepten af vold mod kvinder (1) samt af 2. februar 2006 om status over bekæmpelsen af volden mod kvinder og den fremtidige indsats (2),

der henviser til kampagnen fra De Forenede Nationers Udviklingsfond for Kvinder (UNIFEM) »Sig NEJ til vold mod kvinder«, der sætter fokus på behovet for handling og beskyttelse af kvinder mod vold,

der henviser til forretningsordenens artikel 116,

| A. | der henviser til, at vold mod kvinder og piger er et verdensomspændende problem af pandemiske proportioner, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at vold mod kvinder og piger er et verdensomspændende problem af pandemiske proportioner,

| B. | der henviser til, at Parlamentet i sine ovenstående beslutninger understregede behovet for at iværksætte en EU-kampagne for nultolerance over for vold mod kvinder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet i sine ovenstående beslutninger understregede behovet for at iværksætte en EU-kampagne for nultolerance over for vold mod kvinder,

| C. | der henviser til, at det med den nylige kampagne fra Europarådet, »Stop Domestic Violence against Women« (Stop vold i hjemmet mod kvinder), blev bekræftet, at der er behov for handling og beskyttelse af kvinder mod vold, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det med den nylige kampagne fra Europarådet, »Stop Domestic Violence against Women« (Stop vold i hjemmet mod kvinder), blev bekræftet, at der er behov for handling og beskyttelse af kvinder mod vold,

| 1. | Anmoder Kommissionen om, at den inden for de kommende fem år erklærer et år for »europæisk år for nultolerance af vold mod kvinder«, hvilket Parlamentet gentagne gange har anmodet om; |
| --- | --- |

1.

Anmoder Kommissionen om, at den inden for de kommende fem år erklærer et år for »europæisk år for nultolerance af vold mod kvinder«, hvilket Parlamentet gentagne gange har anmodet om;

| 2. | Anmoder medlemsstaterne om at støtte UNIFEM-kampagnen »Sig NEJ til vold mod kvinder« ved at skrive under i forbindelse med underskriftsindsamlingen; |
| --- | --- |

2.

Anmoder medlemsstaterne om at støtte UNIFEM-kampagnen »Sig NEJ til vold mod kvinder« ved at skrive under i forbindelse med underskriftsindsamlingen;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne til Rådet og Kommissionen samt til UNIFEM. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne til Rådet og Kommissionen samt til UNIFEM.

Underskrivere af erklæringen

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Kader Arif, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Maria Berger, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Josep Borrell Fontelles, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Simon Busuttil, Maddalena Calia, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Giulietto Chiesa, Călin Cătălin Chiriță, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Fabio Ciani, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Konstantinos Droutsas, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Markus Ferber, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Monica Giuntini, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Fiona Hall, Ioan Lucian Hămbășan, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Anna Hedh, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Dan Jørgensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Silvana Koch-Mehrin, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Nils Lundgren, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Iosif Matula, Mario Mauro, Erik Meijer, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Antonio Mussa, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Alexandru Nazare, Catherine Neris, Ljudmila Novak, Péter Olajos, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Miguel Portas, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Maria Robsahm, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Lydia Schenardi, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Georgios Toussas, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kyösti Virrankoski, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Iva Zanicchi, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  EFT C 304 af 6.10.1997, s. 55.

1

(2)  EUT C 288 E af 25.11.2006, s. 66.

2

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 22. april 2009

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/134

---

Onsdag, den 22. april 2009Anmodning om beskyttelse af Aldo Patriciellos immunitet

P6_TA(2009)0233

Europa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om beskyttelse af Aldo Patriciellos immunitet og privilegier (2008/2323(IMM))

2010/C 184 E/28

Europa-Parlamentet,

der henviser til anmodning af 11. november 2008 fra Aldo Patriciello om beskyttelse af hans immunitet i forbindelse med en straffesag ved retten i Campobasso, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 20. november 2008,

der har hørt Aldo Patriciello, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

der henviser til artikel 9 og 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter (»protokollen«) samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964, 10. juli 1986 og 21. oktober 2008 (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 3, og artikel 7,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0196/2009),

| A. | der henviser til, at Aldo Patriciello er medlem af Europa-Parlamentet, og at Parlamentet prøvede hans mandat den 15. juni 2006, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Aldo Patriciello er medlem af Europa-Parlamentet, og at Parlamentet prøvede hans mandat den 15. juni 2006,

| B. | der henviser til, at Domstolen har fastslået, at Europa-Parlamentet og de nationale domstole skal samarbejde for at undgå enhver konflikt ved fortolkningen og anvendelsen af protokollens bestemmelser; det følger heraf, at når der er anlagt en sag mod et medlem af Europa-Parlamentet ved en national ret, og denne er oplyst om, at det pågældende medlem af Parlamentet har indledt en procedure om beskyttelse af privilegier og immuniteter i henhold til forretningsordenens artikel 6, stk. 3, skal den nationale ret udsætte sagen og anmode Parlamentet om, at det afgiver sin udtalelse snarest muligt (2), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Domstolen har fastslået, at Europa-Parlamentet og de nationale domstole skal samarbejde for at undgå enhver konflikt ved fortolkningen og anvendelsen af protokollens bestemmelser; det følger heraf, at når der er anlagt en sag mod et medlem af Europa-Parlamentet ved en national ret, og denne er oplyst om, at det pågældende medlem af Parlamentet har indledt en procedure om beskyttelse af privilegier og immuniteter i henhold til forretningsordenens artikel 6, stk. 3, skal den nationale ret udsætte sagen og anmode Parlamentet om, at det afgiver sin udtalelse snarest muligt (2),

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til protokollens artikel 10 under mødeperioderne på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling, og at dette ikke hindrer Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentets medlemmer i henhold til protokollens artikel 10 under mødeperioderne på deres eget lands område nyder de immuniteter, der tilstås medlemmerne af deres lands lovgivende forsamling, og at dette ikke hindrer Europa-Parlamentets ret til at ophæve et af dets medlemmers immunitet,

| D. | der henviser til, at den bestemmelse, der skal bringes i anvendelse i den foreliggende sag, derfor er artikel 68, stk. 2, i Den Italienske Republiks forfatning, der tillader, at der anlægges en straffesag mod medlemmer af parlamentet uden særlige formaliteter, idet det bestemmes, at et parlamentsmedlem ikke uden tilladelse fra det kammer, som vedkommende tilhører, kan underkastes visitation eller husundersøgelse, anholdes eller på anden måde berøves sin personlige frihed, medmindre der er tale om fuldbyrdelse af en endelig dom, eller medmindre det pågældende medlem pågribes i færd med at begå en lovovertrædelse, for hvilken anholdelse på fersk gerning er obligatorisk, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den bestemmelse, der skal bringes i anvendelse i den foreliggende sag, derfor er artikel 68, stk. 2, i Den Italienske Republiks forfatning, der tillader, at der anlægges en straffesag mod medlemmer af parlamentet uden særlige formaliteter, idet det bestemmes, at et parlamentsmedlem ikke uden tilladelse fra det kammer, som vedkommende tilhører, kan underkastes visitation eller husundersøgelse, anholdes eller på anden måde berøves sin personlige frihed, medmindre der er tale om fuldbyrdelse af en endelig dom, eller medmindre det pågældende medlem pågribes i færd med at begå en lovovertrædelse, for hvilken anholdelse på fersk gerning er obligatorisk,

| E. | der henviser til, at, protokollen i sin nuværende form ikke giver Europa-Parlamentet nogen muligheder for at træffe bindende foranstaltninger med henblik på at beskytte Aldo Patriciello, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at, protokollen i sin nuværende form ikke giver Europa-Parlamentet nogen muligheder for at træffe bindende foranstaltninger med henblik på at beskytte Aldo Patriciello,

| 1. | vedtager ikke at beskytte Aldo Patriciellos immunitet og privilegier; |
| --- | --- |

1.

vedtager ikke at beskytte Aldo Patriciellos immunitet og privilegier;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de kompetente myndigheder i Den Italienske Republik. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de kompetente myndigheder i Den Italienske Republik.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391, og forenede sager C-200/07 og C-201/07, Marra mod De Gregorio og Clemente, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser.

(2)  Dommen i de forenede sager C-200/07 og C-201/07, Marra, præmis 42 and 43.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/135 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/135

---

Onsdag, den 22. april 2009Anmodning om beskyttelse af Renato Brunettas immunitet

P6_TA(2009)0234

Europa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om beskyttelse af Renato Brunettas immunitet og privilegier (2008/2147(IMM))

2010/C 184 E/29

Europa-Parlamentet,

der henviser til anmodning af 15. maj 2008 fra Renato Brunetta om beskyttelse af hans immunitet i forbindelse med en straffesag ved retten i Firenze, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 4. juni 2008,

der henviser til artikel 9 og 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964, 10. juli 1986 og 21. oktober 2008 (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 3, og artikel 7,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0195/2009),

| 1. | vedtager at beskytte Renato Brunettas immunitet og privilegier; |
| --- | --- |

1.

vedtager at beskytte Renato Brunettas immunitet og privilegier;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de relevante myndigheder i Den Italienske Republik. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de relevante myndigheder i Den Italienske Republik.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391, og forenede sager C-200/07 og C-201/07, Marra mod De Gregorio og Clemente, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/136 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/136

---

Onsdag, den 22. april 2009Anmodning om en stillingtagen angående Antonio Di Pietros immunitet og privilegier

P6_TA(2009)0235

Europa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om en stillingtagen angående Antonio Di Pietros immunitet og privilegier (2008/2146(IMM))

2010/C 184 E/30

Europa-Parlamentet,

der henviser til anmodning af 15. maj 2008 fra den kompetente myndighed i Den Italienske Republik om en stillingtagen angående Antonio Di Pietros parlamentariske immunitet, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 5. juni 2008,

der har hørt Antonio Di Pietro, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

der henviser til artikel 9 og 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964, 10. juli 1986 og 21. oktober 2008 (1),

der henviser til artikel 68, stk. 1, i Den Italienske Republiks forfatning,

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 1, og artikel 7, stk. 13,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0197/2009),

| 1. | vedtager ikke at ophæve Antonio Di Pietros immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager ikke at ophæve Antonio Di Pietros immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de kompetente myndigheder i Den Italienske Republik. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til de kompetente myndigheder i Den Italienske Republik.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391, og forenede sager C-200/07 og C-201/07, Marra mod De Gregorio og Clemente, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/137

---

Onsdag, den 22. april 2009Anmodning om ophævelse af Hannes Swobodas immunitet

P6_TA(2009)0236

Europa-Parlamentets afgørelse af 22. april 2009 om anmodning om ophævelse af Hannes Swobodas immunitet (2009/2014(IMM))

2010/C 184 E/31

Europa-Parlamentet,

der henviser til anmodning af 5. december 2008 fra kriminalretten i Wien om ophævelse af Hannes Swobodas immunitet, som blev fremsendt den 20. januar 2009, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 5. februar 2009,

der har hørt Hannes Swoboda, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

der henviser til artikel 9 og 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

der henviser til artikel 57 i Republikken Østrigs forfatningslov (Bundes-Verfassungsgesetz),

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0190/2009),

| 1. | vedtager ikke at ophæve Hannes Swobodas immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager ikke at ophæve Hannes Swobodas immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den relevante myndighed i Republikken Østrig. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den relevante myndighed i Republikken Østrig.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Onsdag, den 22. april 2009

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/138

---

Onsdag, den 22. april 2009Aftale mellem EF og Pakistan om visse aspekter af lufttrafik *

P6_TA(2009)0218

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Islamiske Republik Pakistan om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2008)0081 - C6-0080/2009 - 2008/0036(CNS))

2010/C 184 E/32

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0081),

der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0080/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0188/2009),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Islamiske Republik Pakistans regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Den Islamiske Republik Pakistans regeringer og parlamenter.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/139

---

Onsdag, den 22. april 2009EF's tiltrædelse af regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission ***

P6_TA(2009)0219

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af regulativ nr. 61 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om ensartede forskrifter for godkendelse af erhvervskøretøjer for så vidt angår udragende dele foran bagpanelet på førerhuse (KOM(2008)0675 - 7240/2009 - C6-0119/2009 - 2008/0205(AVC))

2010/C 184 E/33

(Procedure med samstemmende udtalelse)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0675 - 7240/2009),

der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 4, stk. 2, andet led, i Rådets afgørelse 97/836/EF (C6-0119/2009) (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 75, stk. 1, og artikel 43, stk. 1,

der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel (A6-0243/2009),

| 1. | afgiver samstemmende udtalelse om forslag til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

afgiver samstemmende udtalelse om forslag til Rådets afgørelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Rådets afgørelse af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter («Overenskomst af 1958 som revideret») (EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/140

---

Onsdag, den 22. april 2009Dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande (kodificeret udgave) *

P6_TA(2009)0220

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande (kodificeret udgave) (KOM(2008)0715 - C6-0479/2008 - 2008/0219(CNS))

2010/C 184 E/34

(Høringsprocedure – kodifikation)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0715),

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0479/2008),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0248/2009),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/141

---

Onsdag, den 22. april 2009Ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter (kodificeret udgave) *

P6_TA(2009)0221

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter (kodificeret udgave) (KOM(2008)0796 - C6-0018/2009 - 2008/0226(CNS))

2010/C 184 E/35

(Høringsprocedure – kodifikation)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0796),

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og 133, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0018/2009),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0249/2009),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge udtalelsen fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende tekster uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/142

---

Onsdag, den 22. april 2009Koordinering af de sociale sikringsordninger ***II

P6_TA(2009)0222

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilagene (14518/1/2008 - C6-0003/2009 - 2006/0008(COD))

2010/C 184 E/36

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (14518/1/2008 - C6-0003/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0007 og KOM(2007)0376),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2008)0648),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0207/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 9.7.2008, P6_TA(2008)0349.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC2-COD(2006)0008

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger og fastlæggelse af indholdet i bilagene

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 988/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/143

---

Onsdag, den 22. april 2009Koordinering af de sociale sikringsordninger - gennemførelse ***II

P6_TA(2009)0223

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger (14516/4/2008 - C6-0006/2009 - 2006/0006(COD))

2010/C 184 E/37

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (14516/4/2008 - C6-0006/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0016),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2008)0647),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A6-0204/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 9.7.2008, P6_TA(2008)0348.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC2-COD(2006)0006

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordineringen af de sociale sikringsordninger

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 987/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/144

---

Onsdag, den 22. april 2009Et europæisk program for metrologisk forskning ***I

P6_TA(2009)0224

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et europæisk program for metrologisk forskning, der gennemføres af flere medlemsstater (KOM(2008)0814 - C6-0468/2008 - 2008/0230(COD))

2010/C 184 E/38

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0814),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 169 og artikel 172, andet afsnit, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0468/2008),

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. april 2009 forpligtede sig til at godkende forslaget som ændret, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0221/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC1-COD(2008)0230

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2009/EF om Fællesskabets deltagelse i et europæisk program for metrologisk forskning, der gennemføres af flere medlemsstater

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, beslutning nr. 912/2009/EF).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/145

---

Onsdag, den 22. april 2009Krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter ***I

P6_TA(2009)0225

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter (KOM(2008)0644 - C6-0373/2008 - 2008/0198(COD))

2010/C 184 E/39

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0644),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0373/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udviklingsudvalget og Udvalget om International Handel (A6-0115/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC1-COD(2008)0198

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Skove byder på en bred vifte af miljømæssige, økonomiske og samfundsmæssige goder, herunder træ, andre skovprodukter
  ,
  miljøtjenester
  og levesteder for lokale samfund
  . |
| --- | --- |

(1)

Skove byder på en bred vifte af miljømæssige, økonomiske og samfundsmæssige goder, herunder træ, andre skovprodukter
  ,
  miljøtjenester
  og levesteder for lokale samfund
  .

| (2) | Skovmiljøet er en værdifuld arv, der skal beskyttes, bevares og om muligt genoprettes med det endelige mål at bevare biologisk mangfoldighed og økosystemfunktioner, beskytte klimaet og sikre oprindelige folks og lokale og skovafhængige samfunds rettigheder. |
| --- | --- |

(2)

Skovmiljøet er en værdifuld arv, der skal beskyttes, bevares og om muligt genoprettes med det endelige mål at bevare biologisk mangfoldighed og økosystemfunktioner, beskytte klimaet og sikre oprindelige folks og lokale og skovafhængige samfunds rettigheder.

| (3) | Skoven er en økonomisk ressource, og dyrkningen af den fører til velstand og beskæftigelse. Dyrkningen af skov har også positive indvirkninger på klimaet, eftersom skovens produkter kan erstatte mere energikrævende produkter. |
| --- | --- |

(3)

Skoven er en økonomisk ressource, og dyrkningen af den fører til velstand og beskæftigelse. Dyrkningen af skov har også positive indvirkninger på klimaet, eftersom skovens produkter kan erstatte mere energikrævende produkter.

| (4) | Det er ikke mindst set i et klimaperspektiv af stor betydning, at underleverandører, som opererer på fællesskabsmarkedet, kun udbyder lovligt skovet træ, da sådant træ sikrer, at den vigtige funktion, som skoven har for nedbringelsen af kuldioxid, ikke forstyrres. Endvidere bidrager anvendelsen af lovligt fældet træ som bygningsmateriale i f.eks. træhuse til en langsigtet binding af kuldioxid. |
| --- | --- |

(4)

Det er ikke mindst set i et klimaperspektiv af stor betydning, at underleverandører, som opererer på fællesskabsmarkedet, kun udbyder lovligt skovet træ, da sådant træ sikrer, at den vigtige funktion, som skoven har for nedbringelsen af kuldioxid, ikke forstyrres. Endvidere bidrager anvendelsen af lovligt fældet træ som bygningsmateriale i f.eks. træhuse til en langsigtet binding af kuldioxid.

| (5) | Skovbrug står for en meget stor del af den sociale og økonomiske udvikling i udviklingslande og udgør i sådanne lande den primære indkomstkilde for mange mennesker. Det er derfor vigtigt, at man ikke begrænser denne udvikling og indkomstkilde, men i stedet fokuserer på, hvordan man kan fremme en mere bæredygtig udvikling af skovbruget i disse lande. |
| --- | --- |

(5)

Skovbrug står for en meget stor del af den sociale og økonomiske udvikling i udviklingslande og udgør i sådanne lande den primære indkomstkilde for mange mennesker. Det er derfor vigtigt, at man ikke begrænser denne udvikling og indkomstkilde, men i stedet fokuserer på, hvordan man kan fremme en mere bæredygtig udvikling af skovbruget i disse lande.

| (6) | På grund af den voksende efterspørgsel efter træ og træprodukter på verdensplan kombineret med de institutionelle og forvaltningsmæssige svagheder inden for skovsektoren i en række træproducerende lande er ulovlig skovhugst og den hertil knyttede handel blevet et stadig større problem. |
| --- | --- |

(6)

På grund af den voksende efterspørgsel efter træ og træprodukter på verdensplan kombineret med de institutionelle og forvaltningsmæssige svagheder inden for skovsektoren i en række træproducerende lande er ulovlig skovhugst og den hertil knyttede handel blevet et stadig større problem.

| (7) | Det er tydeligt, at presset på de naturlige skovressourcer og efterspørgslen efter træ og træprodukter ofte er for stort, og at Fællesskabet nødvendigvis må begrænse indvirkningen heraf på skovøkosystemerne, uanset hvor virkningerne forekommer. |
| --- | --- |

(7)

Det er tydeligt, at presset på de naturlige skovressourcer og efterspørgslen efter træ og træprodukter ofte er for stort, og at Fællesskabet nødvendigvis må begrænse indvirkningen heraf på skovøkosystemerne, uanset hvor virkningerne forekommer.

| (8) | Ulovlig skovhugst
  kombineret med institutionelle og forvaltningsmæssige mangler i skovsektoren i et betydeligt antal træproducerende lande
  er et omfattende problem af stor global betydning.
  Ulovlig skovhugst
  udgør en alvorlig trussel mod skovene, idet den bidrager til afskovningen
  og skovødelæggelsen
  , der er ansvarlig for omkring 20 % af CO2-emissionerne,
  påvirker ørkendannelsen og steppedannelsen, øger jordens erosion og forværrer ekstremme vejrfænomener med dertil hørende oversvømmelser, samt
  truer den biologiske mangfoldighed
  , skader oprindelige folks levesteder
  og underminerer bæredygtig skovforvaltning og udvikling. Desuden har den samfundsmæssige, politiske og økonomiske konsekvenser
  , som ofte hindrer fremskridt i opnåelsen af god forvaltningspraksis og er en trussel mod lokale skovafhængige samfund og oprindelige folks rettigheder. |
| --- | --- |

(8)

Ulovlig skovhugst
  kombineret med institutionelle og forvaltningsmæssige mangler i skovsektoren i et betydeligt antal træproducerende lande
  er et omfattende problem af stor global betydning.
  Ulovlig skovhugst
  udgør en alvorlig trussel mod skovene, idet den bidrager til afskovningen
  og skovødelæggelsen
  , der er ansvarlig for omkring 20 % af CO2-emissionerne,
  påvirker ørkendannelsen og steppedannelsen, øger jordens erosion og forværrer ekstremme vejrfænomener med dertil hørende oversvømmelser, samt
  truer den biologiske mangfoldighed
  , skader oprindelige folks levesteder
  og underminerer bæredygtig skovforvaltning og udvikling. Desuden har den samfundsmæssige, politiske og økonomiske konsekvenser
  , som ofte hindrer fremskridt i opnåelsen af god forvaltningspraksis og er en trussel mod lokale skovafhængige samfund og oprindelige folks rettigheder.

| (9) | Formålet med denne forordning er at standse handelen med ulovligt fældet træ og træprodukter heraf i EU og at bidrage til globalt at standse afskovning og skovnedbrydning og de deraf afledte drivhusgasemissioner og tab af biodiversitet samt at fremme en bæredygtig økonomisk vækst, en bæredygtig menneskelig udvikling og respekten for oprindelige folkeslag og lokale samfund. Denne forordning bør bidrage til opfyldelse af forpligtelserne i bl.a.: konventionen om den biologiske mangfoldighed af 1992 (CBD); konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter af 1973 (CITES); de internationale overenskomster om tropisk træ (ITTAs) af 1983, 1994 og 2006; De Forenede Nationers rammekonvention af 2002 om klimaændringer (UNFCCC); De Forenede Nationers Konvention af 1994 om bekæmpelse af ørkendannelse; Rioerklæringen af 1992 om miljø og udvikling; Johannesburg-erklæringen og gennemførelsesplanen herfor som vedtaget på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling den 4. september 2002; forslag om tiltag fra FN's Mellemstatslige Panel vedrørende Skove, som De Forenede Nationers Generalforsamling tilsluttede sig på dets særlige samling i 1997 (UNGASS), og af FN's Internationale Skovforum; den ikke-juridisk bindende autoritative erklæring fra De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling (UNCED) af 1992 om principper for en global enighed om forvaltning, bevarelse og bæredygtig udvikling af alle slags skove; Agenda 21 som vedtaget i juni 1992 af UNCED; UNGASS' beslutning af 1997 »Program for videreførelse af Agenda 21«; Årtusindeerklæringen fra år 2000; Verdenspagten for Natur af 1982; erklæringen af 1972 fra De Forenede Nationers konference om det menneskelige miljø; handlingsplanen af 1972 for Det Menneskelige Miljø; De Forenede Nationers Skovforum, resolution 4/2; konventionen om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder af 1979; De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC) af 2003. |
| --- | --- |

(9)

Formålet med denne forordning er at standse handelen med ulovligt fældet træ og træprodukter heraf i EU og at bidrage til globalt at standse afskovning og skovnedbrydning og de deraf afledte drivhusgasemissioner og tab af biodiversitet samt at fremme en bæredygtig økonomisk vækst, en bæredygtig menneskelig udvikling og respekten for oprindelige folkeslag og lokale samfund. Denne forordning bør bidrage til opfyldelse af forpligtelserne i bl.a.: konventionen om den biologiske mangfoldighed af 1992 (CBD); konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter af 1973 (CITES); de internationale overenskomster om tropisk træ (ITTAs) af 1983, 1994 og 2006; De Forenede Nationers rammekonvention af 2002 om klimaændringer (UNFCCC); De Forenede Nationers Konvention af 1994 om bekæmpelse af ørkendannelse; Rioerklæringen af 1992 om miljø og udvikling; Johannesburg-erklæringen og gennemførelsesplanen herfor som vedtaget på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling den 4. september 2002; forslag om tiltag fra FN's Mellemstatslige Panel vedrørende Skove, som De Forenede Nationers Generalforsamling tilsluttede sig på dets særlige samling i 1997 (UNGASS), og af FN's Internationale Skovforum; den ikke-juridisk bindende autoritative erklæring fra De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling (UNCED) af 1992 om principper for en global enighed om forvaltning, bevarelse og bæredygtig udvikling af alle slags skove; Agenda 21 som vedtaget i juni 1992 af UNCED; UNGASS' beslutning af 1997 »Program for videreførelse af Agenda 21«; Årtusindeerklæringen fra år 2000; Verdenspagten for Natur af 1982; erklæringen af 1972 fra De Forenede Nationers konference om det menneskelige miljø; handlingsplanen af 1972 for Det Menneskelige Miljø; De Forenede Nationers Skovforum, resolution 4/2; konventionen om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturlige levesteder af 1979; De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC) af 2003.

| (10) | I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4) anføres som en prioriteret aktivitet undersøgelse af muligheden for at træffe aktive foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af handel med ulovligt fældet træ og fortsættelse af Fællesskabets og medlemsstaternes aktive deltagelse i gennemførelsen af globale og regionale resolutioner og aftaler om skovrelaterede spørgsmål. |
| --- | --- |

(10)

I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4) anføres som en prioriteret aktivitet undersøgelse af muligheden for at træffe aktive foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af handel med ulovligt fældet træ og fortsættelse af Fællesskabets og medlemsstaternes aktive deltagelse i gennemførelsen af globale og regionale resolutioner og aftaler om skovrelaterede spørgsmål.

| (11) | Kommissionens meddelelse af 21.maj 2003 med titlen »Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT): forslag til EU-handlingsplan«
   (5) indeholdt forslag til en række foranstaltninger
  såvel
  til støtte for de internationale bestræbelser på at løse problemet med ulovlig skovhugst og den hertil knyttede handel
  som til opfyldelse af målsætningen på længere sigt om en bæredygtig skovforvaltning
  . |
| --- | --- |

(11)

Kommissionens meddelelse af 21.maj 2003 med titlen »Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT): forslag til EU-handlingsplan«
   (5) indeholdt forslag til en række foranstaltninger
  såvel
  til støtte for de internationale bestræbelser på at løse problemet med ulovlig skovhugst og den hertil knyttede handel
  som til opfyldelse af målsætningen på længere sigt om en bæredygtig skovforvaltning
  .

| (12) | Rådet og Europa-Parlamentet støttede meddelelsen i erkendelse af, at det er nødvendigt, at Fællesskabet bidrager til de internationale bestræbelser på at løse problemet med ulovlig skovhugst
  og støtter bæredygtig lovlig skovhugst inden for rammerne af bæredygtig udvikling, bæredygtig skovforvaltning og fattigdomsreduktion samt social retfærdighed og national suverænitet
  . |
| --- | --- |

(12)

Rådet og Europa-Parlamentet støttede meddelelsen i erkendelse af, at det er nødvendigt, at Fællesskabet bidrager til de internationale bestræbelser på at løse problemet med ulovlig skovhugst
  og støtter bæredygtig lovlig skovhugst inden for rammerne af bæredygtig udvikling, bæredygtig skovforvaltning og fattigdomsreduktion samt social retfærdighed og national suverænitet
  .

| (13) | I overensstemmelse med meddelelsens mål, nemlig at sikre, at kun træprodukter, der er fremstillet i overensstemmelse med producentlandets nationale lovgivning, indføres i EU, har Fællesskabet forhandlet frivillige partnerskabsaftaler (VPA) med træproducerende lande (partnerlande), der pålægger parterne en bindende juridisk forpligtelse til at indføre en licensordning og regulere handlen med træ og træprodukter, som er anført i VPA'erne. |
| --- | --- |

(13)

I overensstemmelse med meddelelsens mål, nemlig at sikre, at kun træprodukter, der er fremstillet i overensstemmelse med producentlandets nationale lovgivning, indføres i EU, har Fællesskabet forhandlet frivillige partnerskabsaftaler (VPA) med træproducerende lande (partnerlande), der pålægger parterne en bindende juridisk forpligtelse til at indføre en licensordning og regulere handlen med træ og træprodukter, som er anført i VPA'erne.

| (14) | Fællesskabet bør desuden i forbindelse med bilaterale drøftelser med større træforbrugende lande såsom USA, Kina, Rusland og Japan presse på for at sikre, at problemet med ulovlig skovhugst drøftes, at der indføres harmoniserede passende krav til virksomhederne på deres eget træmarked og at der etableres et uafhængigt, globalt varslingssystem og register over ulovlig skovhugst, f.eks. inden for rammerne af Interpol og et passende FN-organ, baseret på den nyeste satellitsporingsteknologi. |
| --- | --- |

(14)

Fællesskabet bør desuden i forbindelse med bilaterale drøftelser med større træforbrugende lande såsom USA, Kina, Rusland og Japan presse på for at sikre, at problemet med ulovlig skovhugst drøftes, at der indføres harmoniserede passende krav til virksomhederne på deres eget træmarked og at der etableres et uafhængigt, globalt varslingssystem og register over ulovlig skovhugst, f.eks. inden for rammerne af Interpol og et passende FN-organ, baseret på den nyeste satellitsporingsteknologi.

| (15) | Virksomheder fra lande med skove af international økologisk betydning bør have et særligt ansvar for en bæredygtig udnyttelse af træ. |
| --- | --- |

(15)

Virksomheder fra lande med skove af international økologisk betydning bør have et særligt ansvar for en bæredygtig udnyttelse af træ.

| (16) | I betragtning af problemets omfang og påtrængende karakter er det nødvendigt aktivt at støtte bekæmpelsen af ulovlig skovhugst og den tilknyttede handel
  for at begrænse Fællesskabets indvirkning på skovøkosystemerne, at komplementere og styrke VPA-initiativet og forbedre synergien mellem
  foranstaltninger til fattigdomsbekæmpelse,
  skovbevarende foranstaltninger og foranstaltninger, der skal sikreet højt miljøbeskyttelsesniveau, herunder bekæmpelse af klimaændringer og tab af biologisk mangfoldighed. |
| --- | --- |

(16)

I betragtning af problemets omfang og påtrængende karakter er det nødvendigt aktivt at støtte bekæmpelsen af ulovlig skovhugst og den tilknyttede handel
  for at begrænse Fællesskabets indvirkning på skovøkosystemerne, at komplementere og styrke VPA-initiativet og forbedre synergien mellem
  foranstaltninger til fattigdomsbekæmpelse,
  skovbevarende foranstaltninger og foranstaltninger, der skal sikreet højt miljøbeskyttelsesniveau, herunder bekæmpelse af klimaændringer og tab af biologisk mangfoldighed.

| (17) | På grundlag af princippet om forebyggende indsats bør alle aktører i forsyningskæden være medansvarlige for at eliminere risikoen for, at ulovligt fældet træ og træprodukter heraf gøres tilgængelige på markedet. |
| --- | --- |

(17)

På grundlag af princippet om forebyggende indsats bør alle aktører i forsyningskæden være medansvarlige for at eliminere risikoen for, at ulovligt fældet træ og træprodukter heraf gøres tilgængelige på markedet.

| (18) | Det er nødvendigt at anerkende de bestræbelser, der gøres af lande, som har indgået FLEGT VPA'er med Kommissionen, og principperne heri, navnlig med hensyn til definitionen af lovligt fremstillet træ. Der bør også tages hensyn til, at under FLEGT-licensordningen er det kun træ og træprodukter, der er fremstillet i overensstemmelse med gældende nationale love, som kan eksporteres til Fællesskabet. Med henblik herpå bør træprodukter, som er opført i bilag II og III til Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005 af 20. december 2005 om indførelse af en FLEGT-licensordning for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (6), og som stammer fra partnerlande, der er opført i bilag I til denne forordning ▐, betragtes som værende lovligt fremstillet, forudsat at de opfylder bestemmelserne i denne forordning og eventuelle gennemførelsesbestemmelser.
  Principperne i VPA, især hvad angår definitionen af begrebet »lovligt produceret træ« skal omfatte og garantere bæredygtig skovforvaltning, bevaring af den biologiske mangfoldighed, beskyttelse af lokale skovafhængige samfund og oprindelige folk samt sikring af disse samfunds og disse folks rettigheder. |
| --- | --- |

(18)

Det er nødvendigt at anerkende de bestræbelser, der gøres af lande, som har indgået FLEGT VPA'er med Kommissionen, og principperne heri, navnlig med hensyn til definitionen af lovligt fremstillet træ. Der bør også tages hensyn til, at under FLEGT-licensordningen er det kun træ og træprodukter, der er fremstillet i overensstemmelse med gældende nationale love, som kan eksporteres til Fællesskabet. Med henblik herpå bør træprodukter, som er opført i bilag II og III til Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005 af 20. december 2005 om indførelse af en FLEGT-licensordning for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (6), og som stammer fra partnerlande, der er opført i bilag I til denne forordning ▐, betragtes som værende lovligt fremstillet, forudsat at de opfylder bestemmelserne i denne forordning og eventuelle gennemførelsesbestemmelser.
  Principperne i VPA, især hvad angår definitionen af begrebet »lovligt produceret træ« skal omfatte og garantere bæredygtig skovforvaltning, bevaring af den biologiske mangfoldighed, beskyttelse af lokale skovafhængige samfund og oprindelige folk samt sikring af disse samfunds og disse folks rettigheder.

| (19) | Der bør også tages hensyn til, at konventionen om international handel med udryddelsestruede dyr og planter (CITES) forpligter parterne i konventionen til kun at udstede CITES-eksporttilladelser for CITES-arter, der – som et af kravene – er høstet i overensstemmelse med det eksporterende lands lovgivning. Med henblik herpå bør træprodukter af arter, der er anført i bilag A, B og C til Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (7), betragtes som værende lovligt fremstillet, forudsat at de opfylder bestemmelserne i denne forordning og eventuelle gennemførelsesbestemmelser. |
| --- | --- |

(19)

Der bør også tages hensyn til, at konventionen om international handel med udryddelsestruede dyr og planter (CITES) forpligter parterne i konventionen til kun at udstede CITES-eksporttilladelser for CITES-arter, der – som et af kravene – er høstet i overensstemmelse med det eksporterende lands lovgivning. Med henblik herpå bør træprodukter af arter, der er anført i bilag A, B og C til Rådets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (7), betragtes som værende lovligt fremstillet, forudsat at de opfylder bestemmelserne i denne forordning og eventuelle gennemførelsesbestemmelser.

| (20) | I betragtning af de komplicerede bagvedliggende faktorer og virkninger, som er knyttet til ulovlig skovhugst, bør incitamenterne til at begå lovbrud mindskes ved at målrette indsatsen mod virksomheders adfærd.
  En af de mest effektive metoder til at hindre virksomheder i at handle med ulovlige leverandører er at stramme op på krav og forpligtelser og forbedre lovgrundlaget for retsforfølgning af leverandører for besiddelse af ulovligt træ og ulovlige træprodukter og for at bringe sådant træ og sådanne træprodukter i omsætning eller gøre dem tilgængelige på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(20)

I betragtning af de komplicerede bagvedliggende faktorer og virkninger, som er knyttet til ulovlig skovhugst, bør incitamenterne til at begå lovbrud mindskes ved at målrette indsatsen mod virksomheders adfærd.
  En af de mest effektive metoder til at hindre virksomheder i at handle med ulovlige leverandører er at stramme op på krav og forpligtelser og forbedre lovgrundlaget for retsforfølgning af leverandører for besiddelse af ulovligt træ og ulovlige træprodukter og for at bringe sådant træ og sådanne træprodukter i omsætning eller gøre dem tilgængelige på fællesskabsmarkedet.

| (21) | Uden en internationalt aftalt definition er det lovgivningen i det land, hvor træet er fældet, som bør danne
  primært
  grundlag for, hvorledes man definerer ulovlig skovhugst.
  Anvendelsen af standarder for lovlighed bør medføre yderligere overvejelser med hensyn til internationale standarder, som bl.a. omfatter standarderne for Den Afrikanske Organisation for Træ, Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, Montrealprocessen om kriterier og indikatorer for bevarelse og bæredygtig forvaltning af tempererede og boreale skove og Den Fælleseuropæiske Skovproces om kriterier og indikatorer for bæredygtig skovforvaltning. En sådan anvendelse af standarder for lovlighed bør bidrage til gennemførelsen af internationale forpligtelser, principper og anbefalinger, som bl.a. vedrører formindskelse af klimaændringer, reduktion af tab af biologisk mangfoldighed, bekæmpelse af fattigdom, reduktion af ørkendannelse og beskyttelse og fremme af oprindelige folkeslags og lokale skovafhængige samfunds rettigheder. Det land, som fælder skov, bør fremlægge en opgørelse over den samlede lovlige skovhugst, herunder nærmere angivelser af træsorter og maksimal træproduktion. |
| --- | --- |

(21)

Uden en internationalt aftalt definition er det lovgivningen i det land, hvor træet er fældet, som bør danne
  primært
  grundlag for, hvorledes man definerer ulovlig skovhugst.
  Anvendelsen af standarder for lovlighed bør medføre yderligere overvejelser med hensyn til internationale standarder, som bl.a. omfatter standarderne for Den Afrikanske Organisation for Træ, Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, Montrealprocessen om kriterier og indikatorer for bevarelse og bæredygtig forvaltning af tempererede og boreale skove og Den Fælleseuropæiske Skovproces om kriterier og indikatorer for bæredygtig skovforvaltning. En sådan anvendelse af standarder for lovlighed bør bidrage til gennemførelsen af internationale forpligtelser, principper og anbefalinger, som bl.a. vedrører formindskelse af klimaændringer, reduktion af tab af biologisk mangfoldighed, bekæmpelse af fattigdom, reduktion af ørkendannelse og beskyttelse og fremme af oprindelige folkeslags og lokale skovafhængige samfunds rettigheder. Det land, som fælder skov, bør fremlægge en opgørelse over den samlede lovlige skovhugst, herunder nærmere angivelser af træsorter og maksimal træproduktion.

| (22) | Mange træprodukter gennemgår mange forskellige processer, før og efter at de bringes i omsætning for første gang. For at undgå unødvendige administrative byrder bør
  kravet om at iværksætte et komplet system af foranstaltninger og procedurer (en påpasselighedsordning) med henblik på at minimere risikoen for, at ulovligt fældet træ og træprodukter heraf bringes i omsætning,
  kun gælde de virksomheder, der bringer træ eller træprodukter i omsætning for første gang ▐, og ikke alle virksomheder, som er involveret i distributionskæden.
  Alle virksomheder i forsyningskæden bør imidlertid være bundet af det generelle forbud mod at gøre træ eller træprodukter fra ulovlige kilder tilgængelige på markedet og skal udøve fornøden omhu med henblik herpå. |
| --- | --- |

(22)

Mange træprodukter gennemgår mange forskellige processer, før og efter at de bringes i omsætning for første gang. For at undgå unødvendige administrative byrder bør
  kravet om at iværksætte et komplet system af foranstaltninger og procedurer (en påpasselighedsordning) med henblik på at minimere risikoen for, at ulovligt fældet træ og træprodukter heraf bringes i omsætning,
  kun gælde de virksomheder, der bringer træ eller træprodukter i omsætning for første gang ▐, og ikke alle virksomheder, som er involveret i distributionskæden.
  Alle virksomheder i forsyningskæden bør imidlertid være bundet af det generelle forbud mod at gøre træ eller træprodukter fra ulovlige kilder tilgængelige på markedet og skal udøve fornøden omhu med henblik herpå.

| (23) | Alle operatører (forhandlere og producenter) i forsyningskæden for træ og træprodukter på fællesskabsmarkedet bør på de udbudte produkter tydeligt markere, hvilken kilde eller leverandør træet stammer fra. |
| --- | --- |

(23)

Alle operatører (forhandlere og producenter) i forsyningskæden for træ og træprodukter på fællesskabsmarkedet bør på de udbudte produkter tydeligt markere, hvilken kilde eller leverandør træet stammer fra.

| (24) | Ved den første markedsføring i EU af træ og træprodukter bør virksomhederne udvise fornøden omhu ved at følge ║ en påpasselighedsordning ║ for at mindske risikoen for markedsføring i EU af ulovligt fældet træ og træprodukter heraf. |
| --- | --- |

(24)

Ved den første markedsføring i EU af træ og træprodukter bør virksomhederne udvise fornøden omhu ved at følge ║ en påpasselighedsordning ║ for at mindske risikoen for markedsføring i EU af ulovligt fældet træ og træprodukter heraf.

| (25) | Påpasselighedsordningen bør give adgang til oplysninger om oprindelse og om leverandører af træ og træprodukter, der markedsføres i EU, og til informationer om overholdelse af gældende lovgivning. |
| --- | --- |

(25)

Påpasselighedsordningen bør give adgang til oplysninger om oprindelse og om leverandører af træ og træprodukter, der markedsføres i EU, og til informationer om overholdelse af gældende lovgivning.

| (26) | Ved gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen og medlemsstaterne tage særligt hensyn til små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) særlige sårbarhed og begrænsede ressourcer. Det er yderst vigtigt, at SMV'er ikke belastes af komplicerede regler, som hindrer deres udvikling. Kommissionen bør derfor, så vidt det er muligt og med udgangspunkt i de principper og mekanismer, som fastsættes i den kommende »Small Business Act«, udarbejde forenklede systemer med henblik på små og mellemstore virksomheders forpligtelser i henhold til denne forordning, uden at sætte dens formål og sigte på spil, og tilbyde SMV'er brugbare alternativer, så det bliver muligt for dem, at fungere i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning. |
| --- | --- |

(26)

Ved gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen og medlemsstaterne tage særligt hensyn til små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) særlige sårbarhed og begrænsede ressourcer. Det er yderst vigtigt, at SMV'er ikke belastes af komplicerede regler, som hindrer deres udvikling. Kommissionen bør derfor, så vidt det er muligt og med udgangspunkt i de principper og mekanismer, som fastsættes i den kommende »Small Business Act«, udarbejde forenklede systemer med henblik på små og mellemstore virksomheders forpligtelser i henhold til denne forordning, uden at sætte dens formål og sigte på spil, og tilbyde SMV'er brugbare alternativer, så det bliver muligt for dem, at fungere i overensstemmelse med Fællesskabets lovgivning.

| (27) | ▐ For at lette gennemførelsen af denne forordning og bidrage til at udvikle god praksis er det hensigtsmæssigt at anerkende de organer, der har udviklet
  passende og effektive
  krav til gennemførelsen af påpasselighedsordningerne. En liste over sådanne anerkendte organer bør offentliggøres ▐. |
| --- | --- |

(27)

▐ For at lette gennemførelsen af denne forordning og bidrage til at udvikle god praksis er det hensigtsmæssigt at anerkende de organer, der har udviklet
  passende og effektive
  krav til gennemførelsen af påpasselighedsordningerne. En liste over sådanne anerkendte organer bør offentliggøres ▐.

| (28) | Til samme formål bør Den Europæiske Union tilskynde ovennævnte organisationer til at samarbejde med miljøorganisationer og menneskerettighedsorganisationer om at understøtte påpasselighedsordninger og kontrol heraf. |
| --- | --- |

(28)

Til samme formål bør Den Europæiske Union tilskynde ovennævnte organisationer til at samarbejde med miljøorganisationer og menneskerettighedsorganisationer om at understøtte påpasselighedsordninger og kontrol heraf.

| (29) | De kompetente myndigheder kontrollerer, at virksomhederne opfylder de krav, som er fastlagt i denne forordning. Med henblik herpå bør de kompetente myndigheder foretage officielle kontroller,
  herunder toldtilsyn,
  og om nødvendigt kræve, at virksomhederne træffer korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(29)

De kompetente myndigheder kontrollerer, at virksomhederne opfylder de krav, som er fastlagt i denne forordning. Med henblik herpå bør de kompetente myndigheder foretage officielle kontroller,
  herunder toldtilsyn,
  og om nødvendigt kræve, at virksomhederne træffer korrigerende foranstaltninger.

| (30) | De kompetente myndigheder bør føre register over disse kontroller og stille et sammendrag heraf til rådighed for offentligheden i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (8). |
| --- | --- |

(30)

De kompetente myndigheder bør føre register over disse kontroller og stille et sammendrag heraf til rådighed for offentligheden i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/4/EF af 28. januar 2003 om offentlig adgang til miljøoplysninger (8).

| (31) | I betragtning af den ulovlige skovhugsts og handelens internationale karakter bør de kompetente myndigheder samarbejde indbyrdes
  og med miljøorganisationer, menneskerettighedsorganisationer
  , med tredjelandes myndigheder og/eller med Kommissionen. |
| --- | --- |

(31)

I betragtning af den ulovlige skovhugsts og handelens internationale karakter bør de kompetente myndigheder samarbejde indbyrdes
  og med miljøorganisationer, menneskerettighedsorganisationer
  , med tredjelandes myndigheder og/eller med Kommissionen.

| (32) | Medlemsstaterne bør sikre, at overtrædelser af denne forordning straffes med effektive sanktioner, der står i forhold til overtrædelsens grovhed, og har afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterne bør sikre, at overtrædelser af denne forordning straffes med effektive sanktioner, der står i forhold til overtrædelsens grovhed, og har afskrækkende virkning.

| (33) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9). |
| --- | --- |

(33)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9).

| (34) | Kommissionen bør især bemyndiges til at vedtage detaljerede regler for anvendelsen af påpasselighedsordningen, herunder især kriterier til brug for vurdering af risikoen for at markedsføre ulovligt hugget træ og ulovlige træprodukter, opstille kriterier for anerkendelse af påpasselighedsordninger udarbejdet af overvågningsorganer og tilpasse de lister over træ og træprodukter, som er omfattet af denne forordning, når tekniske egenskaber, endelig anvendelse eller produktionsprocesser nødvendiggør sådanne tilpasninger. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den med nye, ikke-væsentlige elementer, vedtages de efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen bør især bemyndiges til at vedtage detaljerede regler for anvendelsen af påpasselighedsordningen, herunder især kriterier til brug for vurdering af risikoen for at markedsføre ulovligt hugget træ og ulovlige træprodukter, opstille kriterier for anerkendelse af påpasselighedsordninger udarbejdet af overvågningsorganer og tilpasse de lister over træ og træprodukter, som er omfattet af denne forordning, når tekniske egenskaber, endelig anvendelse eller produktionsprocesser nødvendiggør sådanne tilpasninger. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den med nye, ikke-væsentlige elementer, vedtages de efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (35) | Udviklingen på området for bæredygtigt skovbrug er en løbende proces, hvorfor denne forordning regelmæssigt bør evalueres, opdateres og ændres i overensstemmelse med nye forskningsresultater. Kommissionen bør derfor regelmæssigt undersøge den senest tilgængelige forskning og udvikling og fremlægge resultatet af sin undersøgelse samt foreslåede ændringer i en rapport til Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

(35)

Udviklingen på området for bæredygtigt skovbrug er en løbende proces, hvorfor denne forordning regelmæssigt bør evalueres, opdateres og ændres i overensstemmelse med nye forskningsresultater. Kommissionen bør derfor regelmæssigt undersøge den senest tilgængelige forskning og udvikling og fremlægge resultatet af sin undersøgelse samt foreslåede ændringer i en rapport til Europa-Parlamentet.

| (36) | Med det formål at beskytte et velfungerende indre marked for skovprodukter bør Kommissionen løbende undersøge, hvilke virkninger denne forordning har. Opmærksomheden bør særligt rettes mod, hvilke konsekvenser forordningen får for SMV'er, der opererer på fællesskabsmarkedet. Kommissionen bør derfor i overensstemmelse hermed løbende gennemføre en undersøgelse og konsekvensanalyse af forordningens indvirkning på såvel bæredygtigt skovbrug som det indre marked med særlig vægt på SMV'erne. Kommissionen bør derefter forelægge Europa-Parlamentet en rapport om sin undersøgelse, sine konklusioner samt forslag til foranstaltninger. |
| --- | --- |

(36)

Med det formål at beskytte et velfungerende indre marked for skovprodukter bør Kommissionen løbende undersøge, hvilke virkninger denne forordning har. Opmærksomheden bør særligt rettes mod, hvilke konsekvenser forordningen får for SMV'er, der opererer på fællesskabsmarkedet. Kommissionen bør derfor i overensstemmelse hermed løbende gennemføre en undersøgelse og konsekvensanalyse af forordningens indvirkning på såvel bæredygtigt skovbrug som det indre marked med særlig vægt på SMV'erne. Kommissionen bør derefter forelægge Europa-Parlamentet en rapport om sin undersøgelse, sine konklusioner samt forslag til foranstaltninger.

| (37) | Målene for denne forordning, nemlig at supplere og understøtte de gældende rammebestemmelser og støtte bekæmpelsen af ulovlig skovhugst og den tilknyttede handel, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af dets omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål - |
| --- | --- |

(37)

Målene for denne forordning, nemlig at supplere og understøtte de gældende rammebestemmelser og støtte bekæmpelsen af ulovlig skovhugst og den tilknyttede handel, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor på grund af dets omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand
  og mål

Denne forordning fastsætter krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning eller gør træ og træprodukter tilgængelige på markedet.

Virksomhederne skal sikre, at kun lovligt fældet træ og træprodukter heraf gøres tilgængelige på markedet.

Virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning, skal anvende en påpasselighedsordning.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a)   »træ og træprodukter«: træ og træprodukter, som er anført i bilaget,
  uden undtagelser

b)
     
  »gøre tilgængelig på markedet«
  :

c)   »bringe i omsætning«:
  første tilgængeliggørelse
  af træ og træprodukter på
  fællesskabsmarkedet; efterfølgende bearbejdning og
  distribution
  af træet er ikke at »bringe i omsætning«

d)   »virksomhed«: enhver fysisk eller juridisk person, der bringer træ og træprodukter i omsætning

  eller gør træ og træprodukter tilgængelige på markedet

e)   »lovligt fældet«: fældet i overensstemmelse med hugstlandets lovgivning

f)
     
  »risiko«
  :

g)   »risikostyring«:
  systematisk identifikation af risici og gennemførelse af
  en række foranstaltninger og procedurer med henblik på at mindske risikoen for, at ulovligt fældet træ og ulovlige træprodukter bringes i omsætning

h)   »gældende lovgivning«:
  national, regional eller international
  lovgivning
  , navnlig den lovgivning, der vedrører bevaring af biologisk mangfoldighed, skovforvaltning, rettigheder til at anvende ressourcer og minimering af negative indvirkninger på miljøet; den bør ligeledes tage hensyn til ejendomsbesiddelse, oprindelige folks rettigheder, arbejdsmarkeds– og velfærdslovgivning, skatter og afgifter, import– og eksportafgifter, afgifter eller gebyrer i forbindelse med fældning, transport og markedsføring

i)
     
  »bæredygtig skovforvaltning«
  :

j)   »hugstland«: det land, hvor træ eller trædelen af træprodukter blev fældet

k)   »overvågningsorgan«: en juridisk person eller en medlemsbaseret forening, der har juridisk kapacitet
  , er i besiddelse af relevant ekspertise
  til at overvåge og sikre anvendelse af påpasselighedsordninger i de virksomheder, som er certificeret til at anvende sådanne ordninger,
  og der tillige er juridisk uafhængig af de virksomheder, som den certificerer

l)
     »sporbarhed«: evnen til at kunne spore og følge træ og træprodukter gennem alle fremstillings-, forarbejdnings- og distributionsled.

Artikel 3

Virksomhedernes forpligtelser

1.   Virksomhederne skal
  sikre, at de kun bringer lovligt fældet træ og træprodukter
  heraf i omsætning eller kun gør lovligt fældet træ og træprodukter heraf tilgængelige på markedet
  .

2.   
  Virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning,
  skal indføre en påpasselighedsordning, som indeholder de i artikel 4║, omhandlede elementer, eller anvende en påpasselighedsordning udarbejdet af et anerkendt overvågningsorgan, jf. artikel 6, stk. 1.

Eksisterende national lovgivningsmæssig kontrol og enhver frivillig effektstyringsmekanisme, der opfylder kravene i denne forordning, kan anvendes som grundlag for påpasselighedsordningen.

3.
     
  Virksomheder, der gør træ og træprodukter tilgængelige på markedet, skal gennem hele forsyningskæden være i stand til:

| i) | at udpege den virksomhed, der har leveret træet og træprodukterne, og den virksomhed, som træet og træprodukterne er leveret til |
| --- | --- |

i)

at udpege den virksomhed, der har leveret træet og træprodukterne, og den virksomhed, som træet og træprodukterne er leveret til

| ii) | på opfordring at give oplysninger om artens navn, oprindelseslandet/-landene og om muligt oprindelsesskovens koncession |
| --- | --- |

ii)

på opfordring at give oplysninger om artens navn, oprindelseslandet/-landene og om muligt oprindelsesskovens koncession

| iii) | om nødvendigt at kontrollere, at den virksomhed, der har bragt træet og træprodukterne i omsætning, har opfyldt sine forpligtelser i henhold til denne forordning. |
| --- | --- |

iii)

om nødvendigt at kontrollere, at den virksomhed, der har bragt træet og træprodukterne i omsætning, har opfyldt sine forpligtelser i henhold til denne forordning.

4.   Træprodukter, som er anført i bilag II og III til ║forordning (EF) nr. 2173/2005, og som stammer fra partnerlande, der er anført i bilag I til denne forordning ║, og som opfylder bestemmelserne i denne forordning og dens gennemførelsesbestemmelser, anses for at hidrøre fra lovlig skovhugst i den i denne forordning anførte betydning.

5.   Træprodukter af arter, der er opført i bilag A, B og C til ║forordning (EF) nr. 338/97, og som opfylder bestemmelserne i denne forordning og dens gennemførelsesbestemmelser, anses for at hidrøre fra lovlig skovhugst i den i denne forordning anførte betydning.

Artikel 4

Påpasselighedsordninger

1.   De i artikel 3, stk. 2, omhandlede påpasselighedsordninger skal:

| a) | sikre, at kun lovligt fældet træ og træprodukter heraf bringes i omsætning, ved hjælp af et sporbarhedssystem og overvågningsorganets verifikation af tredjemand |
| --- | --- |

a)

sikre, at kun lovligt fældet træ og træprodukter heraf bringes i omsætning, ved hjælp af et sporbarhedssystem og overvågningsorganets verifikation af tredjemand

| b) | omfatte foranstaltninger til at få fastslået:








  i) | oprindelsesland, oprindelsesskov og om muligt fældningskoncession |
| --- | --- | --- |

b)

omfatte foranstaltninger til at få fastslået:

i)

oprindelsesland, oprindelsesskov og om muligt fældningskoncession

| ii) | artens navn, herunder dens videnskabelige navn |
| --- | --- |

ii)

artens navn, herunder dens videnskabelige navn

| iii) | værdi |
| --- | --- |

iii)

værdi

| iv) | masse og/eller vægt |
| --- | --- |

iv)

masse og/eller vægt

| v) | at træet eller trædelen af træprodukterne er lovligt fældet |
| --- | --- |

v)

at træet eller trædelen af træprodukterne er lovligt fældet

| vi) | navn og adresse på den virksomhed, der har leveret træet og træprodukterne |
| --- | --- |

vi)

navn og adresse på den virksomhed, der har leveret træet og træprodukterne

| vii) | den fysiske eller juridiske person, der er ansvarlig for fældningen |
| --- | --- |

vii)

den fysiske eller juridiske person, der er ansvarlig for fældningen

| viii) | den virksomhed, som træet og træprodukterne er leveret til |
| --- | --- |

viii)

den virksomhed, som træet og træprodukterne er leveret til

| c) | omfatte en risikostyringsprocedure
  , der består af følgende:










  i) | systematisk identifikation af risici, bl.a. ved at indsamle data og oplysninger og gøre brug af internationale kilder, fællesskabskilder og nationale kilder |
| --- | --- | --- |

c)

omfatte en risikostyringsprocedure
  , der består af følgende:

i)

systematisk identifikation af risici, bl.a. ved at indsamle data og oplysninger og gøre brug af internationale kilder, fællesskabskilder og nationale kilder

| ii) | gennemførelse af alle foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse eksponeringen for risici |
| --- | --- |

ii)

gennemførelse af alle foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse eksponeringen for risici

| iii) | udarbejdelse af procedurer, der skal gennemføres regelmæssigt for at kontrollere, at foranstaltningerne i nr. i) og ii) fungerer effektivt, og for om nødvendigt at revidere dem |
| --- | --- |

iii)

udarbejdelse af procedurer, der skal gennemføres regelmæssigt for at kontrollere, at foranstaltningerne i nr. i) og ii) fungerer effektivt, og for om nødvendigt at revidere dem

| iv) | udarbejdelse af registre med henblik på at dokumentere, at foranstaltningerne i nr. i) til iii) gennemføres effektivt |
| --- | --- |

iv)

udarbejdelse af registre med henblik på at dokumentere, at foranstaltningerne i nr. i) til iii) gennemføres effektivt

| d) | omfatte revisioner for at sikre en effektiv anvendelse af påpasselighedsordningen. |
| --- | --- |

d)

omfatte revisioner for at sikre en effektiv anvendelse af påpasselighedsordningen.

2.   Kommissionen vedtager foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af denne artikel
  for at sikre, at virksomhederne fortolker reglerne ens, og at de overholder dem effektivt
  . Kommissionen opstiller især kriterier for vurdering af, om der er risiko for, at ulovligt fældet træ og ulovlige træprodukter bringes i omsætning. Kommissionen skal i denne forbindelse rette særlig opmærksomhed mod SMV'ers særlige position og kapacitet og skal, så vidt det er muligt, tilbyde disse virksomheder tilpassede og forenklede alternativer til rapporterings- og kontrolsystemer, så disse ikke risikerer at blive alt for byrdefulde.

På grundlag af faktorer afledt af produkttype, oprindelse og forsyningskædens kompleksitet, skal visse kategorier af træ og træprodukter eller leverandører betragtes som udgørende en »høj risiko«, hvilket nødvendiggør yderligere påpasselighedsforpligtelser hos virksomhederne.

Yderligere påpasselighedsforpligtelser kan bl.a. omfatte:

| — | krav om yderligere dokumenter, data eller oplysninger |
| --- | --- |

—

krav om yderligere dokumenter, data eller oplysninger

| — | krav om audits, der gennemføres af tredjemand. |
| --- | --- |

—

krav om audits, der gennemføres af tredjemand.

Træ og træprodukter stammende fra følgende anses som udgørende en »høj risiko« af virksomhederne omfattet af denne forordning:

| — | konfliktområder eller lande/regioner, som er omfattet af et af FN's Sikkerhedsråd udstedt forbud mod træeksport |
| --- | --- |

—

konfliktområder eller lande/regioner, som er omfattet af et af FN's Sikkerhedsråd udstedt forbud mod træeksport

| — | lande, om hvilke der foreligger overensstemmende og pålidelige oplysninger om betydelig mangel på god skovforvaltningspraksis, et lavt niveau for håndhævelse af skovlovgivning eller et højt korruptionsniveau |
| --- | --- |

—

lande, om hvilke der foreligger overensstemmende og pålidelige oplysninger om betydelig mangel på god skovforvaltningspraksis, et lavt niveau for håndhævelse af skovlovgivning eller et højt korruptionsniveau

| — | lande, hvor der ifølge officielle statistikker fra Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) er sket en mindskelse af skovarealerne |
| --- | --- |

—

lande, hvor der ifølge officielle statistikker fra Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisationen (FAO) er sket en mindskelse af skovarealerne

| — | leveringer, om hvilke der fra kunder eller eksterne parter foreligger pålideligt dokumenterede oplysninger om mulige uregelmæssigheder, som ikke er blevet modbevist ved hjælp af undersøgelser. |
| --- | --- |

—

leveringer, om hvilke der fra kunder eller eksterne parter foreligger pålideligt dokumenterede oplysninger om mulige uregelmæssigheder, som ikke er blevet modbevist ved hjælp af undersøgelser.

Kommissionen stiller et register til rådighed over højrisikokilder til træ og træprodukter eller højrisikoleverandører.

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 12, stk. 2.

Relevante aktører konsulteres inden vedtagelsen af yderligere gennemførelsesforanstaltninger.

3.
     
  Enkelte medlemsstater må ikke hindres i med hensyn til adgang til markedet for træ og træprodukter at stille strengere krav til træfældning og træs oprindelse end dem, der er fastlagt i denne forordning, for så vidt angår bæredygtighed, beskyttelse af miljøet, bevaring af den biologiske mangfoldighed og økosystemet, beskyttelse af lokale samfunds levesteder, beskyttelse af skovafhængige samfund, beskyttelse af oprindelige folk og deres rettigheder og af menneskerettighederne.

Artikel 5

Mærkning

Medlemsstaterne sikrer, at alt træ og alle træprodukter, der bringes i omsætning og gøres tilgængelig på markedet, senest ... (10) mærkes med de relevante oplysninger som beskrevet i artikel 3, stk. 3.

Artikel 6

Anerkendelse af overvågningsorganer

1.   
  Kommissionen
  anerkender
  efter forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3, som overvågningsorgan en privat eller offentlig enhed, der har indført en påpasselighedsordning, som indeholder de i artikel 4, stk. 1, omhandlede elementer.

2.
     
  En offentlig enhed
  , der ansøger
  om den i stk. 1 omhandlede anerkendelse, skal opfylde
  følgende krav:

| a) | den har status som juridisk person |
| --- | --- |

a)

den har status som juridisk person

| b) | den er en offentligretlig juridisk person |
| --- | --- |

b)

den er en offentligretlig juridisk person

| c) | den er blevet etableret med det formål at udføre bestemte funktioner vedrørende skovsektoren |
| --- | --- |

c)

den er blevet etableret med det formål at udføre bestemte funktioner vedrørende skovsektoren

| d) | den finansieres for størstedelens vedkommende af staten, regionale eller lokale myndigheder eller andre offentligretlige organer |
| --- | --- |

d)

den finansieres for størstedelens vedkommende af staten, regionale eller lokale myndigheder eller andre offentligretlige organer

| e) | den forpligter de virksomheder, som den certificerer, til at anvende sin påpasselighedsordning |
| --- | --- |

e)

den forpligter de virksomheder, som den certificerer, til at anvende sin påpasselighedsordning

| f) | den har etableret en overvågningsmekanisme, der sikrer, at de virksomheder, som den har certificeret som brugere af sin påpasselighedsordning, anvender denne påpasselighedsordning |
| --- | --- |

f)

den har etableret en overvågningsmekanisme, der sikrer, at de virksomheder, som den har certificeret som brugere af sin påpasselighedsordning, anvender denne påpasselighedsordning

| g) | den træffer passende disciplinære foranstaltninger mod certificerede virksomheder, der ikke efterlever dens påpasselighedsordning;
  disciplinære foranstaltninger omfatter indrapportering af sagen til den relevante nationale kompetente myndighed |
| --- | --- |

g)

den træffer passende disciplinære foranstaltninger mod certificerede virksomheder, der ikke efterlever dens påpasselighedsordning;
  disciplinære foranstaltninger omfatter indrapportering af sagen til den relevante nationale kompetente myndighed

| h) | den har ikke nogen interessekonflikt med de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

h)

den har ikke nogen interessekonflikt med de kompetente myndigheder.

3.
     
  En privat enhed, der ansøger om den i stk. 1 omhandlede anerkendelse, skal opfylde følgende krav:

| a) | den har status som juridisk person |
| --- | --- |

a)

den har status som juridisk person

| b) | den er en privatretlig juridisk person |
| --- | --- |

b)

den er en privatretlig juridisk person

| c) | den er i besiddelse af relevant ekspertise |
| --- | --- |

c)

den er i besiddelse af relevant ekspertise

| d) | den er juridisk uafhængig af de virksomheder, den certificerer |
| --- | --- |

d)

den er juridisk uafhængig af de virksomheder, den certificerer

| e) | de virksomheder, den certificerer, er af enhedens vedtægter forpligtet til at anvende dens påpasselighedsordning |
| --- | --- |

e)

de virksomheder, den certificerer, er af enhedens vedtægter forpligtet til at anvende dens påpasselighedsordning

| f) | den har etableret en overvågningsmekanisme, der sikrer, at de virksomheder, som den har certificeret som brugere af sin påpasselighedsordning, anvender denne påpasselighedsordning |
| --- | --- |

f)

den har etableret en overvågningsmekanisme, der sikrer, at de virksomheder, som den har certificeret som brugere af sin påpasselighedsordning, anvender denne påpasselighedsordning

| g) | den træffer passende disciplinære foranstaltninger mod certificerede virksomheder, der ikke efterlever dets påpasselighedsordning; disciplinære foranstaltninger omfatter indrapportering af sagen til den relevante nationale kompetente myndighed. |
| --- | --- |

g)

den træffer passende disciplinære foranstaltninger mod certificerede virksomheder, der ikke efterlever dets påpasselighedsordning; disciplinære foranstaltninger omfatter indrapportering af sagen til den relevante nationale kompetente myndighed.

4.   Overvågningsorganet indgiver følgende oplysninger til
  Kommissionen
  sammen med sin ansøgning om anerkendelse:

| a) | dets vedtægter |
| --- | --- |

a)

dets vedtægter

| b) | navnene på de personer, der har beføjelse til at handle på dets vegne |
| --- | --- |

b)

navnene på de personer, der har beføjelse til at handle på dets vegne

| c) | dokumentation for, at det er i besiddelse af relevant ekspertise |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at det er i besiddelse af relevant ekspertise

| d) | en detaljeret beskrivelse af dets påpasselighedsordning. |
| --- | --- |

d)

en detaljeret beskrivelse af dets påpasselighedsordning.

5.   
  I overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3, træffer Kommissionen
  afgørelse om indrømmelse af anerkendelse af et overvågningsorgan inden for tre måneder efter overvågningsorganets indgivelse af en ansøgning
  eller en medlemsstats kompetente myndigheds anbefaling af, at den pågældende organisation anerkendes
  .

Beslutningen om at indrømme anerkendelse til et overvågningsorgan skal Kommissionen sammen med en kopi af ansøgningen viderebringe til den kompetente myndighed i den medlemsstat, der har retlig kompetence over organet, senest 15 dage efter at beslutningen er truffet.

Medlemsstatens kompetente myndigheder
  fører regelmæssigt
  eller ved begrundet mistanke fra tredjemands side
  tilsyn
  , herunder audits på stedet,
  for at sikre sig, at overvågningsorganerne opfylder de i stk. 1 fastlagte krav
  . Tilsynsrapporterne gøres offentligt tilgængelige
  .

Hvis de kompetente myndigheder efter disse tilsyn fastslår, at overvågningsorganerne ikke opfylder de i stk. 1 og 2 eller stk. 1 og 3 fastlagte krav, skal de omgående informere Kommissionen herom og sende den al relevant dokumentationsmateriale.

6.   
  Kommissionen
  tilbagekalder
  i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 12, stk. 3,
  anerkendelsen af et overvågningsorgan, hvis det er godtgjort, at de i
  stk. 1 og 2 eller stk. 1 og 3
  fastlagte krav ikke længere er opfyldt.

7.   De kompetente myndigheder underretter inden for to måneder Kommissionen om afgørelser om
  at anbefale
  indrømmelse, afvisning eller tilbagekaldelse af en anerkendelse af et overvågningsorgan.

8.   Kommissionen vedtager foranstaltninger med henblik på gennemførelsen af denne artikel.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 12, stk. 2.

Artikel 7

Liste over overvågningsorganer

Kommissionen offentliggør listen over
  anerkendte
  overvågningsorganer ▐ i Den Europæiske Unions Tidende (serie C) og offentliggør den på sit websted. Listen ajourføres regelmæssigt.

Artikel 8

Overvågnings- og kontrolforanstaltninger

1.   De kompetente myndigheder
  kontrollerer
  , om virksomhederne overholder kravene i
  artikel 3, stk. 1, 2 og 3
  , og artikel 4, stk. 1.

2.
     
  Kontrollerne gennemføres i henhold til en årsplan og/eller ved begrundet mistanke fra tredjemands side eller i et hvilket som helst tilfælde, hvor medlemsstatens kompetente myndighed er i besiddelse af oplysninger, der sætter spørgsmålstegn ved, om virksomheden overholder denne forordnings krav til påpasselighedsordninger.

3.
     
  Kontrollerne kan bl.a. bestå i:

| a) | undersøgelse af de tekniske og ledelsesmæssige systemer og de procedurer for påpasselighed og risikovurdering, som virksomhederne anvender |
| --- | --- |

a)

undersøgelse af de tekniske og ledelsesmæssige systemer og de procedurer for påpasselighed og risikovurdering, som virksomhederne anvender

| b) | undersøgelse af dokumentation og optegnelser, der viser, at systemer og procedurer fungerer ordentligt |
| --- | --- |

b)

undersøgelse af dokumentation og optegnelser, der viser, at systemer og procedurer fungerer ordentligt

| c) | stikprøvevist tilsyn, herunder revisioner på stedet. |
| --- | --- |

c)

stikprøvevist tilsyn, herunder revisioner på stedet.

4.
     
  De kompetente myndigheder udstyres med et pålideligt sporingssystem til sporing af træprodukter, der handles internationalt, og med offentlige overvågningssystemer, der skal anvendes til at vurdere virksomhedernes opfyldelse af deres forpligtelser og til at hjælpe virksomhederne med at identificere leverandører af træ og træprodukter, der frembyder en høj risiko.

5.   Virksomheder tilbyder al den bistand
  , der er nødvendig for at lette udførelsen af de i stk. 1 omhandlede
  kontroller, navnlig for så vidt angår adgang til lokaler og fremlæggelse af dokumentation eller optegnelser.

6.   
  Såfremt virksomheden
  efter de i stk. 1 omhandlede
  kontroller formodes ikke at have opfyldt kravene i artikel 3,
  kan de kompetente myndigheder
  i henhold til deres nationale ret indlede en tilbundsgående undersøgelse af den manglende opfyldelse og i overensstemmelse med national ret og afhængigt af, hvor grov den manglende opfyldelse er,
  træffe
  øjeblikkelige
  korrigerende foranstaltninger.
  Sådanne foranstaltninger kan bl.a. omfatte:

| a) | øjeblikkelig indstilling af erhvervsaktiviteterne, og |
| --- | --- |

a)

øjeblikkelig indstilling af erhvervsaktiviteterne, og

| b) | beslaglæggelse af træ og træprodukter |
| --- | --- |

b)

beslaglæggelse af træ og træprodukter

7.
     
  Eventuelle øjeblikkelige foranstaltninger truffet af de kompetente myndigheder skal være af en sådan art, at de hindrer en fortsættelse af den pågældende manglende opfyldelse, og at de gør det muligt for de kompetente myndigheder at færdiggøre deres undersøgelse.

8.
     
  Såfremt medlemsstatens kompetente myndighed fastslår, at de tekniske og ledelsesmæssige systemer og procedurerne for påpasselighed og risikovurdering ikke er tilstrækkelige, stiller de krav til virksomheden om at træffe korrigerende foranstaltninger.

Artikel 9

Kontrolregister

1.   De kompetente myndigheder fører et register over de i artikel 8, stk. 1, omhandlede
  kontroller
  med angivelse af bl.a. arten og resultaterne og eventuelle krav om korrigerende foranstaltninger.
  Kontrolregistrene
  opbevares i mindst ti år.

2.   ▐ Registrene
  stilles
  til rådighed for offentligheden
  på internettet
  i overensstemmelse med direktiv 2003/4/EF.

Artikel 10

Samarbejde

1.   De kompetente myndigheder samarbejder indbyrdes og med tredjelandes administrative myndigheder og med Kommissionen for at sikre overensstemmelse med denne forordning.

2.   De kompetente myndigheder udveksler oplysninger om resultaterne af de i artikel 8, stk. 1, omhandlede
  kontroller
  med de kompetente myndigheder i andre medlemsstater og med Kommissionen.

Artikel 11

Kompetente myndigheder

1.   Hver medlemsstat udpeger én eller flere kompetente myndigheder, som har ansvaret for anvendelsen af denne forordning.
  Disse myndigheder sikres tilstrækkelige beføjelser til at håndhæve denne forordning gennem overvågning af dens anvendelse, undersøgelse af påstande om overtrædelser i samarbejde med toldmyndighederne og rettidig indberetning af sager om overtrædelse til anklagemyndigheden.

Medlemsstaterne meddeler senest 31. december ... Kommissionen de kompetente myndigheders navn og adresse. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen eventuelle ændringer af navne og adresser på de kompetente myndigheder.

2.   Kommissionen offentliggør listen over de kompetente myndigheder
  på internettet. Listen opdateres løbende.

Artikel 12

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for Handel med Træ ║.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 13

Udarbejdelse af krav om bæredygtighed

Senest den ... (11) forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et lovforslag om en fællesskabsstandard for alt træ og alle træprodukter, der stammer fra naturlige skove, med det formål at opnå de højeste krav om bæredygtighed.

Artikel 14

Rådgivende gruppe

1.
     
  Der etableres en rådgivende gruppe bestående af repræsentanter for interesserede parter, herunder bl.a. repræsentanter for den skovbaserede industri, skovejere, ikke-statslige organisationer og forbrugergrupper, og med en repræsentant for Kommissionen som formand.

2.
     
  Repræsentanter fra medlemsstaterne kan deltage i møderne enten på eget initiativ, eller når de inviteres af den rådgivende gruppe.

3.
     
  Den rådgivende gruppe fastsætter selv sin forretningsorden, som offentliggøres på Kommissionens hjemmeside.

4.
     
  Kommissionen yder den rådgivende gruppe den nødvendige tekniske og logistiske bistand og varetager sekretariatsfunktionen i forbindelse med møderne.

5.
     
  Den rådgivende gruppe gennemgår og afgiver udtalelser om anliggender vedrørende anvendelse af denne forordning rejst af formanden enten på eget initiativ eller på anmodning af medlemmerne af den rådgivende gruppe eller udvalget.

6.
     
  Kommissionen indgiver den rådgivende gruppes udtalelser til udvalget.

Artikel 15

Ændringer

Kommissionen kan
  foretage tilføjelser til
  listen over træ og træprodukter, som er anført i bilaget, under hensyntagen til tekniske egenskaber, endelig anvendelse og produktionsprocesser.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 12, stk. 2.

Artikel 16

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelsen heraf. Sanktionerne
  kan være strafferetlige eller administrative,
  skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning,
  og skal, hvor det er relevant, bl.a. omfatte:

| a) | økonomiske sanktioner, der afspejler:








  — | graden af den miljømæssige skade |
| --- | --- | --- |

a)

økonomiske sanktioner, der afspejler:

—

graden af den miljømæssige skade

| — | værdien af de træprodukter, som overtrædelsen vedrører |
| --- | --- |

—

værdien af de træprodukter, som overtrædelsen vedrører

| — | skattetabene og de økonomiske skader, der forårsages af overtrædelsen |
| --- | --- |

—

skattetabene og de økonomiske skader, der forårsages af overtrædelsen

| b) | beslaglæggelse af træ og træprodukter |
| --- | --- |

b)

beslaglæggelse af træ og træprodukter

| c) | midlertidigt forbud mod at markedsføre træ og træprodukter. |
| --- | --- |

c)

midlertidigt forbud mod at markedsføre træ og træprodukter.

I tilfælde af en verserende retssag skal virksomheden suspendere sit indkøb af træ og træprodukter fra de omhandlede områder.

Økonomiske sanktioner udgør mindst fem gange den værdi, der opnås for træprodukterne ved at begå en alvorlig overtrædelse. Ved gentagne alvorlige overtrædelser inden for en femårig periode, øges de økonomiske sanktioner gradvist til mindst otte gange den værdi, der opnås for træprodukterne ved at begå en alvorlig overtrædelse.

Uden at det berører andre bestemmelser i fællesskabslovgivningen vedrørende offentlige midler, må medlemsstater ikke yde offentlig støtte inden for rammerne af nationale støtteordninger eller fra fællesskabsmidler til virksomheder, der er dømt for en alvorlig overtrædelse af denne forordning, før der er truffet korrigerende foranstaltninger, og der er pålagt sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelserne og har en afskrækkende virkning.

Medlemsstaterne giver inden 31. december ... Kommissionen meddelelse om bestemmelserne vedrørende sanktioner og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne.

Artikel 17

Rapportering

1.   Medlemsstaterne forelægger første gang senest ...
   (12)
  og herefter hvert andet år ║ Kommissionen en rapport om forordningens anvendelse i de to foregående kalenderår.

2.   På grundlag af disse rapporter udarbejder Kommissionen en rapport, der forelægges Rådet og Europa-Parlamentet hvert andet år.

3.
     
  I forbindelse med udarbejdelse af den i stk. 2 omhandlede rapport tager Kommissionen hensyn til de fremskridt, der er gjort med hensyn til indgåelse af de FLEGT VPA, der er vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 2173/2005, samt deres gennemførelse. Kommissionen overvejer, om der er behov for revisioner af denne forordning i lyset af erfaringen med gennemførelse af FLEGT VPA og med deres effektivitet med hensyn til at afhjælpe problemet med ulovligt træ.

Artikel 18

Ændring af direktiv 2008/99/EF

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet

   (13)

  ændres hermed med virkning fra ...

   (14)

  som følger:

| 1) | I artikel 3 indsættes følgende litra:










  »ia | tilrådighedstillelse på markedet af ulovligt fældet træ eller træprodukter heraf.« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 3 indsættes følgende litra:

»ia

tilrådighedstillelse på markedet af ulovligt fældet træ eller træprodukter heraf.«

| 2) | I bilag A indsættes følgende led:










  – | »Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 af ... [om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning]«. |
| --- | --- | --- |

2)

I bilag A indsættes følgende led:

–

Artikel 19

Revision

Senest ...

   (15)

  og derefter hvert femte år, gennemfører Kommissionen en revision af denne forordnings gennemførelse med hensyn til dens formål og sigte og rapporterer sine konklusioner og, med udgangspunkt i disse, sine forslag til ændringer til Europa-Parlamentet.

I revisionen skal der lægges særlig vægt på følgende:

| — | en detaljeret og gennemgående analyse af forskning og udvikling på området for bæredygtigt skovbrug |
| --- | --- |

—

en detaljeret og gennemgående analyse af forskning og udvikling på området for bæredygtigt skovbrug

| — | denne forordnings indvirkning på det indre marked, særligt med hensyn til konkurrencesituationen og nye aktørers mulighed for at etablere sig på markedet |
| --- | --- |

—

denne forordnings indvirkning på det indre marked, særligt med hensyn til konkurrencesituationen og nye aktørers mulighed for at etablere sig på markedet

| — | SMV'ers situation på markedet, og hvordan denne forordning har påvirket deres virksomhed. |
| --- | --- |

—

SMV'ers situation på markedet, og hvordan denne forordning har påvirket deres virksomhed.

Artikel 20

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra ...
   (16).

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ║

1

(2)  EUT C ║

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 22.4.2009.

3

Europa-Parlamentets holdning af 22.4.2009.

(4)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  KOM(2003)0251 af 21.5.2003.

5

(6)  EUT L 347 af 30.12.2005, s. 1.

6

(7)  EFT L 61 af 3.3.1997, s. 1.

7

(8)  EUT L 41 af 14.2.2003, s. 26.

8

(9)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  Indsæt venligst dato to år efter denne forordnings ikrafttræden.

10

(11)  Indsæt venligst datoen et år efter denne forordnings ikrafttræden.

11

(12)  Indsæt venligst dato 30. april det tredje år efter denne forordnings ikrafttræden.

12

Indsæt venligst dato 30. april det tredje år efter denne forordnings ikrafttræden.

(13)  

  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28.

13

EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28.

(14)  
  Indsæt venligst dato et år efter denne forordnings ikrafttræden.

14

Indsæt venligst dato et år efter denne forordnings ikrafttræden.

(15)  
  Indsæt venligst dato tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

15

Indsæt venligst dato tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(16)  
  Indsæt venligst dato et år
  efter denne forordnings ikrafttræden.

16

Indsæt venligst dato et år

Onsdag, den 22. april 2009BILAG

Træ og træprodukter tariferet i den kombinerede nomenklatur, og som er anført i bilag I til║ Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (1), og som er omfattet af denne forordning

| 1. | Træprodukter anført i bilag II og III til║ forordning (EF) nr. 2173/2005, for hvilke FLEGT-licensordningen finder anvendelse. |
| --- | --- |

1.

Træprodukter anført i bilag II og III til║ forordning (EF) nr. 2173/2005, for hvilke FLEGT-licensordningen finder anvendelse.

| 2. | Papirmasse og papir som omhandlet i
  kapitel 47, 48 og 49
  i den kombinerede nomenklatur (KN) med undtagelse af bambusbaserede produkter og genbrugspapir og – pap (affald). |
| --- | --- |

2.

Papirmasse og papir som omhandlet i
  kapitel 47, 48 og 49
  i den kombinerede nomenklatur (KN) med undtagelse af bambusbaserede produkter og genbrugspapir og – pap (affald).

| 3. | Træmøbler med KN-kode 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 og 9403 90 30. |
| --- | --- |

3.

Træmøbler med KN-kode 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 og 9403 90 30.

| 4. | Præfabrikerede bygninger med KN-kode 9406 00 20. |
| --- | --- |

4.

Præfabrikerede bygninger med KN-kode 9406 00 20.

| 5. | Brænde; træ i form af flis eller spåner; savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former; træ i form af flis eller spåner; savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former med KN-kode 4401. |
| --- | --- |

5.

Brænde; træ i form af flis eller spåner; savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former; træ i form af flis eller spåner; savsmuld og træaffald, også agglomereret til briketter eller lignende former med KN-kode 4401.

| 6. | Snedker- og tømrerarbejder af træ til bygningsbrug, herunder lamelplader (celleplader) af træ, træ (herunder ikke-sammensatte parketstaver), profileret (pløjet, notet, falset, rejfet, kelet eller lignende) i hele længden på én eller flere kanter, ender eller overflader, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende med KN-kode 4418. |
| --- | --- |

6.

Snedker- og tømrerarbejder af træ til bygningsbrug, herunder lamelplader (celleplader) af træ, træ (herunder ikke-sammensatte parketstaver), profileret (pløjet, notet, falset, rejfet, kelet eller lignende) i hele længden på én eller flere kanter, ender eller overflader, også høvlet, slebet eller samlet ende-til-ende med KN-kode 4418.

| 7. | Spånplader, OSB-plader og lignende plader (f.eks. waferboard) af træ eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler med KN-kode 4410. |
| --- | --- |

7.

Spånplader, OSB-plader og lignende plader (f.eks. waferboard) af træ eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler med KN-kode 4410.

| 8. | Træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler med KN-kode 4411. |
| --- | --- |

8.

Træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler med KN-kode 4411.

| 9. | Træ med forøget densitet, i blokke, plader, lameller eller profiler med KN-kode 4413 00 00. |
| --- | --- |

9.

Træ med forøget densitet, i blokke, plader, lameller eller profiler med KN-kode 4413 00 00.

| 10. | Trærammer til malerier, fotografier, spejle eller lignende genstande, samt andre varer, af træ med KN-kode 4414 00. |
| --- | --- |

10.

Trærammer til malerier, fotografier, spejle eller lignende genstande, samt andre varer, af træ med KN-kode 4414 00.

| 11. | Pakkasser, tremmekasser, tromler og lignende pakningsgenstande af træ; kabeltromler af træ; lastpaller og lign., af træ; pallerammer af træ; kister med KN-kode 4415. |
| --- | --- |

11.

Pakkasser, tremmekasser, tromler og lignende pakningsgenstande af træ; kabeltromler af træ; lastpaller og lign., af træ; pallerammer af træ; kister med KN-kode 4415.

| 12. | Fade, tønder, kar, baljer, bøtter og andre bødkerarbejder samt dele dertil, af træ, herunder tøndestaver med KN-kode 4416 00 00. |
| --- | --- |

12.

Fade, tønder, kar, baljer, bøtter og andre bødkerarbejder samt dele dertil, af træ, herunder tøndestaver med KN-kode 4416 00 00.

| 13. | Andre træprodukter, som er omfattet af KN kategorierne 94 og 95, herunder trælegetøj og sportstilbehør. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/162

---

Onsdag, den 22. april 2009Minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter *

P6_TA(2009)0226

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om forpligtelse for medlemsstaterne til at opretholde minimumslagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter (KOM(2008)0775 - C6-0511/2008 - 2008/0220(CNS))

2010/C 184 E/40

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0775),

der henviser til EF-traktatens artikel 100, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0511/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0214/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAGИЗМЕНЕНИЕ | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til direktiv


  Betragtning 1 |
| (1) | Betydningen af Fællesskabets forsyning med mineralolie og mineralolieprodukter er fortsat meget stor, især for transportsektoren
  og
  den kemiske industri. |

KOMMISSIONENS FORSLAGИЗМЕНЕНИЕ

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

(1)

Betydningen af Fællesskabets forsyning med mineralolie og mineralolieprodukter er fortsat meget stor, især for transportsektoren
  og
  den kemiske industri.

| (1) | Betydningen af Fællesskabets forsyning med mineralolie og mineralolieprodukter er fortsat meget stor, især for transportsektoren
  ,
  den kemiske industri
  og energiindustrien
  .
  Afbrydelser af forsyningen af mineralolie og mineralolieprodukter eller utilstrækkelige lagre vil kunne medføre store økonomiske tab for virksomhederne og lamme andre sektorer i økonomien og EU-borgernes dagligliv. |
| --- | --- |

(1)

Betydningen af Fællesskabets forsyning med mineralolie og mineralolieprodukter er fortsat meget stor, især for transportsektoren
  ,
  den kemiske industri
  og energiindustrien
  .
  Afbrydelser af forsyningen af mineralolie og mineralolieprodukter eller utilstrækkelige lagre vil kunne medføre store økonomiske tab for virksomhederne og lamme andre sektorer i økonomien og EU-borgernes dagligliv.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 1 a (ny)

| (1a) | Mineralolie er og vil i de kommende årtier fortsat være en af de vigtigste primære energikilder. Samtidig vil det i stigende grad være en udfordring for medlemsstaterne at sikre en konstant forsyning med mineralolie til en rimelig pris. |
| --- | --- |

(1a)

Mineralolie er og vil i de kommende årtier fortsat være en af de vigtigste primære energikilder. Samtidig vil det i stigende grad være en udfordring for medlemsstaterne at sikre en konstant forsyning med mineralolie til en rimelig pris.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| (2) | Den voksende produktionskoncentration, de faldende oliereserver og
  stigningen
  i verdens forbrug af mineralolieprodukter bidrager til at øge risikoen for forsyningsvanskeligheder. |
| --- | --- |

(2)

Den voksende produktionskoncentration, de faldende oliereserver og
  stigningen
  i verdens forbrug af mineralolieprodukter bidrager til at øge risikoen for forsyningsvanskeligheder.

| (2) | Den voksende produktionskoncentration, de faldende oliereserver og
  den stadige stigning
  i verdens forbrug af mineralolieprodukter bidrager
  i høj grad
  til atøge risikoen for forsyningsvanskeligheder. |
| --- | --- |

(2)

Den voksende produktionskoncentration, de faldende oliereserver og
  den stadige stigning
  i verdens forbrug af mineralolieprodukter bidrager
  i høj grad
  til atøge risikoen for forsyningsvanskeligheder.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

| (2a) | Sideløbende med foranstaltninger til etablering af et gunstigt investeringsklima med henblik på prospektering efter og udnyttelse af oliereserver inden for og uden for Den Europæiske Union, som er altafgørende for at sikre olieforsyningerne på lang sigt, er opbygningen af oliereserver et gennemprøvet middel til kompensation for forsyningsafbrydelser på kort sigt. |
| --- | --- |

(2a)

Sideløbende med foranstaltninger til etablering af et gunstigt investeringsklima med henblik på prospektering efter og udnyttelse af oliereserver inden for og uden for Den Europæiske Union, som er altafgørende for at sikre olieforsyningerne på lang sigt, er opbygningen af oliereserver et gennemprøvet middel til kompensation for forsyningsafbrydelser på kort sigt.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 2 b (ny)

| (2b) | Medlemsstaterne er ekstremt afhængige af olieimport for at kunne opfylde deres energibehov. |
| --- | --- |

(2b)

Medlemsstaterne er ekstremt afhængige af olieimport for at kunne opfylde deres energibehov.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 4 a (ny)

| (4a) | EU er en global aktør og dens politik til styrkelse af energiforsyningssikkerheden bør derfor indgå i de politiske målsætninger i EU's forbindelser med kandidat- og nabolandene. |
| --- | --- |

(4a)

EU er en global aktør og dens politik til styrkelse af energiforsyningssikkerheden bør derfor indgå i de politiske målsætninger i EU's forbindelser med kandidat- og nabolandene.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 4 b (ny)

| (4b) | Kommissionen bør sikre, at de otte medlemsstater, der ikke er medlemmer af Det Internationale Energiagentur (IEA)

   (1)

  , deltager på lige fod i de beslutninger, der vedtages, og de foranstaltninger der træffes af EU i samråd med IEA. |
| --- | --- |

(4b)

Kommissionen bør sikre, at de otte medlemsstater, der ikke er medlemmer af Det Internationale Energiagentur (IEA)

   (1)

  , deltager på lige fod i de beslutninger, der vedtages, og de foranstaltninger der træffes af EU i samråd med IEA.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | Kommissionen bør i behørigt omfang repræsentere og varetage interesserne for de otte EU-medlemsstater, der ikke er medlem af IEA. |
| --- | --- |

(5a)

Kommissionen bør i behørigt omfang repræsentere og varetage interesserne for de otte EU-medlemsstater, der ikke er medlem af IEA.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 7

| (7) | Det hedder i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 8.-9. marts 2007, at det i stigende grad er nødvendigt og presserende, at EU indfører en integreret energipolitik, der kombinerer en indsats på europæisk plan og medlemsstatsplan. Det er derfor væsentligt at
  tilnærme
  de forskellige medlemsstaters oplagringsmekanismer
  til hinanden
  . |
| --- | --- |

(7)

Det hedder i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 8.-9. marts 2007, at det i stigende grad er nødvendigt og presserende, at EU indfører en integreret energipolitik, der kombinerer en indsats på europæisk plan og medlemsstatsplan. Det er derfor væsentligt at
  tilnærme
  de forskellige medlemsstaters oplagringsmekanismer
  til hinanden
  .

| (7) | Det hedder i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 8.-9. marts 2007, at det i stigende grad er nødvendigt og presserende, at EU indfører en integreret energipolitik, der kombinerer en indsats på europæisk plan og medlemsstatsplan. Det er derfor væsentligt at
  sikre kompatibilitet mellem
  de forskellige medlemsstaters oplagringsmekanismer. |
| --- | --- |

(7)

Det hedder i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 8.-9. marts 2007, at det i stigende grad er nødvendigt og presserende, at EU indfører en integreret energipolitik, der kombinerer en indsats på europæisk plan og medlemsstatsplan. Det er derfor væsentligt at
  sikre kompatibilitet mellem
  de forskellige medlemsstaters oplagringsmekanismer.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 7 a (ny)

| (7a) | I formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 15. og 16. oktober 2008 understreges Unionens ønske om at fastlægge mekanismer for solidaritet blandt medlemsstaterne i tilfælde af afbrydelser i energiforsyningen, og det foreslås at fastlægge alle nødvendige instrumenter med henblik herpå. Et effektivt system til opretholdelse af lagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter, som koordineres på fællesskabsplan, er også en vigtig del af gennemførelsen af princippet om energisolidaritet i praksis. |
| --- | --- |

(7a)

I formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 15. og 16. oktober 2008 understreges Unionens ønske om at fastlægge mekanismer for solidaritet blandt medlemsstaterne i tilfælde af afbrydelser i energiforsyningen, og det foreslås at fastlægge alle nødvendige instrumenter med henblik herpå. Et effektivt system til opretholdelse af lagre af mineralolie og/eller mineralolieprodukter, som koordineres på fællesskabsplan, er også en vigtig del af gennemførelsen af princippet om energisolidaritet i praksis.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 8

| (8) | Olielagrenes tilgængelighed og beskyttelsen af energileverancer er væsentlige betingelser for medlemsstaternes og EU's offentlige sikkerhed.
  Med
  centrale oplagringsorganer eller -tjenester i EU
  bliver det muligt at nærme sig
  disse mål
  . For at give de forskellige berørte medlemsstater mulighed for at
  udnytte deres nationale ret til at definere vedtægterne for deres centrale oplagringsenhed og samtidig lempe den finansielle byrde, som disse oplagringsaktiviteter medfører for de endelige forbrugere,
  er det tilstrækkeligt at forbyde det lukrative formål
  , eftersom olielagrene kan opbevares et hvilket som helst sted i Fællesskabet og kan ejes af et hvilket som helst centralt organ eller tjeneste. |
| --- | --- |

(8)

Olielagrenes tilgængelighed og beskyttelsen af energileverancer er væsentlige betingelser for medlemsstaternes og EU's offentlige sikkerhed.
  Med
  centrale oplagringsorganer eller -tjenester i EU
  bliver det muligt at nærme sig
  disse mål
  . For at give de forskellige berørte medlemsstater mulighed for at
  udnytte deres nationale ret til at definere vedtægterne for deres centrale oplagringsenhed og samtidig lempe den finansielle byrde, som disse oplagringsaktiviteter medfører for de endelige forbrugere,
  er det tilstrækkeligt at forbyde det lukrative formål
  , eftersom olielagrene kan opbevares et hvilket som helst sted i Fællesskabet og kan ejes af et hvilket som helst centralt organ eller tjeneste.

| (8) | Olielagrenes tilgængelighed og beskyttelsen af energileverancer er væsentlige betingelser for medlemsstaternes og EU's offentlige sikkerhed.
  De
  centrale oplagringsorganer eller -tjenester i EU
  kunne bidrage til at nå
  disse mål
  på en omkostningseffektiv måde
  .
  Medlemsstaterne bør kunne
  udnytte deres nationale ret til at definere vedtægterne for deres centrale oplagringsenhed
  og de betingelser, på grundlag af hvilke de delegerer deres oplagring til andre medlemsstater eller andre oplagringsenheder,
  og samtidig lempe den finansielle byrde, som disse oplagringsaktiviteter medfører for de endelige forbrugere, eftersom olielagrene kan opbevares et hvilket som helst sted i Fællesskabet og kan ejes af et hvilket som helst centralt organ eller tjeneste. |
| --- | --- |

(8)

Olielagrenes tilgængelighed og beskyttelsen af energileverancer er væsentlige betingelser for medlemsstaternes og EU's offentlige sikkerhed.
  De
  centrale oplagringsorganer eller -tjenester i EU
  kunne bidrage til at nå
  disse mål
  på en omkostningseffektiv måde
  .
  Medlemsstaterne bør kunne
  udnytte deres nationale ret til at definere vedtægterne for deres centrale oplagringsenhed
  og de betingelser, på grundlag af hvilke de delegerer deres oplagring til andre medlemsstater eller andre oplagringsenheder,
  og samtidig lempe den finansielle byrde, som disse oplagringsaktiviteter medfører for de endelige forbrugere, eftersom olielagrene kan opbevares et hvilket som helst sted i Fællesskabet og kan ejes af et hvilket som helst centralt organ eller tjeneste.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 8 a (ny)

| (8a) | For at lette de endelige brugere for den finansielle byrde bør medlemsstaterne etablere et tættere samarbejde mellem de centrale oplagringsenheder og oprette regionale oplagringsenheder. |
| --- | --- |

(8a)

For at lette de endelige brugere for den finansielle byrde bør medlemsstaterne etablere et tættere samarbejde mellem de centrale oplagringsenheder og oprette regionale oplagringsenheder.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| (9) | På baggrund af EF-lovgivningens mål med mineralolielagrene, nogle medlemsstaters eventuelle sikkerhedsmæssige bekymringer og ønsket om at øge disciplin og gennemsigtighed i solidaritetsmekanismerne mellem medlemsstaterne er det nødvendigt at begrænse aktionsområdet for de centrale enheder, der handler uden mellemled, til det nationale område. |
| --- | --- |

(9)

På baggrund af EF-lovgivningens mål med mineralolielagrene, nogle medlemsstaters eventuelle sikkerhedsmæssige bekymringer og ønsket om at øge disciplin og gennemsigtighed i solidaritetsmekanismerne mellem medlemsstaterne er det nødvendigt at begrænse aktionsområdet for de centrale enheder, der handler uden mellemled, til det nationale område.

udgår

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 12

| (12) | På grund af de behov, der opstår ved iværksættelsen af nødforanstaltninger,
  tilnærmelsen af
  de nationale oplagringsmekanismer og nødvendigheden af at sikre en større synlighed af lagrenes størrelse, navnlig i tilfælde af krise, er det nødvendigt, at medlemsstaterne
  og EU
  har midler til at sikre en øget kontrol med disse lagre. |
| --- | --- |

(12)

På grund af de behov, der opstår ved iværksættelsen af nødforanstaltninger,
  tilnærmelsen af
  de nationale oplagringsmekanismer og nødvendigheden af at sikre en større synlighed af lagrenes størrelse, navnlig i tilfælde af krise, er det nødvendigt, at medlemsstaterne
  og EU
  har midler til at sikre en øget kontrol med disse lagre.

| (12) | På grund af de behov, der opstår ved iværksættelsen af nødforanstaltninger,
  hvorved der sikres kompatibilitet mellem
  de nationale oplagringsmekanismer og nødvendigheden af at sikre en større synlighed af lagrenes størrelse, navnlig i tilfælde af krise, er det nødvendigt, at medlemsstaterne har midler til at sikre en øget kontrol med disse lagre. |
| --- | --- |

(12)

På grund af de behov, der opstår ved iværksættelsen af nødforanstaltninger,
  hvorved der sikres kompatibilitet mellem
  de nationale oplagringsmekanismer og nødvendigheden af at sikre en større synlighed af lagrenes størrelse, navnlig i tilfælde af krise, er det nødvendigt, at medlemsstaterne har midler til at sikre en øget kontrol med disse lagre.

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 12 a (ny)

| (12a) | Der bør gives medlemsstaterne tilstrækkelig fleksibilitet til at vælge de oplagringsordninger, som passer bedst til deres geografiske og organisatoriske særpræg samtidig med, at alle nødvendige mekanismer aktiveres, således at der på et hvilket som helst tidspunkt kan stilles nøjagtige og pålidelige oplysninger til rådighed for Kommissionen om lagrenes størrelse. |
| --- | --- |

(12a)

Der bør gives medlemsstaterne tilstrækkelig fleksibilitet til at vælge de oplagringsordninger, som passer bedst til deres geografiske og organisatoriske særpræg samtidig med, at alle nødvendige mekanismer aktiveres, således at der på et hvilket som helst tidspunkt kan stilles nøjagtige og pålidelige oplysninger til rådighed for Kommissionen om lagrenes størrelse.

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 12 b (ny)

| (12b) | Medlemsstaternes rolle i forbindelse med opretholdelse og forvaltning af obligatoriske olielagre med henblik på nødsituationer bør styrkes. |
| --- | --- |

(12b)

Medlemsstaternes rolle i forbindelse med opretholdelse og forvaltning af obligatoriske olielagre med henblik på nødsituationer bør styrkes.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 14

| (14) | For at styrke forsyningssikkerheden i Fællesskabet bør de lagre,
  medlemsstaterne eller de centrale enheder erhverver ejendomsretten til, de såkaldte “specifikke lagre”, der oprettes på beslutning af medlemsstaterne, svare til de faktiske behov i tilfælde af krise.
  Det er desuden nødvendigt, at de har deres egen retlige status, så det sikres, at de er absolut tilgængelige i tilfælde af krise. Med henblik herpå bør de berørte medlemsstater sørge for at træffe de nødvendige foranstaltninger for ubetinget at beskytte de pågældende lagre mod enhver tvangsfuldbyrdelse. |
| --- | --- |

(14)

For at styrke forsyningssikkerheden i Fællesskabet bør de lagre,
  medlemsstaterne eller de centrale enheder erhverver ejendomsretten til, de såkaldte “specifikke lagre”, der oprettes på beslutning af medlemsstaterne, svare til de faktiske behov i tilfælde af krise.
  Det er desuden nødvendigt, at de har deres egen retlige status, så det sikres, at de er absolut tilgængelige i tilfælde af krise. Med henblik herpå bør de berørte medlemsstater sørge for at træffe de nødvendige foranstaltninger for ubetinget at beskytte de pågældende lagre mod enhver tvangsfuldbyrdelse.

| (14) | For at styrke forsyningssikkerheden i Fællesskabet bør de
  tilgængelige
  lagre
  i overensstemmelse med dette direktiv være tilstrækkelige til at dække efterspørgslen i det mindste i den fastlagte periode.
  Det er desuden nødvendigt, at de har deres egen retlige status, så det sikres, at de er absolut tilgængelige i tilfælde af kriser. Med henblik herpå bør de berørte medlemsstater sørge for at træffe de nødvendige foranstaltninger for ubetinget at beskytte de pågældende lagre mod enhver tvangsfuldbyrdelse. |
| --- | --- |

(14)

For at styrke forsyningssikkerheden i Fællesskabet bør de
  tilgængelige
  lagre
  i overensstemmelse med dette direktiv være tilstrækkelige til at dække efterspørgslen i det mindste i den fastlagte periode.
  Det er desuden nødvendigt, at de har deres egen retlige status, så det sikres, at de er absolut tilgængelige i tilfælde af kriser. Med henblik herpå bør de berørte medlemsstater sørge for at træffe de nødvendige foranstaltninger for ubetinget at beskytte de pågældende lagre mod enhver tvangsfuldbyrdelse.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 15

| (15) | De beholdninger, disse centrale enheder eller medlemsstaterne bør være ejere af, fastsættes på nuværende tidspunkt til et niveau, som hver af de berørte medlemsstater beslutter uafhængigt og frivilligt. |
| --- | --- |

(15)

De beholdninger, disse centrale enheder eller medlemsstaterne bør være ejere af, fastsættes på nuværende tidspunkt til et niveau, som hver af de berørte medlemsstater beslutter uafhængigt og frivilligt.

| (15) | De beholdninger, disse centrale enheder eller medlemsstaterne bør være ejere af, fastsættes på nuværende tidspunkt til et niveau, som hver af de berørte medlemsstater
  på forhånd
  beslutter uafhængigt og frivilligt. |
| --- | --- |

(15)

De beholdninger, disse centrale enheder eller medlemsstaterne bør være ejere af, fastsættes på nuværende tidspunkt til et niveau, som hver af de berørte medlemsstater
  på forhånd
  beslutter uafhængigt og frivilligt.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 18

| (18) | Der ser ud til at være forskel på, hvor tit der skal foretages lageropgørelse, og på fristen for at stille dem til rådighed i henhold til direktiv 2006/67/EF sammenlignet med forskellige olielagerordninger i andre dele af verden. I en beslutning om de makroøkonomiske virkninger af de stigende energipriser gav Europa-Parlamentet udtryk for sin støtte til indførelse af en større informationsfrekvens. |
| --- | --- |

(18)

Der ser ud til at være forskel på, hvor tit der skal foretages lageropgørelse, og på fristen for at stille dem til rådighed i henhold til direktiv 2006/67/EF sammenlignet med forskellige olielagerordninger i andre dele af verden. I en beslutning om de makroøkonomiske virkninger af de stigende energipriser gav Europa-Parlamentet udtryk for sin støtte til indførelse af en større informationsfrekvens.

| (18) | Der ser ud til at være forskel på, hvor tit der skal foretages lageropgørelse, og på fristen for at stille dem til rådighed i henhold til direktiv 2006/67/EF sammenlignet med forskellige olielagerordninger i andre dele af verden. I en beslutning om de makroøkonomiske virkninger af de stigende energipriser gav Europa-Parlamentet udtryk for sin støtte til indførelse af en større informationsfrekvens.
  Det er samtidigt nødvendigt at sikre, at oplysningerne er nøjagtige og ikke kræver ugentlige eller månedlige tilpasninger, hvilket ofte er tilfældet i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(18)

Der ser ud til at være forskel på, hvor tit der skal foretages lageropgørelse, og på fristen for at stille dem til rådighed i henhold til direktiv 2006/67/EF sammenlignet med forskellige olielagerordninger i andre dele af verden. I en beslutning om de makroøkonomiske virkninger af de stigende energipriser gav Europa-Parlamentet udtryk for sin støtte til indførelse af en større informationsfrekvens.
  Det er samtidigt nødvendigt at sikre, at oplysningerne er nøjagtige og ikke kræver ugentlige eller månedlige tilpasninger, hvilket ofte er tilfældet i Den Europæiske Union.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Betragtning 21

| (21) | For at opfylde de samme mål skal der ligeledes udarbejdes og sendes statistiske opgørelser til andre lagre end sikkerhedslagrene og de specifikke lagre, og de bør udsendes
  ugentligt. |
| --- | --- |

(21)

For at opfylde de samme mål skal der ligeledes udarbejdes og sendes statistiske opgørelser til andre lagre end sikkerhedslagrene og de specifikke lagre, og de bør udsendes
  ugentligt.

| (21) | For at opfylde de samme mål skal der ligeledes udarbejdes og sendes statistiske opgørelser til andre lagre end sikkerhedslagrene og de specifikke lagre, og de bør udsendes
  månedligt
  .
  Kommissionen bør, idet den tager hensyn til en feasibility-undersøgelse, som iværksættes, om de ugentlige indberetningers indvirkning på kommercielle olielagre, have beføjelse til at anmode medlemsstaterne om at udsende disse opgørelser ugentligt, for så vidt som der kan gives garanti for, at det kun vil være nødvendigt med mindre tilpasninger, og at dette giver tydelige fordele med hensyn til markedsgennemsigtigheden. |
| --- | --- |

(21)

For at opfylde de samme mål skal der ligeledes udarbejdes og sendes statistiske opgørelser til andre lagre end sikkerhedslagrene og de specifikke lagre, og de bør udsendes
  månedligt
  .
  Kommissionen bør, idet den tager hensyn til en feasibility-undersøgelse, som iværksættes, om de ugentlige indberetningers indvirkning på kommercielle olielagre, have beføjelse til at anmode medlemsstaterne om at udsende disse opgørelser ugentligt, for så vidt som der kan gives garanti for, at det kun vil være nødvendigt med mindre tilpasninger, og at dette giver tydelige fordele med hensyn til markedsgennemsigtigheden.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Betragtning 23

| (23) | Der kan opstå forskelle eller fejl i de opgørelser, der sendes til Kommissionen. De personer, der er ansat af eller har fuldmagt fra Kommissionens tjenestegrene, bør derfor kunne kontrollere lagrene og de dokumenter, som medlemsstaternes myndigheder gør gældende. |
| --- | --- |

(23)

Der kan opstå forskelle eller fejl i de opgørelser, der sendes til Kommissionen. De personer, der er ansat af eller har fuldmagt fra Kommissionens tjenestegrene, bør derfor kunne kontrollere lagrene og de dokumenter, som medlemsstaternes myndigheder gør gældende.

| (23) | Der kan opstå forskelle eller fejl i de opgørelser, der sendes til Kommissionen. De personer, der er ansat af eller har fuldmagt fra Kommissionens tjenestegrene, bør
  i tilfælde af begrundet mistanke sammen med medlemsstatens kontrolmyndigheder
  derfor kunne kontrollere lagrene og de dokumenter, som medlemsstaternes myndigheder gør gældende. |
| --- | --- |

(23)

Der kan opstå forskelle eller fejl i de opgørelser, der sendes til Kommissionen. De personer, der er ansat af eller har fuldmagt fra Kommissionens tjenestegrene, bør
  i tilfælde af begrundet mistanke sammen med medlemsstatens kontrolmyndigheder
  derfor kunne kontrollere lagrene og de dokumenter, som medlemsstaternes myndigheder gør gældende.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Betragtning 25

| (25) | Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med medlemsstaternes behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med Kommissionens behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger.
  I henhold til disse retsakter skal behandling af personoplysninger være begrundet i et legitimt formål, og personoplysninger, der indsamles tilfældigt, skal omgående slettes. |
| --- | --- |

(25)

Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med medlemsstaternes behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med Kommissionens behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger.
  I henhold til disse retsakter skal behandling af personoplysninger være begrundet i et legitimt formål, og personoplysninger, der indsamles tilfældigt, skal omgående slettes.

| (25) | Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med medlemsstaternes behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med Kommissionens behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger.
  Bestemmelserne i dette direktiv bør gælde uanset bestemmelserne i direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

(25)

Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med medlemsstaternes behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med Kommissionens behandling af personoplysninger er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger.
  Bestemmelserne i dette direktiv bør gælde uanset bestemmelserne i direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Betragtning 29

| (29) | Da der ikke findes et ensartet obligatorisk minimumsniveau på EU-plan for de specifikke lagre, og der med dette direktiv indføres en række nye mekanismer, bør gennemførelsen af direktivet evalueres
  relativt hurtigt
  efter ikrafttrædelsen heraf. |
| --- | --- |

(29)

Da der ikke findes et ensartet obligatorisk minimumsniveau på EU-plan for de specifikke lagre, og der med dette direktiv indføres en række nye mekanismer, bør gennemførelsen af direktivet evalueres
  relativt hurtigt
  efter ikrafttrædelsen heraf.

| (29) | Da der ikke findes et ensartet obligatorisk minimumsniveau på EU-plan for de specifikke lagre
  og i betragtning af den nuværende undersøgelse af udgifterne til og fordelene ved foranstaltninger til øget gennemsigtighed på oliemarkedet, især ved ugentlig beretninger om de kommercielle olielagre,
  og
  da
  der med dette direktiv indføres en række nye mekanismer, bør gennemførelsen af direktivet evalueres
  inden for højst tre år
  efter ikrafttrædelsen heraf. |
| --- | --- |

(29)

Da der ikke findes et ensartet obligatorisk minimumsniveau på EU-plan for de specifikke lagre
  og i betragtning af den nuværende undersøgelse af udgifterne til og fordelene ved foranstaltninger til øget gennemsigtighed på oliemarkedet, især ved ugentlig beretninger om de kommercielle olielagre,
  og
  da
  der med dette direktiv indføres en række nye mekanismer, bør gennemførelsen af direktivet evalueres
  inden for højst tre år
  efter ikrafttrædelsen heraf.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 1 - litra e

| e) | “faktisk international beslutning om ibrugtagning af lagre”: enhver gældende beslutning truffet af Styrelsesrådet for Det Internationale Energiagentur med det formål at sikre ibrugtagning af
  en medlemsstats
  lagre af mineralolie eller mineralolieprodukter |
| --- | --- |

e)

“faktisk international beslutning om ibrugtagning af lagre”: enhver gældende beslutning truffet af Styrelsesrådet for Det Internationale Energiagentur med det formål at sikre ibrugtagning af
  en medlemsstats
  lagre af mineralolie eller mineralolieprodukter

| e) | “faktisk international beslutning om ibrugtagning af lagre”: enhver gældende beslutning truffet af Styrelsesrådet for IEA med det formål at sikre ibrugtagning af
  et IEA-medlemslands
  lagre af mineralolie eller mineralolieprodukter |
| --- | --- |

e)

“faktisk international beslutning om ibrugtagning af lagre”: enhver gældende beslutning truffet af Styrelsesrådet for IEA med det formål at sikre ibrugtagning af
  et IEA-medlemslands
  lagre af mineralolie eller mineralolieprodukter

Ændring 25

Forslag til direktiv

Artikel 2 – stk. 1 – litra l a (nyt)

| la) | “nødsituationer”: omstændigheder, under hvilke der sker væsentlige afbrydelser af forsyningen af mineralolie eller mineralolieprodukter |
| --- | --- |

la)

“nødsituationer”: omstændigheder, under hvilke der sker væsentlige afbrydelser af forsyningen af mineralolie eller mineralolieprodukter

Ændring 26

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 4

4.   Beregningsmåden for de i denne artikel anførte oplagringsforpligtelser kan ændres efter forskriftsproceduren i artikel 24, stk. 2.

4.   Beregningsmåden for de i denne artikel anførte oplagringsforpligtelser kan ændres efter forskriftsproceduren i artikel 24, stk. 2
  , og efter at eksperter og aktører er blevet hørt
  .

Ændring 27

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 3

3.   Beregningsmåden for størrelsen af de i stk. 1 og 2 anførte lagre kan ændres efter forskriftsproceduren i artikel 24, stk. 2.

3.   Beregningsmåden for størrelsen af de i stk. 1 og 2 anførte lagre kan ændres efter forskriftsproceduren i artikel 24, stk. 2
  , og efter at eksperter og aktører er blevet hørt
  .

Ændring 28

Forslag til direktiv

Artikel 5 – stk. 1 – afsnit 1

1.   Medlemsstaterne sørger for, at de sikkerhedslagre og specifikke lagre, jf. artikel 9, de har på deres nationale område, til stadighed er fysisk tilgængelige og til rådighed. De fastsætter de nærmere bestemmelser for identifikation, regnskabsføring og kontrol vedrørende disse lagre, så de til enhver tid kan tjekkes. For de sikkerhedslagre og specifikke lagre, der indgår i lagre, som opbevares af økonomiske aktører, eller som er blandet med sådanne lagre, skal der føres separat regnskab.

1.   Medlemsstaterne sørger for, at de sikkerhedslagre og specifikke lagre, jf. artikel 9, de har på deres nationale område, til stadighed er fysisk tilgængelige og til rådighed. De fastsætter de nærmere bestemmelser for identifikation, regnskabsføring og kontrol vedrørende disse lagre, så de til enhver tid kan tjekkes.
  Disse ordninger etableres efter forudgående godkendelse af Kommissionen
  . For de sikkerhedslagre og specifikke lagre, der indgår i lagre, som opbevares af økonomiske aktører, eller som er blandet med sådanne lagre, skal der føres separat regnskab.

Ændring 29

Forslag til direktiv

Artikel 6 – stk. 1 – afsnit 1

1.   Hver medlemsstat opretter en detaljeret oversigt, der til stadighed føres ajour, over alle sikkerhedslagre, som opretholdes for den, og som ikke er specifikke lagre i henhold til artikel 9. Oversigten indeholder bl.a.
  alle nødvendige informationer til nøjagtigt at lokalisere
  de pågældende lagre
  samt fastslå
  mængder,
  ejer
  og den nøjagtige art ved henvisning til kategorierne i bilag C, punkt 3.1., stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. ****** af ********* om energistatistik.

1.   Hver medlemsstat opretter en detaljeret oversigt, der til stadighed føres ajour, over alle sikkerhedslagre, som opretholdes for den, og som ikke er specifikke lagre i henhold til artikel 9. Oversigten indeholder bl.a.
  oplysninger om deponeringsstedet, raffinerings- eller oplagringsanlægget, hvor
  de pågældende lagre
  befinder sig,
  samt
  om de fastslåede
  mængder,
  ejeren
  og den nøjagtige art ved henvisning til kategorierne i bilag C, punkt 3.1., stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 af 22. oktober 2008 om energistatistik (2).

Ændring 30

Forslag til direktiv

Artikel 6 – stk. 1 – afsnit 2

Senest
  tredive dage
  efter det kalenderår, opgørelserne vedrører, sender den berørte medlemsstat Kommissionen en kopi af oversigten over lagre pr. den sidste dag i hvert kalenderår.

Senest
  45 dage
  efter det kalenderår, opgørelserne vedrører, sender den berørte medlemsstat Kommissionen en kopi af oversigten over lagre pr. den sidste dag i hvert kalenderår.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Artikel 6 – stk. 1 – afsnit 3 a (nyt)

Kommissionen sikrer, at de enkelte oplysninger i registrene holdes fortrolige.

Ændring 32

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. 3 – afsnit 2 a (nyt)

I tilfælde af at en aftale fastlægger, at disse forpligtelser skal delegeres til de medlemsstater, på hvis område disse lagre befinder sig, eller den centrale oplagringsenhed, som medlemsstaten har oprettet, indeholder denne aftale bestemmelser, som fastlægger:

| a) | medlemsstatens eller den centrale oplagringsenheds ansvar for at sikre nøjagtige oplysninger om lagrenes størrelse på et givet tidspunkt |
| --- | --- |

a)

medlemsstatens eller den centrale oplagringsenheds ansvar for at sikre nøjagtige oplysninger om lagrenes størrelse på et givet tidspunkt

| b) | fristen for levering af disse sikkerhedslagre, som er erhvervet, oprettet, vedligeholdt eller forvaltet på dets område, til den medlemsstat, som har delegeret disse opgaver |
| --- | --- |

b)

fristen for levering af disse sikkerhedslagre, som er erhvervet, oprettet, vedligeholdt eller forvaltet på dets område, til den medlemsstat, som har delegeret disse opgaver

| c) | effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner i tilfælde af, at medlemsstaten eller den centrale oplagringsenhed ikke opfylder de betingelser, der er fastlagt i aftalen. |
| --- | --- |

c)

effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner i tilfælde af, at medlemsstaten eller den centrale oplagringsenhed ikke opfylder de betingelser, der er fastlagt i aftalen.

Ændring 33

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. 4 – litra b

| b) | mindst
  seks måneder
  før at offentliggøre, på hvilke betingelser den tilbyder de økonomiske aktører disse tjenesteydelser. |
| --- | --- |

b)

mindst
  seks måneder
  før at offentliggøre, på hvilke betingelser den tilbyder de økonomiske aktører disse tjenesteydelser.

| b) | mindst
  tre måneder
  før at offentliggøre, på hvilke betingelser den tilbyder de økonomiske aktører disse tjenesteydelser. |
| --- | --- |

b)

mindst
  tre måneder
  før at offentliggøre, på hvilke betingelser den tilbyder de økonomiske aktører disse tjenesteydelser.

Ændring 34

Forslag til direktiv

Artikel 8 – stk. 1 – litra b

| b) | en eller flere andre centrale oplagringsenheder, der kan opretholde sådanne lagre, eller |
| --- | --- |

b)

en eller flere andre centrale oplagringsenheder, der kan opretholde sådanne lagre, eller

| b) | en eller flere andre centrale oplagringsenheder, der kan opretholde sådanne lagre,
  forudsat at der er indgået en aftale mellem den pågældende medlemsstat og de medlemsstater, som vil opretholde lagrene,
  eller |
| --- | --- |

b)

en eller flere andre centrale oplagringsenheder, der kan opretholde sådanne lagre,
  forudsat at der er indgået en aftale mellem den pågældende medlemsstat og de medlemsstater, som vil opretholde lagrene,
  eller

Ændring 35

Forslag til direktiv

Artikel 9 – stk. 1 – afsnit 1

1.   Hver medlemsstat kan forpligte sig
  uigenkaldeligt
  til at opretholde olielagre på et minimumsniveau, der er fastlagt i antal dages forbrug under opfyldelse af betingelserne i denne artikel (herefter “specifikke lagre”).

1.   Hver medlemsstat kan forpligte sig til at opretholde olielagre på et minimumsniveau, der er fastlagt i antal dages forbrug under opfyldelse af betingelserne i denne artikel (herefter “specifikke lagre”).

Ændring 36

Forslag til direktiv

Artikel 9 – stk. 3 - indledning

3.   De specifikke lagre klassificeres udelukkende i følgende produktkategorier som defineret i bilag B, punkt 4, i
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (EF) nr.
  ******* af ******* om energistatistik
  :

3.   De specifikke lagre
  kan
  klassificeres udelukkende i følgende produktkategorier
  , som skal overholde fællesskabslovgivningen, især vedrørende brændstofnormer og miljøbeskyttelse,
  som defineret i bilag B, punkt 4, i forordning (EF) nr.
  1099/2008
  :

Ændring 37

Forslag til direktiv

Artikel 9 – stk. 5 – afsnit 1

5.   Hver medlemsstat, der har besluttet at opretholde specifikke lagre, sender Kommissionen en meddelelse, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, med angivelse af størrelsen af de specifikke lagre, den
  uigenkaldeligt
  forpligter sig til vedvarende at opretholde for hver af kategorierne. Det således meddelte obligatoriske minimumsniveau er individuelt og gælder på samme måde for alle kategorier af specifikke lagre, medlemsstaten bruger.

5.   Hver medlemsstat, der har besluttet at opretholde specifikke lagre, sender Kommissionen en meddelelse, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, med angivelse af størrelsen af de specifikke lagre, den forpligter sig til vedvarende at opretholde for hver af kategorierne
  og for den periode, som den indgår en forpligtelse for
  . Det således meddelte obligatoriske minimumsniveau er individuelt og gælder på samme måde for alle kategorier af specifikke lagre, medlemsstaten bruger.

Ændring 38

Forslag til direktiv

Artikel 10 – stk. 1 – afsnit 1

1.   Hver medlemsstat etablerer en detaljeret oversigt, der til stadighed ajourføres, over alle de specifikke lagre på sit nationale område. Oversigten indeholder bl.a.
  alle
  oplysninger
  til nøjagtigt at lokalisere
  de pågældende lagre.

1.   Hver medlemsstat etablerer en detaljeret
  månedlig
  oversigt, der til stadighed ajourføres, over alle de specifikke lagre på sit nationale område. Oversigten indeholder bl.a. oplysninger
  om deponeringsstedet, raffinerings- eller oplagringsanlægget, hvor
  de pågældende lagre
  befinder sig
  .

Ændring 39

Forslag til direktiv

Artikel 10 – stk. 1 – afsnit 2

Medlemsstaten sender Kommissionen en kopi af oversigten senest
  otte dage
  efter en anmodning herom fra Kommissionens tjenestegrene, der fremsættes senest
  ti år
  efter den dato, de ønskede oplysninger vedrører.

Medlemsstaten sender Kommissionen en kopi af oversigten senest
  ti arbejdsdage
  efter en anmodning herom fra Kommissionens tjenestegrene, der fremsættes senest
  tre år
  efter den dato, de ønskede oplysninger vedrører

Ændring 40

Forslag til direktiv

Artikel 11 – stk. 1 a (nyt)

Enhver aftale mellem medlemsstaterne og en central oplagringsenhed skal omfatte bestemmelser, hvori fastlægges:

| a) | medlemsstatens eller den centrale oplagringsenheds ansvar for at sikre nøjagtige oplysninger om lagrenes størrelse på et givet tidspunkt |
| --- | --- |

a)

medlemsstatens eller den centrale oplagringsenheds ansvar for at sikre nøjagtige oplysninger om lagrenes størrelse på et givet tidspunkt

| b) | fristen for levering af disse sikkerhedslagre, som er erhvervet, oprettet, vedligeholdt eller forvaltet på dens område, til den medlemsstat, som har delegeret disse opgaver |
| --- | --- |

b)

fristen for levering af disse sikkerhedslagre, som er erhvervet, oprettet, vedligeholdt eller forvaltet på dens område, til den medlemsstat, som har delegeret disse opgaver

| c) | effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner i tilfælde af, at medlemsstaten eller den centrale oplagringsenhed ikke opfylder de betingelser, der er fastlagt i aftalen. |
| --- | --- |

c)

effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner i tilfælde af, at medlemsstaten eller den centrale oplagringsenhed ikke opfylder de betingelser, der er fastlagt i aftalen.

Ændring 41

Forslag til direktiv

Artikel 15

1.   Medlemsstaterne sender Kommissionen en
  ugentlig
  statistisk opgørelse over omfanget af de kommercielle lagre, der opbevares på deres nationale område. De sørger i den forbindelse for at beskytte følsomme oplysninger og afholder sig fra at nævne navne på ejerne af de pågældende lagre.

1.   Medlemsstaterne sender Kommissionen en
  månedlig
  statistisk opgørelse over omfanget af de kommercielle lagre, der opbevares på deres nationale område. De sørger i den forbindelse for at beskytte følsomme oplysninger og afholder sig fra at nævne navne på ejerne af de pågældende lagre.

2.   Kommissionen offentliggør en
  ugentlig
  statistisk opgørelse over de kommercielle lagre i Fællesskabet på grundlag af de opgørelser, medlemsstaterne har indsendt, under anvendelse af aggregerede niveauer.

2.   Kommissionen offentliggør en
  månedlig
  statistisk opgørelse over de kommercielle lagre i Fællesskabet på grundlag af de opgørelser, medlemsstaterne har indsendt, under anvendelse af aggregerede niveauer.

3.   Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelserne for stk. 1 og 2 efter forskriftsproceduren i artikel 24, stk. 2.

3.   Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelserne for stk. 1 og 2 efter forskriftsproceduren i artikel 24, stk. 2.

3a.
     
  Hvis en tilbundsgående undersøgelse af de ugentlige statistiske opgørelsers gennemførlighed og effektivitet viser, at de medfører tydelige fordele i form af markedsgennemsigtighed, og at der ikke normalt er behov for at foretage større efterfølgende justeringer i de indhentede oplysninger i disse opgørelser, kan Kommissionen efter sin evaluering i henhold til artikel 23, kræve, at medlemsstaterne sender en ugentlig (i stedet for en månedlig) statistisk opgørelse over niveauet i de kommercielle olielagre.

Ændring 42

Forslag til direktiv

Artikel 19 – stk. 1

1.   Kommissionens tjenestegrene kan
  til enhver tid
  beslutte at foretage kontrol af sikkerhedslagre og specifikke lagre i medlemsstaterne. Kommissionens tjenestegrene kan rådføre sig med koordinationsgruppen ved forberedelsen af denne kontrol.

1.   Kommissionens tjenestegrene kan
  , hvis der er begrundet mistanke,
  beslutte at foretage kontrol af sikkerhedslagre og specifikke lagre i medlemsstaterne. Kommissionens tjenestegrene kan rådføre sig med koordinationsgruppen ved forberedelsen af denne kontrol.

Ændring 43

Forslag til direktiv

Artikel 19 – stk. 2

2.   Målene med kontrolforanstaltningerne, jf. stk. 1, omfatter ikke
  indsamling
  af personoplysninger. Personoplysninger, der måtte blive fundet eller afdækket under kontrollen, bliver hverken indsamlet eller inddraget og skal i tilfælde af tilfældig indsamling omgående destrueres.

2.   Målene med kontrolforanstaltningerne, jf. stk. 1, omfatter ikke
  behandling
  af personoplysninger. Personoplysninger, der måtte blive fundet eller afdækket under kontrollen, bliver hverken indsamlet eller inddraget og skal i tilfælde af tilfældig indsamling omgående destrueres.

Ændring 44

Forslag til direktiv

Artikel 19 – stk. 4

4.   Ved iværksættelse af kontrolforanstaltninger, jf. stk. 1, sørger medlemsstaterne for, at de personer, som er ansvarlige for vedligeholdelse og forvaltning af sikkerhedslagrene og de specifikke lagre på deres område, samarbejder med de personer, der er ansat af eller har fuldmagt fra Kommissionens tjenestegrene.

4.   Ved iværksættelse af kontrolforanstaltninger, jf. stk. 1, sørger medlemsstaterne for, at de personer, som er ansvarlige for vedligeholdelse og forvaltning af sikkerhedslagrene og de specifikke lagre på deres område, samarbejder med de
  befuldmægtigede
  personer, der er ansat af
  Kommissionens tjenestegrene,
  eller har fuldmagt fra Kommissionens tjenegrene.

Ændring 45

Forslag til direktiv

Artikel 19 – stk. 7

7.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at opbevare oplysninger, bilag, opgørelser og dokumenter vedrørende sikkerhedslagrene og de specifikke lagre i en periode på mindst
  ti år
  .

7.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at opbevare oplysninger, bilag, opgørelser og dokumenter vedrørende sikkerhedslagrene og de specifikke lagre i en periode på mindst
  tre år
  .

Ændring 46

Forslag til direktiv

Artikel 21 – stk. 3 og 4

3.   Når der foreligger en faktisk international beslutning om ibrugtagning af lagre, kan hver berørt medlemsstat bruge sine sikkerhedslagre og specifikke lagre til at opfylde de internationale forpligtelser, der følger af denne beslutning. I så fald underretter medlemsstaten straks Kommissionen, der kan indkalde koordinationsgruppen eller foretage en elektronisk høring af gruppens medlemmer, navnlig med henblik på at vurdere virkningerne af ibrugtagningen.

3.   
  Kommissionen samarbejder tæt med andre internationale organisationer, der har beføjelser til at træffe beslutning om ibrugtagning af lagre, og styrker den multilaterale og bilaterale samordning af disse anliggender på verdensplan.
  Når der foreligger en faktisk international beslutning om ibrugtagning af lagre, kan hver berørt medlemsstat bruge sine sikkerhedslagre og specifikke lagre til at opfylde de internationale forpligtelser, der følger af denne beslutning. I så fald underretter medlemsstaten straks Kommissionen, der kan indkalde koordinationsgruppen eller foretage en elektronisk høring af gruppens medlemmer, navnlig med henblik på at vurdere virkningerne af ibrugtagningen.

4.   Når der opstår vanskeligheder i forsyningen med mineralolie eller mineralolieprodukter i Fællesskabet eller en medlemsstat, indkalder Kommissionen hurtigst muligt koordinationsgruppen på en medlemsstats anmodning eller på eget initiativ. Koordinationsgruppen undersøger situationen. Kommissionen fastslår, om der er tale om en større forsyningsafbrydelse.

4.   Når der opstår vanskeligheder i forsyningen med mineralolie eller mineralolieprodukter i Fællesskabet eller en medlemsstat, indkalder Kommissionen hurtigst muligt koordinationsgruppen på en medlemsstats anmodning eller på eget initiativ.
  Hver medlemsstat sikrer, at den kan være repræsenteret personligt eller elektronisk på et møde i Koordinationsgruppen 24 timer efter indkaldelsen til et møde.
  Koordinationsgruppen undersøger situationen
  på grundlag af forpligtelsen til princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne og på grundlag af en objektiv vurdering af den økonomiske og sociale indvirkning, og
  Kommissionen fastslår
  på grundlag Koordinationsgruppens vurdering
  , om der er tale om en større forsyningsafbrydelse.

Hvis der konstateres en større forsyningsafbrydelse, kan Kommissionen give tilladelse til hel eller delvis ibrugtagning af de mængder, de berørte medlemsstater har foreslået i den forbindelse.

Hvis der konstateres en større forsyningsafbrydelse, kan Kommissionen give tilladelse til hel eller delvis ibrugtagning af de mængder, de berørte medlemsstater har foreslået i den forbindelse.

Ændring 47

Forslag til direktiv

Artikel 23

Senest tre år efter dette direktivs ikrafttræden foretager Kommissionen en evaluering af dets gennemførelse og undersøger navnlig, om det er hensigtsmæssigt at pålægge alle medlemsstater et obligatorisk minimumsniveau for specifikke lagre.

Senest tre år efter dette direktivs ikrafttræden foretager Kommissionen en evaluering af dets gennemførelse og undersøger navnlig
  :

| a) | om oplysninger om lagre er nøjagtige og forelægges rettidigt |
| --- | --- |

a)

om oplysninger om lagre er nøjagtige og forelægges rettidigt

| b) | om der skal aflægges beretning om størrelsen af de kommercielle olielagre hver uge eller hver måned |
| --- | --- |

b)

om der skal aflægges beretning om størrelsen af de kommercielle olielagre hver uge eller hver måned

| c) | om det er hensigtsmæssigt at pålægge alle medlemsstater et obligatorisk minimumsniveau for specifikke lagre
  over en længere periode. |
| --- | --- |

c)

om det er hensigtsmæssigt at pålægge alle medlemsstater et obligatorisk minimumsniveau for specifikke lagre
  over en længere periode.

Ændring 48

Forslag til direktiv

Artikel 26 – stk. 1 – afsnit 1

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 20XX. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 20XX
  med undtagelse af de medlemsstater, for hvilke der gælder en overgangsperiode for opbygningen af lagre med mineralolie eller mineralolieprodukter i henhold til traktaten om tiltrædelse af Den Europæiske Union, hvor gennemførelsesfristen er datoen for overgangsperiodens ophør.
  De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Ændring 49

Forslag til direktiv

Bilag III – nr. 11

Ved beregning af deres lagre reducerer medlemsstaterne de lagerbeholdninger, der er beregnet ifølge ovenstående, med
  10 %
  Denne reduktion gælder for samtlige beholdninger, der medtages i en bestemt beregning.

Ved beregning af deres lagre reducerer medlemsstaterne de lagerbeholdninger, der er beregnet ifølge ovenstående, med
  5 %
  . Denne reduktion gælder for samtlige beholdninger, der medtages i en bestemt beregning.

---

(1)  
  Bulgarien, Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Rumænien og Slovenien.

(2)  
  EUT L 304 af 14.11.2008, s. 1.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/174

---

Onsdag, den 22. april 2009Informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur *

P6_TA(2009)0227

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets beslutning om et informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) (KOM(2008)0676 - C6-0399/2008 - 2008/0200(CNS))

2010/C 184 E/41

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0676),

der henviser til EF-traktatens artikel 308 og Euratom-traktatens artikel 203, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0399/2008),

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag.

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og 35,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0228/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | opfordrer Kommissionen til efter Lissabontraktatens ikrafttræden, hvis Rådet ikke har truffet nogen beslutning herom, at overveje muligheden for at anvende artikel 196 (civilbeskyttelse) som retsgrundlag for dette forslag og om nødvendigt på ny at overveje at forelægge et forslag for Parlamentet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til efter Lissabontraktatens ikrafttræden, hvis Rådet ikke har truffet nogen beslutning herom, at overveje muligheden for at anvende artikel 196 (civilbeskyttelse) som retsgrundlag for dette forslag og om nødvendigt på ny at overveje at forelægge et forslag for Parlamentet;

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til beslutning


  Betragtning 1 |
| (1) | Det Europæiske Råd gav i sine konklusioner af december 2004 vedrørende forebyggelse, beredskab og reaktion i forbindelse med terrorangreb og EU's solidaritetsprogram om følgerne af terrortrusler og –angreb sin støtte til, at Kommissionen fremsætter et forslag til et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur og var enigt i, at Kommissionen skal oprette et informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) (1). |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til beslutning

Betragtning 1

(1)

Det Europæiske Råd gav i sine konklusioner af december 2004 vedrørende forebyggelse, beredskab og reaktion i forbindelse med terrorangreb og EU's solidaritetsprogram om følgerne af terrortrusler og –angreb sin støtte til, at Kommissionen fremsætter et forslag til et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur og var enigt i, at Kommissionen skal oprette et informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) (1).

| (1) | Det Europæiske Råd gav i sine konklusioner af december 2004 vedrørende forebyggelse, beredskab og reaktion i forbindelse med terrorangreb og EU's solidaritetsprogram om følgerne af terrortrusler og –angreb sin støtte til, at Kommissionen fremsætter et forslag til et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur og var enigt i, at Kommissionen skal oprette et informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) (2) |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Råd gav i sine konklusioner af december 2004 vedrørende forebyggelse, beredskab og reaktion i forbindelse med terrorangreb og EU's solidaritetsprogram om følgerne af terrortrusler og –angreb sin støtte til, at Kommissionen fremsætter et forslag til et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur og var enigt i, at Kommissionen skal oprette et informations- og varslingsnetværk vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) (2)

Ændring 2

Forslag til beslutning

Betragtning 4

| (4) | Flere begivenheder i forbindelse med kritisk infrastruktur i Europa såsom det europæiske blackout i 2006 viste, at der er behov for en bedre og mere effektiv udveksling af oplysninger for at
  forhindre
  sådanne begivenheder
  eller begrænse deres omfang. |
| --- | --- |

(4)

Flere begivenheder i forbindelse med kritisk infrastruktur i Europa såsom det europæiske blackout i 2006 viste, at der er behov for en bedre og mere effektiv udveksling af oplysninger for at
  forhindre
  sådanne begivenheder
  eller begrænse deres omfang.

| (4) | Flere begivenheder i forbindelse med kritisk infrastruktur i Europa såsom det europæiske blackout i 2006 viste, at der er behov for en bedre og mere effektiv udveksling af oplysninger
  og større indsigt i forskellige medlemsstaters praksis
  for at
  være forberedt på og undgå en gentagelse af
  sådanne begivenheder
  . |
| --- | --- |

(4)

Flere begivenheder i forbindelse med kritisk infrastruktur i Europa såsom det europæiske blackout i 2006 viste, at der er behov for en bedre og mere effektiv udveksling af oplysninger
  og større indsigt i forskellige medlemsstaters praksis
  for at
  være forberedt på og undgå en gentagelse af
  sådanne begivenheder
  .

Ændring 3

Forslag til beslutning

Betragtning 5

| (5) | Det er hensigtsmæssigt at oprette et informationssystem, der vil sætte medlemsstaterne og Kommissionen i stand til at udveksle oplysninger
  og varslinger
  på området beskyttelse af kritisk infrastruktur, at styrke deres dialog herom og bidrage til at fremme integrationen og en bedre koordinering af nationalt spredte og opsplittede forskningsprogrammer vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(5)

Det er hensigtsmæssigt at oprette et informationssystem, der vil sætte medlemsstaterne og Kommissionen i stand til at udveksle oplysninger
  og varslinger
  på området beskyttelse af kritisk infrastruktur, at styrke deres dialog herom og bidrage til at fremme integrationen og en bedre koordinering af nationalt spredte og opsplittede forskningsprogrammer vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur.

| (5) | Det er
  derfor
  hensigtsmæssigt at oprette et informationssystem, der vil sætte medlemsstaterne og Kommissionen i stand til at udveksle oplysninger på området beskyttelse af kritisk infrastruktur, at styrke deres dialog herom og bidrage til at fremme integrationen og en bedre koordinering af nationalt spredte og opsplittede forskningsprogrammer vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(5)

Det er
  derfor
  hensigtsmæssigt at oprette et informationssystem, der vil sætte medlemsstaterne og Kommissionen i stand til at udveksle oplysninger på området beskyttelse af kritisk infrastruktur, at styrke deres dialog herom og bidrage til at fremme integrationen og en bedre koordinering af nationalt spredte og opsplittede forskningsprogrammer vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur.

Ændring 4

Forslag til beslutning

Betragtning 6

| (6) | Informations- og varslingsnetværket bør bidrage til at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i EU ved at sikre medlemsstaterne et informationssystem, der kan lette deres samarbejde og udgøre et effektivt og hurtigt alternativ til tidskrævende metoder til at søge efter oplysninger om kritisk infrastruktur i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(6)

Informations- og varslingsnetværket bør bidrage til at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i EU ved at sikre medlemsstaterne et informationssystem, der kan lette deres samarbejde og udgøre et effektivt og hurtigt alternativ til tidskrævende metoder til at søge efter oplysninger om kritisk infrastruktur i Fællesskabet.

| (6) | Informations- og varslingsnetværket bør bidrage til at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i EU ved at sikre medlemsstaterne et informationssystem, der kan lette deres samarbejde
  og koordination
  og udgøre et effektivt og hurtigt alternativ til tidskrævende metoder til at søge efter oplysninger om kritisk infrastruktur i Fællesskabet.
  Det bør især stimulere udviklingen af hensigtsmæssige foranstaltninger, der skal gøre det lettere at udveksle og formidle information, bedste praksis og erfaringer mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(6)

Informations- og varslingsnetværket bør bidrage til at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i EU ved at sikre medlemsstaterne et informationssystem, der kan lette deres samarbejde
  og koordination
  og udgøre et effektivt og hurtigt alternativ til tidskrævende metoder til at søge efter oplysninger om kritisk infrastruktur i Fællesskabet.
  Det bør især stimulere udviklingen af hensigtsmæssige foranstaltninger, der skal gøre det lettere at udveksle og formidle information, bedste praksis og erfaringer mellem medlemsstaterne.

Ændring 5

Forslag til beslutning

Betragtning 6 a (ny)

| (6a) | Den første evaluering af informations- og varslingsnetværket bør også omfatte en tilbundsgående analyse af nødvendigheden af at tilføre informations- og varslingsnetværket en ny funktion i form af den tekniske facilitet, som et system for hurtig varsling vil udgøre. Denne funktion skal sætte medlemsstaterne og Kommissionen i stand til, under hensyntagen til alle de nødvendige sikkerhedsmæssige krav, at sende varslinger om umiddelbare risici og trusler mod kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(6a)

Den første evaluering af informations- og varslingsnetværket bør også omfatte en tilbundsgående analyse af nødvendigheden af at tilføre informations- og varslingsnetværket en ny funktion i form af den tekniske facilitet, som et system for hurtig varsling vil udgøre. Denne funktion skal sætte medlemsstaterne og Kommissionen i stand til, under hensyntagen til alle de nødvendige sikkerhedsmæssige krav, at sende varslinger om umiddelbare risici og trusler mod kritisk infrastruktur.

Ændring 6

Forslag til beslutning

Betragtning 7

| (7) | Informations- og varslingsnetværket bør navnlig fremme udviklingen af hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at lette udvekslingen af bedste praksis samt udgøre et værktøj til videreformidling af umiddelbare trusler og varslinger på sikker vis. |
| --- | --- |

(7)

Informations- og varslingsnetværket bør navnlig fremme udviklingen af hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at lette udvekslingen af bedste praksis samt udgøre et værktøj til videreformidling af umiddelbare trusler og varslinger på sikker vis.

udgår

Ændring 7

Forslag til beslutning

Betragtning 8

| (8) | Der
  bør
  i forbindelse med informations- og varslingsnetværket undgås overlapninger og tages hensyn til særlige kendetegn ved og ekspertise, ordninger og kompetenceområder for hvert af de eksisterende sektorbaserede systemer for hurtig varsling. |
| --- | --- |

(8)

Der
  bør
  i forbindelse med informations- og varslingsnetværket undgås overlapninger og tages hensyn til særlige kendetegn ved og ekspertise, ordninger og kompetenceområder for hvert af de eksisterende sektorbaserede systemer for hurtig varsling.

| (8) | Medlemsstaterne og Kommissionen bør under udviklingen og evalueringen af det nye informationssystem sikre, at
  der i forbindelse med informations- og varslingsnetværket undgås overlapninger og tages hensyn til særlige kendetegn ved og ekspertise, ordninger og kompetenceområder for hvert af de eksisterende sektorbaserede systemer for hurtig varsling. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterne og Kommissionen bør under udviklingen og evalueringen af det nye informationssystem sikre, at
  der i forbindelse med informations- og varslingsnetværket undgås overlapninger og tages hensyn til særlige kendetegn ved og ekspertise, ordninger og kompetenceområder for hvert af de eksisterende sektorbaserede systemer for hurtig varsling.

Ændring 8

Forslag til beslutning

Betragtning 10

| (10) | Den indbyrdes afhængighed mellem kritisk infrastruktur i medlemsstaterne og de forskellige niveauer for beskyttelse af kritisk infrastruktur i medlemsstaterne tyder på, at det ville øge sikkerheden for borgerne, hvis der blev oprettet et horisontalt og tværsektorielt fællesskabsredskab for udveksling af oplysninger
  og varslinger
  vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(10)

Den indbyrdes afhængighed mellem kritisk infrastruktur i medlemsstaterne og de forskellige niveauer for beskyttelse af kritisk infrastruktur i medlemsstaterne tyder på, at det ville øge sikkerheden for borgerne, hvis der blev oprettet et horisontalt og tværsektorielt fællesskabsredskab for udveksling af oplysninger
  og varslinger
  vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur.

| (4a) | Den indbyrdes afhængighed mellem kritisk infrastruktur i medlemsstaterne og de forskellige niveauer for beskyttelse af kritisk infrastruktur i medlemsstaterne tyder på, at det ville øge sikkerheden for borgerne, hvis der blev oprettet et horisontalt og tværsektorielt fællesskabsredskab for udveksling af oplysninger vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

(4a)

Den indbyrdes afhængighed mellem kritisk infrastruktur i medlemsstaterne og de forskellige niveauer for beskyttelse af kritisk infrastruktur i medlemsstaterne tyder på, at det ville øge sikkerheden for borgerne, hvis der blev oprettet et horisontalt og tværsektorielt fællesskabsredskab for udveksling af oplysninger vedrørende beskyttelse af kritisk infrastruktur.

Ændring 9

Forslag til beslutning

Betragtning 10 a (ny)

| (10a) | Vedtagelse af foranstaltninger inden for civilbeskyttelse er opført som en del af Fællesskabets virke i EF-traktatens artikel 3, stk. 1, litra u). Oprettelsen af informations- og varslingsnetværket er derfor nødvendig for at sætte Fællesskabet i stand til at nå et mål, der er fastsat i traktaten. |
| --- | --- |

(10a)

Vedtagelse af foranstaltninger inden for civilbeskyttelse er opført som en del af Fællesskabets virke i EF-traktatens artikel 3, stk. 1, litra u). Oprettelsen af informations- og varslingsnetværket er derfor nødvendig for at sætte Fællesskabet i stand til at nå et mål, der er fastsat i traktaten.

Ændring 11

Forslag til beslutning

Betragtning 17

| (17) | I denne beslutning overholdes de grundlæggende rettigheder og principper, som
  bl.a.
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  anerkender
  , |
| --- | --- |

(17)

I denne beslutning overholdes de grundlæggende rettigheder og principper, som
  bl.a.
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  anerkender
  ,

| (17) | I denne beslutning overholdes de grundlæggende rettigheder og principper, som
  anerkendes i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og afspejles i
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

(17)

I denne beslutning overholdes de grundlæggende rettigheder og principper, som
  anerkendes i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og afspejles i
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

Ændring 12

Forslag til beslutning

Artikel 1

I medfør af denne beslutning oprettes der et sikkert
  informations-, kommunikations- og varslingsystem
  – informations- og varslingsnetværket vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) - med henblik på at bistå medlemsstaterne med at udveksle oplysninger om
  fælles trusler,
  sårbare områder og hensigtsmæssige foranstaltninger og strategier for at afbøde risiciene i forbindelse med beskyttelse af kritisk infrastruktur.

I medfør af denne beslutning oprettes der et sikkert
  informations- og kommunikationssystem
  – informations- og varslingsnetværket vedrørende kritisk infrastruktur (CIWIN) – med henblik på at bistå medlemsstaterne med at udveksle oplysninger om sårbare områder og hensigtsmæssige foranstaltninger og strategier for at afbøde risiciene i forbindelse med beskyttelse af kritisk infrastruktur.

Ændring 13

Forslag til beslutning

Artikel 2 – nr. 2

»Kritisk infrastruktur«: de aktiver, systemer eller dele heraf i medlemsstaterne, der er vigtige for opretholdelsen af vitale samfundsmæssige funktioner og menneskers sundhed
  ,
  sikkerhed og økonomiske eller sociale velfærd, og hvis afbrydelse eller ødelæggelse i væsentlig grad ville påvirke en medlemsstat, fordi den som følge heraf ikke ville kunne opretholde disse funktioner.

»Kritisk infrastruktur«: de aktiver, systemer eller dele heraf i medlemsstaterne, der er vigtige for opretholdelsen af vitale samfundsmæssige funktioner og menneskers sundhed
  og
  sikkerhed,
  forsyningskæden
  og
  menneskers
  økonomiske eller sociale velfærd, og hvis afbrydelse eller ødelæggelse i væsentlig grad ville påvirke en medlemsstat, fordi den som følge heraf ikke ville kunne opretholde disse funktioner.

Ændring 14

Forslag til beslutning

Artikel 2 – nr. 3

»Deltagende medlemsstat«: de medlemsstater, der har undertegnet et aftalememorandum med Kommissionen.

udgår

Ændring 15

Forslag til beslutning

Artikel 3

Artikel 3

Deltagelse

Alle medlemsstaterne kan deltage i og bruge informations- og varslingsnetværket. Deltagelsen i informations- og varslingsnetværket er betinget af, at medlemsstaterne har undertegnet et aftalememorandum, der indeholder de tekniske og sikkerhedsmæssige krav, der finder anvendelse på informations- og varslingsnetværket, og oplysninger om de lokaliteter, der skal forbindes med informations- og varslingsnetværket.

udgår

Ændring 16

Forslag til beslutning

Artikel 4 – overskrift

Funktioner

Funktion og struktur

Ændring 17

Forslag til beslutning

Artikel 4 – stk. 1

1.   Informations- og varslingsnetværket
  har følgende to funktioner:

| a) | et elektronisk forum for beskyttelse af kritisk infrastruktur vedrørende informationsudveksling |
| --- | --- |

a)

et elektronisk forum for beskyttelse af kritisk infrastruktur vedrørende informationsudveksling

| b) | en funktion for hurtig varsling, der skal sætte de deltagende medlemsstater og Kommissionen i stand til at sende varslinger om umiddelbare risici og trusler mod kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

b)

en funktion for hurtig varsling, der skal sætte de deltagende medlemsstater og Kommissionen i stand til at sende varslinger om umiddelbare risici og trusler mod kritisk infrastruktur.

1.   Informations- og varslingsnetværket
  udformes som
  et elektronisk forum for beskyttelse af kritisk infrastruktur vedrørende informationsudveksling;

Ændring 18

Forslag til beslutning

Artikel 4 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Den teknologiske platform for informations- og varslingsnetværket skal forefindes på mindst ét sikkert sted i hver medlemsstat.

Ændring 19

Forslag til beslutning

Artikel 4 – stk. 2 – afsnit 2

Permanente underfora er permanent medtaget i systemet. Selv om deres indhold kan tilpasses, kan de ikke fjernes
  eller
  omdøbes,
  og der kan ikke tilføjes nye
  . Bilag I indeholder en liste over permanente underfora.

Permanente underfora er permanent medtaget i systemet. Selv om deres indhold kan tilpasses, kan de ikke fjernes
  og
  omdøbes. Bilag I indeholder en liste over permanente underfora.
  Dette udelukker ikke, at nye underfora inkluderes, hvis systemets funktion viser, at dette er nødvendigt.

Ændring 20

Forslag til beslutning

Artikel 5 – stk. 1

1.   
  De deltagende medlemsstater
  udpeger en CIWIN-repræsentant og giver Kommissionen meddelelse herom. CIWIN-repræsentanten er ansvarlig for at give eller nægte at give adgangsrettigheder til informations- og varslingsnetværket i den pågældende medlemsstat.

1.   
  Medlemsstaterne
  udpeger en CIWIN-repræsentant og giver Kommissionen meddelelse herom. CIWIN-repræsentanten er ansvarlig for at give eller nægte at give adgangsrettigheder til informations- og varslingsnetværket i den pågældende medlemsstat.

(Denne ændring vedrører retsaktsforslaget)

Ændring 21

Forslag til beslutning

Artikel 5 – stk. 2

2.   
  De deltagende medlemsstater
  giver adgang til informations- og varslingsnetværket i overensstemmelse med de retningslinjer, Kommissionen har vedtaget.

2.   
  Medlemsstaterne
  giver adgang til informations- og varslingsnetværket i overensstemmelse med de retningslinjer
  for brugere, som
  Kommissionen har vedtaget.

Ændring 22

Forslag til beslutning

Artikel 6 – stk. 1 – litra b

| b) | at fastsætte
  retningslinjer
  for betingelserne for anvendelsen af systemet, herunder fortrolighed, overførsel, lagring, arkivering og sletning af oplysninger. Kommissionen fastsætter betingelserne og procedurerne for at give fuld eller selektiv adgang til informations- og varslingsnetværket. |
| --- | --- |

b)

at fastsætte
  retningslinjer
  for betingelserne for anvendelsen af systemet, herunder fortrolighed, overførsel, lagring, arkivering og sletning af oplysninger. Kommissionen fastsætter betingelserne og procedurerne for at give fuld eller selektiv adgang til informations- og varslingsnetværket.

| b) | at fastsætte
  brugerretningslinjer
  for betingelserne for anvendelsen af systemet, herunder fortrolighed, overførsel, lagring, arkivering og sletning af oplysninger. Kommissionen fastsætter betingelserne og procedurerne for at give fuld eller selektiv adgang til informations- og varslingsnetværket. |
| --- | --- |

b)

at fastsætte
  brugerretningslinjer
  for betingelserne for anvendelsen af systemet, herunder fortrolighed, overførsel, lagring, arkivering og sletning af oplysninger. Kommissionen fastsætter betingelserne og procedurerne for at give fuld eller selektiv adgang til informations- og varslingsnetværket.

Ændring 23

Forslag til beslutning

Artikel 6 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Kommissionen overvåger informations- og varslingsnetværkets funktion.

Ændring 24

Forslag til beslutning

Artikel 7 – stk. 2

2.   Brugernes ret til at få adgang til dokumenter baseres på »behov for viden«-princippet
  og
  skal altid respektere ophavsmandens specifikke instrukser vedrørende beskyttelse og distribution af et dokument.

2.   Brugernes ret til at få adgang til dokumenter baseres på »behov for viden«-princippet
  . Brugerne
  skal altid respektere ophavsmandens specifikke instrukser vedrørende beskyttelse og distribution af et dokument.

Ændring 25

Forslag til beslutning

Artikel 7 – stk. 2a (nyt)

2a.
     
  I medlemsstaterne sker udveksling mellem autoriserede brugere og tredjeparter af følsomme oplysninger, der er uploadet til informations- og varslingsnetværket, efter forudgående tilladelse fra indehaveren af oplysningerne og i henhold til den relevante fællesskabsret og nationale ret.

Ændring 26

Forslag til beslutning

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a

Krav vedrørende oplysninger i informations- og varslingsnetværket

Der er mulighed for automatisk oversættelse af alle oplysninger og dokumenter, som uploades til systemet.

Kommissionen udarbejder i samarbejde med kontaktstederne for beskyttelse af kritisk infrastruktur en liste over nøgleord for hver sektor, der kan anvendes, når der uploades eller søges efter oplysninger i informations- og varslingsnetværket.

Ændring 27

Forslag til beslutning

Artikel 8

Kommissionen udvikler og ajourfører regelmæssigt retningslinjerne for brugerne, der indeholder alle detaljer om informations- og varslingsnetværkets
  funktioner
  ogroller.

Kommissionen udvikler og ajourfører regelmæssigt retningslinjerne for brugerne, der indeholder alle detaljer om informations- og varslingsnetværkets
  funktion
  og roller.

Ændring 28

Forslag til beslutning

Artikel 8 – stk. 1 a (nyt)

Disse brugerretningslinjer udarbejdes i henhold til rådgivningsproceduren i artikel 3 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (3).

Ændring 29

Forslag til beslutning

Artikel 10 – stk. 1

Kommissionen tager driften af informations- og varslingsnetværket op til fornyet vurdering og evaluering hvert tredje år og fremlægger regelmæssige rapporter til medlemsstaterne.

Kommissionen tager
  ved hjælp af specielt udviklede indikatorer til overvågning af fremskridt
  driften af informations- og varslingsnetværket op til fornyet vurdering og evaluering hvert tredje år og fremlægger regelmæssige rapporter til
  alle
  medlemsstaterne,
  Europa-Parlamentet
  ,
  Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Ændring 30

Forslag til beslutning

Artikel 10 – stk. 2

Af den første rapport, der skal fremlægges senest tre år efter denne beslutnings ikrafttræden, skal det navnlig fremgå, hvilke af fællesskabsnetværkets elementer der bør forbedres eller tilpasses. Rapporten skal ligeledes indeholde forslag til ændringer eller tilpasninger af denne beslutning, som Kommissionen skønner nødvendige.

Af den første rapport, der skal fremlægges senest tre år efter denne beslutnings ikrafttræden, skal det navnlig fremgå, hvilke af fællesskabsnetværkets elementer der bør forbedres eller tilpasses
  , og den bør navnlig omfatte en undersøgelse af, hvorvidt der er behov for at opdatere informations- og varslingsnetværket med et system for hurtig varsling
  . Rapporten skal ligeledes indeholde forslag til ændringer eller tilpasninger af denne beslutning, som Kommissionen skønner nødvendige.

Ændring 31

Forslag til beslutning

Artikel 11

Denne beslutning
  finder anvendelse fra 1. januar 2009
  .

Denne beslutning
  har virkning fra datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Ændring 32

Forslag til beslutning

Bilag II – punkt 3

| 3) | Varslingsunderfora, der kan oprettes i tilfælde af en varsling i systemet for hurtig varsling, og som vil udgøre en kommunikationskanal i forbindelse med aktiviteter i tilknytning til beskyttelse af kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

3)

Varslingsunderfora, der kan oprettes i tilfælde af en varsling i systemet for hurtig varsling, og som vil udgøre en kommunikationskanal i forbindelse med aktiviteter i tilknytning til beskyttelse af kritisk infrastruktur.

udgår

---

(1)  
  14894/04.

(2)  
  Rådsdokument 15232/04.

(3)  

  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/181

---

Onsdag, den 22. april 2009Europæisk netværk til beskyttelse af fremtrædende personer *

P6_TA(2009)0228

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Kongeriget Nederlandenes initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 2002/956/RIA om oprettelse af et europæisk netværk til beskyttelse af fremtrædende personer (16437/2008 - C6-0029/2009 - 2009/0801(CNS))

2010/C 184 E/42

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kongeriget Nederlandenes initiativ (16437/2008),

der henviser til EU-traktatens artikel 30, stk. 1, litra a) og c), og artikel 34, stk. 2, litra c),

der henviser til EU-traktatens artikel 39, stk. 1, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0029/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 93 og 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A6-0193/2009),

| 1. | godkender Kongeriget Nederlandenes initiativ; |
| --- | --- |

1.

godkender Kongeriget Nederlandenes initiativ;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kongeriget Nederlandenes initiativ i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kongeriget Nederlandenes initiativ i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Kongeriget Nederlandenes regering. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til Kongeriget Nederlandenes regering.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/182

---

Onsdag, den 22. april 2009Omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren *

P6_TA(2009)0229

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 637/2008 for så vidt angår de nationale omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren (KOM(2009)0037 - C6-0063/2009 - 2009/0008(CNS))

2010/C 184 E/43

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0037),

der henviser til tiltrædelsesakten af 1979 og navnlig til stk. 6 i den dertil knyttede protokol nr. 4 om bomuld,

der henviser til EF-traktatens artikel 37, stk. 2, tredje afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0063/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0200/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning – ændringsretsakt


  Betragtning 1 a (ny) |
| | (1a) | Den reform, der trådte i kraft den 1. januar 2006, har ført til en drastisk formindskelse af bomuldsproduktionen i Spanien og har bragt bomuldssektorens overlevelsesmuligheder i alvorlig fare, hvilket har gjort det nødvendigt med en omgående omstrukturering af egreneringsindustrien. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning – ændringsretsakt

Betragtning 1 a (ny)

(1a)

Den reform, der trådte i kraft den 1. januar 2006, har ført til en drastisk formindskelse af bomuldsproduktionen i Spanien og har bragt bomuldssektorens overlevelsesmuligheder i alvorlig fare, hvilket har gjort det nødvendigt med en omgående omstrukturering af egreneringsindustrien.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/183

---

Onsdag, den 22. april 2009Alpekonventionen (Transportprotokollen) *

P6_TA(2009)0230

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Fællesskabets vegne af protokollen om gennemførelse af Alpekonventionen på transportområdet (Transportprotokollen) (KOM(2008)0895 - C6-0073/2009 - 2008/0262(CNS))

2010/C 184 E/44

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0895),

der henviser til EF-traktatens artikel 71 og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0073/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0219/2009),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/184 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/184

---

Onsdag, den 22. april 2009Ændringsbudget nr. 2/2009

P6_TA(2009)0231

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2009 for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen (6953/2009 - C6-0077/2009 - 2009/2010(BUD))

2010/C 184 E/45

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2009, endeligt vedtaget den 18. december 2008 (2),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 2/2009 for regnskabsåret 2009, forelagt af Kommissionen den 2. februar 2009 (KOM(2009)0032),

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 2/2009, vedtaget af Rådet den 26. februar 2009 (6953/2009 - C6-0077/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0192/2009),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 2 til det almindelige budget for 2009 omfatter: stillingsfortegnelsen for fællesforetagendet ATM-forskningsprojektet i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (SESAR), Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), ændringen af Det Europæiske Jernbaneagentur (ERA) og ændringer til budgetanmærkningerne for de forberedende foranstaltninger i forbindelse med den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 2 til det almindelige budget for 2009 omfatter: stillingsfortegnelsen for fællesforetagendet ATM-forskningsprojektet i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (SESAR), Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), ændringen af Det Europæiske Jernbaneagentur (ERA) og ændringer til budgetanmærkningerne for de forberedende foranstaltninger i forbindelse med den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES),

| B. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 2/2009 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2009-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 2/2009 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2009-budgettet,

| 1. | noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 2/2009; |
| --- | --- |

1.

noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 2/2009;

| 2. | godkender forslag til ændringsbudget nr. 2/2009 uændret; |
| --- | --- |

2.

godkender forslag til ændringsbudget nr. 2/2009 uændret;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 69 af 13.3.2009.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/185

---

Onsdag, den 22. april 2009Ændringsbudget nr. 3/2009

P6_TA(2009)0232

Europa-Parlamentets beslutning af 22. april 2009 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2009 for regnskabsåret 2009, Sektion III - Kommissionen (8153/2009 - C6-0118/2009 - 2009/2017(BUD))

2010/C 184 E/46

Europa-Parlamentet,

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2009, endeligt vedtaget den 18. december 2008 (2),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2009 for regnskabsåret 2009, forelagt af Kommissionen den 6. marts 2009 (KOM(2009)0110),

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2009, vedtaget af Rådet den 30.marts 2009 (8153/2009 - C6-0118/2009)

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0194/2009),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 3 til det almindelige budget for 2009 omfatter: en tilpasning af ordningen for egne indtægter i henhold til afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2007, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 3 til det almindelige budget for 2009 omfatter: en tilpasning af ordningen for egne indtægter i henhold til afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2007,

| B. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 3/2009 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2009-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 3/2009 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2009-budgettet,

| 1. | noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 3/2009; |
| --- | --- |

1.

noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 3/2009;

| 2. | godkender forslaget til ændringsbudget nr. 3/2009 uændret; |
| --- | --- |

2.

godkender forslaget til ændringsbudget nr. 3/2009 uændret;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 69 af 13.3.2009.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/186

---

Onsdag, den 22. april 2009Det indre marked for elektricitet ***II

P6_TA(2009)0241

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (14539/2/2008 - C6-0024/2009 - 2007/0195(COD))

2010/C 184 E/47

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (14539/2/2008 - C6-0024/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0528),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0216/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 18.6.2008, P6_TA(2008)0294.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC2-COD(2007)0195

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/72/EF).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/187 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/187

---

Onsdag, den 22. april 2009Agentur for samarbejde mellem energimyndigheder ***II

P6_TA(2009)0242

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder (14541/1/2008 - C6-0020/2009 - 2007/0197(COD))

2010/C 184 E/48

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (14541/1/2008 - C6-0020/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0530),

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (KOM(2008)0908),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0235/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 18.6.2008, P6_TA(2008)0296.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC2-COD(2007)0197

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 713/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/188

---

Onsdag, den 22. april 2009Betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling ***II

P6_TA(2009)0243

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003 (14546/2/2008 - C6-0022/2009 - 2007/0198(COD))

2010/C 184 E/49

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (14546/2/2008 - C6-0022/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0531),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0213/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 18.6.2008, P6_TA(2008)0295.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC2-COD(2007)0198

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 714/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/189 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/189

---

Onsdag, den 22. april 2009Det indre marked for naturgas ***II

P6_TA(2009)0244

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (14540/2/2008 - C6-0021/2009 - 2007/0196(COD))

2010/C 184 E/50

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (14540/2/2008 – C6-0021/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0529),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0238/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 9.7.2008, P6_TA(2008)0347.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC2-COD(2007)0196

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fælles regler for det indre marked for naturgas og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/73/EF).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/190

---

Onsdag, den 22. april 2009Betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet ***II

P6_TA(2009)0245

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 (14548/2/2008 - C6-0023/2009 - 2007/0199(COD))

2010/C 184 E/51

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (14548/2/2008 - C6-0023/2009),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0532),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0237/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 9.7.2008, P6_TA(2008)0346.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC2-COD(2007)0199

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 715/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/191

---

Onsdag, den 22. april 2009Interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) ***I

P6_TA(2009)0246

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA) (KOM(2008)0583 - C6-0337/2008 - 2008/0185(COD))

2010/C 184 E/52

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0583),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 156, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0337/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0136/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC1-COD(2008)0185

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../2009/EF om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, afgørelse nr. 922/2009/EF).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/192

---

Onsdag, den 22. april 2009Pesticidudbringningsmaskiner ***I

P6_TA(2009)0247

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om pesticidudbringningsudstyr og om ændring af direktiv 2006/42/EF af 17. maj 2006 om maskiner (KOM(2008)0535 - C6-0307/2008 - 2008/0172(COD))

2010/C 184 E/53

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0535),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0307/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A6-0137/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | tager Kommissionens erklæring, som er vedføjet denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager Kommissionens erklæring, som er vedføjet denne beslutning, til efterretning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC1-COD(2008)0172

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af direktiv 2006/42/EF for så vidt angår pesticidudbringningsmaskiner

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/127/EF).

Onsdag, den 22. april 2009BILAG

Onsdag, den 22. april 2009Erklæring fra Kommissionen om standardisering af pesticidudbringningsudstyr

Med henblik på at støtte de væsentlige krav i punkt 2.4. i bilag I vil Kommissionen give CEN mandat til at udvikle harmoniserede standarder for hver kategori af pesticidudbringningsudstyr på grundlag af de bedste tilgængelige teknikker til at undgå utilsigtet eksponering af miljøet for pesticider. Mandatet vil navnlig kræve, at standarderne fastsætter kriterier og tekniske specifikationer for montering af mekanisk afskærmning, tunnelsprøjtning og luftassisterede sprøjtesystemer, for hvordan forurening af vandforsyningen under påfyldning og tømning kan undgås, og præcise specifikationer for fabrikanternes brugsanvisning for at undgå pesticidafdrift, under hensyntagen til de relevante parametre som dyser, tryk, bomhøjde, vindstyrke, lufttemperatur og -fugtighed samt kørehastighed.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/193 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/193

---

Onsdag, den 22. april 2009Mærkning af dæk i forbindelse med brændstofeffektivitet ***I

P6_TA(2009)0248

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om mærkning af dæk med brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (KOM(2008)0779 - C6-0411/2008 - 2008/0221(COD))

2010/C 184 E/54

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0779),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0411/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0218/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC1-COD(2008)0221

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om mærkning af dæk med hensyn til brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | På baggrund af klimaændringer og behovet for at styrke konkurrenceevnen i Europa er bæredygtig mobilitet en alvorlig udfordring for Fællesskabet, hvilket Kommissionen har understreget i sin meddelelse af 8. juli 2008 om grønnere transport (4). |
| --- | --- |

(1)

På baggrund af klimaændringer og behovet for at styrke konkurrenceevnen i Europa er bæredygtig mobilitet en alvorlig udfordring for Fællesskabet, hvilket Kommissionen har understreget i sin meddelelse af 8. juli 2008 om grønnere transport (4).

| (2) | I Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2006»Handlingsplan for energieffektivitet: Udnyttelse af potentialet« (5) beskrives potentialet for at reducere det samlede energiforbrug med 20 % inden 2020 ved hjælp af en række målrettede aktioner, herunder mærkning af dæk. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2006»Handlingsplan for energieffektivitet: Udnyttelse af potentialet« (5) beskrives potentialet for at reducere det samlede energiforbrug med 20 % inden 2020 ved hjælp af en række målrettede aktioner, herunder mærkning af dæk.

| (3) | 20-30 % af køretøjernes brændstofforbrug skyldes dækkenes rullemodstand. Lavere rullemodstand i dækkene kan derfor bidrage væsentligt til vejtransportens energieffektivitet og dermed mindske emissionerne. |
| --- | --- |

(3)

20-30 % af køretøjernes brændstofforbrug skyldes dækkenes rullemodstand. Lavere rullemodstand i dækkene kan derfor bidrage væsentligt til vejtransportens energieffektivitet og dermed mindske emissionerne.

| (4) | Dæk karakteriseres ved flere parametre, som hænger sammen indbyrdes. Forbedring af én parameter såsom energieffektivitet kan indvirke negativt på andre parametre, f.eks. vejgreb i vådt føre, mens en forøgelse af vejgrebet kan indvirke negativt på rullestøjen i omgivelserne. Dækfabrikanterne bør anspores til at optimere alle parametre
  , uden at allerede opnåede sikkerhedsstandarder derved undermineres
  . |
| --- | --- |

(4)

Dæk karakteriseres ved flere parametre, som hænger sammen indbyrdes. Forbedring af én parameter såsom energieffektivitet kan indvirke negativt på andre parametre, f.eks. vejgreb i vådt føre, mens en forøgelse af vejgrebet kan indvirke negativt på rullestøjen i omgivelserne. Dækfabrikanterne bør anspores til at optimere alle parametre
  , uden at allerede opnåede sikkerhedsstandarder derved undermineres
  .

| (5) | Brændstofbesparende dæk er omkostningseffektive, da brændstofbesparelserne rigeligt opvejer den højere anskaffelsespris for dækkene, som skyldes højere produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(5)

Brændstofbesparende dæk er omkostningseffektive, da brændstofbesparelserne rigeligt opvejer den højere anskaffelsespris for dækkene, som skyldes højere produktionsomkostninger.

| (6) | ║ Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 af... [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer]
   (6) indeholder mindstekrav til dæks rullemodstand. Med den teknologiske udvikling er det muligt at bringe energitabet fra dækkenes rullemodstand betydeligt ned under disse mindstekrav. For at mindske miljøvirkningerne fra vejtransporten er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der giver slutbrugerne harmoniserede oplysninger om denne parameter og dermed ansporer dem til at anskaffe mere brændstofbesparende dæk. |
| --- | --- |

(6)

║ Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 af... [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer]
   (6) indeholder mindstekrav til dæks rullemodstand. Med den teknologiske udvikling er det muligt at bringe energitabet fra dækkenes rullemodstand betydeligt ned under disse mindstekrav. For at mindske miljøvirkningerne fra vejtransporten er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der giver slutbrugerne harmoniserede oplysninger om denne parameter og dermed ansporer dem til at anskaffe mere brændstofbesparende dæk.

| (7) | For at øge forståelsen af rullemodstand og skabe større bevidsthed herom, ville en kalkulator til beregning af brændstofbesparelse som den, der allerede eksisterer for C3-dæk, kunne tjene som et hensigtsmæssigt værktøj til påvisning af mulige besparelser af brændstof, penge og CO2. |
| --- | --- |

(7)

For at øge forståelsen af rullemodstand og skabe større bevidsthed herom, ville en kalkulator til beregning af brændstofbesparelse som den, der allerede eksisterer for C3-dæk, kunne tjene som et hensigtsmæssigt værktøj til påvisning af mulige besparelser af brændstof, penge og CO2.

| (8) | Trafikstøj er en alvorlig gene og skadelig for sundheden. ║ Forordning (EF) nr. .../2009 [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer] indeholder mindstekrav til dæks afgivelse af rullestøj til omgivelserne. Med den teknologiske udvikling er det muligt at bringe dækkenes rullestøj betydeligt ned under disse mindstekrav. For at mindske trafikstøjen er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der giver slutbrugerne harmoniserede oplysninger om denne parameter og dermed ansporer dem til at anskaffe dæk med mindre rullestøj. |
| --- | --- |

(8)

Trafikstøj er en alvorlig gene og skadelig for sundheden. ║ Forordning (EF) nr. .../2009 [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer] indeholder mindstekrav til dæks afgivelse af rullestøj til omgivelserne. Med den teknologiske udvikling er det muligt at bringe dækkenes rullestøj betydeligt ned under disse mindstekrav. For at mindske trafikstøjen er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der giver slutbrugerne harmoniserede oplysninger om denne parameter og dermed ansporer dem til at anskaffe dæk med mindre rullestøj.

| (9) | En harmonisering af oplysningerne om dæks rullestøj ville også gøre det lettere at gennemføre foranstaltninger mod trafikstøj og medvirke til at skærpe opmærksomheden om dækkenes betydning for trafikstøjen inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj (7). |
| --- | --- |

(9)

En harmonisering af oplysningerne om dæks rullestøj ville også gøre det lettere at gennemføre foranstaltninger mod trafikstøj og medvirke til at skærpe opmærksomheden om dækkenes betydning for trafikstøjen inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj (7).

| (10) | ║ Forordning (EF) nr. .../2009 [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer] indeholder mindstekrav til dæks vejgreb i vådt føre. Med den teknologiske udvikling er det muligt at give dækkene et betydelig bedre vejgreb i vådt føre end disse mindstekrav og dermed opnå kortere bremselængde i vådt føre. For at forbedre færdselssikkerheden er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der giver slutbrugerne harmoniserede oplysninger om denne parameter og dermed ansporer dem til at anskaffe dæk, der giver bedre vejgreb i vådt føre. |
| --- | --- |

(10)

║ Forordning (EF) nr. .../2009 [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer] indeholder mindstekrav til dæks vejgreb i vådt føre. Med den teknologiske udvikling er det muligt at give dækkene et betydelig bedre vejgreb i vådt føre end disse mindstekrav og dermed opnå kortere bremselængde i vådt føre. For at forbedre færdselssikkerheden er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der giver slutbrugerne harmoniserede oplysninger om denne parameter og dermed ansporer dem til at anskaffe dæk, der giver bedre vejgreb i vådt føre.

| (11) | Færdselssikkerheden påvirkes også af andre dækparametre, eksempelvis akvaplaning og kurveegenskaber. På nuværende tidspunkt findes der imidlertid ikke harmoniserede prøvningsmetoder for sådanne parametre. Det er derfor hensigtsmæssigt at åbne mulighed for, at der på et senere tidspunkt om nødvendigt kan indføres bestemmelser om harmoniserede oplysninger til slutbrugerne om sådanne dækparametre. |
| --- | --- |

(11)

Færdselssikkerheden påvirkes også af andre dækparametre, eksempelvis akvaplaning og kurveegenskaber. På nuværende tidspunkt findes der imidlertid ikke harmoniserede prøvningsmetoder for sådanne parametre. Det er derfor hensigtsmæssigt at åbne mulighed for, at der på et senere tidspunkt om nødvendigt kan indføres bestemmelser om harmoniserede oplysninger til slutbrugerne om sådanne dækparametre.

| (12) | Snedæk og nordiske vinterdæk har specifikke parametre, som ikke er fuldt sammenlignelige med normale dæk. Parametrene for disse dæk bør vises på en sådan måde, at de sidestilles med normale dæk for at sikre, at slutbrugerne træffer retfærdige og velinformerede beslutninger. |
| --- | --- |

(12)

Snedæk og nordiske vinterdæk har specifikke parametre, som ikke er fuldt sammenlignelige med normale dæk. Parametrene for disse dæk bør vises på en sådan måde, at de sidestilles med normale dæk for at sikre, at slutbrugerne træffer retfærdige og velinformerede beslutninger.

| (13) | Oplysninger om dækparametre, der gives i form af en standardmærkning, vil formentlig påvirke slutbrugernes beslutning om anskaffelse i retning af sikrere, mere støjsvage og mere brændstofbesparende dæk. Det vil igen anspore dækfabrikanterne til at optimere disse dækparametre, hvilket baner vejen for et mere bæredygtigt forbrug og en mere bæredygtig produktion. |
| --- | --- |

(13)

Oplysninger om dækparametre, der gives i form af en standardmærkning, vil formentlig påvirke slutbrugernes beslutning om anskaffelse i retning af sikrere, mere støjsvage og mere brændstofbesparende dæk. Det vil igen anspore dækfabrikanterne til at optimere disse dækparametre, hvilket baner vejen for et mere bæredygtigt forbrug og en mere bæredygtig produktion.

| (14) | Dækfabrikanter, -leverandører og -distributører bør tilskyndes til at overholde denne forordnings bestemmelser inden 2012 med henblik på at fremskynde mrækningsordningens anerkendelse og realisere de hermed forbundne fordele. |
| --- | --- |

(14)

Dækfabrikanter, -leverandører og -distributører bør tilskyndes til at overholde denne forordnings bestemmelser inden 2012 med henblik på at fremskynde mrækningsordningens anerkendelse og realisere de hermed forbundne fordele.

| (15) | Forskellige regler for mærkning af dæk fra medlemsstat til medlemsstat vil hindre samhandelen inden for Fællesskabet og pålægge dækfabrikanterne større administrative byrder og prøvningsomkostninger. |
| --- | --- |

(15)

Forskellige regler for mærkning af dæk fra medlemsstat til medlemsstat vil hindre samhandelen inden for Fællesskabet og pålægge dækfabrikanterne større administrative byrder og prøvningsomkostninger.

| (16) | 78 % af dækmarkedet udgøres af dæk, der skal erstatte udtjente dæk. Der er derfor god grund til at give slutbrugerne oplysning om parametrene både for nye dæk, der skal erstatte udtjente dæk, og for de dæk, der er monteret på fabriksnye køretøjer. |
| --- | --- |

(16)

78 % af dækmarkedet udgøres af dæk, der skal erstatte udtjente dæk. Der er derfor god grund til at give slutbrugerne oplysning om parametrene både for nye dæk, der skal erstatte udtjente dæk, og for de dæk, der er monteret på fabriksnye køretøjer.

| (17) | Behovet for bedre oplysning om dækkenes brændstofeffektivitet og andre dækparametre er relevant for forbrugerne, herunder administratorer af vognparker og transportvirksomheder, som ikke uden videre kan sammenligne de forskellige dækmærkers parametre, når der ikke findes nogen ordning for mærkning og harmoniseret prøvning. Det er derfor hensigtsmæssigt, at dæk i kategori C1, C2 og C3 er omfattet af
  denne forordning
  . |
| --- | --- |

(17)

Behovet for bedre oplysning om dækkenes brændstofeffektivitet og andre dækparametre er relevant for forbrugerne, herunder administratorer af vognparker og transportvirksomheder, som ikke uden videre kan sammenligne de forskellige dækmærkers parametre, når der ikke findes nogen ordning for mærkning og harmoniseret prøvning. Det er derfor hensigtsmæssigt, at dæk i kategori C1, C2 og C3 er omfattet af
  denne forordning
  .

| (18) | En energimærkning, hvor produktet indplaceres på en skala fra A til G, er, som den anvendes på husholdningsapparater i medfør af Rådets direktiv 92/75/EF af 22. september 1992 om angivelse af husholdningsapparaters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (8), velkendt blandt forbrugerne og har vist sig at fremme salget af mere effektive apparater. Der bør bruges samme udformning til mærkning af dæk med brændstofeffektivitet. |
| --- | --- |

(18)

En energimærkning, hvor produktet indplaceres på en skala fra A til G, er, som den anvendes på husholdningsapparater i medfør af Rådets direktiv 92/75/EF af 22. september 1992 om angivelse af husholdningsapparaters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (8), velkendt blandt forbrugerne og har vist sig at fremme salget af mere effektive apparater. Der bør bruges samme udformning til mærkning af dæk med brændstofeffektivitet.

| (19) | Med mærkning på dækkene på salgsstedet og i teknisk salgsmateriale skulle det være sikret, at distributører og potentielle slutbrugere får harmoniserede oplysninger om dæks brændstofeffektivitet, vejgreb i vådt føre og afgivelse af rullestøj til omgivelserne. |
| --- | --- |

(19)

Med mærkning på dækkene på salgsstedet og i teknisk salgsmateriale skulle det være sikret, at distributører og potentielle slutbrugere får harmoniserede oplysninger om dæks brændstofeffektivitet, vejgreb i vådt føre og afgivelse af rullestøj til omgivelserne.

| (20) | Nogle slutbrugere vælger deres dæk, inden de kommer til salgsstedet, eller køber dæk pr. postordre. For at sikre, at disse slutbrugere også kan træffe et kvalificeret valg på grundlag af harmoniserede oplysninger om dæks brændstofeffektivitet, vejgreb i vådt føre og afgivelse af rullestøj til omgivelserne, bør mærkningen vises i alt teknisk salgsmateriale, også når det er til rådighed via internettet. |
| --- | --- |

(20)

Nogle slutbrugere vælger deres dæk, inden de kommer til salgsstedet, eller køber dæk pr. postordre. For at sikre, at disse slutbrugere også kan træffe et kvalificeret valg på grundlag af harmoniserede oplysninger om dæks brændstofeffektivitet, vejgreb i vådt føre og afgivelse af rullestøj til omgivelserne, bør mærkningen vises i alt teknisk salgsmateriale, også når det er til rådighed via internettet.

| (21) | Potentielle indkøbere bør forsynes med supplerende standardoplysninger, som forklarer mærkets forskellige komponenter – brændstofeffektivitet, vejgreb i vådt føre og støjemissioner – og deres relevans, herunder en kalkulator til beregning af brændstofbesparelsen, som viser de gennemsnitlige besparelser med hensyn til brændstof, CO2 og omkostninger. Disse oplysninger bør angives på EU's dækmærkningswebsted samt i pjecer og på plakater på alle salgssteder. Webadressen bør anføres tydeligt på mærket og alt teknisk salgsmateriale. |
| --- | --- |

(21)

Potentielle indkøbere bør forsynes med supplerende standardoplysninger, som forklarer mærkets forskellige komponenter – brændstofeffektivitet, vejgreb i vådt føre og støjemissioner – og deres relevans, herunder en kalkulator til beregning af brændstofbesparelsen, som viser de gennemsnitlige besparelser med hensyn til brændstof, CO2 og omkostninger. Disse oplysninger bør angives på EU's dækmærkningswebsted samt i pjecer og på plakater på alle salgssteder. Webadressen bør anføres tydeligt på mærket og alt teknisk salgsmateriale.

| (22) | Oplysningerne bør gives i overensstemmelse med de harmoniserede prøvningsmetoder i ║ forordning (EF) nr. .../2009 [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer], således at slutbrugerne kan sammenligne forskellige dæk og fabrikanternes prøvningsomkostninger begrænses. |
| --- | --- |

(22)

Oplysningerne bør gives i overensstemmelse med de harmoniserede prøvningsmetoder i ║ forordning (EF) nr. .../2009 [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer], således at slutbrugerne kan sammenligne forskellige dæk og fabrikanternes prøvningsomkostninger begrænses.

| (23) | Det er hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne
  indfører incitamenter for brændstofbesparende dæk
  med henblik på at nedbringe CO2-emissionerne fra vejtransport.

  Disse incitamenter
  bør være

  i overensstemmelse med traktatens artikel 87 og 88.
  Der bør fastsættes mindstekrav til brændstofeffektivitetsklasse, således at opsplitning af det indre marked undgås. |
| --- | --- |

(23)

Det er hensigtsmæssigt, at medlemsstaterne
  indfører incitamenter for brændstofbesparende dæk
  med henblik på at nedbringe CO2-emissionerne fra vejtransport.

  Disse incitamenter
  bør være

  i overensstemmelse med traktatens artikel 87 og 88.
  Der bør fastsættes mindstekrav til brændstofeffektivitetsklasse, således at opsplitning af det indre marked undgås.

| (24) | Det er afgørende for, om målet med bestemmelserne om mærkning nås, at fabrikanter, leverandører og distributører overholder dem, også med henblik på at sikre
  lige konkurrencevilkår i Fællesskabet. Medlemsstaterne bør derfor beslutte, hvilke tiltag er effektive, herunder
  overvågning af markedet, regelmæssig efterfølgende kontrol
  og effektive sanktioner, som i tilstrækkelig grad kan sikre håndhævelse af denne forordnings bestemmelser. |
| --- | --- |

(24)

Det er afgørende for, om målet med bestemmelserne om mærkning nås, at fabrikanter, leverandører og distributører overholder dem, også med henblik på at sikre
  lige konkurrencevilkår i Fællesskabet. Medlemsstaterne bør derfor beslutte, hvilke tiltag er effektive, herunder
  overvågning af markedet, regelmæssig efterfølgende kontrol
  og effektive sanktioner, som i tilstrækkelig grad kan sikre håndhævelse af denne forordnings bestemmelser.

| (25) | I forbindelse med gennemførelsen af de relevante bestemmelser i denne forordning bør medlemsstaterne bestræbe sig på at afstå fra foranstaltninger, der pålægger små og mellemstore virksomheder (SMV) uberettigede, bureaukratiske og tunge forpligtelser, og, hvor det er muligt, at tage hensyn til SMV'ernes særlige behov og finansielle og administrative begrænsninger. |
| --- | --- |

(25)

I forbindelse med gennemførelsen af de relevante bestemmelser i denne forordning bør medlemsstaterne bestræbe sig på at afstå fra foranstaltninger, der pålægger små og mellemstore virksomheder (SMV) uberettigede, bureaukratiske og tunge forpligtelser, og, hvor det er muligt, at tage hensyn til SMV'ernes særlige behov og finansielle og administrative begrænsninger.

| (26) | Med henblik på en korrekt evaluering af gennemførelsen af denne forordning bør der foretages en gennemgang for at fastslå, om det er nødvendigt med ændringer. Denne gennemgang bør især fokusere på forbrugernes forståelse af mærket, herunder støjparameteren, og tilpasning til teknologiske ændringer. |
| --- | --- |

(26)

Med henblik på en korrekt evaluering af gennemførelsen af denne forordning bør der foretages en gennemgang for at fastslå, om det er nødvendigt med ændringer. Denne gennemgang bør især fokusere på forbrugernes forståelse af mærket, herunder støjparameteren, og tilpasning til teknologiske ændringer.

| (27) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af
  denne forordning
  bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (9). |
| --- | --- |

(27)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af
  denne forordning
  bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (9).

| (28) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at indføre krav til vådgrebsklassificering af dæk i kategori C2 og C3, indføre krav til andre væsentlige dækparametre end brændstofeffektivitet, vådgreb og rullestøj og tilpasse bilagene til den tekniske udvikling. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF - |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at indføre krav til vådgrebsklassificering af dæk i kategori C2 og C3, indføre krav til andre væsentlige dækparametre end brændstofeffektivitet, vådgreb og rullestøj og tilpasse bilagene til den tekniske udvikling. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Mål og emne

Målet med
  denne forordning
  er at øge
  sikkerheden og den økonomiske og miljømæssige effektivitet
  inden for vejtransport ved at fremme brændstofbesparende,
  sikre og støjsvage
  dæk.

Ved denne forordning opstilles rammerne for formidling af
  harmoniserede
  oplysninger om dækparametre ved mærkning
  , som gør det muligt for forbrugerne at foretage velinformerede valg, når de køber dæk
  .

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   
  Denne forordning
  finder anvendelse på dæk i kategori C1, C2 og C3.

2.   Uanset stk. 1 finder
  denne forordning
  ikke anvendelse på:

| a) | regummierede dæk |
| --- | --- |

a)

regummierede dæk

| b) | professionelle off road-dæk |
| --- | --- |

b)

professionelle off road-dæk

| c) | dæk, som kun er beregnet til montering på køretøjer, der er registreret første gang før den 1. oktober 1990 |
| --- | --- |

c)

dæk, som kun er beregnet til montering på køretøjer, der er registreret første gang før den 1. oktober 1990

| d) | dæk af T-typen til reservehjul til midlertidig brug |
| --- | --- |

d)

dæk af T-typen til reservehjul til midlertidig brug

| e) | dæk, som kun er beregnet til hastigheder under 80 km/h |
| --- | --- |

e)

dæk, som kun er beregnet til hastigheder under 80 km/h

| f) | dæk med en nominel fælgdiameter på op til 254 mm eller på 635 mm og derover |
| --- | --- |

f)

dæk med en nominel fælgdiameter på op til 254 mm eller på 635 mm og derover

| g) | dæk monteret med traktionsforbedrende anordninger, f.eks. pigdæk. |
| --- | --- |

g)

dæk monteret med traktionsforbedrende anordninger, f.eks. pigdæk.

Artikel 3

Definitioner

I
  denne forordning
  forstås ved:

1)   »C1-, C2- og C3-dæk«: dæk i de kategorier, der er defineret i artikel 8 i ║ forordning (EF) nr. .../2009 [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer]

2)   »dæk af T-typen til reservehjul til midlertidig brug«: et reservedæk til midlertidig brug, der er beregnet for højere oppumpningstryk end normale og forstærkede dæk

3)
     »snedæk«:

4)   »salgssted«: et sted, hvor dæk frembydes ▐ eller udbydes til salg, herunder bilforhandleres udstillingslokaler, for så vidt angår frembydning af dæk, der ikke er monteret på køretøjerne

5)   »teknisk reklamemateriale«:
  tekniske vejledninger, brochurer, foldere og kataloger i enten trykt eller elektronisk form eller offentliggjort på internettet men som ikke omfatter mediereklamer
  , der anvendes til markedsføring af dæk eller køretøjer, er rettet mod slutbrugere og distributører og indeholder en beskrivelse af et dæks specifikke parametre ▐

6)   »teknisk dokumentation«: information om dæk, herunder dækfabrikant og -modelbetegnelse; beskrivelse af den dæktype eller gruppe dæktyper, som er omfattet af angivelsen af brændstofeffektivitetsklasse, vådgrebsklasse og målt rullestøj; prøvningsrapporter og prøvningsnøjagtighed

7)
     »kalkulator til beregning af brændstofbesparelsen«:

8)
     »EU's dækmærkningswebsted«:

9)   »fabrikant«: enhver fysisk eller juridisk person, som fremstiller et produkt eller får et produkt konstrueret eller fremstillet og markedsfører dette produkt under sit navn eller varemærke

10)   »importør«: enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Fællesskabet, og som bringer et produkt fra et tredjeland i omsætning på Fællesskabets marked

11)   »leverandør«: fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant i Fællesskabet eller importøren

12)   »distributør«: enhver fysisk eller juridisk person i forsyningskæden, bortset fra fabrikanten og importøren, som gør et dæk tilgængeligt på markedet

13)   »gøre tilgængelig på markedet«: enhver levering af et produkt med henblik på distribution eller anvendelse på Fællesskabets marked som led i erhvervsvirksomhed, mod eller uden vederlag

14)   »slutbrugere«: forbrugere, herunder administratorer af vognparker og vejtransportvirksomheder, som anskaffer eller forventes at anskaffe dæk

15)   »væsentlig parameter«: en dækparameter såsom rullemodstand, vådgreb eller rullestøj, som indvirker mærkbart på miljø, færdselssikkerhed eller sundhed under brugen af dækket.

Artikel 4

Kommissionens ansvar

1.   Kommissionen skal inden september 2010 oprette og forvalte EU's »
  dækmærkningswebsted
  «
  som en referencekilde til forklarende og supplerende oplysninger om dækmærkets enkelte komponenter.

2.
     
  Webstedet skal indeholde:

| a) | en forklaring på de piktogrammer, der benyttes i mærket |
| --- | --- |

a)

en forklaring på de piktogrammer, der benyttes i mærket

| b) | en kalkulator til beregning af brændstofeffektiviteten, som viser de potentielle besparelser med hensyn til brændstof, omkostninger og CO2 ved montering af dæk med lav rullemodstand, for C1-, C2- og C3-dæk |
| --- | --- |

b)

en kalkulator til beregning af brændstofeffektiviteten, som viser de potentielle besparelser med hensyn til brændstof, omkostninger og CO2 ved montering af dæk med lav rullemodstand, for C1-, C2- og C3-dæk

| c) | en udtalelse, hvor det fremhæves, at den reelle brændstofbesparelse og færdselssikkerheden i høj grad afhænger af førerens kørsel og navnlig følgende:










  i) | at der kan opnås en betydelig brændstofbesparelse ved økonomisk kørsel |
| --- | --- | --- |

c)

en udtalelse, hvor det fremhæves, at den reelle brændstofbesparelse og færdselssikkerheden i høj grad afhænger af førerens kørsel og navnlig følgende:

i)

at der kan opnås en betydelig brændstofbesparelse ved økonomisk kørsel

| ii) | at dæktrykket bør kontrolleres regelmæssigt, da korrekt dæktryk giver bedre vejgreb i vådt føre og bedre brændstoføkonomi, og |
| --- | --- |

ii)

at dæktrykket bør kontrolleres regelmæssigt, da korrekt dæktryk giver bedre vejgreb i vådt føre og bedre brændstoføkonomi, og

| iii) | at der altid bør holdes den fornødne bremseafstand. |
| --- | --- |

iii)

at der altid bør holdes den fornødne bremseafstand.

Artikel 5

Dækleverandørernes ansvar

Medlemsstaterne sikrer, at dækleverandørerne opfylder følgende:

| 1) | leverandørerne sikrer, at der på slidbanen på C1- og C2-dæk, som leveres til distributører eller slutbrugere, er
  forsynet med et indpræget mærke eller
  påsat en mærkat med angivelse af
  brændstofeffektivitet og vådgrebsklasse
  og den målte rullestøj, jf. bilag I,
  del A, B og C |
| --- | --- |

1)

leverandørerne sikrer, at der på slidbanen på C1- og C2-dæk, som leveres til distributører eller slutbrugere, er
  forsynet med et indpræget mærke eller
  påsat en mærkat med angivelse af
  brændstofeffektivitet og vådgrebsklasse
  og den målte rullestøj, jf. bilag I,
  del A, B og C

| 2) | mærket og mærkaten
  i nr. 1 skal være udformet som foreskrevet i bilag II║ |
| --- | --- |

2)

mærket og mærkaten
  i nr. 1 skal være udformet som foreskrevet i bilag II║

| 3) | leverandørerne angiver brændstofeffektivitetsklasse, vådgrebsklasse og målt rullestøj i teknisk salgsmateriale, jf. bilag I, i den i bilag III krævede rækkefølge.
  For C2- og C3-dæk skal den målte rullemodstandskoefficient også angives |
| --- | --- |

3)

leverandørerne angiver brændstofeffektivitetsklasse, vådgrebsklasse og målt rullestøj i teknisk salgsmateriale, jf. bilag I, i den i bilag III krævede rækkefølge.
  For C2- og C3-dæk skal den målte rullemodstandskoefficient også angives

| 4) | leverandørerne stiller teknisk dokumentation til rådighed for medlemsstaternes myndigheder på deres anmodning i op til fem år efter, at det sidste dæk af en given dæktype er gjort tilgængelig på markedet; den tekniske dokumentation skal være så detaljeret, at myndighederne er i stand til at kontrollere nøjagtigheden af mærkningens oplysninger om brændstofeffektivitet, vådgreb og rullestøj║ |
| --- | --- |

4)

leverandørerne stiller teknisk dokumentation til rådighed for medlemsstaternes myndigheder på deres anmodning i op til fem år efter, at det sidste dæk af en given dæktype er gjort tilgængelig på markedet; den tekniske dokumentation skal være så detaljeret, at myndighederne er i stand til at kontrollere nøjagtigheden af mærkningens oplysninger om brændstofeffektivitet, vådgreb og rullestøj║

| 5) | leverandørerne angiver de målte værdier fra typegodkendelsestesten for hver enkelt model, for så vidt angår rullemodstandskoefficient (udtrykt i kg/t), vådgrebsindeks (udtrykt som ydeevneindeks, G, sammenlignet med standardreferencedæk) og støjemissioner (udtrykt i dB) i en offentlig tilgængelig database. |
| --- | --- |

5)

leverandørerne angiver de målte værdier fra typegodkendelsestesten for hver enkelt model, for så vidt angår rullemodstandskoefficient (udtrykt i kg/t), vådgrebsindeks (udtrykt som ydeevneindeks, G, sammenlignet med standardreferencedæk) og støjemissioner (udtrykt i dB) i en offentlig tilgængelig database.

Artikel 6

Dækdistributørernes ansvar

Medlemsstaterne sikrer, at dækdistributørerne opfylder følgende:

| 1) | distributørerne sikrer, at den mærkat
  eller det mærke
  , som leverandøren har påsat i overensstemmelse med
  artikel 5, nr. 1, eller en mere detaljeret og forklarende version af mærket, jf. bilag II, punkt 3,
  forefindes
  og vises på et
  klart synligt sted,
  enten på dækket eller i umiddelbar nærhed heraf
  på salgsstedet║ |
| --- | --- |

1)

distributørerne sikrer, at den mærkat
  eller det mærke
  , som leverandøren har påsat i overensstemmelse med
  artikel 5, nr. 1, eller en mere detaljeret og forklarende version af mærket, jf. bilag II, punkt 3,
  forefindes
  og vises på et
  klart synligt sted,
  enten på dækket eller i umiddelbar nærhed heraf
  på salgsstedet║

| 2) | for dæk, der udbydes til salg, men ikke kan beses af slutbrugeren, skal distributøren give slutbrugeren
  dokumentation
  om deres brændstofeffektivitetsklasse, vådgrebsklasse og målt rullestøj║ |
| --- | --- |

2)

for dæk, der udbydes til salg, men ikke kan beses af slutbrugeren, skal distributøren give slutbrugeren
  dokumentation
  om deres brændstofeffektivitetsklasse, vådgrebsklasse og målt rullestøj║

| 3) | for C1-, ║ C2-
  og C3
  -dæk skal distributørerne
  angive den forklarende version af mærket, jf. bilag II, punkt 3 eller 4, med oplysning om
  brændstofeffektivitetsklasse og målt rullestøj
  som angivet i Bilag I, hhv. del A, B og C, på eller
  sammen med slutbrugerens regning ved køb af dæk. ▐ |
| --- | --- |

3)

for C1-, ║ C2-
  og C3
  -dæk skal distributørerne
  angive den forklarende version af mærket, jf. bilag II, punkt 3 eller 4, med oplysning om
  brændstofeffektivitetsklasse og målt rullestøj
  som angivet i Bilag I, hhv. del A, B og C, på eller
  sammen med slutbrugerens regning ved køb af dæk. ▐

Artikel 7

Køretøjsleverandørernes
  og
  køretøjsdistributørernes
  ansvar

Medlemsstaterne sikrer, at
  køretøjsleverandørerne
  og
  køretøjsdistributørerne
  opfylder følgende:

| 1) | køretøjsleverandørerne
  og
  køretøjsdistributørerne stiller
  oplysninger
  til rådighed
  om de dæk, der er monteret på fabriksnye køretøjer; oplysningerne skal omfatte brændstofeffektivitetsklasse, jf. bilag I, del A, målt rullestøj, jf. bilag I, del C, og for C1-dæks vedkommende vådgrebsklasse, jf. bilag I, del B,
  i den i bilag III angivne rækkefølge
  .
  Disse oplysninger medtages som minimum i det elektroniske tekniske salgsmateriale og formidles til slutbrugeren inden salg af køretøjet |
| --- | --- |

1)

køretøjsleverandørerne
  og
  køretøjsdistributørerne stiller
  oplysninger
  til rådighed
  om de dæk, der er monteret på fabriksnye køretøjer; oplysningerne skal omfatte brændstofeffektivitetsklasse, jf. bilag I, del A, målt rullestøj, jf. bilag I, del C, og for C1-dæks vedkommende vådgrebsklasse, jf. bilag I, del B,
  i den i bilag III angivne rækkefølge
  .
  Disse oplysninger medtages som minimum i det elektroniske tekniske salgsmateriale og formidles til slutbrugeren inden salg af køretøjet

| 2) | hvis der kan være monteret forskellige dæk på et fabriksnyt køretøj, uden at slutbrugeren får mulighed for selv at vælge,
  angiver oplysningerne i henhold til nr. 1
  den laveste brændstofeffektivitetsklasse og vådgrebsklasse og den højeste målte rullestøj for de pågældende dæktyper ▐ |
| --- | --- |

2)

hvis der kan være monteret forskellige dæk på et fabriksnyt køretøj, uden at slutbrugeren får mulighed for selv at vælge,
  angiver oplysningerne i henhold til nr. 1
  den laveste brændstofeffektivitetsklasse og vådgrebsklasse og den højeste målte rullestøj for de pågældende dæktyper ▐

| 3) | hvis
  slutbrugeren får mulighed for at vælge mellem forskellige dæktyper på et fabriksnyt køretøj,
  gælder et af følgende litra:










  a) | hvis slutbrugeren får mulighed for at vælge mellem forskellige dæk-/fælgstørrelser men ikke mellem andre af dæktypens parametre, skal oplysningerne nævnt i nr. 1 for hver dæk-/fælgstørrelse nævne den laveste brændstofeffektivitet, vådgrebsklasse og den højeste målte rullestøj for alle dæktyper inden for denne dæk-/fælgstørrelse |
| --- | --- | --- |

3)

hvis
  slutbrugeren får mulighed for at vælge mellem forskellige dæktyper på et fabriksnyt køretøj,
  gælder et af følgende litra:

a)

hvis slutbrugeren får mulighed for at vælge mellem forskellige dæk-/fælgstørrelser men ikke mellem andre af dæktypens parametre, skal oplysningerne nævnt i nr. 1 for hver dæk-/fælgstørrelse nævne den laveste brændstofeffektivitet, vådgrebsklasse og den højeste målte rullestøj for alle dæktyper inden for denne dæk-/fælgstørrelse

| b) | med undtagelse af de tilfælde, der er omfattet under litra a) skal oplysningerne nævnt i nr. 1 omfatte brændstofeffektivitetsklassen, vådgrebsklassen og den målte rullestøj for alle dæktyper, som slutbrugeren kan vælge imellem. |
| --- | --- |

b)

med undtagelse af de tilfælde, der er omfattet under litra a) skal oplysningerne nævnt i nr. 1 omfatte brændstofeffektivitetsklassen, vådgrebsklassen og den målte rullestøj for alle dæktyper, som slutbrugeren kan vælge imellem.

Artikel 8

Harmoniserede prøvningsmetoder

De oplysninger om brændstofeffektivitetsklasse, vådgrebsklasse og målt rullestøj, der skal gives i medfør af artikel 5, 6 og 7, skal være fremkommet ved hjælp af de harmoniserede prøvningsmetoder, der henvises til i bilag I.
  De harmoniserede prøvninger skal forsyne slutbrugeren med en pålidelig klassificering, der i fuldt omfang er repræsentativ for de testede egenskaber.

Artikel 9

Verifikationsprocedure

1.   Medlemsstaterne vurderer, efter proceduren i bilag IV, overensstemmelsen af de oplyste brændstofeffektivitets- og vådgrebsklasser, jf. bilag I, del A og B, og den oplyste målte rullestøj, jf. bilag I, del C ║.

2.   Sådanne vurderinger berører ikke EU-typegodkendelse af køretøjer eller dæk i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (10) eller forordning (EF) nr. .../2009 [om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer]. I forbindelse med overensstemmelsesvurderingen henviser medlemsstaterne, hvor det er relevant, også til dokumentationen for typegodkendelse af dæk og de relevante støttedokumenter, som leverandøren stiller til rådighed.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder indfører en ordning for rutinemæssige og ikke-rutinemæssige inspektioner af salgsstederne med henblik på at sikre, at forordningens forskrifter overholdes.

Artikel 10

Det indre marked

1.   Når kravene i
  denne forordning
  er opfyldt, kan medlemsstaterne med begrundelse i de produktoplysninger, der er omfattet af
  denne forordning
  , hverken forbyde, at dæk gøres tilgængelige på markedet, eller sætte begrænsninger herfor.

2.   Medmindre det modsatte bevises, skal medlemsstaterne anse mærkning og produktoplysninger for at opfylde bestemmelserne i
  denne forordning
  . Medlemsstaterne kan hos leverandørerne rekvirere teknisk dokumentation, i overensstemmelse med artikel 4, nr. 5, med henblik på at vurdere de oplyste værdiers nøjagtighed.

Artikel 11

Incitamenter

Medlemsstaterne indfører ikke incitamenter for dæk med en brændstofeffektivitetsklasse under niveau C
  eller en vådgrebsklasse under niveau C
  , jf. bilag I,
  hhv.
  del A
  og B
  .

Artikel 12

Ændringer og tilpasning til den tekniske udvikling

Følgende foranstaltninger, som har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i
  denne forordning
  , herunder ved supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║ i artikel 14, stk. 2:

| 1) | indførelse af krav til vådgrebsklassificering af C2- og C3-dæk, forudsat at der foreligger egnede harmoniserede prøvningsmetoder |
| --- | --- |

1)

indførelse af krav til vådgrebsklassificering af C2- og C3-dæk, forudsat at der foreligger egnede harmoniserede prøvningsmetoder

| 2) | indførelse af krav til snedæk og nordiske vinterdæk |
| --- | --- |

2)

indførelse af krav til snedæk og nordiske vinterdæk

| 3) | tilpasning af bilag I - IV til den tekniske udvikling. |
| --- | --- |

3)

tilpasning af bilag I - IV til den tekniske udvikling.

Artikel 13

Håndhævelse og sanktioner

1.
     Medlemsstaterne
  sikrer ved hjælp af en vedvarende udveksling af information et nært samarbejde om markedstilsyn af hensyn til konsekvent gennemførelse af denne forordning. Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til regelmæssig efterfølgende kontrol for at sikre, at dæk, der ikke er behørigt mærkede, bringes i overensstemmelse eller fjernes fra markedet.

2.   Medlemsstaterne indfører foranstaltninger, der fastlægger sanktioner for overtrædelser af bestemmelserne i denne forordning, herunder bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af
  denne forordning, og bestemmelser, der sikrer
  gennemførelsen heraf.

3.   Disse foranstaltninger skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.

4.
     Medlemsstaterne giver
  omgående
  Kommissionen meddelelse om disse
  foranstaltninger
  og
  eventuelle efterfølgende ændringer deraf.

Artikel 14

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 15

Revision

1.
     Senest den 1. november 2015 reviderer Kommissionen
  gennemførelsen af denne forordning, bl.a. under hensyntagen til følgende:

| a) | mærkets effektivitet, hvad angår forbrugerbevidsthed |
| --- | --- |

a)

mærkets effektivitet, hvad angår forbrugerbevidsthed

| b) | hvorvidt mærkningsordningen bør udvides til at omfatte regummierede dæk |
| --- | --- |

b)

hvorvidt mærkningsordningen bør udvides til at omfatte regummierede dæk

| c) | hvorvidt der bør indføres nye dækparametre eller –klasser |
| --- | --- |

c)

hvorvidt der bør indføres nye dækparametre eller –klasser

| d) | de oplysninger om dækparametre, der leveres af køretøjsleverandører og -distributører til slutbrugerne |
| --- | --- |

d)

de oplysninger om dækparametre, der leveres af køretøjsleverandører og -distributører til slutbrugerne

2.   På grundlag af denne revision og efter en konsekvensanalyse og en forbrugerundersøgelse forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, om nødvendigt ledsaget af et forslag til ændring af denne forordning.

Artikel 16

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes
  fra den 1. november 2012.

Artikel 5 og 6 finder dog ikke anvendelse på dæk, der er fremstillet inden 1. juli 2012
  .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Udtalelse af 25.3.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 22.4.2009.

3

(4)  KOM(2008)0433.

4

0433

(5)  KOM(2006)0545.

5

0545.

(6)  EUT L ....

6

EUT L

(7)  EFT L 189 af 18.7.2002, s. 12.

7

(8)  EFT L 297 af 13.10.1992, s. 16.

8

(9)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

9

(10)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.

10

Onsdag, den 22. april 2009BILAG I

Klassificering af dækparametre

Del A:   Brændstofeffektivitetsklasser

Brændstofeffektivitetsklassen fastlægges på nedenstående skala fra A til G på grundlag af rullemodstandskoefficienten, som den er målt ifølge ║ FN/ECE-regulativ ║ .

▐

| C1-dæk | C2-dæk | C3-dæk |
| --- | --- | --- |
| Rullemodstandskoefficient i kg/t | Energieffektivitetsklasse | Rullemodstandskoefficient i kg/t | Energieffektivitetsklasse | Rullemodstandskoefficient i kg/t | Energieffektivitetsklasse |
| rullemodstandskoefficient ≤6,5 | A | rullemodstandskoefficient ≤5,5 | A | rullemodstandskoefficient ≤4,0 | A |
| 6,6≤ rullemodstandskoefficient ≤7,7 | B | 5,6≤ rullemodstandskoefficient ≤6,7 | B | 4,1≤ rullemodstandskoefficient ≤5,0 | B |
| 7,8≤ rullemodstandskoefficient ≤9,0 | C | 6,8≤ rullemodstandskoefficient ≤8,0 | C | 5,1≤ rullemodstandskoefficient ≤6,0 | C |
| benyttes ikke | D | benyttes ikke | D | 6,1≤ rullemodstandskoefficient ≤7,0 | D |
| 9,1≤ rullemodstandskoefficient ≤10,5 | E | 8,1≤ rullemodstandskoefficient ≤9,2 | E | 7,1≤ rullemodstandskoefficient ≤8,0 | E |
| 10,6≤ rullemodstandskoefficient ≤12,0 | F | 9,3≤ rullemodstandskoefficient ≤10,5 | F | rullemodstandskoefficient ≥8,1 | F |
| rullemodstandskoefficient ≥12,1 | G | rullemodstandskoefficient ≥10,6 | G | benyttes ikke | G |

C1-dæk

C2-dæk

C3-dæk

Rullemodstandskoefficient i kg/t

Energieffektivitetsklasse

Rullemodstandskoefficient i kg/t

Energieffektivitetsklasse

Rullemodstandskoefficient i kg/t

Energieffektivitetsklasse

rullemodstandskoefficient ≤6,5

A

rullemodstandskoefficient ≤5,5

A

rullemodstandskoefficient ≤4,0

A

6,6≤ rullemodstandskoefficient ≤7,7

B

5,6≤ rullemodstandskoefficient ≤6,7

B

4,1≤ rullemodstandskoefficient ≤5,0

B

7,8≤ rullemodstandskoefficient ≤9,0

C

6,8≤ rullemodstandskoefficient ≤8,0

C

5,1≤ rullemodstandskoefficient ≤6,0

C

benyttes ikke

D

benyttes ikke

D

6,1≤ rullemodstandskoefficient ≤7,0

D

9,1≤ rullemodstandskoefficient ≤10,5

E

8,1≤ rullemodstandskoefficient ≤9,2

E

7,1≤ rullemodstandskoefficient ≤8,0

E

10,6≤ rullemodstandskoefficient ≤12,0

F

9,3≤ rullemodstandskoefficient ≤10,5

F

rullemodstandskoefficient ≥8,1

F

rullemodstandskoefficient ≥12,1

G

rullemodstandskoefficient ≥10,6

G

benyttes ikke

G

Del B:   Vådgrebsklasser

Vådgrebsklassen for C1-dæk fastlægges på nedenstående skala fra A til G på grundlag af vådgrebsindekset, som det er målt ifølge FN/ECE-regulativ 117 om ensartede forskrifter for godkendelse af dæk med hensyn til rullestøjsemission og vejgreb på vådt underlag (1).

| Vådgrebsindeks | Vådgrebsklasse |
| --- | --- |
| 155≤ vådgrebsindeks | A |
| 140≤ vådgrebsindeks ≤154 | B |
| 125≤ vådgrebsindeks ≤139 | C |
| benyttes ikke | D |
| 110≤ vådgrebsindeks ≤124 | E |
| vådgrebsindeks ≤109 | F |
| benyttes ikke | G |

Vådgrebsindeks

Vådgrebsklasse

155≤ vådgrebsindeks

A

140≤ vådgrebsindeks ≤154

B

125≤ vådgrebsindeks ≤139

C

benyttes ikke

D

110≤ vådgrebsindeks ≤124

E

vådgrebsindeks ≤109

F

benyttes ikke

G

Del C:   Afgivelse af rullestøj til omgivelserne

Den målte afgivne rullestøj til omgivelserne opgives i decibel og skal være målt ifølge FN/ECE-regulativ 117 om ensartede forskrifter for godkendelse af dæk med hensyn til rullestøjsemission og vejgreb på vådt underlag.

Del D:
     
  Lavstøjsmærke

For lavstøjsdæk defineret efter nedenstående inddeling suppleres mærkningen af den målte rullestøjsværdi målt i dB af »lavstøjsmærket«:

| Rullestøjsklasser (dB(A)) |
| --- |
| | C1 | C2 | C3 |
| Lavstøjs-mærke (2) | ≤68 | ≤69 | ≤70 |

Rullestøjsklasser (dB(A))

C1

C2

C3

Lavstøjs-mærke (2)

≤68

≤69

≤70

---

(1)  EUT L 231 af 29.8.2008, s. 19.

(2)  
  Lavstøjs-mærke:

Image

Onsdag, den 22. april 2009BILAG II

Mærkets udformning

Mærkaten i artikel 5, nr. 1, og artikel 6, nr. 1, består af to dele: 1) et mærke, der er trykt i den nedenfor viste udformning, og 2) en plads til angivelse af leverandørens navn og dækkets modelbetegnelse, dimension, belastningstal, hastighedskategori og andre tekniske specifikationer.

1.   Udformning

| 1.1. | Det mærke, der trykkes på mærkaten i artikel 5, nr. 1, og artikel 6, nr. 1, skal være udformet som vist nedenfor: |
| --- | --- |

1.1.

Det mærke, der trykkes på mærkaten i artikel 5, nr. 1, og artikel 6, nr. 1, skal være udformet som vist nedenfor:

Image

| 1.2. | Følgende oplysninger tilføjes til udformningen
  :


  Adressen på EU's dækmærkningswebsted med stor skrift i bunden af mærket |
| --- | --- |

1.2.

Følgende oplysninger tilføjes til udformningen
  :

Adressen på EU's dækmærkningswebsted med stor skrift i bunden af mærket

| 1.3. | For mærket gælder følgende specifikationer: |
| --- | --- |

1.3.

For mærket gælder følgende specifikationer:

Image

| 1.4. | Mærket skal have en bredde på mindst 75 mm og en højde på mindst 110 mm. Hvis mærket trykkes i større format, skal dets indhold opfylde ovenstående specifikationer forholdsmæssigt. |
| --- | --- |

1.4.

Mærket skal have en bredde på mindst 75 mm og en højde på mindst 110 mm. Hvis mærket trykkes i større format, skal dets indhold opfylde ovenstående specifikationer forholdsmæssigt.

| 1.5. | Mærket skal opfylde følgende krav:






  a) | Farverne er angivet i CMYK – cyan, magenta, gul og sort – som i dette eksempel: 00-70-X-00: 0 % cyan, 70 % magenta, 100 % gul, 0 % sort. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Mærket skal opfylde følgende krav:

a)

Farverne er angivet i CMYK – cyan, magenta, gul og sort – som i dette eksempel: 00-70-X-00: 0 % cyan, 70 % magenta, 100 % gul, 0 % sort.

| b) | Tallene nedenfor henviser til figuren i punkt 1.3. | Brændstofeffektivitet
  Piktogram: bredde: 19,5 mm, højde: 18,5 mm – Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 23 mm – Ramme om klasse: linjebredde: 1 pt – Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 36 mm – Farve: X-10-00-05; |
| --- | --- | --- |

b)

Tallene nedenfor henviser til figuren i punkt 1.3.

Image

Brændstofeffektivitet

Piktogram: bredde: 19,5 mm, højde: 18,5 mm – Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 23 mm – Ramme om klasse: linjebredde: 1 pt – Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 36 mm – Farve: X-10-00-05;

| | Vådgreb
  Piktogram: bredde: 19 mm, højde: 19 mm – Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 23 mm – Ramme om klasse: linjebredde: 1 pt – Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm – Farve: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Vådgreb

Piktogram: bredde: 19 mm, højde: 19 mm – Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 23 mm – Ramme om klasse: linjebredde: 1 pt – Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm – Farve: X-10-00-05;

| | Afgivelse af rullestøj til omgivelserne
  Piktogram: bredde: 23 mm, højde: 15 mm – Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 24 mm – Ramme om værdi: linjebredde: 1 pt – Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, højde: 24 mm – Farve: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Afgivelse af rullestøj til omgivelserne

Piktogram: bredde: 23 mm, højde: 15 mm – Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 24 mm – Ramme om værdi: linjebredde: 1 pt – Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, højde: 24 mm – Farve: X-10-00-05;

| | Ramme om mærket: stregtykkelse: 1,5 pt – Farve: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Ramme om mærket: stregtykkelse: 1,5 pt – Farve: X-10-00-05;

| | Skala fra A til G






  — | Pile: højde: 4,75 mm, mellemrum: 0,75 mm, sort stiplet linje: 0,5 pt – Farve:






  — | A: X-00-X-00 |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Skala fra A til G

—

Pile: højde: 4,75 mm, mellemrum: 0,75 mm, sort stiplet linje: 0,5 pt – Farve:

—

A: X-00-X-00

| — | B: 70-00-X-00 |
| --- | --- |

—

B: 70-00-X-00

| — | C: 30-00-X-00 |
| --- | --- |

—

C: 30-00-X-00

| — | D: 00-00-X-00 |
| --- | --- |

—

D: 00-00-X-00

| — | E: 00-30-X-00 |
| --- | --- |

—

E: 00-30-X-00

| — | F: 00-70-X-00 |
| --- | --- |

—

F: 00-70-X-00

| — | G: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

G: 00-X-X-00.

| — | Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % hvid, sort kontur: 0,5 pt; |
| --- | --- |

—

Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % hvid, sort kontur: 0,5 pt;

| | Klasse






  — | Pil: bredde: 16 mm, højde: 10 mm, 100 % sort; |
| --- | --- | --- |

Image

Klasse

—

Pil: bredde: 16 mm, højde: 10 mm, 100 % sort;

| — | Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % hvid; |
| --- | --- |

—

Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % hvid;

| | Linjer i skala: linjebredde: 0,5 pt, mellemrum mellem stiplede linjer: 5,5 mm, 100 % sort; |
| --- | --- |

Image

Linjer i skala: linjebredde: 0,5 pt, mellemrum mellem stiplede linjer: 5,5 mm, 100 % sort;

| | Tekst i skala: Helvetica Bold 11 pt, 100 % hvid; |
| --- | --- |

Image

Tekst i skala: Helvetica Bold 11 pt, 100 % hvid;

| | Støjværdi






  — | Felt: bredde: 25 mm, højde: 10 mm, 100 % sort; |
| --- | --- | --- |

Image

Støjværdi

—

Felt: bredde: 25 mm, højde: 10 mm, 100 % sort;

| — | Tekst: Helvetica Bold 20 pt, 100 % hvid; |
| --- | --- |

—

Tekst: Helvetica Bold 20 pt, 100 % hvid;

| — | Tekst enhed: Helvetica Bold Regular for »(A)« 13 pt, 100 % hvid; |
| --- | --- |

—

Tekst enhed: Helvetica Bold Regular for »(A)« 13 pt, 100 % hvid;

| | EU-logo: bredde: 9 mm, højde: 6 mm; |
| --- | --- |

Image

EU-logo: bredde: 9 mm, højde: 6 mm;

| | Henvisning til forordning: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % hvid;
  Dækkategori: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % hvid; |
| --- | --- |

Image

Henvisning til forordning: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % hvid;

Dækkategori: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % hvid;

| c) | Baggrunden skal være hvid. |
| --- | --- |

c)

Baggrunden skal være hvid.

| 1.6. | Dækkets kategori (C1, C2 eller C3) skal angives i mærket som vist i illustrationen i punkt 1.3. |
| --- | --- |

1.6.

Dækkets kategori (C1, C2 eller C3) skal angives i mærket som vist i illustrationen i punkt 1.3.

2.   Produktbetegnelse

║Leverandøren skal anføre sit navn, dækkets modelbetegnelse, dimension, belastningstal, hastighedskategori og andre tekniske specifikationer på mærkaten sammen med mærket; det kan ske i farve, format og udformning efter eget valg, forudsat at disse angivelser tilsammen ikke optager mere plads end 4/5 af mærkets areal, og at det signal, der derved gives, ikke interfererer med, hvad mærket signalerer.

3.
     
  Format for udvidet forklarende mærke

Den forklarende version af mærket som omhandlet i artikel 6 skal være i overensstemmelse med nedenstående illustration, og teksten oversættes til det sprog, der er relevant på salgsstedet. Denne version af mærket skal udleveres til kunden på eller med selve regningen eller sammen med denne, medmindre dette medfører en uforholdsmæssig stor byrde for forhandleren, i hvilket tilfælde oplysningerne skal formidles i overensstemmelse med bilag II, punkt 4.

Image

4.
     
  Format for oplysninger på kvittering

Hvis omkostningerne ved at trykke det forklarende mærke som omhandlet i bilag II, punkt 3, udgør en uforholdsmæssig stor byrde for forhandleren, formidles oplysningerne som vist nedenfor:

Image

Onsdag, den 22. april 2009BILAG III

Oplysninger i det tekniske salgsmateriale

| 1. | Oplysningerne om dækkene skal gives i nedenstående rækkefølge:






  i) | brændstofeffektivitetsklasse (║A til G) |
| --- | --- | --- |

1.

Oplysningerne om dækkene skal gives i nedenstående rækkefølge:

i)

brændstofeffektivitetsklasse (║A til G)

| ii) | vådgrebsklasse (║A til G) |
| --- | --- |

ii)

vådgrebsklasse (║A til G)

| iii) | målt afgivet rullestøj til omgivelserne (dB). |
| --- | --- |

iii)

målt afgivet rullestøj til omgivelserne (dB).

| 2. | Oplysningerne skal opfylde følgende krav:






  i) | være let læselige |
| --- | --- | --- |

2.

Oplysningerne skal opfylde følgende krav:

i)

være let læselige

| ii) | være let forståelige |
| --- | --- |

ii)

være let forståelige

| iii) | hvis der for en given dæktype er forskellig klassificering afhængigt af dimensioner eller andre parametre, oplyses intervallet mellem det dårligste og det bedste dæk. |
| --- | --- |

iii)

hvis der for en given dæktype er forskellig klassificering afhængigt af dimensioner eller andre parametre, oplyses intervallet mellem det dårligste og det bedste dæk.

| 3. | Leverandørerne skal tillige stille følgende til rådighed på deres websted:








  i) | et link til EU's dækmærkningswebsted |
| --- | --- | --- |

3.

Leverandørerne skal tillige stille følgende til rådighed på deres websted:

i)

et link til EU's dækmærkningswebsted

| ii) | en forklaring på de piktogrammer, der benyttes i mærket, samt kalkulatoren til beregning af brændstofeffektiviteten, som er til rådighed på EU's dækmærkningswebsted |
| --- | --- |

ii)

en forklaring på de piktogrammer, der benyttes i mærket, samt kalkulatoren til beregning af brændstofeffektiviteten, som er til rådighed på EU's dækmærkningswebsted

| iii) | en udtalelse, hvor det fremhæves, at den reelle brændstofbesparelse og færdselssikkerheden i høj grad afhænger af førerens køremåde, især følgende:






  — | at der kan opnås en betydelig brændstofbesparelse ved økonomisk kørsel |
| --- | --- | --- |

iii)

en udtalelse, hvor det fremhæves, at den reelle brændstofbesparelse og færdselssikkerheden i høj grad afhænger af førerens køremåde, især følgende:

—

at der kan opnås en betydelig brændstofbesparelse ved økonomisk kørsel

| — | at dæktrykket bør kontrolleres regelmæssigt, da korrekt dæktryk giver bedre vejgreb i vådt føre og bedre brændstoføkonomi |
| --- | --- |

—

at dæktrykket bør kontrolleres regelmæssigt, da korrekt dæktryk giver bedre vejgreb i vådt føre og bedre brændstoføkonomi

| — | at der altid bør holdes den fornødne bremseafstand. |
| --- | --- |

—

at der altid bør holdes den fornødne bremseafstand.

Onsdag, den 22. april 2009BILAG IV

Verifikationsprocedure

Overholdelsen af den af leverandøren opgivne brændstofeffektivitetsklasse og vådgrebsklasse og opgivne værdi for målt rullestøj skal vurderes for den enkelte dæktype eller gruppe af dæktyper efter følgende procedure:

| 1) | først testes et enkelt dæk. Hvis den målte værdi svarer til den opgivne klasse eller rullestøj, er testen bestået ║ |
| --- | --- |

1)

først testes et enkelt dæk. Hvis den målte værdi svarer til den opgivne klasse eller rullestøj, er testen bestået ║

| 2) | hvis den målte værdi ikke svarer til den opgivne klasse eller rullestøj, testes endnu tre dæk. Gennemsnittet af målingerne fra alle fire testede dæk benyttes til vurdering af, om der er overensstemmelse med de opgivne oplysninger. |
| --- | --- |

2)

hvis den målte værdi ikke svarer til den opgivne klasse eller rullestøj, testes endnu tre dæk. Gennemsnittet af målingerne fra alle fire testede dæk benyttes til vurdering af, om der er overensstemmelse med de opgivne oplysninger.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/212 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/212

---

Onsdag, den 22. april 2009Ændring af forordning (EF) nr. 717/2007 (mobiltelefonnet) og af direktiv 2002/21/EF (elektronisk kommunikation) ***I

P6_TA(2009)0249

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) 717/2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet og af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (KOM(2008)0580 - C6-0333/2008 - 2008/0187(COD))

2010/C 184 E/55

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0580),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0333/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0138/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC1-COD(2008)0187

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 717/2007 om roaming på offentlige mobiltelefonnet i Fællesskabet og af direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 544/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/213

---

Onsdag, den 22. april 2009Rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger ***I

P6_TA(2009)0250

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF, 78/855/EØF og 82/891/EØF samt direktiv 2005/56/EF for så vidt angår rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger (KOM(2008)0576 - C6-0330/2008 - 2008/0182(COD))

2010/C 184 E/56

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0576),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 44, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0330/2008),

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 7. april 2009 forpligtede sig til at godkende forslaget som ændret, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0247/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre forslaget i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre forslaget i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC1-COD(2008)0182

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF, 78/855/EØF og 82/891/EØF samt direktiv 2005/56/EF for så vidt angår rapporterings- og dokumentationskrav i forbindelse med fusioner og spaltninger

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/109/EF).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/214 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/214

---

Onsdag, den 22. april 2009Forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (omarbejdning) ***I

P6_TA(2009)0251

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (omarbejdning) (KOM(2008)0119 - C6-0231/2007 - 2007/0143(COD))

2010/C 184 E/57

(Fælles beslutningsprocedure: omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0361) og det ændrede forslag (KOM(2008)0119),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 47, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0231/2007),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 1. april 2009 forpligtede sig til at godkende forslaget som ændret, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til forretningsordenens artikel 80a og artikel 51,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0413/2008),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår kodifikation af de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår kodifikation af de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Onsdag, den 22. april 2009P6_TC1-COD(2007)0143

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 22. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om adgang til og udøvelse af forsikrings- og genforsikringsvirksomhed (Solvens II) (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/138/EF).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/215

---

Onsdag, den 22. april 2009Interimsaftale med Turkmenistan *

P6_TA(2009)0253

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Turkmenistan på den anden side (5144/1999 - KOM(1998)0617 - C5-0338/1999 - 1998/0304(CNS))

2010/C 184 E/58

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse (KOM(1998)0617),

der henviser til interimsaftalen om handel og handelsanliggender mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Turkmenistan på den anden side (5144/1999),

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2001 om situationen i Turkmenistan (1),

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2003 om Turkmenistan og Centralasien (2),

der henviser til sin beslutning af 20. februar 2008 om en EU-strategi for Centralasien (3),

der henviser til EF-traktatens artikel 133 og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5-0338/1999),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A6-0085/2006),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Turkmenistans regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Turkmenistans regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 343 af 5.12.2001, s. 310.

(2)  EUT C 82 E af 1.4.2004, s. 639.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0059.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/216

---

Onsdag, den 22. april 2009Nuklear sikkerhed *

P6_TA(2009)0254

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets direktiv (Euratom) om EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed (KOM(2008)0790 - C6-0026/2009 - 2008/0231(CNS))

2010/C 184 E/59

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0790),

der henviser til Euratomtraktatens artikel 31 og 32, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0026/2009),

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og 35,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0236/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. Euratomtraktatens artikel 119, stk. 2; og til at sikre, at de i Euratomtraktaten fastsatte lovkrav til vedtagelsen af dette forslag overholdes, navnlig høring af ekspertgruppen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 31; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. Euratomtraktatens artikel 119, stk. 2; og til at sikre, at de i Euratomtraktaten fastsatte lovkrav til vedtagelsen af dette forslag overholdes, navnlig høring af ekspertgruppen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 31;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til direktiv


  Betragtning 6 |
| (6) | Hver medlemsstat fastlægger sit eget energimix
  , og efter en vis betænkningstid er der nu stigende interesse for opførelsen af nye atomkraftværker, og nogle medlemsstater har besluttet at give tilladelse til at opføre nye atomkraftværker. Det forventes desuden, at tilladelsesindehaverne i de kommende år vil forelægge ansøgninger om at forlænge levetiden for nukleare anlæg
  . |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 6

(6)

Hver medlemsstat fastlægger sit eget energimix
  , og efter en vis betænkningstid er der nu stigende interesse for opførelsen af nye atomkraftværker, og nogle medlemsstater har besluttet at give tilladelse til at opføre nye atomkraftværker. Det forventes desuden, at tilladelsesindehaverne i de kommende år vil forelægge ansøgninger om at forlænge levetiden for nukleare anlæg
  .

| (6) | Hver medlemsstat fastlægger sit eget energimix. |
| --- | --- |

(6)

Hver medlemsstat fastlægger sit eget energimix.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 7

| (7) | Der bør i denne forbindelse udvikles en bedste praksis som vejledning for tilsynsmyndighederne
  i deres beslutninger
  om en eventuel levetidsforlængelse for nukleare anlæg. |
| --- | --- |

(7)

Der bør i denne forbindelse udvikles en bedste praksis som vejledning for tilsynsmyndighederne
  i deres beslutninger
  om en eventuel levetidsforlængelse for nukleare anlæg.

| (7) | Nuklear sikkerhed er i Fællesskabets interesse, hvilket der bør tages hensyn til, når der træffes beslutning om at godkende nye anlæg og/eller forlænge levetiden for nukleare anlæg.
  Der bør i denne forbindelse udvikles en bedste praksis som vejledning for tilsynsmyndighederne
  og medlemsstaterne, både når de skal træffe beslutning om, hvorvidt nye anlæg skal godkendes, og når de skal træffe beslutning
  om en eventuel levetidsforlængelse for nukleare anlæg. |
| --- | --- |

(7)

Nuklear sikkerhed er i Fællesskabets interesse, hvilket der bør tages hensyn til, når der træffes beslutning om at godkende nye anlæg og/eller forlænge levetiden for nukleare anlæg.
  Der bør i denne forbindelse udvikles en bedste praksis som vejledning for tilsynsmyndighederne
  og medlemsstaterne, både når de skal træffe beslutning om, hvorvidt nye anlæg skal godkendes, og når de skal træffe beslutning
  om en eventuel levetidsforlængelse for nukleare anlæg.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| (9) | En løbende forbedring af nuklear sikkerhed forudsætter, at de indførte forvaltningssystemer
  og
  tilladelsesindehaverne sikrer
  et højt
  beskyttelsesniveau for befolkningen. |
| --- | --- |

(9)

En løbende forbedring af nuklear sikkerhed forudsætter, at de indførte forvaltningssystemer
  og
  tilladelsesindehaverne sikrer
  et højt
  beskyttelsesniveau for befolkningen.

| (9) | En løbende forbedring af nuklear sikkerhed forudsætter, at de indførte forvaltningssystemer
  ,
  tilladelsesindehaverne
  og dem, der står for affaldshåndteringen,
  sikrer
  det højest mulige
  beskyttelsesniveau for befolkningen. |
| --- | --- |

(9)

En løbende forbedring af nuklear sikkerhed forudsætter, at de indførte forvaltningssystemer
  ,
  tilladelsesindehaverne
  og dem, der står for affaldshåndteringen,
  sikrer
  det højest mulige
  beskyttelsesniveau for befolkningen.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| (10) | De grundlæggende principper
  og
  krav, der er opstillet af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), er en praksissamling, som de nationale sikkerhedskrav bør baseres på. Medlemsstaterne har ydet væsentlige bidrag til forbedringen af disse grundlæggende principper
  og
  krav. |
| --- | --- |

(10)

De grundlæggende principper
  og
  krav, der er opstillet af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), er en praksissamling, som de nationale sikkerhedskrav bør baseres på. Medlemsstaterne har ydet væsentlige bidrag til forbedringen af disse grundlæggende principper
  og
  krav.

| (10) | De grundlæggende principper
  ,
  krav
  og retningslinjer
  , der er opstillet af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), er
  et regelsæt og
  en praksissamling, som de nationale sikkerhedskrav bør baseres på. Medlemsstaterne har ydet væsentlige bidrag til forbedringen af disse grundlæggende principper
  ,
  krav
  og retningslinjer
  .
  Disse regler bør afspejle bedste internationale praksis med hensyn til sikkerhedskrav og udgør derfor et godt grundlag for fællesskabsretten. De kan ikke indføres i fællesskabsretten ved blot at henvise til IAEA's sikkerhedsnormer - IAEA Safety Standards Series No. SF-1 (2006) - i dette direktiv. Et bilag med de grundlæggende sikkerhedsprincipper bør således indsættes i direktivet. |
| --- | --- |

(10)

De grundlæggende principper
  ,
  krav
  og retningslinjer
  , der er opstillet af Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), er
  et regelsæt og
  en praksissamling, som de nationale sikkerhedskrav bør baseres på. Medlemsstaterne har ydet væsentlige bidrag til forbedringen af disse grundlæggende principper
  ,
  krav
  og retningslinjer
  .
  Disse regler bør afspejle bedste internationale praksis med hensyn til sikkerhedskrav og udgør derfor et godt grundlag for fællesskabsretten. De kan ikke indføres i fællesskabsretten ved blot at henvise til IAEA's sikkerhedsnormer - IAEA Safety Standards Series No. SF-1 (2006) - i dette direktiv. Et bilag med de grundlæggende sikkerhedsprincipper bør således indsættes i direktivet.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| (13) | Hurtige og korrekte informationer til offentligheden om vigtige nukleare sikkerhedsspørgsmål bør bygge på en høj grad af åbenhed omkring nukleare anlægs sikkerhed. |
| --- | --- |

(13)

Hurtige og korrekte informationer til offentligheden om vigtige nukleare sikkerhedsspørgsmål bør bygge på en høj grad af åbenhed omkring nukleare anlægs sikkerhed.

| (13) | Hurtige og korrekte informationer til
  arbejdstagerne i nuklearindustrien og til
  offentligheden om vigtige nukleare sikkerhedsspørgsmål bør bygge på en høj grad af åbenhed omkring nukleare anlægs sikkerhed. |
| --- | --- |

(13)

Hurtige og korrekte informationer til
  arbejdstagerne i nuklearindustrien og til
  offentligheden om vigtige nukleare sikkerhedsspørgsmål bør bygge på en høj grad af åbenhed omkring nukleare anlægs sikkerhed.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 13 a (ny)

| (13a) | For at sikre adgang til information, offentlig deltagelse og åbenhed bør medlemsstaterne træffe alle passende foranstaltninger til gennemførelse af de forpligtelser, der er fastlagt i internationale konventioner, hvori de krav, der er nødvendige i national, international og grænseoverskridende sammenhæng, allerede er fastlagt, f.eks. konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen af 25. juni 1998) (1). |
| --- | --- |

(13a)

For at sikre adgang til information, offentlig deltagelse og åbenhed bør medlemsstaterne træffe alle passende foranstaltninger til gennemførelse af de forpligtelser, der er fastlagt i internationale konventioner, hvori de krav, der er nødvendige i national, international og grænseoverskridende sammenhæng, allerede er fastlagt, f.eks. konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen af 25. juni 1998) (1).

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 15

| (15) | For at sikre en effektiv
  gennemførelse af sikkerhedskravene til
  nukleare anlæg bør medlemsstaterne oprette tilsynsorganer, som er
  uafhængige
  myndigheder. Tilsynsmyndigheder bør have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at kunne udføre de pålagte opgaver. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre en effektiv
  gennemførelse af sikkerhedskravene til
  nukleare anlæg bør medlemsstaterne oprette tilsynsorganer, som er
  uafhængige
  myndigheder. Tilsynsmyndigheder bør have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at kunne udføre de pålagte opgaver.

| (15) | For at sikre en effektiv
  regulering af
  nukleare anlæg bør medlemsstaterne oprette tilsynsorganer, som er myndigheder
  uafhængige af interesser, der i utilbørlig grad kan påvirke beslutninger om nuklear sikkerhed
  . Tilsynsmyndigheder bør have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at kunne udføre de pålagte opgaver. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre en effektiv
  regulering af
  nukleare anlæg bør medlemsstaterne oprette tilsynsorganer, som er myndigheder
  uafhængige af interesser, der i utilbørlig grad kan påvirke beslutninger om nuklear sikkerhed
  . Tilsynsmyndigheder bør have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at kunne udføre de pålagte opgaver.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 19

| (19) | De tilsynsmyndigheder, som har til opgave at overvåge
  sikkerheden i
  nukleare anlæg i medlemsstaterne, bør først og fremmest samarbejde via Den Europæiske Gruppe på Højt Plan om Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering
  , som
  har udviklet ti principper for reguleringen af nuklear sikkerhed. Den Europæiske Gruppe på Højt Plan om Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering bør bidrage til Fællesskabets rammer for nuklear sikkerhed med sigte på en løbende forbedring af dem - |
| --- | --- |

(19)

De tilsynsmyndigheder, som har til opgave at overvåge
  sikkerheden i
  nukleare anlæg i medlemsstaterne, bør først og fremmest samarbejde via Den Europæiske Gruppe på Højt Plan om Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering
  , som
  har udviklet ti principper for reguleringen af nuklear sikkerhed. Den Europæiske Gruppe på Højt Plan om Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering bør bidrage til Fællesskabets rammer for nuklear sikkerhed med sigte på en løbende forbedring af dem -

| (19) | De tilsynsmyndigheder, som har til opgave at overvåge
  de
  nukleare anlæg i medlemsstaterne, bør først og fremmest samarbejde via Den Europæiske Gruppe på Højt Plan om Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering
  . Gruppen på Højt Plan
  har udviklet ti principper for reguleringen af nuklear sikkerhed
  , der er vigtige i forbindelse med dette direktiv
  . Den Europæiske Gruppe på Højt Plan om Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering bør bidrage til Fællesskabets rammer for nuklear sikkerhed med sigte på en løbende forbedring af dem - |
| --- | --- |

(19)

De tilsynsmyndigheder, som har til opgave at overvåge
  de
  nukleare anlæg i medlemsstaterne, bør først og fremmest samarbejde via Den Europæiske Gruppe på Højt Plan om Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering
  . Gruppen på Højt Plan
  har udviklet ti principper for reguleringen af nuklear sikkerhed
  , der er vigtige i forbindelse med dette direktiv
  . Den Europæiske Gruppe på Højt Plan om Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering bør bidrage til Fællesskabets rammer for nuklear sikkerhed med sigte på en løbende forbedring af dem -

Ændring 9

Forslag til direktiv

Artikel 1 – stk. 1

1.   Direktivet har til formål at opnå, bevare og løbende forbedre den nukleare sikkerhed i Fællesskabet og at styrke de nationale tilsynsmyndigheders rolle.

1.   Direktivet har til formål at
  skabe EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed i EU. Den fastsætter et grundlag for lovgivning og lovgivningsmæssige foranstaltninger i medlemsstaterne, hvad angår nuklear sikkerhed, og sigter mod
  at opnå, bevare og løbende forbedre den nukleare sikkerhed i Fællesskabet og at styrke de nationale tilsynsmyndigheders rolle.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Artikel 1 – stk. 2

2.   Direktivet finder anvendelse på nukleare anlægs design, placering, opførelse, vedligehold, drift og nedlukning, for hvilke det er nødvendigt at træffe sikkerhedsforanstaltninger efter den berørte medlemsstats love og bestemmelser.

2.   Direktivet finder anvendelse på nukleare anlægs design, placering, opførelse,
  ibrugtagning,
  vedligehold, drift og nedlukning
  og for arbejde udført af underleverandører, som benyttes af de virksomheder, der driver de nukleare anlæg
  , for hvilke det er nødvendigt at træffe sikkerhedsforanstaltninger efter den berørte medlemsstats love og bestemmelser.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Artikel 2 – nr. 1

| 1) | »nukleare anlæg«: anlæg til fremstilling af nukleart brændsel, forskningsreaktorer (herunder subkritikalitets- og kritikalitetsopstillinger), atomkraftværker, lagerfaciliteter til brugt brændsel, berigelses- og genoparbejdningsanlæg |
| --- | --- |

1)

»nukleare anlæg«: anlæg til fremstilling af nukleart brændsel, forskningsreaktorer (herunder subkritikalitets- og kritikalitetsopstillinger), atomkraftværker, lagerfaciliteter til brugt brændsel, berigelses- og genoparbejdningsanlæg

| 1) | »nukleare anlæg«: anlæg til fremstilling af nukleart brændsel, forskningsreaktorer (herunder subkritikalitets- og kritikalitetsopstillinger), atomkraftværker, lagerfaciliteter til brugt brændsel
  og radioaktivt affald
  , berigelses- og genoparbejdningsanlæg
  , herunder faciliteter til håndtering og behandling af radioaktive stoffer, som er dannet i forbindelse med driften af et anlæg |
| --- | --- |

1)

»nukleare anlæg«: anlæg til fremstilling af nukleart brændsel, forskningsreaktorer (herunder subkritikalitets- og kritikalitetsopstillinger), atomkraftværker, lagerfaciliteter til brugt brændsel
  og radioaktivt affald
  , berigelses- og genoparbejdningsanlæg
  , herunder faciliteter til håndtering og behandling af radioaktive stoffer, som er dannet i forbindelse med driften af et anlæg

Ændring 13

Forslag til direktiv

Artikel 2 – nr. 3

| 3) | »
  radioaktivt materiale
  «: ethvert materiale, som indeholder en eller flere radionuklider, hvis aktivitet eller koncentration for så vidt angår strålingsbeskyttelse ikke kan lades ude af betragtning |
| --- | --- |

3)

»
  radioaktivt materiale
  «: ethvert materiale, som indeholder en eller flere radionuklider, hvis aktivitet eller koncentration for så vidt angår strålingsbeskyttelse ikke kan lades ude af betragtning

| 3) | »
  radioaktive stoffer
  «: ethvert materiale, som indeholder en eller flere radionuklider, hvis aktivitet eller koncentration for så vidt angår strålingsbeskyttelse ikke kan lades ude af betragtning |
| --- | --- |

3)

»
  radioaktive stoffer
  «: ethvert materiale, som indeholder en eller flere radionuklider, hvis aktivitet eller koncentration for så vidt angår strålingsbeskyttelse ikke kan lades ude af betragtning

Ændring 14

Forslag til direktiv

Artikel 2 – nr. 8

| 8) | »tilsynsmyndighed«:
  et eller flere myndigheder, som den enkelte
  medlemsstat
  har givet
  juridisk myndighed til
  i den pågældende medlemsstat at udstede
  tilladelser
  og fastsætte regler for
  nukleare
  anlægs placering, design, opførelse, ibrugtagning, drift eller nedlukning |
| --- | --- |

8)

»tilsynsmyndighed«:
  et eller flere myndigheder, som den enkelte
  medlemsstat
  har givet
  juridisk myndighed til
  i den pågældende medlemsstat at udstede
  tilladelser
  og fastsætte regler for
  nukleare
  anlægs placering, design, opførelse, ibrugtagning, drift eller nedlukning

| 8) | »tilsynsmyndighed«:
  en myndighed eller et myndighedshierarki, som af en
  medlemsstat
  er udpeget til have
  juridisk myndighedtil
  at lede reguleringsprocessen, herunder spørgsmålet om
  tilladelser
  , og således reguleringen af sikkerheden i forbindelse med
  nukleare
  anlæg, stråling, radioaktivt affald og transport |
| --- | --- |

8)

»tilsynsmyndighed«:
  en myndighed eller et myndighedshierarki, som af en
  medlemsstat
  er udpeget til have
  juridisk myndighedtil
  at lede reguleringsprocessen, herunder spørgsmålet om
  tilladelser
  , og således reguleringen af sikkerheden i forbindelse med
  nukleare
  anlæg, stråling, radioaktivt affald og transport

Ændring 15

Forslag til direktiv

Artikel 2 – nr. 9

| 9) | »tilladelse«: en tilladelse, som
  tilsynsmyndigheden
  udsteder til ansøgeren, hvorved ansøgeren får overdraget ansvaret for placering, design, opførelse, ibrugtagning, drift eller nedlukning af nukleare anlæg |
| --- | --- |

9)

»tilladelse«: en tilladelse, som
  tilsynsmyndigheden
  udsteder til ansøgeren, hvorved ansøgeren får overdraget ansvaret for placering, design, opførelse, ibrugtagning, drift eller nedlukning af nukleare anlæg

| 9) | »tilladelse«: en tilladelse, som
  en regering eller en national myndighed godkendt af denne regering
  udsteder til ansøgeren, hvorved ansøgeren får overdraget ansvaret for placering, design, opførelse, ibrugtagning, drift eller nedlukning af nukleare anlæg |
| --- | --- |

9)

»tilladelse«: en tilladelse, som
  en regering eller en national myndighed godkendt af denne regering
  udsteder til ansøgeren, hvorved ansøgeren får overdraget ansvaret for placering, design, opførelse, ibrugtagning, drift eller nedlukning af nukleare anlæg

Ændring 16

Forslag til direktiv

Artikel 2 – nr. 10

| 10) | »nye reaktorer«: atomkraftreaktorer, som der udstedes
  driftstilladelse
  til efter dette direktivs ikrafttræden. |
| --- | --- |

10)

»nye reaktorer«: atomkraftreaktorer, som der udstedes
  driftstilladelse
  til efter dette direktivs ikrafttræden.

| 10) | »nye reaktorer«: atomkraftreaktorer, som der udstedes
  byggetilladelse
  til efter dette direktivs ikrafttræden. |
| --- | --- |

10)

»nye reaktorer«: atomkraftreaktorer, som der udstedes
  byggetilladelse
  til efter dette direktivs ikrafttræden.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Artikel 3 – overskrift

Ansvaret og rammerne
  for nukleare anlægs sikkerhed

De retlige
  rammer for nukleare anlægs sikkerhed

Ændring 18

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 1

1.
     
  Det primære ansvar for et nukleart anlægs sikkerhed påhviler indehaveren af den relevante tilladelse under tilsynsmyndighedens kontrol. Det er desuden kun tilsynsmyndigheden, der træffer afgørelse om, hvilke sikkerhedsforanstaltninger og hvilken kontrol tilladelsesindehaveren skal gennemføre på et nukleart anlæg.

Det primære ansvar for et nukleart anlægs sikkerhed i hele dets levetid påhviler tilladelsesindehaveren, indtil anlægget frigives fra myndighedskontrol. Tilladelsesindehaveren kan ikke uddelegere dette ansvar.

udgår

Ændring 19

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 2

2
  .   Medlemsstaterne indfører og opretholder en lovgivning om sikkerheden på nukleare anlæg. Denne lovgivning skal omfatte nationale sikkerhedskrav, et system for udstedelse af tilladelser og for kontrol med nukleare anlæg, forbud mod at drive nukleare anlæg uden tilladelse og et system for myndighedstilsyn, herunder de nødvendige håndhævelsesforanstaltninger.

1
  .   Medlemsstaterne indfører og opretholder en lovgivning om sikkerheden på nukleare anlæg
  baseret på den bedste tilgængelige praksis i EU og på internationalt plan
  . Denne lovgivning skal omfatte nationale sikkerhedskrav, et system for udstedelse af tilladelser og for kontrol med nukleare anlæg, forbud mod at drive nukleare anlæg uden tilladelse og et system for myndighedstilsyn
  gennem suspendering, ændring eller tilbagekaldelse af tilladelser
  , herunder de nødvendige håndhævelsesforanstaltninger.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at der indføres lovgivning med henblik på inddragelse af et nukleart anlægs driftstilladelse ved alvorlige overtrædelser af betingelserne for tilladelsen.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 2 b (nyt)

2b.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at alle organisationer, som udfører opgaver i direkte tilknytning til nukleare anlæg, fører en politik, der i tilstrækkelig grad prioriterer den nukleare sikkerhed.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 2 c (nyt)

2c.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndigheden og det nationale reguleringssystem underkastes en international peer review mindst hvert tiende år med sigte på en løbende forbedring af reguleringsinfrastrukturen.

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om resultaterne af den internationale peer review.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Artikel 3 – stk. 2 d (nyt)

2d.
     
  Medlemsstaterne kan fastsætte strengere sikkerhedsforanstaltninger end dem, der er fastsat i dette direktiv.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Artikel 4 – overskrift

Tilsynsmyndigheder

Udpegning af tilsynsmyndighederne og deres opgaver

Ændring 25

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. -1 (nyt)

-1.
     
  Medlemsstaterne udpeger en national tilsynsmyndighed, der har til opgave at fastsætte regler for, overvåge og vurdere nukleare anlægs sikkerhed.

Ændring 26

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 1

1.   Medlemsstaterne sikrer
  , at tilsynsmyndigheden reelt
  er uafhængig af
  alle organisationer,
  der har til opgave at fremme eller drive nukleare anlæg eller være fortalere for kerneenergiens samfundsmæssige fordele, og at de friholdes fra al indflydelse, som kan bringe sikkerheden i fare.

1.   Medlemsstaterne sikrer
  tilsynsmyndighedens reelle uafhængighed
  .
  Med dette for øje sikrer medlemsstaterne, at tilsynsmyndigheden under udførelsen af de reguleringsopgaver, som dette direktiv og tilhørende lovgivning pålægger den,

| a) | er
  juridisk adskilt fra og funktionelt
  uafhængig af
  enhver anden offentlig eller privat enhed, navnlig dem
  der har til opgave at fremme eller drive nukleare anlæg eller være fortalere for kernekraftens samfundsmæssige fordele, samt at de friholdes fra enhver form for indflydelse, som kan bringe sikkerheden i fare |
| --- | --- |

a)

er
  juridisk adskilt fra og funktionelt
  uafhængig af
  enhver anden offentlig eller privat enhed, navnlig dem
  der har til opgave at fremme eller drive nukleare anlæg eller være fortalere for kernekraftens samfundsmæssige fordele, samt at de friholdes fra enhver form for indflydelse, som kan bringe sikkerheden i fare

| b) | at tilsynsmyndighedens personale og de personer, der har ansvaret for dens ledelse, handler uafhængigt af markedsinteresser, og ikke søger eller modtager direkte instrukser fra nogen regering eller anden offentlig eller privat enhed under udførelsen af reguleringsopgaverne. |
| --- | --- |

b)

at tilsynsmyndighedens personale og de personer, der har ansvaret for dens ledelse, handler uafhængigt af markedsinteresser, og ikke søger eller modtager direkte instrukser fra nogen regering eller anden offentlig eller privat enhed under udførelsen af reguleringsopgaverne.

Dette krav berører ikke det nære samarbejde med andre relevante nationale myndigheder, hvor det er hensigtsmæssigt.

Ændring 27

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 2

2.   Tilsynsmyndigheden
  skal have
  tilstrækkelige beføjelser og kompetence samt finansielle og menneskelige ressourcer til at kunne varetage sit ansvar og udføre de opgaver, den pålægges. Tilsynsmyndigheden overvåger og fastsætter regler for nukleare anlægs sikkerhed og sikrer
  gennemførelse af
  sikkerhedskrav
  , -betingelser og -forskrifter
  .

2.   
  Medlemsstaterne sikrer, at
  tilsynsmyndigheden
  har
  tilstrækkelige beføjelser og kompetence samt finansielle og menneskelige ressourcer til at kunne varetage sit ansvar og udføre de opgaver, den pålægges. Tilsynsmyndigheden overvåger og fastsætter regler for nukleare anlægs sikkerhed og sikrer
  , at de gældende
  sikkerhedskrav
  og
  betingelser
  for tilladelse overholdes
  .

Ændring 28

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 3

3.
     
  Tilsynsmyndigheden udsteder tilladelser og kontrollerer, at reglerne for nukleare anlægs placering, design, opførelse, ibrugtagning, drift og nedlukning overholdes.

udgår

Ændring 29

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndigheden foretager vurderinger, undersøgelser og kontrol af nuklear sikkerhed, og tilsynsmyndigheden gennemfører om nødvendigt håndhævelsesforanstaltninger over hele et anlægs levetid, også i nedlukningsfasen.

Ændring 30

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 3 b (nyt)

3b.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndigheden har beføjelse til at beordre et anlægs drift standset, hvis sikkerheden ikke kan garanteres.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 4

4.
     
  Tilsynsmyndigheden sikrer, at tilladelsesindehaverne råder over tilstrækkeligt og kvalificeret personale.

udgår

Ændring 32

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 5

5.
     
  Mindst hvert tiende år underkaster tilsynsmyndigheden sig selv og det nationale reguleringssystem en international peer review med sigte på en løbende forbedring af reguleringsinfrastrukturen.

udgår

Ændring 33

Forslag til direktiv

Artikel 4 – stk. 5 a (nyt)

5a.
     
  Medlemsstaternes tilsynsmyndigheder udveksler bedste praksis for regulering og udvikler en fælles forståelse af internationalt anerkendte krav til nuklear sikkerhed.

Ændring 34

Forslag til direktiv

Artikel 5

Medlemsstaterne informerer offentligheden om procedurerne for og resultaterne af tilsynet med nuklear sikkerhed. De sikrer også, at tilsynsmyndigheden faktisk informereroffentligheden for så vidt angår dens kompetenceområder. Aktindsigt sikres i overensstemmelse med relevante nationale og internationale forpligtelser.

Medlemsstaterne informerer offentligheden
  og Kommissionen
  om procedurerne for og resultaterne af tilsynet med nuklear sikkerhed
  og underretter straks offentligheden i tilfælde af en hændelse
  . De sikrer også, at tilsynsmyndigheden faktisk informereroffentligheden for så vidt angår dens kompetenceområder. Aktindsigt sikres i overensstemmelse med relevante nationale og internationale forpligtelser.

Ændring 35

Forslag til direktiv

Artikel 6 – stk. 1 – afsnit 1

1.   
  Medlemsstaterne overholder
  IAEA's grundlæggende sikkerhedsprincipper (IAEA Safety Fundamentals: Fundamental safety principles, IAEA Safety Standard Series No. SF-1 (2006)). De
  overholder
  de forpligtelser og krav, der er inkorporeret i konventionen om nuklear sikkerhed
  (IAEA INFCIRC 449 af 5. juli 1994)
  .

1.   
  For så vidt angår nukleare anlægs placering, design, opførelse, drift og nedlukning anvender medlemsstaterne de dele af
  IAEA's grundlæggende sikkerhedsprincipper (IAEA Safety Fundamentals: Fundamental safety principles, IAEA Safety Standard Series No. SF-1 (2006))
  , der er relevante for etableringen af EF-rammebestemmelser for nuklear sikkerhed, og som alle er oplistet i bilaget.
  De
  anvender
  de forpligtelser og krav, der er inkorporeret i konventionen om nuklear sikkerhed (2).

Ændring 36

Forslag til direktiv

Artikel 6 – stk. 1 – afsnit 2

De sikrer navnlig, at de gældende principper, der er nedfældet i IAEA's grundlæggende sikkerhedsprincipper, gennemføres for at sikre et højt sikkerhedsniveau i nukleare anlæg, herunder bl.a. effektive ordninger mod potentiel strålingsfare, forebyggelse af og beredskab ved ulykker, håndtering af problemet med aldrende personale, langsigtet håndtering af alt produceret radioaktivt materiale og informationer til befolkningen og myndigheder i nabolande.

udgår

Ændring 37

Forslag til direktiv

Artikel 6 – stk. 2

2.   For så vidt angår nye
  reaktorers sikkerhed
  , sigter medlemsstaterne mod at udvikle yderligere sikkerhedskrav
  i tråd med
  den løbende forbedring af
  sikkerheden på grundlag af de sikkerhedsniveauer, der er udviklet af De Vesteuropæiske Nukleare Tilsynsmyndigheders Sammenslutning (WENRA), og i nært samarbejde med Den Europæiske Gruppe på Højt Plan for Nuklear Sikkerhed og Affaldshåndtering
  .

2.   For så vidt angår
  byggetilladelsen til
  nye
  reaktorer
  , sigter medlemsstaterne mod at udvikle yderligere sikkerhedskrav
  , der afspejler
  den løbende forbedring af
  driftserfaringerne med bestående reaktorer, den indsigt, der er opnået gennem sikkerhedsanalyser af anlæg i drift, de nyeste metodologier og den nyeste teknologi og resultaterne af sikkerhedsforskning
  .

Ændring 38

Forslag til direktiv

Artikel 6 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Kommissionen sikrer, at alle tredjelande, som ønsker at blive medlem, eller er i gang med at forhandle om tiltrædelse af EU, som minimum overholder normerne i dette direktiv og principperne i bilaget, som fastsat af IAEA.

Ændring 39

Forslag til direktiv

Artikel 7 – overskrift

Tilladelsesindehaverens forpligtelser

Tilladelsesindehaverens ansvar

Ændring 40

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. -1 (nyt)

-1.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at det primære ansvar for et nukleart anlægs sikkerhed i hele dets levetid påhviler tilladelsesindehaveren. Tilladelsesindehaverens ansvar kan ikke uddelegeres.

Ændring 41

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. 1

1.   Tilladelsesindehavere
  designer, opfører, driver og nedlukker
  deres nukleare anlæg i overensstemmelse med bestemmelserne i
  artikel 6, stk. 1 og 2
  .

1.   
  Medlemsstaterne sikrer, at
  tilladelsesindehavere
  er ansvarlige for design, opførelse, drift og nedlukning af
  deres nukleare anlæg i overensstemmelse med bestemmelserne i
  artikel 6
  .

Ændring 42

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. 2

2.   Tilladelsesindehavere opstiller og indfører forvaltningssystemer, som regelmæssigt verificeres af tilsynsmyndigheden.

2.   
  Medlemsstaterne sikrer, at
  tilladelsesindehavere opstiller og indfører forvaltningssystemer, som regelmæssigt verificeres af tilsynsmyndigheden.

Ændring 44

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at tilsynsmyndigheden som en forudsætning for at kunne garantere den nukleare sikkerhed regelmæssigt vurderer, om tilladelsesindehaverens personale har den rette størrelse og de rette kvalifikationer, på baggrund af en rapport som tilladelsesindehaveren udarbejder om evaluering af personalespørgsmål, såsom sundhed, sikkerhed og sikkerhedskultur, kvalifikationer, uddannelse, antal ansatte og brug af underleverandører.

Ændring 45

Forslag til direktiv

Artikel 7 – stk. 3 b (nyt)

3b.
     
  De relevante tilsynsmyndigheder forelægger hvert tredje år Europa-Parlamentet og de europæiske arbejdsmarkedsparter en rapport om nuklear sikkerhed og sikkerhedskultur. Kommissionen kan i samråd med de europæiske arbejdsmarkedsparter foreslå forbedringer for at sikre den nukleare sikkerhed, herunder sundhedsbeskyttelse det på højest mulige niveau i EU.

Ændring 46

Forslag til direktiv

Artikel 8 – stk. 1

1.
     
  Tilsynsmyndigheden foretager vurderinger, undersøgelser, kontrol og gennemfører om nødvendigt håndhævelsesforanstaltninger i forbindelse med nuklear sikkerhed over hele et anlægs levetid, også i nedlukningsfasen.

udgår

Ændring 47

Forslag til direktiv

Artikel 8 – stk. 2

2.
     
  Tilsynsmyndigheden er beføjet til at inddrage driftstilladelsen ved alvorlig eller gentagen overtrædelse af sikkerhedsreglerne i et nukleart anlæg.

udgår

Ændring 48

Forslag til direktiv

Artikel 8 – stk. 3

3.
     
  Tilsynsmyndigheden er beføjet til at beordre et anlægs drift standset, hvis den finder, at sikkerheden ikke er fuldt ud garanteret.

udgår

Ændring 49

Forslag til direktiv

Artikel 9

Medlemsstaterne
  sørger
  hver især og via internationalt samarbejde
  for
  passende uddannelses- og efteruddannelsesmuligheder med henblik på
  fortsat teoretisk og praktisk uddannelse inden for nuklear sikkerhed.

For at sikre, at der er tilstrækkelige nationale menneskelige ressourcer til at tage sig af sikkerheden i nukleare anlæg og for at fastholde viden på det nukleare område,
  sørger
  medlemsstaterne
  for
  , at grundlæggende og
  fortsat teoretisk og praktisk uddannelse inden for nuklear sikkerhed
  , herunder udvekslingsprogrammer, stilles til rådighed af medlemsstaterne, om nødvendigt via transnationalt samarbejde.

Ændring 50

Forslag til direktiv

Artikel 10

Artikel 10

Prioritering af sikkerheden

Medlemsstaterne kan fastsætte strengere sikkerhedsforanstaltninger end dem, der er fastsat i dette direktiv.

udgår

Ændring 51

Forslag til direktiv

Artikel 11

Medlemsstaterne
  forelægger Kommissionen en
  beretning om gennemførelsen af dette direktiv
  senest [tre år efter ikrafttrædelsen] og hvert tredje år derefter
  . På grundlag af
  den første
  beretning forelægger Kommissionen Rådet en rapport om forløbet af gennemførelsen af direktivet, der ledsages af lovgivningsforslag, hvis dette er relevant.

Medlemsstaterne
  afgiver
  beretning
  til Kommissionen
  om gennemførelsen af dette direktiv
  samtidig med og med samme hyppighed som indsendelsen af deres nationale beretninger forud for rapportbehandlingsmøderne om konventionen om nuklear sikkerhed
  . På grundlag af
  denne
  beretning forelægger Kommissionen
  Europa-Parlamentet og
  Rådet en rapport om forløbet af gennemførelsen af direktivet, der ledsages af lovgivningsforslag, hvis dette er relevant.

Ændring 52

Forslag til direktiv

Artikel 12 – stk. 1

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden [to år efter den i artikel 13 omhandlede dato]. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser
  med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv
  .

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden [to år efter den i artikel 13 omhandlede dato]. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser.

Ændring 53

Forslag til direktiv

Bilag (nyt)

Bilag

SIKKERHEDSMÅLSÆTNING

Den grundlæggende sikkerhedsmålsætning er at beskytte arbejdstagerne og offentligheden mod de skadelige virkninger af ioniserende stråling, som nukleare anlæg kan bevirke.

| 1. | For at sikre beskyttelse af arbejdstagerne og offentligheden skal nukleare anlæg drives på en sådan måde, at der opnås de højeste sikkerhedsnormer, der med rimelighed kan opnås under hensyntagen til økonomiske og sociale faktorer.



  Ud over de foranstaltninger vedrørende sundhedsbeskyttelse, der er fastlagt i direktiv 96/29/Euratom om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer, træffes følgende foranstaltninger:








  — | begrænsning af sandsynligheden for hændelser, der kan føre til tab af kontrollen over en nuklear reaktorkerne, en nuklear kædereaktion eller en radioaktiv kilde og |
| --- | --- | --- |

1.

Ud over de foranstaltninger vedrørende sundhedsbeskyttelse, der er fastlagt i direktiv 96/29/Euratom om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer, træffes følgende foranstaltninger:

—

begrænsning af sandsynligheden for hændelser, der kan føre til tab af kontrollen over en nuklear reaktorkerne, en nuklear kædereaktion eller en radioaktiv kilde og

| — | afbødning af følgerne af sådanne hændelser, hvis de skulle indtræffe. |
| --- | --- |

—

afbødning af følgerne af sådanne hændelser, hvis de skulle indtræffe.

| 2. | Den grundlæggende sikkerhedsmålsætning tages i betragtning for alle nukleare anlæg og for alle stadier i det nukleare anlægs levetid. |
| --- | --- |

2.

SIKKERHEDSPRINCIPPER

Princip 1:
     
  Ansvar for sikkerhed

Hver enkelt medlemsstat skal sikre, at det primære ansvar for et nukleart anlægs sikkerhed påhviler indehaveren af den relevante tilladelse, og tage de nødvendige skridt til at sikre, at alle sådanne tilladelsesindehavere lever op til deres ansvar.

| 1.1. | Hver enkelt medlemsstat skal sikre, at tilladelsesindehaveren har gennemført foranstaltninger til:







  — | udvikling og opretholdelse af de nødvendige kompetencer |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

udvikling og opretholdelse af de nødvendige kompetencer

| — | sikring af tilstrækkelig uddannelse og information |
| --- | --- |

—

sikring af tilstrækkelig uddannelse og information

| — | etablering af procedurer og ordninger til opretholdelse af sikkerheden i enhver situation |
| --- | --- |

—

etablering af procedurer og ordninger til opretholdelse af sikkerheden i enhver situation

| — | kontrol af, at nukleare anlæg er af hensigtsmæssigt design og tilstrækkelig høj kvalitet |
| --- | --- |

—

kontrol af, at nukleare anlæg er af hensigtsmæssigt design og tilstrækkelig høj kvalitet

| — | sikring af en pålidelig kontrol af alt radioaktivt materiale, der anvendes, fremstilles eller lagres |
| --- | --- |

—

sikring af en pålidelig kontrol af alt radioaktivt materiale, der anvendes, fremstilles eller lagres

| — | sikring af en pålidelig kontrol af alt det radioaktive affald, der frembringes |
| --- | --- |

—

sikring af en pålidelig kontrol af alt det radioaktive affald, der frembringes

med henblik på at leve op til ansvaret for et nukleart anlægs sikkerhed.

Disse forpligtelser skal opfyldes i overensstemmelse med gældende sikkerhedsmålsætninger og -krav som fastlagt eller godkendt af tilsynsmyndigheden, og opfyldelsen deraf skal sikres gennem indførelse af et forvaltningssystem.

Princip 2:
     
  Lederskab og forvaltning til fremme af sikkerhed

Der skal opbygges og opretholdes et effektivt lederskab og en effektiv forvaltning til fremme af sikkerheden i alle organisationer, der beskæftiger sig med nuklear sikkerhed.

| 2.1. | Der skal udvises lederskab omkring sikkerhedsspørgsmål på højeste niveau i en organisation. Der skal gennemføres og opretholdes et effektivt forvaltningssystem omfattende alle ledelsesaspekter, således at sikkerhedskrav fastlægges og anvendes i overensstemmelse med andre krav, herunder krav vedrørende den menneskelige ydeevne, kvalitet og sikkerhed, og således at sikkerheden ikke bringes i fare af andre krav eller behov.



  Forvaltningssystemet skal desuden sikre fremme af en sikkerhedskultur, regelmæssig vurdering af sikkerheden og anvendelse af indhøstede praktiske erfaringer. |
| --- | --- |

2.1.

Forvaltningssystemet skal desuden sikre fremme af en sikkerhedskultur, regelmæssig vurdering af sikkerheden og anvendelse af indhøstede praktiske erfaringer.

| 2.2. | En sikkerhedskultur, der præger alle berørte organisationers og enkeltpersoners adfærd og holdninger til sikkerhed, skal integreres i forvaltningssystemet. En sikkerhedskultur omfatter:







  — | et individuelt og kollektivt tilsagn fra ledelse, forvaltning og personale på alle niveauer om fremme af sikkerheden |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

et individuelt og kollektivt tilsagn fra ledelse, forvaltning og personale på alle niveauer om fremme af sikkerheden

| — | sikkerhedsansvar for organisationer og enkeltpersoner på alle niveauer |
| --- | --- |

—

sikkerhedsansvar for organisationer og enkeltpersoner på alle niveauer

| — | foranstaltninger til fremme af en kritisk holdning og lærevillighed og til modvirkning af sløsethed i forbindelse med sikkerhed. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til fremme af en kritisk holdning og lærevillighed og til modvirkning af sløsethed i forbindelse med sikkerhed.

| 2.3. | Forvaltningssystemet skal tage højde for enkeltpersoners forskellige interaktioner på alle niveauer med teknologi og med organisationer. For at forebygge store menneskelige og organisatoriske fejl skal der tages hensyn til menneskelige faktorer, og gode resultater og god praksis skal støttes. |
| --- | --- |

2.3.

Princip 3:
     
  Vurdering af sikkerhed

Inden opførelse og ibrugtagning af et nukleart anlæg og igennem hele dets levetid skal der gennemføres omfattende og systematiske sikkerhedsvurderinger. Der skal anvendes en gradueret tilgang, der tager højde for de mange potentielle risici i forbindelse med et nukleart anlæg.

| 3.1. | Tilsynsmyndigheden skal stille krav om vurdering af sikkerheden i alle nukleare anlæg ud fra en gradueret tilgang. Sikkerhedsvurderingen skal omfatte en systematisk analyse af den normale drift og dens virkninger, af mulige fejlkilder og af konsekvenserne af fejl. Sikkerhedsvurderingen skal omfatte de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger til at kontrollere de eksisterende risici, og de designmæssige og tekniske sikkerhedsfunktioner skal vurderes for at påvise, at de opfylder kravene til sikkerhedsfunktioner. Når der iværksættes kontrolforanstaltninger eller operatørindgreb med henblik på opretholdelse af sikkerheden, skal der foretages en indledende vurdering for at påvise, at foranstaltningerne er solide og pålidelige. En medlemsstat kan ikke give tilladelse til et nukleart anlæg, før det til tilsynsmyndigheden tilfredshed er påvist, at de sikkerhedsforanstaltninger, som tilladelsesindehaveren foreslår, er tilstrækkelige. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Den krævede sikkerhedsvurdering gentages helt eller delvist på et senere tidspunkt i driftsfasen for at tage højde for ændrede omstændigheder (som f.eks. anvendelsen af nye normer eller videnskabelig og teknologisk udvikling), tilbagemeldinger vedrørende driftserfaringer, ændringer og konsekvenserne af, at anlæggene bliver ældre. I forbindelse med længerevarende drift skal vurderingerne gennemgås og gentages i fornødent omfang. Driften kan kun fortsættes, hvis anlægget underkastes disse fornyede vurderinger, og det påvises, at sikkerhedsforanstaltningerne fortsat er tilstrækkelige. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | I forbindelse med den krævede sikkerhedsvurdering skal forløbere for ulykker (en første hændelse, der kunne føre til ulykkessituationer) identificeres og analyseres, og der skal træffes foranstaltninger til forebyggelse af ulykker. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | For yderligere at øge sikkerheden, skal der indføres procedurer for tilbagemeldinger og analyser vedrørende driftserfaringer i egne og andre faciliteter, herunder første hændelser, forløbere for ulykker, farlige situationer (»near misses«), ulykker og uautoriserede handlinger, således at der kan indhøstes, deles og følges op på erfaringer. |
| --- | --- |

3.4.

Princip 4:
     
  Optimering af sikkerhed

Medlemsstaterne skal sikre, at nukleare anlæg er optimerede, så de har de højeste sikkerhedsnormer, der med rimelighed kan opnås, uden at driften begrænses unødigt.

| 4.1. | For at optimere sikkerheden skal der foretages vurderinger af de forskellige faktorers relative betydning, herunder:







  — | sandsynligheden for forudsigelige begivenheder og konsekvenserne heraf |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

sandsynligheden for forudsigelige begivenheder og konsekvenserne heraf

| — | størrelsen og fordelingen af modtagne strålingsdoser |
| --- | --- |

—

størrelsen og fordelingen af modtagne strålingsdoser

| — | økonomiske, sociale og miljømæssige faktorer som følge af strålingsrisici |
| --- | --- |

—

økonomiske, sociale og miljømæssige faktorer som følge af strålingsrisici

Optimering af sikkerheden indebærer også anvendelse af god praksis og sund fornuft i det omfang, det er praktisk muligt i forbindelse med de daglige aktiviteter.

Princip 5:
     
  Forebyggelse og afbødning

Medlemsstaterne sikrer, at der træffes alle praktiske foranstaltninger til forebyggelse og afhjælpning af nukleare hændelser og ulykker i deres nukleare anlæg.

| 5.1. | Hver enkelt medlemsstat sikrer, at tilladelsesindehaveren træffer alle praktiske foranstaltninger med henblik på:







  — | at forebygge unormale driftsbetingelser eller hændelser, som kan føre til tab af kontrol |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

at forebygge unormale driftsbetingelser eller hændelser, som kan føre til tab af kontrol

| — | at forebygge, at indtrufne unormale driftsbetingelser eller hændelser eskalerer, og |
| --- | --- |

—

at forebygge, at indtrufne unormale driftsbetingelser eller hændelser eskalerer, og

| — | at afhjælpe eventuelle skadelige konsekvenser af en ulykke |
| --- | --- |

—

at afhjælpe eventuelle skadelige konsekvenser af en ulykke

gennem anvendelse af dybdeforsvarskonceptet.

| 5.2. | Anvendelsen af dybdeforsvarskonceptet skal sikre, at ingen enkeltstående teknisk, menneskelig eller organisatorisk fejl kan medføre skadelige virkninger, og at det er meget usandsynligt, at der kan indtræffe de kombinationer af fejl, der kan medføre betydelige skadelige virkninger. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Dybdeforsvar gennemføres ved en kombination af flere på hinanden følgende og uafhængige beskyttelsesniveauer, der alle skal svigte, inden der kan forårsages skadelige virkninger på arbejdstagerne og offentligheden. De forskellige dybdeforsvarsniveauer skal omfatte:







  — | en hensigtsmæssig placering |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

en hensigtsmæssig placering

| — | et hensigtsmæssigt design af det nukleare anlæg med








  — | design og opførelse af høj kvalitet, |
| --- | --- | --- |

—

et hensigtsmæssigt design af det nukleare anlæg med

—

design og opførelse af høj kvalitet,

| — | komponenter og udstyr af høj pålidelighed og |
| --- | --- |

—

komponenter og udstyr af høj pålidelighed og

| — | kontrol-, begrænsnings- og beskyttelsessystemer og overvågningsfunktioner |
| --- | --- |

—

kontrol-, begrænsnings- og beskyttelsessystemer og overvågningsfunktioner

| — | en hensigtsmæssig organisation med








  — | et effektivt forvaltningssystem, hvor ledelsen i høj grad er indstillet på sikkerhedskultur |
| --- | --- | --- |

—

en hensigtsmæssig organisation med

—

et effektivt forvaltningssystem, hvor ledelsen i høj grad er indstillet på sikkerhedskultur

| — | omfattende driftsprocedurer og -praksis |
| --- | --- |

—

omfattende driftsprocedurer og -praksis

| — | omfattende procedurer for ulykkeshåndtering og |
| --- | --- |

—

omfattende procedurer for ulykkeshåndtering og

| — | kriseberedskabsordninger. |
| --- | --- |

—

kriseberedskabsordninger.

Princip 6:
     
  Nødberedskab og afværgeforanstaltninger

Medlemsstaterne sikrer, at der indføres ordninger for nødberedskab og afværgeforanstaltninger i forbindelse med ulykker i nukleare anlæg, jf. direktiv 96/29/Euratom.

---

(1)  

  EUT L 124 af 17.5.2005, s. 1, EUT L 164 af 16.6.2006, s. 17, og forordning (EF) nr. 1367/2006, EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13.

(2)  

  EFT L 318 af 11.12.1999, s. 20 og EUT L 172 af 6.5.2004, s. 7.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/232 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/232

---

Onsdag, den 22. april 2009Kontrolordning for den fælles fiskeripolitik *

P6_TA(2009)0255

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (KOM(2008)0721 - C6-0510/2008 - 2008/0216(CNS))

2010/C 184 E/60

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0721),

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0510/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0253/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 4 |
| (4) | I øjeblikket er kontrolbestemmelserne spredt ud over en lang række overlappende og komplekse retsakter. For nogle dele af kontrolordningen har medlemsstaternes gennemførelse været dårlig,
  hvilket fører til
  utilstrækkelige og divergerende foranstaltninger mod overtrædelser af reglerne i den fælles fiskeripolitik, hvilket underminerer indførelsen af ensartede spilleregler for fiskere i hele Fællesskabet. Derfor bør den eksisterende ordning og alle tilhørende forpligtelser konsolideres, rationaliseres og forenkles, især ved at nedbringe dobbelt regulering og administrative byrder. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 4

(4)

I øjeblikket er kontrolbestemmelserne spredt ud over en lang række overlappende og komplekse retsakter. For nogle dele af kontrolordningen har medlemsstaternes gennemførelse været dårlig,
  hvilket fører til
  utilstrækkelige og divergerende foranstaltninger mod overtrædelser af reglerne i den fælles fiskeripolitik, hvilket underminerer indførelsen af ensartede spilleregler for fiskere i hele Fællesskabet. Derfor bør den eksisterende ordning og alle tilhørende forpligtelser konsolideres, rationaliseres og forenkles, især ved at nedbringe dobbelt regulering og administrative byrder.

| (4) | I øjeblikket er kontrolbestemmelserne spredt ud over en lang række overlappende og komplekse retsakter. For nogle dele af kontrolordningen har medlemsstaternes gennemførelse været dårlig,
  og Kommissionen har ikke foreslået alle de gennemførelsesforordninger, der er nødvendige for forordning (EØF) nr. 2847/93. Dette har ført til
  utilstrækkelige og divergerende foranstaltninger mod overtrædelser af reglerne i den fælles fiskeripolitik, hvilket underminerer indførelsen af ensartede spilleregler for fiskere i hele Fællesskabet. Derfor bør den eksisterende ordning og alle tilhørende forpligtelser konsolideres, rationaliseres og forenkles, især ved at nedbringe dobbelt regulering og administrative byrder. |
| --- | --- |

(4)

I øjeblikket er kontrolbestemmelserne spredt ud over en lang række overlappende og komplekse retsakter. For nogle dele af kontrolordningen har medlemsstaternes gennemførelse været dårlig,
  og Kommissionen har ikke foreslået alle de gennemførelsesforordninger, der er nødvendige for forordning (EØF) nr. 2847/93. Dette har ført til
  utilstrækkelige og divergerende foranstaltninger mod overtrædelser af reglerne i den fælles fiskeripolitik, hvilket underminerer indførelsen af ensartede spilleregler for fiskere i hele Fællesskabet. Derfor bør den eksisterende ordning og alle tilhørende forpligtelser konsolideres, rationaliseres og forenkles, især ved at nedbringe dobbelt regulering og administrative byrder.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| (14a) | Den fælles fiskeripolitik omfatter bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, således at alle de typer aktiviteter, der udnytter sådanne ressourcer, behandles ens, uanset om de er kommercielle eller ikke-kommercielle. Det ville være diskriminerende at underkaste kommercielt fiskeri strenge kontrolforanstaltninger og begrænsninger og stort set undtage ikke-kommercielt fiskeri herfra. |
| --- | --- |

(14a)

Den fælles fiskeripolitik omfatter bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, således at alle de typer aktiviteter, der udnytter sådanne ressourcer, behandles ens, uanset om de er kommercielle eller ikke-kommercielle. Det ville være diskriminerende at underkaste kommercielt fiskeri strenge kontrolforanstaltninger og begrænsninger og stort set undtage ikke-kommercielt fiskeri herfra.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 19

| (19) | Kontrolaktiviteter og -metoder bør baseres på risikostyring ved hjælp af systematiske og omfattende krydskontrolprocedurer. |
| --- | --- |

(19)

Kontrolaktiviteter og -metoder bør baseres på risikostyring ved hjælp af systematiske og omfattende krydskontrolprocedurer.

| (19) | Kontrolaktiviteter og -metoder bør baseres på risikostyring ved hjælp af systematiske og omfattende krydskontrolprocedurer
  udført af medlemsstaterne
  .
  Det er ligeledes nødvendigt for medlemsstaterne at udveksle relevante oplysninger
  . |
| --- | --- |

(19)

Kontrolaktiviteter og -metoder bør baseres på risikostyring ved hjælp af systematiske og omfattende krydskontrolprocedurer
  udført af medlemsstaterne
  .
  Det er ligeledes nødvendigt for medlemsstaterne at udveksle relevante oplysninger
  .

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 24

| (24) | Der bør oprettes et integreret havovervågningsnet mellem overvågnings-, identificerings- og sporingssystemerne med henblik på søfartssikkerhed, beskyttelse af havmiljøet, fiskerikontrol, grænsekontrol, generel retshåndhævelse og handelsfremme. Nettet skal have mulighed for til stadighed at gøre informationer om aktiviteter på havområdet tilgængelige for at understøtte en rettidig beslutningsproces. Det ville give de offentlige overvågningsmyndigheder mulighed for at yde en mere effektiv og omkostningseffektiv service. Med henblik herpå bør data fra automatiske identifikationssystemer, fartøjsovervågningssystemer som omtalt i Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer og fartøjssporingssystemer, der indsamles i henhold til denne forordning, kun sendes og bruges af andre offentlige myndigheder, som beskæftiger sig med ovennævnte overvågningsaktiviteter. |
| --- | --- |

(24)

Der bør oprettes et integreret havovervågningsnet mellem overvågnings-, identificerings- og sporingssystemerne med henblik på søfartssikkerhed, beskyttelse af havmiljøet, fiskerikontrol, grænsekontrol, generel retshåndhævelse og handelsfremme. Nettet skal have mulighed for til stadighed at gøre informationer om aktiviteter på havområdet tilgængelige for at understøtte en rettidig beslutningsproces. Det ville give de offentlige overvågningsmyndigheder mulighed for at yde en mere effektiv og omkostningseffektiv service. Med henblik herpå bør data fra automatiske identifikationssystemer, fartøjsovervågningssystemer som omtalt i Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer og fartøjssporingssystemer, der indsamles i henhold til denne forordning, kun sendes og bruges af andre offentlige myndigheder, som beskæftiger sig med ovennævnte overvågningsaktiviteter.

| (24) | Der bør oprettes et integreret havovervågningsnet mellem overvågnings-, identificerings- og sporingssystemerne med henblik på søfartssikkerhed, beskyttelse af havmiljøet, fiskerikontrol, grænsekontrol, generel retshåndhævelse og handelsfremme
  , der er tilpasset medlemsstaternes forskellige forhold
  . Nettet skal have mulighed for til stadighed at gøre informationer om aktiviteter på havområdet tilgængelige for at understøtte en rettidig beslutningsproces. Det ville give de offentlige overvågningsmyndigheder mulighed for at yde en mere effektiv og omkostningseffektiv service. Med henblik herpå bør data fra automatiske identifikationssystemer, fartøjsovervågningssystemer som omtalt i Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer og fartøjssporingssystemer, der indsamles i henhold til denne forordning, kun sendes og bruges af andre offentlige myndigheder, som beskæftiger sig med ovennævnte overvågningsaktiviteter. |
| --- | --- |

(24)

Der bør oprettes et integreret havovervågningsnet mellem overvågnings-, identificerings- og sporingssystemerne med henblik på søfartssikkerhed, beskyttelse af havmiljøet, fiskerikontrol, grænsekontrol, generel retshåndhævelse og handelsfremme
  , der er tilpasset medlemsstaternes forskellige forhold
  . Nettet skal have mulighed for til stadighed at gøre informationer om aktiviteter på havområdet tilgængelige for at understøtte en rettidig beslutningsproces. Det ville give de offentlige overvågningsmyndigheder mulighed for at yde en mere effektiv og omkostningseffektiv service. Med henblik herpå bør data fra automatiske identifikationssystemer, fartøjsovervågningssystemer som omtalt i Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer og fartøjssporingssystemer, der indsamles i henhold til denne forordning, kun sendes og bruges af andre offentlige myndigheder, som beskæftiger sig med ovennævnte overvågningsaktiviteter.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 29

| (29) | Kommissionen bør have beføjelser til at lukke et fiskeri, når en medlemsstats kvote eller selve TAC'en er opbrugt.
  Kommissionen bør også have beføjelser til at nedsætte kvoter og afvise kvoteoverførsler eller kvoteudvekslinger for at sikre, at medlemsstaterne når målene for den fælles fiskeripolitik. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen bør have beføjelser til at lukke et fiskeri, når en medlemsstats kvote eller selve TAC'en er opbrugt.
  Kommissionen bør også have beføjelser til at nedsætte kvoter og afvise kvoteoverførsler eller kvoteudvekslinger for at sikre, at medlemsstaterne når målene for den fælles fiskeripolitik.

| (29) | Kommissionen bør tillægges beføjelser til at lukke et fiskeri, når en medlemsstats kvote eller selve TAC'en er opbrugt. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen bør tillægges beføjelser til at lukke et fiskeri, når en medlemsstats kvote eller selve TAC'en er opbrugt.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 34

| (34) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen. Alle Kommissionens gennemførelsesforanstaltninger til denne forordning vil være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(34)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen. Alle Kommissionens gennemførelsesforanstaltninger til denne forordning vil være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

| (34) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen
  , som ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF af 17. juli 2006
  . Alle Kommissionens gennemførelsesforanstaltninger til denne forordning vil være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. |
| --- | --- |

(34)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen
  , som ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF af 17. juli 2006
  . Alle Kommissionens gennemførelsesforanstaltninger til denne forordning vil være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 39

| (39) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør der for at nå det grundlæggende mål om at sikre en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik oprettes en omfattende og ensartet kontrolordning. Denne forordning går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de ønskede mål, jf. traktatens artikel 5, stk. 3. |
| --- | --- |

(39)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør der for at nå det grundlæggende mål om at sikre en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik oprettes en omfattende og ensartet kontrolordning. Denne forordning går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de ønskede mål, jf. traktatens artikel 5, stk. 3.

| (39) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør der for at nå det grundlæggende mål om at sikre en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik oprettes en omfattende og ensartet kontrolordning
  under hensyntagen til den omstændighed, at ikke-industrielt småfiskeri klart adskiller sig fra industrifiskeri, subsistensfiskeri og rekreativt fiskeri, og at kontrolordningerne bør afspejle disse forskelle på en hensigtsmæssig måde
  . Denne forordning går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de ønskede mål, jf. traktatens artikel 5, stk. 3. |
| --- | --- |

(39)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør der for at nå det grundlæggende mål om at sikre en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik oprettes en omfattende og ensartet kontrolordning
  under hensyntagen til den omstændighed, at ikke-industrielt småfiskeri klart adskiller sig fra industrifiskeri, subsistensfiskeri og rekreativt fiskeri, og at kontrolordningerne bør afspejle disse forskelle på en hensigtsmæssig måde
  . Denne forordning går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de ønskede mål, jf. traktatens artikel 5, stk. 3.

Ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 1

Ved denne forordning oprettes der en EF-ordning for kontrol

  , overvågning, inspektion og håndhævelse
  af reglerne i den fælles fiskeripolitik
  (i det følgende benævnt »EF-kontrolordningen«)
  .

Ved denne forordning oprettes der en EF-kontrolordning

  med henblik på at sikre overholdelsen
  af reglerne i den fælles fiskeripolitik.

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 4 – nr. 1

| 1) | »Fiskeri«: sporing af fisk, udsætning og indhaling af fiskeredskaber, ombordtagning af fangst, omladning, opbevaring om bord, forarbejdning om bord, overførsel
  og
  anbringelse i bur af fisk og fiskevarer |
| --- | --- |

1)

»Fiskeri«: sporing af fisk, udsætning og indhaling af fiskeredskaber, ombordtagning af fangst, omladning, opbevaring om bord, forarbejdning om bord, overførsel
  og
  anbringelse i bur af fisk og fiskevarer

| 1) | »Fiskeri«: sporing af fisk, udsætning og indhaling af fiskeredskaber, ombordtagning af fangst, omladning, opbevaring om bord,
  landing, forarbejdning om bord, overførsel
  ,
  anbringelse i bur
  og opfedning
  af fisk og fiskevarer |
| --- | --- |

1)

»Fiskeri«: sporing af fisk, udsætning og indhaling af fiskeredskaber, ombordtagning af fangst, omladning, opbevaring om bord,
  landing, forarbejdning om bord, overførsel
  ,
  anbringelse i bur
  og opfedning
  af fisk og fiskevarer

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 4 – nr. 6 a (nyt)

| 6a) | »Alvorlig overtrædelse«: de aktiviteter, der er opført i artikel 42, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 |
| --- | --- |

6a)

»Alvorlig overtrædelse«: de aktiviteter, der er opført i artikel 42, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 4 – nr. 7 a (nyt)

| 7a) | »Rekreativt fiskeri«: ikke-erhvervsmæssigt fiskeri, hvor de levende akvatiske ressourcer udnyttes i rekreativt eller sportsligt øjemed, herunder bl.a. rekreativt snørefiskeri, sportsfiskeri, sportsturneringer og andre former for rekreativt fiskeri |
| --- | --- |

7a)

»Rekreativt fiskeri«: ikke-erhvervsmæssigt fiskeri, hvor de levende akvatiske ressourcer udnyttes i rekreativt eller sportsligt øjemed, herunder bl.a. rekreativt snørefiskeri, sportsfiskeri, sportsturneringer og andre former for rekreativt fiskeri

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 4 – nr. 8

| 8) | »Fiskeritilladelse«: en fiskeritilladelse udstedt til et EF-fiskerfartøj ud over dets fiskerilicens, der giver det ret til
  generelt
  fiskeri
  i EF-farvande
  og/eller til specifikt fiskeri i en nærmere bestemt periode, i et bestemt område eller til et bestemt fiskeri på særlige betingelser |
| --- | --- |

8)

»Fiskeritilladelse«: en fiskeritilladelse udstedt til et EF-fiskerfartøj ud over dets fiskerilicens, der giver det ret til
  generelt
  fiskeri
  i EF-farvande
  og/eller til specifikt fiskeri i en nærmere bestemt periode, i et bestemt område eller til et bestemt fiskeri på særlige betingelser

| 8) | »Fiskeritilladelse«: en fiskeritilladelse udstedt til et EF-fiskerfartøj ud over dets fiskerilicens, der giver det ret til fiskeri og/eller til specifikt fiskeri i en nærmere bestemt periode, i et bestemt område eller til et bestemt fiskeri på særlige betingelser |
| --- | --- |

8)

»Fiskeritilladelse«: en fiskeritilladelse udstedt til et EF-fiskerfartøj ud over dets fiskerilicens, der giver det ret til fiskeri og/eller til specifikt fiskeri i en nærmere bestemt periode, i et bestemt område eller til et bestemt fiskeri på særlige betingelser

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 4 – nr. 17

| 17) | »Forarbejdning«: den proces, hvorved slutproduktet blev frembragt. Der er tale om

  rensning,
  filetering,
  isning,
  pakning, konservering i dåse, frysning, røgning, saltning, kogning, anbringelse i saltlage eller tørring eller tilberedning af fisk til markedet på alle andre måder |
| --- | --- |

17)

»Forarbejdning«: den proces, hvorved slutproduktet blev frembragt. Der er tale om

  rensning,
  filetering,
  isning,
  pakning, konservering i dåse, frysning, røgning, saltning, kogning, anbringelse i saltlage eller tørring eller tilberedning af fisk til markedet på alle andre måder

| 17) | »Forarbejdning«: den proces, hvorved slutproduktet blev frembragt. Heri er indbefattet filetering, pakning, konservering i dåse, frysning, røgning, saltning, kogning, anbringelse i saltlage eller tørring eller tilberedning af fisk til markedet på alle andre måder |
| --- | --- |

17)

»Forarbejdning«: den proces, hvorved slutproduktet blev frembragt. Heri er indbefattet filetering, pakning, konservering i dåse, frysning, røgning, saltning, kogning, anbringelse i saltlage eller tørring eller tilberedning af fisk til markedet på alle andre måder

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 5 – stk. 1

1.   Medlemsstaterne kontrollerer de aktiviteter, som gennemføres af enhver fysisk eller juridisk person, der er omfattet af den fælles fiskeripolitik, og som udøves på deres område eller i farvande under deres højhedsområde eller jurisdiktion, især fiskeri, omladning, overførsel af fisk til bure eller akvakulturfaciliteter, herunder opfedningsanlæg, landing, import, transport, afsætning og oplagring af fiskevarer.

1.   Medlemsstaterne kontrollerer de aktiviteter, som gennemføres af enhver fysisk eller juridisk person, der er omfattet af den fælles fiskeripolitik, og som udøves på deres område eller i farvande under deres højhedsområde eller jurisdiktion, især fiskeri,
  akvakulturaktiviteter,
  omladning, overførsel af fisk til bure eller akvakulturfaciliteter, herunder opfedningsanlæg, landing, import, transport, afsætning og oplagring af fiskevarer.

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 5 – stk. 4

4.   Hver medlemsstat sikrer, at kontrol, inspektion, overvågning og håndhævelse udføres uden forskelsbehandling
  med hensyn til, hvilke
  sektorer, fartøjer eller personer,
  der udvælges med henblik på inspektion,
  og på basis af risikostyring.

4.   Hver medlemsstat sikrer, at kontrol, inspektion, overvågning og håndhævelse udføres uden forskelsbehandling
  af
  sektorer, fartøjer eller personer og på basis af risikostyring.

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 6 – stk. 3

3.   Flagmedlemsstaten suspenderer midlertidigt fiskerilicensen for et fartøj, der er omfattet af midlertidig oplægning besluttet af den pågældende medlemsstat, og som har fået sin fiskeritilladelse suspenderet, jf.
  artikel 45, stk. 1, litra d),
  i forordning (EF) nr. 1005/2008.

3.   Flagmedlemsstaten suspenderer midlertidigt fiskerilicensen for et fartøj, der er omfattet af midlertidig oplægning besluttet af den pågældende medlemsstat, og som har fået sin fiskeritilladelse suspenderet, jf.
  artikel 45, nr. 4),
  i forordning (EF) nr. 1005/2008.

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 6 – stk. 4

4.   Flagmedlemsstaten inddrager permanent et fartøjs fiskerilicens, hvis fartøjet er omfattet af en kapacitetstilpasningsforanstaltning, jf. artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002, eller som har fået sin fiskeritilladelse inddraget, jf.
  artikel 45, stk. 1, litra d)
  , i forordning (EF) nr. 1005/2008.

4.   Flagmedlemsstaten inddrager permanent et fartøjs fiskerilicens, hvis fartøjet er omfattet af en kapacitetstilpasningsforanstaltning, jf. artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002, eller som har fået sin fiskeritilladelse inddraget, jf.
  artikel 45, nr. 4)
  , i forordning (EF) nr. 1005/2008.

Ændring 18

Forslag til forordning

Artikel 7 – stk. 1 – litra f

| f) | fiskeri med bundredskaber i
  områder
  , der ikke henhører under en regional fiskeriforvaltningsorganisations ansvar |
| --- | --- |

f)

fiskeri med bundredskaber i
  områder
  , der ikke henhører under en regional fiskeriforvaltningsorganisations ansvar

| f) | fiskeri med bundredskaber i
  internationale farvande
  , der ikke henhører under en regional fiskeriforvaltningsorganisations ansvar
  ; der udarbejdes en liste over de redskaber, der er omhandlet i denne bestemmelse |
| --- | --- |

f)

fiskeri med bundredskaber i
  internationale farvande
  , der ikke henhører under en regional fiskeriforvaltningsorganisations ansvar
  ; der udarbejdes en liste over de redskaber, der er omhandlet i denne bestemmelse

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 2

2.   Et fiskerfartøj med en længde overalt på over 10 meter skal have et fuldt funktionsdygtigt udstyr installeret om bord, der gør, at fartøjet automatisk sender positionsdata med regelmæssige mellemrum, så det kan lokaliseres og identificeres gennem fartøjsovervågningssystemet. Det skal også tillade, at flagmedlemsstatens fiskeriovervågningscenter tager stikprøver på fiskerfartøjet. For fartøjer med en længde overalt på over 10 meter, men højst 15 meter anvendes dette stykke fra den
  1. januar 2012
  .

2.   Et fiskerfartøj med en længde overalt på over 10 meter skal have et fuldt funktionsdygtigt udstyr installeret om bord, der gør, at fartøjet automatisk sender positionsdata med regelmæssige mellemrum, så det kan lokaliseres og identificeres gennem fartøjsovervågningssystemet. Det skal også tillade, at flagmedlemsstatens fiskeriovervågningscenter tager stikprøver på fiskerfartøjet. For fartøjer med en længde overalt på over 10 meter, men højst 15 meter anvendes dette stykke fra den
  1. juli 2013
  .

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Økonomisk bistand til installation af komponenter til fartøjsovervågningssystemet skal være støtteberettiget i henhold til artikel 8, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 861/2006. Fællesskabsbudgettets andel af samfinansieringen er på 80 %.

Ændring 21

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 6 – litra a

| a) | udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  eller |
| --- | --- |

a)

udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  eller

| a) | udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  og |
| --- | --- |

a)

udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  og

Ændring 22

Forslag til forordning

Artikel 11 – stk. 2

2.   Kommissionen kan forlange, at en medlemsstat bruger et fartøjssporingssystem til et bestemt fiskeri og på et bestemt tidspunkt.

2.   Kommissionen kan
  efter at have forelagt dokumentation for manglende opfyldelse af kravene vedrørende kontrolforanstaltninger eller videnskabelige rapporter
  forlange, at en medlemsstat bruger et fartøjssporingssystem til et bestemt fiskeri og på et bestemt tidspunkt.

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 14 – stk. 3

3.   Den tilladte tolerance for de i logbogen registrerede skøn over, hvor store mængder fisk i kg der er om bord, er
  5 %
  .

3.   Den tilladte tolerance for de i logbogen registrerede skøn over, hvor store mængder fisk i kg der er om bord, er
  10 %
  .

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 15 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Økonomisk bistand til installation af elektroniske logbøger skal være støtteberettiget i henhold til artikel 8, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 861/2006. Fællesskabsbudgettets andel af samfinansieringen er på 80 %.

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 15 – stk. 2

2.   Stk. 1 gælder for EF-fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter, men højst 24 meter fra den 1. juli 2011 og for EF-fiskerfartøjer med en længde overalt på over 10 meter, men højst 15 meter fra den
  1. januar 2012
  . EF-fartøjer med en længde overalt på højst 15 meter kan fritages fra stk. 1, hvis de

2.   Stk. 1 gælder for EF-fiskerfartøjer med en totallængde på over 15 meter, men højst 24 meter fra den 1. juli 2011 og for EF-fiskerfartøjer med en totallængde på over 10 meter, men højst 15 meter fra den
  1. juli 2013
  . EF-fartøjer med en totallængde på højst 15 meter kan fritages fra stk. 1, hvis de

| a) | udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  eller |
| --- | --- |

a)

udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  eller

| a) | udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  og |
| --- | --- |

a)

udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  og

| b) | aldrig opholder sig mere end 24 timer på havet regnet fra afsejlingen til hjemkomsten i havn. |
| --- | --- |

b)

aldrig opholder sig mere end 24 timer på havet regnet fra afsejlingen til hjemkomsten i havn.

| b) | aldrig opholder sig mere end 24 timer på havet regnet fra afsejlingen til hjemkomsten i havn. |
| --- | --- |

b)

aldrig opholder sig mere end 24 timer på havet regnet fra afsejlingen til hjemkomsten i havn.

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 17 – stk. 1 – indledning

1.   Uden at det berører specifikke bestemmelser i de flerårige planer, og medmindre de kompetente myndigheder har givet tilladelse til tidligere indsejling, meddeler førerne af EF-fiskerfartøjer eller deres repræsentanter, mindst fire timer før det forventede ankomsttidspunkt i havn, de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis havn eller landingsfaciliteter de ønsker at anvende, følgende oplysninger:

1.   Uden at det berører specifikke bestemmelser i de flerårige planer, og medmindre de kompetente myndigheder har givet tilladelse til tidligere indsejling, meddeler førerne af EF-fiskerfartøjer eller deres repræsentanter
  , der har arter om bord, som er omfattet af fangst- eller indsatsbegrænsninger,
  mindst fire timer før det forventede ankomsttidspunkt i havn, de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis havn eller landingsfaciliteter de ønsker at anvende, følgende oplysninger:

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 17 – stk. 1 – litra d

| d) | datoer for fangstrejsen og de områder, hvor fangsterne blev taget |
| --- | --- |

d)

datoer for fangstrejsen og de områder, hvor fangsterne blev taget

| d) | datoer for fangstrejsen og de områder, hvor fangsterne blev taget;
  områdebeskrivelsen skal være lige så detaljeret som krævet i artikel 14, stk. 1 |
| --- | --- |

d)

datoer for fangstrejsen og de områder, hvor fangsterne blev taget;
  områdebeskrivelsen skal være lige så detaljeret som krævet i artikel 14, stk. 1

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 17 – stk. 1 – litra f

| f) | mængden af hver art om bord
  , herunder nulfangster |
| --- | --- |

f)

mængden af hver art om bord
  , herunder nulfangster

| f) | mængden af hver art om bord |
| --- | --- |

f)

mængden af hver art om bord

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 17 – stk. 4

4.   
  Efter proceduren omhandlet i artikel 111
  kan Kommissionen
  fritage
  visse kategorier af fiskerfartøjer
  for
  den i stk. 1 fastsatte
  forpligtelse i en begrænset periode, der kan forlænges, eller træffe beslutning om en anden meddelelsesperiode
  under hensyntagen blandt andet til typen af fiskevarer og afstanden mellem fiskepladserne, landingsstederne og de havne, hvor de pågældende fiskerfartøjer er registreret.

4.   
  Rådet
  kan
  , efter forslag fra
  Kommissionen
  , bestemme, at der for
  visse kategorier af fiskerfartøjer
  skal gælde en anden frist for
  den i stk. 1 fastsatte
  meddelelsesforpligtelse,
  under hensyntagen blandt andet til typen af fiskevarer og afstanden mellem fiskepladserne, landingsstederne og de havne, hvor de pågældende fiskerfartøjer er registreret.

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 17 – stk. 4 a (nyt)

4a.
     
  De kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis havn eller landingsfaciliteter føreren af et fiskerfartøj ønsker at anløbe, skal senest to timer efter anmodningens modtagelse meddele føreren af fiskerfartøjet den ønskede tilladelse, såfremt føreren har fremsat en anmodning herom mindst fire timer forud for det forventede anløbstidspunkt i havnen.

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 19 – stk. 3

3.   Omladningsopgørelsen skal indeholde oplysninger om mængden af fiskevarer efter art, der er blevet omladet, dato og sted for hver fangst, navnene på de involverede fartøjer og omladnings- og bestemmelseshavnene. Førere af begge involverede fartøjer er ansvarlige for disse oplysningers nøjagtighed.

3.   Omladningsopgørelsen skal indeholde oplysninger om mængden af fiskevarer efter art, der er blevet omladet, dato og sted for hver fangst, navnene på de involverede fartøjer og omladnings- og bestemmelseshavnene. Førere af begge involverede fartøjer er ansvarlige for disse oplysningers nøjagtighed.
  Områdebeskrivelsen skal være lige så detaljeret som krævet i artikel 14, stk. 1.

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 19 – stk. 4

4.
     
  Efter proceduren omhandlet i artikel 111 kan Kommissionen fritage visse kategorier af fiskerfartøjer for forpligtelsen i stk. 1 i en begrænset periode, der kan forlænges, eller træffe beslutning om en anden meddelelsesperiode under hensyntagen blandt andet til typen af fiskevarer og afstanden mellem fiskepladserne, landingsstederne og de havne, hvor de pågældende fiskerfartøjer er registreret.

udgår

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 20 – stk. 4

4.
     
  Når de kompetente myndigheder giver tilladelse til landing, tildeler de et unikt landingsnummer (ULN) og meddeler det til føreren af fartøjet. Hvis landingen afbrydes, kræves der tilladelse til at genoptage landing.

udgår

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 21 – stk. 2

2.   Uden at det berører specifikke bestemmelser i de flerårige planer, skal føreren af et EF-fiskerfartøj med en længde overalt på over 10 meter eller dennes repræsentant indsende oplysningerne i landingsopgørelsen elektronisk til de kompetente myndigheder i flagstaten senest
  to timer
  efter landingens afslutning.

2.   Uden at det berører specifikke bestemmelser i de flerårige planer, skal føreren af et EF-fiskerfartøj med en længde overalt på over 10 meter eller dennes repræsentant indsende oplysningerne i landingsopgørelsen elektronisk til de kompetente myndigheder i flagstaten senest
  seks timer
  efter landingens afslutning.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 21 – stk. 4

4.   Stk. 2 gælder for EF-fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter, men højst 24 meter fra den 1. juli 2011 og for EF-fiskerfartøjer med en længde overalt på over 10 meter, men højst 15 meter fra den
  1. januar 2012
  . EF-fartøjer med en længde overalt på op til 15 meter kan fritages for stk. 2, hvis de:

4.   Stk. 2 gælder for EF-fiskerfartøjer med en totallængde på over 15 meter, men højst 24 meter fra den 1. juli 2011 og for EF-fiskerfartøjer med en totallængde på over 10 meter, men højst 15 meter fra den
  1. juli 2013
  . EF-fartøjer med en totallængde på op til 15 meter kan fritages for stk. 2, hvis de:

| a) | udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  eller |
| --- | --- |

a)

udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  eller

| a) | udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  og |
| --- | --- |

a)

udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens territorialfarvande
  og

| b) | aldrig opholder sig mere end 24 timer på havet regnet fra afsejlingen til hjemkomsten i havn. |
| --- | --- |

b)

aldrig opholder sig mere end 24 timer på havet regnet fra afsejlingen til hjemkomsten i havn.

| b) | aldrig opholder sig mere end 24 timer på havet regnet fra afsejlingen til hjemkomsten i havn. |
| --- | --- |

b)

aldrig opholder sig mere end 24 timer på havet regnet fra afsejlingen til hjemkomsten i havn.

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 21 – stk. 5

5.   For fartøjer, der er fritaget for kravet i stk. 2, skal føreren eller dennes repræsentant foretage registrering ved landing og snarest muligt og senest 24 timer efter landingen indsende en landingsopgørelse til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor landingen har fundet sted.

5.   For fartøjer, der er fritaget for kravet i stk. 2, skal føreren eller dennes repræsentant foretage registrering ved landing og snarest muligt og senest 24 timer efter landingen indsende en landingsopgørelse til de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor landingen har fundet sted
  , hvorefter disse straks videresender landingsopgørelsen til flagmedlemsstaten
  .

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 23 – stk. 1

1.   Hver medlemsstat registrerer alle relevante data om fiskerimuligheder som omhandlet i dette kapitel, udtrykt både som fangster og fiskeriindsats, og opbevarer de originale data i en periode på tre år eller længere i overensstemmelse med de nationale regler.

1.   Hver medlemsstat registrerer alle relevante data om fiskerimuligheder som omhandlet i dette kapitel, udtrykt både som fangster
  , udsmid
  og fiskeriindsats, og opbevarer de originale data i en periode på tre år eller længere i overensstemmelse med de nationale regler.
  Disse data opbevares i elektronisk format i mindst 10 år.

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 23 – stk. 3

3.   Alle fangster af en kvoteret bestand eller gruppe af bestande, som tages af EF-fiskerfartøjer, afskrives på den kvote, der for den pågældende bestand eller gruppe af bestande er tildelt flagmedlemsstaten, uanset landingsstedet.

3.   Alle fangster
  og udsmid
  af en kvoteret bestand eller gruppe af bestande, som tages af EF-fiskerfartøjer, afskrives på den kvote, der for den pågældende bestand eller gruppe af bestande er tildelt flagmedlemsstaten, uanset landingsstedet.

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 26 – stk. 3

3.   Den i stk. 2 anførte beslutning offentliggøres af den berørte medlemsstat og sendes straks til Kommissionen
  og
  de øvrige medlemsstater. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (C-udgaven). Fra den dato, beslutningen er offentliggjort af den berørte medlemsstat, skal medlemsstaterne
  sørge for
  , at fartøjer, der fører den berørte medlemsstats flag, ikke opbevarer de relevante fisk om bord, lander dem, anbringer dem i bur eller omlader dem i deres farvande eller på deres område.

3.   Den i stk. 2 anførte beslutning offentliggøres af den berørte medlemsstat og sendes straks til Kommissionen
  , der underretter
  de øvrige medlemsstater. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (C-udgaven). Fra den dato, beslutningen er offentliggjort af den berørte medlemsstat, skal medlemsstaterne
  på grundlag af den relevante dokumentation kontrollere
  , at fartøjer, der fører den berørte medlemsstats flag, ikke opbevarer fisk af den pågældende bestand eller gruppe af bestande,
  som er fanget efter lukningsdatoen
  , om bord, lander dem, anbringer dem i bur eller omlader dem i deres farvande eller på deres område.

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 28 – stk. 3

3.   Disse nedsættelser og de tilsvarende tildelinger foretages, idet der først og fremmest tages hensyn til de arter og områder, som fiskerimulighederne var fastsat for. De kan foretages i det år, skaden opstod, eller i det
  eller de
  efterfølgende år.

3.   Disse nedsættelser og de tilsvarende tildelinger foretages, idet der først og fremmest tages hensyn til de arter og områder, som fiskerimulighederne var fastsat for. De kan foretages i det år, skaden opstod, eller i det efterfølgende år.

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 28 a (ny)

Artikel 28a

Overdragelse af uudnyttede kvoter

1.
     
  Viser det sig, at samtlige eller dele af en medlemsstats kvoter ikke vil kunne udnyttes i det år, de blev tildelt for, kan de udnyttes i det samme år af andre medlemsstater. Kommissionen anmoder i første omgang de berørte medlemsstater om at bekræfte, at de ikke vil udnytte de pågældende fiskerimuligheder. Efter bekræftelsen foretager Kommissionen en vurdering af de samlede uudnyttede fiskerimuligheder og underretter medlemsstaterne herom, hvorefter den træffer afgørelse om, hvordan disse skal fordeles, i snævert samarbejde med de berørte medlemsstater.

2.
     
  Indgivelsen af ansøgninger i henhold til denne artikel berører på ingen måde fordelingen af fiskerimuligheder eller den indbydes udveksling af samme mellem medlemsstaterne i henhold til artikel 20 i forordning (EF) nr. 2371/2002.

3.
     
  De nærmere bestemmelser for anvendelsen af denne artikel, navnlig vedrørende betingelserne for udnyttelsen eller overdragelsen af kvoter, vedtages efter proceduren i artikel 111.

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 33

Artikel 33

Omladning i havn

EF-fiskerfartøjer, der deltager i fiskerier, som er omfattet af en flerårig plan, må ikke overføre deres fangster til et andet fartøj eller til et køretøj uden først at have landet deres fangster, så de kan blive vejet på et auktionscenter eller hos et andet organ, medlemsstaterne har godkendt.

udgår

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 34 – stk. 4 a (nyt)

4a.
     
  Medlemsstaterne kan udpege en havn, der ikke opfylder kriterierne i stk. 4, for at undgå, at fartøjer er nødt til at sejle længere end 50 sømil for at komme i havn.

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 37 – stk. 2 – indledning

2.   I fiskerier, hvor det er tilladt at have mere end
  to typer
  redskaber om bord, skal det redskab, der ikke bruges, stuves, så det ikke umiddelbart kan bruges, i overensstemmelse med følgende betingelser:

2.   I fiskerier, hvor det er tilladt at have mere end
  en type
  redskaber om bord, skal det redskab, der ikke bruges, stuves, så det ikke umiddelbart kan bruges, i overensstemmelse med følgende betingelser:

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 41 – stk. 1

1.   Føreren af et EF-fiskerfartøj registrerer alt udsmid på over 15 kg udtrykt i levende vægt og meddeler, om muligt elektronisk, straks disse oplysninger til sine kompetente myndigheder.

1.   Føreren af et EF-fiskerfartøj registrerer alt udsmid på over 15 kg udtrykt i levende vægt for hver
  indhaling af fiskeudstyr pr. tur
  og meddeler, om muligt elektronisk, straks disse oplysninger til sine kompetente myndigheder.
  Kommissionen overvejer en ordning med opsætning af videoovervågningsudstyr med henblik på at sikre overholdelsen af denne forordning. Udsatte fisk i rekreativt fiskeri henhører hverken under udsmid eller dødelighed i forbindelse med denne forordning.

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 42

For fartøjer med fartøjsovervågningssystem kontrollerer medlemsstaterne konsekvent, at de oplysninger, der indkommer til fiskeriovervågningscentret, svarer til de aktiviteter, der registreres i logbogen, under anvendelse af FOS-data og data fra observatører, hvor de foreligger. Sådanne krydskontroller registreres i maskinlæsbar form og opbevares i en periode på
  tre år
  .

For fartøjer med fartøjsovervågningssystem kontrollerer medlemsstaterne konsekvent, at de oplysninger, der indkommer til fiskeriovervågningscentret, svarer til de aktiviteter, der registreres i logbogen, under anvendelse af FOS-data og data fra observatører, hvor de foreligger. Sådanne krydskontroller registreres i maskinlæsbar form og opbevares i en periode på
  ti år
  .

Ændring 47

Forslag til forordning

Kapitel IV – afsnit 4

Realtidslukning af fiskerier

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 47 – stk. 1

1.   Rekreativt fiskeri fra et fartøj i
  EF-farvande
  efter bestande, som er omfattet af en flerårig
  plan, er betinget af, at det pågældende fartøj har en tilladelse udstedt af flagmedlemsstaten.

1.   Rekreativt fiskeri fra et fartøj i
  EF-havområder
  efter bestande, som er omfattet af en flerårig
  genopretningsplan,
  kan vurderes af den medlemsstat, i hvis farvande fiskeriet finder sted
  .
  Fiskeri med stang/fiskehjul fra kysten er undtaget herfra.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 47 – stk. 2

2.   
  Fangster fra
  rekreativt fiskeri
  efter bestande, der er omfattet af en flerårig plan, registreres af flagmedlemsstaten.

2.   
  Senest 2 år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden kan medlemsstaterne evaluere virkningen af
  rekreativt fiskeri
  i deres farvande og fremsende oplysningerne til Kommissionen. Under vejledning af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri afgør den enkelte medlemsstat sammen med Kommissionen, hvilke former for rekreativt fiskeri der har en væsentlig indvirkning på fiskebestandene. Den pågældende medlemsstat indfører i tæt samarbejde med Kommissionen en ordning for tilsyn med fiskeri med væsentlig indvirkning, hvorved der kan gives et præcist overslag over den samlede fangst inden for hver fiskebestand. Rekreativt fiskeri skal overholde den fælles fiskeripolitiks målsætning.

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 47 – stk. 3

3.   
  Fangster fra
  rekreativt fiskeri
  efter arter, der er omfattet af en flerårig plan
  , afskrives på flagmedlemsstatens relevante
  kvoter
  .
  De berørte medlemsstater fastsætter
  en del af
  sådanne kvoter, der
  skal anvendes udelukkende til
  rekreativt
  fiskeri.

3.   
  Findes
  rekreativt fiskeri
  at have en væsentlig indvirkning
  , afskrives
  fangsten
  på flagmedlemsstatens relevante
  kvote
  .
  Medlemsstaten kan fastsætte, at
  en del af
  en sådan kvote
  skal anvendes udelukkende til
  nævnte rekreative
  fiskeri.

Ændring 51

Forslag til forordning

Artikel 48 – stk. 3

3.   
  Når der er fastsat en minimumsstørrelse for en given art, skal aktører
  , der er ansvarlige for salg, oplagring eller transport, kunne bevise produkternes geografiske oprindelse
  med henvisning til underområde og afsnit eller underafsnit, eller, hvor det er relevant, det statistiske rektangel, hvor der gælder fangstbegrænsninger i henhold til EF-lovgivningen
  .

3.   
  Aktører
  , der er ansvarlige for salg, oplagring eller transport,
  skal
  kunne bevise produkternes geografiske oprindelse
  , der skal beskrives lige så detaljeret som anført i artikel 14, stk. 1
  .

Ændring 52

Forslag til forordning

Artikel 50 – stk. 2 – litra d a (nyt)

| da) | fangstområde, der beskrives lige så detaljeret som anført i artikel 14, stk. 1 |
| --- | --- |

da)

fangstområde, der beskrives lige så detaljeret som anført i artikel 14, stk. 1

Ændring 53

Forslag til forordning

Artikel 54 – stk. 1

1.   Registrerede købere, registrerede auktioner eller andre organer eller personer, der er ansvarlige for den første afsætning af fiskevarer, som landes i en medlemsstat, indsender elektronisk, senest
  to timer
  efter første salg, en salgsnota til de ansvarlige myndigheder i den medlemsstat, på hvis område første salg finder sted. Hvis denne medlemsstat ikke er flagmedlemsstaten for det fartøj, der landede fisken, skal den sikre, at der ved modtagelsen af de relevante oplysninger fremsendes en kopi af salgsnotaen til de ansvarlige myndigheder i flagmedlemsstaten. Disse købere, auktioner, organer eller personer er ansvarlige for, at salgsnotaen er korrekt.

1.   Registrerede købere, registrerede auktioner eller andre organer eller personer, der er ansvarlige for den første afsætning af fiskevarer, som landes i en medlemsstat, indsender elektronisk, senest
  seks timer
  efter første salg, en salgsnota til de ansvarlige myndigheder i den medlemsstat, på hvis område første salg finder sted. Hvis denne medlemsstat ikke er flagmedlemsstaten for det fartøj, der landede fisken, skal den sikre, at der ved modtagelsen af de relevante oplysninger
  straks
  fremsendes en kopi af salgsnotaen til de ansvarlige myndigheder i flagmedlemsstaten. Disse købere, auktioner, organer eller personer er ansvarlige for, at salgsnotaen er korrekt.

Ændring 54

Forslag til forordning

Artikel 55 – litra e

| e) | det relevante navn eller den relevante FAO-alfakode for hver art og artens geografiske oprindelse
  med henvisning til underområde og afsnit eller underafsnit, hvor der gælder fangstbegrænsninger i henhold til EF-lovgivningen |
| --- | --- |

e)

det relevante navn eller den relevante FAO-alfakode for hver art og artens geografiske oprindelse
  med henvisning til underområde og afsnit eller underafsnit, hvor der gælder fangstbegrænsninger i henhold til EF-lovgivningen

| e) | det relevante navn eller den relevante FAO-alfakode for hver art og artens geografiske oprindelse
  , der beskrives lige så detaljeret som anført i artikel 14, stk. 1 |
| --- | --- |

e)

det relevante navn eller den relevante FAO-alfakode for hver art og artens geografiske oprindelse
  , der beskrives lige så detaljeret som anført i artikel 14, stk. 1

Ændring 55

Forslag til forordning

Artikel 55 – litra e a (nyt)

| ea) | mængden af hver art i kilogram levende vægt |
| --- | --- |

ea)

mængden af hver art i kilogram levende vægt

Ændring 56

Forslag til forordning

Artikel 63 – stk. 6

6.   Flagmedlemsstaterne afholder alle udgifter til observatørordningen i henhold til denne artikel.
  Medlemsstaterne kan helt eller delvis opkræve disse udgifter hos de aktører, hvis fartøjer, der fører deres flag, er involveret i det pågældende fiskeri.

6.   Flagmedlemsstaterne
  og Kommissionen
  afholder alle udgifter til observatørordningen i henhold til denne artikel.

Ændring 57

Forslag til forordning

Artikel 69

Medlemsstaterne opretter og ajourfører en elektronisk database, hvor de uploader alle inspektions- og overvågningsrapporter, der udarbejdes af deres embedsmænd.

Medlemsstaterne opretter og ajourfører en elektronisk database, hvor de uploader alle inspektions- og overvågningsrapporter,
  herunder observatørrapporter,
  der udarbejdes af deres embedsmænd.

Ændring 58

Forslag til forordning

Artikel 78

Den inspicerende medlemsstat kan også overdrage retsforfølgningen af overtrædelsen til de ansvarlige myndigheder i flagmedlemsstaten
  eller registreringsmedlemsstaten
  eller den medlemsstat, som overtræderen er borger i, så længe det sker efter aftale med sidstnævnte medlemsstat og på betingelse af, at overdragelsen giver bedre muligheder for at opnå det i artikel 81, stk. 2, nævnte resultat.

Den inspicerende medlemsstat kan også overdrage retsforfølgningen af overtrædelsen til de ansvarlige myndigheder i flagmedlemsstaten eller den medlemsstat, som overtræderen er borger i, så længe det sker efter aftale med sidstnævnte medlemsstat og på betingelse af, at overdragelsen giver bedre muligheder for at opnå det i artikel 81, stk. 2, nævnte resultat.

Ændring 59

Forslag til forordning

Artikel 82 – stk. 1

1.   Medlemsstaterne sørger for, at fysiske personer, der har begået en alvorlig overtrædelse, eller juridiske personer, der kan holdes ansvarlige for en alvorlig overtrædelse, straffes med effektive, afbalancerede og afskrækkende administrative sanktioner i overensstemmelse med den række af sanktioner og foranstaltninger, der er fastsat i kapitel IX i forordning (EF) nr. 1005/2008.

1.   Medlemsstaterne sørger for, at fysiske personer, der har begået en alvorlig overtrædelse, eller juridiske personer, der kan holdes ansvarlige for en alvorlig overtrædelse,
  i princippet
  straffes med effektive, afbalancerede og afskrækkende administrative sanktioner i overensstemmelse med den række af sanktioner og foranstaltninger, der er fastsat i kapitel IX i forordning (EF) nr. 1005/2008.

Ændring 61

Forslag til forordning

Artikel 82 – stk. 6 a (nyt)

6a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at aktører, der er fundet ansvarlige for en alvorlig overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, udelukkes fra at drage fordel af Den Europæiske Fiskerifond, fiskeripartnerskabsaftaler og anden offentlig støtte. De sanktioner, der er fastsat i dette kapitel, ledsages af andre sanktioner eller foranstaltninger, især tilbagebetaling af offentlige tilskud eller støtte modtaget af IUU-fartøjer i løbet af den berørte finansieringsperiode.

Ændring 62

Forslag til forordning

Artikel 84 – stk. 1

1.   Medlemsstaterne anvender et strafpointsystem, som giver indehaveren af en fiskeritilladelse et passende antal strafpoint ved overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik.

1.   Medlemsstaterne anvender et strafpointsystem, som giver indehaveren af en fiskeritilladelse et passende antal strafpoint ved
  en alvorlig
  overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik.

Ændring 63

Forslag til forordning

Artikel 84 – stk. 2

2.   Når en fysisk person har begået en overtrædelse, eller en juridisk person kan holdes ansvarlig for en overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, tildeles indehaveren af fiskeritilladelsen et passende antal point som følge af
  overtrædelsen
  . Indehaveren af fiskeritilladelsen har ret til at klage i overensstemmelse med national lovgivning.

2.   Når en fysisk person har begået en
  alvorlig
  overtrædelse, eller en juridisk person kan holdes ansvarlig for en overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, tildeles indehaveren af fiskeritilladelsen et passende antal point som følge af
  den alvorlige overtrædelse
  . Indehaveren af fiskeritilladelsen har ret til at klage i overensstemmelse med national lovgivning.

Ændring 64

Forslag til forordning

Artikel 84 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Så længe en indehaver af en fiskeritilladelse står registreret med strafpoint, skal denne være udelukket fra at modtage fællesskabsstøtte og national offentlig støtte i den periode.

Ændring 65

Forslag til forordning

Artikel 84 – stk. 4

4.
     
  I tilfælde af en alvorlig overtrædelse er det tildelte antal strafpoint mindst lig med halvdelen af det antal point, der er anført i stk. 3.

udgår

Ændring 66

Forslag til forordning

Artikel 84 – stk. 5

5.   Hvis indehaveren af en suspenderet fiskeritilladelse ikke begår en ny overtrædelse inden for tre år fra datoen for den sidste overtrædelse, slettes alle point på fiskeritilladelsen.

5.   Hvis indehaveren af en suspenderet fiskeritilladelse ikke begår en ny
  alvorlig
  overtrædelse inden for tre år fra datoen for den sidste
  alvorlige
  overtrædelse, slettes alle point på fiskeritilladelsen.

Ændring 67

Forslag til forordning

Artikel 84 – stk. 7

7.   Medlemsstaterne opretter også et strafpointsystem, hvorefter et fartøjs fører
  og officerer
  får et passende antal strafpoint, hvis de begår en overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik.

7.   Medlemsstaterne opretter også et strafpointsystem, hvorefter et fartøjs fører
  eller kaptajn
  får et passende antal strafpoint, hvis de overtræder reglerne i den fælles fiskeripolitik.

Ændring 68

Forslag til forordning

Artikel 85 – stk. 1

1.   Medlemsstaterne registrerer i en national database alle overtrædelser af reglerne i den fælles fiskeripolitik, der begås af fartøjer, som fører deres flag, eller af deres statsborgere, herunder de pålagte sanktioner og antallet af tildelte point. Medlemsstaterne indfører også overtrædelser begået af fartøjer, der fører deres flag, eller af deres statsborgere, som retsforfølges i andre medlemsstater, i deres nationale database over overtrædelser straks ved meddelelse om den endelige afgørelse fra den medlemsstat, der har jurisdiktion, jf. artikel 82.

1.   Medlemsstaterne registrerer i en national database alle overtrædelser af reglerne i den fælles fiskeripolitik, der begås af
  de ansvarlige på de
  fartøjer, som fører deres flag, eller af deres statsborgere, herunder de pålagte sanktioner og antallet af tildelte point. Medlemsstaterne indfører også overtrædelser begået af fartøjer, der fører deres flag, eller af deres statsborgere, som retsforfølges i andre medlemsstater, i deres nationale database over overtrædelser straks ved meddelelse om den endelige afgørelse fra den medlemsstat, der har jurisdiktion, jf. artikel 82.

Ændring 69

Forslag til forordning

Artikel 85 – stk. 3

3.   Hvis en medlemsstat anmoder en anden medlemsstat om oplysninger vedrørende retsforfølgelse i forbindelse med en overtrædelse, leverer den anden medlemsstat de relevante oplysninger om de pågældende fiskerfartøjer og personer.

3.   Anmoder en medlemsstat en anden medlemsstat om oplysninger vedrørende retsforfølgelse i forbindelse med en overtrædelse, leverer den anden medlemsstat
  straks
  de relevante oplysninger om de pågældende fiskerfartøjer og personer.

Ændring 70

Forslag til forordning

Artikel 85 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Oplysninger om overtrædelser begået af de pågældende fiskerfartøjer og personer, og for hvilke de er fundet skyldige, vil være tilgængelige for offentligheden på den offentligt tilgængelige del af det i artikel 107 omhandlede websted.

Ændring 71

Forslag til forordning

Artikel 91 – stk. 4

4.   Den pågældende medlemsstats embedsmænd
  skal have mulighed for at
  være til stede under inspektionen og skal, når Kommissionens tjenestemænd anmoder om det, bistå dem med at udføre deres opgaver.

4.   Den pågældende medlemsstats embedsmænd
  skal altid
  være til stede under inspektionen og skal, når Kommissionens tjenestemænd anmoder om det, bistå dem med at udføre deres opgaver.

Ændring 72

Forslag til forordning

Artikel 95 – stk. 1 – litra a

| α) | at bestemmelserne i denne forordning ikke er blevet overholdt som følge af en handling eller undladelse, der direkte kan tilskrives den pågældende medlemsstat, og |
| --- | --- |

α)

at bestemmelserne i denne forordning ikke er blevet overholdt som følge af en handling eller undladelse, der direkte kan tilskrives den pågældende medlemsstat, og

udgår

Ændring 73

Forslag til forordning

Artikel 96 – stk. 1

1.   Når en medlemsstat ikke overholder sine forpligtelser til at gennemføre en flerårig plan, og Kommissionen har
  en begrundet formodning om
  , at den manglende opfyldelse af sådanne forpligtelser er særligt skadelig for den pågældende bestand, kan Kommissionen midlertidigt lukke de fiskerier, der berøres af sådanne mangler.

1.   Når en medlemsstat ikke overholder sine forpligtelser til at gennemføre en flerårig plan, og Kommissionen har
  beviser for
  , at den manglende opfyldelse af sådanne forpligtelser er særligt skadelig for den pågældende bestand, kan Kommissionen midlertidigt lukke de fiskerier, der berøres af sådanne mangler.

Ændring 74

Forslag til forordning

Artikel 97 – stk. 1 – indledning

1.   Når Kommissionen har fastslået, at en medlemsstat har overskredet den kvote, tildeling eller andel af en bestand eller gruppe af bestande, den har rådighed, nedsætter Kommissionen det
  eller de
  følgende års årlige kvote, tildeling eller andel for den pågældende medlemsstat under anvendelse af en multiplikationsfaktor efter følgende tabel:

1.   Når Kommissionen har fastslået, at en medlemsstat har overskredet den kvote, tildeling eller andel af en bestand eller gruppe af bestande, den har rådighed, nedsætter Kommissionen det følgende års årlige kvote, tildeling eller andel for den pågældende medlemsstat under anvendelse af en multiplikationsfaktor efter følgende tabel:

Ændring 75

Forslag til forordning

Artikel 97 – stk. 1 – tabel

| Overskridelsens omfang i forhold til tilladte landinger | Multiplikationsfaktor |
| --- | --- |
| Op til 5 % | Overskridelse
  - 1,0 |
| Over 5 % og op til 10 % | Overskridelse
  - 1,1 |
| Over 10 % og op til 20 % | Overskridelse
  - 1,2 |
| Over 20 % og op til 40 % | Overskridelse
  - 1,4 |
| Over 40 % og op til 50 % | Overskridelse * 1,8 |
| Yderligere overskridelse over
  50 % | Overskridelse * 2,0 |

Overskridelsens omfang i forhold til tilladte landinger

Multiplikationsfaktor

Op til 5 %

Overskridelse
  - 1,0

Over 5 % og op til 10 %

Overskridelse
  - 1,1

Over 10 % og op til 20 %

Overskridelse
  - 1,2

Over 20 % og op til 40 %

Overskridelse
  - 1,4

Over 40 % og op til 50 %

Overskridelse * 1,8

Yderligere overskridelse over
  50 %

Overskridelse * 2,0

| Overskridelsens omfang i forhold til tilladte landinger | Multiplikationsfaktor |
| --- | --- |
| De første 10 % | Fradrag =
  Overskridelse
  × 1,00 |
| De næste 10 % op til i alt 20 % | Fradrag =
  Overskridelse
  × 1,10 |
| De næste 20 % op til i alt 40 % | Fradrag =
  Overskridelse
  × 1,20 |
| Yderligere overskridelse over
  40 % | Fradrag =
  Overskridelse
  × 1,40 |
| Note: Procentsatserne i Kommissionens forslag erstattes med tallene i artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år. |

Overskridelsens omfang i forhold til tilladte landinger

Multiplikationsfaktor

De første 10 %

Fradrag =
  Overskridelse
  × 1,00

De næste 10 % op til i alt 20 %

Fradrag =
  Overskridelse
  × 1,10

De næste 20 % op til i alt 40 %

Fradrag =
  Overskridelse
  × 1,20

Yderligere overskridelse over
  40 %

Fradrag =
  Overskridelse
  × 1,40

Note: Procentsatserne i Kommissionens forslag erstattes med tallene i artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år.

Ændring 76

Forslag til forordning

Artikel 97 – stk. 1 a (nyt)

1a.
     
  Hvis en medlemsstats kvote, tildeling eller andel af en bestand eller gruppe af bestande ikke overstiger 100 tons, foretages nedsættelsen på grund af kvoteoverskridelsen lineært frem for procentuelt, medmindre der er tale om arter, som er omfattet af en flerårig plan, i hvilket tilfælde stk. 1 finder anvendelse.

Ændring 77

Forslag til forordning

Artikel 97 – stk. 2

2.   Hvis en medlemsstat gentagne gange har overskredet sin kvote, tildeling eller andel af en bestand eller gruppe af bestande
  i løbet af de foregående to år, hvis overskridelsen
  er særligt
  skadelig for den berørte bestand,
  eller
  hvis bestanden
  er omfattet af en flerårig plan, fordobles multiplikationsfaktoren i stk. 1.

2.   Hvis en medlemsstat
  i løbet af de to foregående år
  gentagne gange har overskredet sin kvote, tildeling eller andel af en bestand eller gruppe af bestande
  , som
  er særligt
  sårbare over for overudnyttelse
  eller er omfattet af en flerårig plan, fordobles multiplikationsfaktoren i stk. 1.

Ændring 78

Forslag til forordning

Artikel 97 – stk. 3

3.
     
  Tager en medlemsstat fangster fra en kvoteret bestand, som den pågældende medlemsstat ikke har en kvote, tildeling eller andel af en bestand eller gruppe af bestande for, kan Kommissionen i det eller de følgende år nedsætte den pågældende medlemsstats kvoter for andre bestande eller grupper af bestande i overensstemmelse med stk. 1.

udgår

Ændring 79

Forslag til forordning

Artikel 98

Artikel 98

Nedsættelse af kvoter som følge af tilsidesættelse af den fælles fiskeripolitiks mål

1.
     
  Når det konstateres, at en medlemsstat ikke overholder reglerne for bevarelse, kontrol, inspektion eller håndhævelse i den fælles fiskeripolitik, og at dette kan føre til en alvorlig trussel mod bevarelsen af levende akvatiske ressourcer eller effektiviteten af EF's kontrol- og håndhævelsesordning, kan Kommissionen nedsætte den pågældende medlemsstats årlige kvoter, tildelinger eller andele af en bestand eller gruppe af bestande.

2.
     
  Kommissionen underretter skriftligt den pågældende medlemsstat om de resultater, den er nået frem til, og fastsætter en frist på højst ti arbejdsdage, hvor medlemsstaten skal godtgøre, at fiskeriet kan udnyttes sikkert.

3.
     
  Foranstaltningerne i stk. 1 anvendes kun, hvis medlemsstaten undlader at besvare Kommissionens anmodning inden for fristen i stk. 2, eller hvis svaret anses for utilfredsstillende eller klart viser, at de nødvendige foranstaltninger ikke er blevet gennemført.

4.
     
  Detaljerede regler for anvendelse af denne artikel og især for fastsættelse af de pågældende mængder vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 111.

udgår

Ændring 80

Forslag til forordning

Artikel 100

Artikel 100

Afvisning af kvoteudvekslinger

Kommissionen kan fjerne muligheden for at udveksle kvoter i overensstemmelse med artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002:

| a) | for kvoter, der er overskredet med mere end 10 % af de kvoter, en af de berørte medlemsstater havde til rådighed, i et af de umiddelbart foregående to år eller |
| --- | --- |

a)

for kvoter, der er overskredet med mere end 10 % af de kvoter, en af de berørte medlemsstater havde til rådighed, i et af de umiddelbart foregående to år eller

| b) | hvis den berørte medlemsstat ikke træffer passende foranstaltninger til at sikre en korrekt forvaltning af fiskerimulighederne for de berørte bestande, især ved ikke at bruge et elektronisk valideringssystem, jf. artikel 102, eller i kun utilstrækkelig grad at bruge de systemer, der leverer data til dette valideringssystem. |
| --- | --- |

b)

hvis den berørte medlemsstat ikke træffer passende foranstaltninger til at sikre en korrekt forvaltning af fiskerimulighederne for de berørte bestande, især ved ikke at bruge et elektronisk valideringssystem, jf. artikel 102, eller i kun utilstrækkelig grad at bruge de systemer, der leverer data til dette valideringssystem.

udgår

Ændring 81

Forslag til forordning

Artikel 101 – stk. 1

1.   Hvis der foreligger bevis for, også på grundlag af resultaterne af Kommissionens prøveudtagning, at én eller flere medlemsstaters fiskeriaktiviteter og/eller foranstaltninger undergraver den fælles fiskeripolitik eller truer det marine økosystem, og dette kræver omgående handling, kan Kommissionen på en medlemsstats velbegrundede anmodning eller på eget initiativ beslutte at indføre hasteforanstaltninger, som højst må vare
  ét år
  . Kommissionen kan træffe en ny beslutning om at forlænge hasteforanstaltningerne i højst seks måneder.

1.   Hvis der foreligger bevis for, også på grundlag af resultaterne af Kommissionens prøveudtagning, at én eller flere medlemsstaters fiskeriaktiviteter og/eller foranstaltninger undergraver den fælles fiskeripolitik eller truer det marine økosystem, og dette kræver omgående handling, kan Kommissionen på en medlemsstats velbegrundede anmodning eller på eget initiativ beslutte at indføre hasteforanstaltninger, som højst må vare
  seks måneder
  . Kommissionen kan træffe en ny beslutning om at forlænge hasteforanstaltningerne i højst seks måneder.

Ændring 82

Forslag til forordning

Artikel 101 – stk. 2 – litra g

| g) | forbud mod, at fiskerfartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag, fisker i farvande under de øvrige medlemsstaters jurisdiktion |
| --- | --- |

g)

forbud mod, at fiskerfartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag, fisker i farvande under de øvrige medlemsstaters jurisdiktion

| g) | forbud mod, at fiskerfartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag, fisker i farvande under de øvrige medlemsstaters
  eller tredjelandes
  jurisdiktion eller
  på åbent hav |
| --- | --- |

g)

forbud mod, at fiskerfartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag, fisker i farvande under de øvrige medlemsstaters
  eller tredjelandes
  jurisdiktion eller
  på åbent hav

Ændring 83

Forslag til forordning

Artikel 101 – stk. 3

3.   En medlemsstat sender den i stk. 1 anførte anmodning samtidig til Kommissionen og de berørte medlemsstater. De øvrige medlemsstater kan indsende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen senest
  fem arbejdsdage
  efter modtagelse af anmodningen. Kommissionen træffer en beslutning senest 15 arbejdsdage efter modtagelse af anmodningen.

3.   En medlemsstat sender den i stk. 1 anførte anmodning samtidig til Kommissionen og de berørte medlemsstater. De øvrige medlemsstater kan indsende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen senest
  15 arbejdsdage
  efter modtagelse af anmodningen. Kommissionen træffer en beslutning senest 15 arbejdsdage efter modtagelse af anmodningen.

Ændring 84

Forslag til forordning

Artikel 101 – stk. 5

5.   De berørte medlemsstater kan indbringe Kommissionens beslutning for Rådet senest
  ti arbejdsdage
  efter modtagelse af meddelelsen.

5.   De berørte medlemsstater kan indbringe Kommissionens beslutning for Rådet senest
  15 arbejdsdage
  efter modtagelse af meddelelsen.

Ændring 85

Forslag til forordning

Artikel 104 – stk. 2

2.   
  Navnene på fysiske personer
  meddeles kun Kommissionen eller en anden medlemsstat, hvis der udtrykkelig er åbnet mulighed herfor i denne forordning, eller hvis det er nødvendigt for at forebygge eller retsforfølge overtrædelser eller efterprøve formodede overtrædelser. De i stk. 1 nævnte oplysninger videregives kun, hvis de er aggregerede med andre oplysninger på en sådan måde, at det ikke er muligt direkte eller indirekte at identificere fysiske personer.

2.   
  Personoplysninger
  meddeles kun Kommissionen eller en anden medlemsstat, hvis der udtrykkelig er åbnet mulighed herfor i denne forordning, eller hvis det er nødvendigt for at forebygge eller retsforfølge overtrædelser eller efterprøve formodede overtrædelser. De i stk. 1 nævnte oplysninger videregives kun, hvis de er aggregerede med andre oplysninger på en sådan måde, at det ikke er muligt direkte eller indirekte at identificere fysiske personer.

Ændring 86

Forslag til forordning

Artikel 105 – stk. 1

1.   Medlemsstaterne og Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de oplysninger, der indsamles og modtages inden for rammerne af denne forordning behandles fortroligt, og overholder alle regler for tavshedspligt i forbindelse med oplysningerne.

1.   Medlemsstaterne og Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de oplysninger, der indsamles og modtages inden for rammerne af denne forordning behandles fortroligt, og overholder alle regler for tavshedspligt i forbindelse med oplysningerne
  i overensstemmelse med alle gældende bestemmelser i forordning (EF) nr. 45/2001 og direktiv 95/46/EF
  .

Ændring 87

Forslag til forordning

Artikel 105 – stk. 4

4.
     
  Det er kun tilladt at videregive oplysninger inden for rammerne af denne forordning til personer, som arbejder for ansvarlige myndigheder, domstole, andre offentlige myndigheder og Kommissionen eller det organ, den har udpeget, idet udbredelsen heraf ville være til skade for:

| a) | beskyttelsen af privatlivets fred og den enkeltes integritet i henhold til EF-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger |
| --- | --- |

a)

beskyttelsen af privatlivets fred og den enkeltes integritet i henhold til EF-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger

| b) | en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, herunder intellektuel ejendomsret |
| --- | --- |

b)

en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, herunder intellektuel ejendomsret

| c) | retssager og juridisk rådgivning eller |
| --- | --- |

c)

retssager og juridisk rådgivning eller

| d) | formålet med inspektioner og undersøgelser, |
| --- | --- |

d)

formålet med inspektioner og undersøgelser,

hvis det er nødvendigt for at bringe en overtrædelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik til ophør eller at forbyde den, og den myndighed, der videregiver oplysningen, er indforstået med dens udbredelse.

udgår

Ændring 88

Forslag til forordning

Artikel 108 – stk. 3

3.   Hver medlemsstat giver Kommissionen og det organ, den har udpeget, fjernadgang til den sikre del af sit websted. Medlemsstaten bevilger Kommissionens kontrollører adgang på grundlag af de elektroniske certifikater, som Kommissionen eller det organ, den har udpeget, har udstedt.

3.   Hver medlemsstat giver Kommissionen og det organ, den har udpeget, fjernadgang til den sikre del af sit websted. Medlemsstaten bevilger Kommissionens kontrollører adgang på grundlag af de elektroniske certifikater, som Kommissionen eller det organ, den har udpeget, har udstedt.

Tredjelande skal forsynes med de i stk. 1, litra b), litra d) og litra f), omhandlede oplysninger for fællesskabsfartøjer, der ansøger om tilladelse til at fiske i deres farvande. De nævnte oplysninger videregives straks efter anmodning fra det pågældende tredjeland, forudsat at tredjelandet skriftligt garanterer, at oplysningerne er undergivet tavshedspligt. Videregivelsen af personoplysninger i henhold til denne bestemmelse skal anses for at overholde artikel 26, stk. 1, litra d), i direktiv 95/46/EF.

Ændring 89

Forslag til forordning

Artikel 112

Forordning (EF) nr. 768/2005

Artikel 17a – stk. 1 – indledning

1.   Uden at det berører den håndhævelsesmyndighed, som traktaten tillægger Kommissionen, bistår agenturet Kommissionen med at evaluere og kontrollere medlemsstaternes anvendelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik. Agenturet kan foretage inspektioner af offentlige myndigheder og private aktører i medlemsstaterne. Med henblik herpå kan den i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats lovbestemmelser:

1.   Uden at det berører de håndhævelsesbeføjelser, som Kommissionen er tillagt i henhold til traktaten, bistår agenturet Kommissionen med at evaluere og kontrollere medlemsstaternes anvendelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik. Agenturet kan
  med egne midler
  foretage inspektioner af offentlige myndigheder og private aktører i medlemsstaterne. Med henblik herpå kan den i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats lovbestemmelser:

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/253 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/253

---

Onsdag, den 22. april 2009Bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger *

P6_TA(2009)0256

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 22. april 2009 om forslag til Rådets forordning om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger (KOM(2008)0324 - C6-0282/2008 - 2008/0112(CNS))

2010/C 184 E/61

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0324),

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0282/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A6-0206/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 7 a (ny) |
| | (7a) | Eftersom de ensartede bestemmelser, der gælder for alle zoner under ét, og dem, der gælder for en konkret region, er lige vigtige for fiskeriforvaltningen, bør de alle vedtages af Rådet. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

(7a)

Eftersom de ensartede bestemmelser, der gælder for alle zoner under ét, og dem, der gælder for en konkret region, er lige vigtige for fiskeriforvaltningen, bør de alle vedtages af Rådet.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| (12a) | Til yderligere præcisering og med henblik på at undgå fremtidige tvister på grund af fejlfortolkning af reglerne samt for at videreføre den linje, som for nylig er lagt, bør Kommissionen supplere bestemmelserne i denne forordning ved at offentliggøre et bilag med grafiske fremstillinger, der illustrerer de forskellige fiskeredskabers karakteristika. |
| --- | --- |

(12a)

Til yderligere præcisering og med henblik på at undgå fremtidige tvister på grund af fejlfortolkning af reglerne samt for at videreføre den linje, som for nylig er lagt, bør Kommissionen supplere bestemmelserne i denne forordning ved at offentliggøre et bilag med grafiske fremstillinger, der illustrerer de forskellige fiskeredskabers karakteristika.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| (13a) | Det er nødvendigt at undgå situationer, der fremkalder konkurrenceforvridning eller forvirring hos erhvervsdrivende og forbrugere, og som kan føre til manglende overholdelse af mindstemålene, og derfor finder reglerne også anvendelse på importerede produkter. Med dette formål for øje fremsætter Kommissionen hurtigst muligt et forslag til ændring af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (1)med henblik på at harmonisere biologiske størrelser med markedsførte størrelser. |
| --- | --- |

(13a)

Det er nødvendigt at undgå situationer, der fremkalder konkurrenceforvridning eller forvirring hos erhvervsdrivende og forbrugere, og som kan føre til manglende overholdelse af mindstemålene, og derfor finder reglerne også anvendelse på importerede produkter. Med dette formål for øje fremsætter Kommissionen hurtigst muligt et forslag til ændring af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (1)med henblik på at harmonisere biologiske størrelser med markedsførte størrelser.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 15

| (15) | Et fartøj skal straks begive sig til et andet område, når den højst tilladte bifangst overskrides. |
| --- | --- |

(15)

Et fartøj skal straks begive sig til et andet område, når den højst tilladte bifangst overskrides.

| (15) | Med henblik på at sikre passende beskyttelse af de marine ressourcer, beskytte yngleområder eller følsomme områder og for at reducere udsmid fastsættes der begrænsninger for fiskerivirksomheden i visse områder og perioder og for bestemte fiskeredskaber. |
| --- | --- |

(15)

Med henblik på at sikre passende beskyttelse af de marine ressourcer, beskytte yngleområder eller følsomme områder og for at reducere udsmid fastsættes der begrænsninger for fiskerivirksomheden i visse områder og perioder og for bestemte fiskeredskaber.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 17

| (17) | Hvis bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, bør Kommissionen
  og
  medlemsstaterne være bemyndiget til at træffe relevante midlertidige foranstaltninger, som øjeblikkelig skal gennemføres. |
| --- | --- |

(17)

Hvis bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, bør Kommissionen
  og
  medlemsstaterne være bemyndiget til at træffe relevante midlertidige foranstaltninger, som øjeblikkelig skal gennemføres.

| (17) | Hvis bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, bør Kommissionen
  på eget initiativ eller efter behørigt begrundet anmodning fra
  medlemsstaterne være bemyndiget til at træffe relevante midlertidige foranstaltninger, som øjeblikkelig skal gennemføres. |
| --- | --- |

(17)

Hvis bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, bør Kommissionen
  på eget initiativ eller efter behørigt begrundet anmodning fra
  medlemsstaterne være bemyndiget til at træffe relevante midlertidige foranstaltninger, som øjeblikkelig skal gennemføres.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 19

| (19) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning
  , herunder særlige bestemmelser for hvert af de områder, der dækkes af et regionalt rådgivende råd,
  bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen. |
| --- | --- |

(19)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning
  , herunder særlige bestemmelser for hvert af de områder, der dækkes af et regionalt rådgivende råd,
  bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen.

| (19) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen. |
| --- | --- |

(19)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen.

Ændring 7

Forslag til forordning

Artikel 2 a (ny)

Artikel 2a

Regionale forordninger

Rådet vedtager efter forslag fra Kommissionen og i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 37 de foranstaltninger, der specifikt finder anvendelse i de forskellige konkrete regioner, som hører under de forskellige regionale rådgivende råd.

Ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 3 – litra b

| b) | »bomtrawl«: et bundtrawl, hvor nettet udspiles i bredden ved hjælp af en bom |
| --- | --- |

b)

»bomtrawl«: et bundtrawl, hvor nettet udspiles i bredden ved hjælp af en bom

| b) | »bomtrawl«: et bundtrawl, hvor nettet udspiles i bredden ved hjælp af en bom,
  hvor en bom er et rundt stålrør med to støtteanordninger; hele konstruktionen trækkes hen over havbunden |
| --- | --- |

b)

»bomtrawl«: et bundtrawl, hvor nettet udspiles i bredden ved hjælp af en bom,
  hvor en bom er et rundt stålrør med to støtteanordninger; hele konstruktionen trækkes hen over havbunden

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 3 – litra e

| e) | »fangstpose«: de sidste
  8 meter
  af det trukne redskab målt fra bindestrikken, når maskestørrelsen er mindst 80 mm, og de sidste 20 meter af det trukne redskab målt fra bindestrikken, når maskestørrelsen er mindre end 80 mm |
| --- | --- |

e)

»fangstpose«: de sidste
  8 meter
  af det trukne redskab målt fra bindestrikken, når maskestørrelsen er mindst 80 mm, og de sidste 20 meter af det trukne redskab målt fra bindestrikken, når maskestørrelsen er mindre end 80 mm

| e) | »fangstpose«: de sidste
  6 meter
  af det trukne redskab målt fra bindestrikken, når maskestørrelsen er mindst 80 mm, og de sidste 20 meter af det trukne redskab målt fra bindestrikken, når maskestørrelsen er mindre end 80 mm |
| --- | --- |

e)

»fangstpose«: de sidste
  6 meter
  af det trukne redskab målt fra bindestrikken, når maskestørrelsen er mindst 80 mm, og de sidste 20 meter af det trukne redskab målt fra bindestrikken, når maskestørrelsen er mindre end 80 mm

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 4 – stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  For så vidt angår små pelagiske arter (sardiner, ansjoser, hestemakrel og makrel), bibeholdes muligheden for, at 10 % af fangsten kan være eksemplarer under de fastsatte mindstemål.

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 5

Regel om ét tilladt redskab

Kombinationer af net

Det er forbudt at
  medbringe kombinationer af net med mere end én række maskestørrelser på
  en enkelt
  fangstrejse.

1.
     
  Rådet regulerer efter forslag fra Kommissionen de tilfælde, hvor fartøjer må
  medbringe
  en eller flere
  kombinationer af net med mere end én række maskestørrelser på
  samme
  fangstrejse.

2.
     
  Disse kriterier skal bl.a. tage hensyn til:

| a) | afstanden fra det pågældende fartøjs basishavn til fiskeområdet |
| --- | --- |

a)

afstanden fra det pågældende fartøjs basishavn til fiskeområdet

| b) | hvor omfattende fiskeriet efter flere arter er og de sekundære arters økonomiske betydning i forhold til målarten eller målarterne |
| --- | --- |

b)

hvor omfattende fiskeriet efter flere arter er og de sekundære arters økonomiske betydning i forhold til målarten eller målarterne

| c) | om nogen del af fiskeriet på en bestemt fangstrejse gennemføres med et net med større maskestørrelse end fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

c)

om nogen del af fiskeriet på en bestemt fangstrejse gennemføres med et net med større maskestørrelse end fastsat i denne forordning.

3.
     
  Regulering af indholdet af denne artikel gennemføres inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 2a i denne forordning.

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 6 – stk. 2 – litra a

| a) | at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens yderside
  , når der fiskes med trukne redskaber med en maskestørrelse på under 80 mm
  . Forstærkningsposens maskestørrelse skal mindst være dobbelt så stor som fangstposens maskestørrelse |
| --- | --- |

a)

at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens yderside
  , når der fiskes med trukne redskaber med en maskestørrelse på under 80 mm
  . Forstærkningsposens maskestørrelse skal mindst være dobbelt så stor som fangstposens maskestørrelse

| a) | at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens yderside. Forstærkningsposens maskestørrelse skal mindst være dobbelt så stor som fangstposens maskestørrelse |
| --- | --- |

a)

at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens yderside. Forstærkningsposens maskestørrelse skal mindst være dobbelt så stor som fangstposens maskestørrelse

Ændring 13

Forslag til forordning

Artikel 6 – stk. 2 – litra b a (nyt)

| ba) | at anvende forstærkningsposer til fangstposens yderside på fartøjer, der har licens til trawl med en maskestørrelse på 60 mm eller derover i ICES-områderne VIII, XIX og X |
| --- | --- |

ba)

at anvende forstærkningsposer til fangstposens yderside på fartøjer, der har licens til trawl med en maskestørrelse på 60 mm eller derover i ICES-områderne VIII, XIX og X

Ændring 14

Forslag til forordning

Artikel 6 – stk. 3 – litra d

| d) | trukne redskaber med en maskestørrelse på mindst 80 mm, der har mere end 100 åbne masker og mindre end 40 åbne masker i nogen omkreds af fangstposen bortset fra samlingerne eller sømmene |
| --- | --- |

d)

trukne redskaber med en maskestørrelse på mindst 80 mm, der har mere end 100 åbne masker og mindre end 40 åbne masker i nogen omkreds af fangstposen bortset fra samlingerne eller sømmene

udgår

Ændring 15

Forslag til forordning

Artikel 6 – stk. 4

4.
     
  Uanset stk. 2, litra a), stk. 3, litra b), stk. 3, litra d), og stk. 3, litra e), skal maskestørrelsen på 80 mm erstattes med 60 mm, når der fiskes i ICES-områderne VIII, IX og X.

udgår

Ændring 16

Forslag til forordning

Artikel 8 – stk. 2

2.   Sættetiden for garn og toggegarn må ikke overstige
  48 timer
  .

2.   Sættetiden for garn og toggegarn må ikke overstige
  24 timer
  .

Ændring 17

Forslag til forordning

Artikel 8 – stk. 3

3.   Når der fiskes med garn og toggegarn, er det forbudt at anvende mere end
  50 km
  garn.

3.   Når der fiskes med garn og toggegarn, er det forbudt at anvende mere end
  40 km
  garn.

Ændring 18

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 1

1.   Uanset artikel 8 er det tilladt at anvende garn med en maskestørrelse på 120 mm eller derover og mindre end 150 mm nord for 48°N eller med en maskestørrelse på 100 mm eller derover og mindre end 130 mm syd for 48°N i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end
  600 m
  , forudsat at de ikke er mere end 100 masker dybe, har en føring på mindst 0,5 og er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler. Hvert garn må højst være 5 sømil langt, og den samlede længde for alle satte garn må ikke på noget tidspunkt være større end 25 km pr. fartøj. Sættetiden må højst være 24 timer.

1.   Uanset artikel 8 er det tilladt at anvende garn med en maskestørrelse på 120 mm eller derover og mindre end 150 mm nord for 48°N eller med en maskestørrelse på 100 mm eller derover og mindre end 130 mm syd for 48°N i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end
  400 m
  , forudsat at de ikke er mere end 100 masker dybe, har en føring på mindst 0,5 og er udstyret med flåd eller tilsvarende flydemidler. Hvert garn må højst være 5 sømil langt, og den samlede længde for alle satte garn må ikke på noget tidspunkt være større end 25 km pr. fartøj. Sættetiden må højst være 24 timer
  , medmindre vejrforholdene gør det umuligt at trække garnene ind
  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Artikel 9 – stk. 2

2.   Uanset artikel 8 er det tilladt at anvende garn med en maskestørrelse på 250 mm eller derover i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m, forudsat at de ikke er mere end 15 masker dybe, har en føring på mindst 0,33 og ikke er udstyret med flåd eller andre flydemidler. Hvert garn må højst være 10 km langt. Den samlede længde for alle satte garn må ikke på noget tidspunkt være større end
  100 km
  pr. fartøj. Sættetiden må højst være 72 timer.

2.   Uanset artikel 8 er det tilladt at anvende garn med en maskestørrelse på 250 mm eller derover i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er mindre end 600 m, forudsat at de ikke er mere end 15 masker dybe, har en føring på mindst 0,33 og ikke er udstyret med flåd eller andre flydemidler. Hvert garn må højst være 10 km langt. Den samlede længde for alle satte garn må ikke på noget tidspunkt være større end
  60 km
  pr. fartøj. Sættetiden må højst være 72 timer.

Ændring 20

Forslag til forordning

Artikel 10 – stk. 1

1.   Hvis
  den andel af fangsten
  , som ikke opfylder
  mindstemålene
  , overstiger 10 % af den samlede
  mængde
  i et træk, skal fartøjet sejle mindst fem sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget, inden fiskeriet genoptages.

1.   Hvis
  vægten af den fangst
  , som ikke opfylder
  de i bilag I fastsatte mindstemål,
  overstiger 10 % af den samlede
  vægt
  i et træk,
  og denne situation gentager sig over en række af tre på hinanden følgende træk,
  skal fartøjet sejle mindst fem sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget, inden fiskeriet genoptages.

I forbindelse med nærfiskeri, der udviser særlige kendetegn med hensyn til dybdeforhold, havbundens sammensætning og afstand til kysten, og med forbehold af, at en videnskabelig undersøgelse giver belæg for disse kendetegn, og det sikres, at der ikke fiskes efter en koncentration af unge individer, kan det i det foregående afsnit nævnte afstandskrav dog være på mindre end fem sømil.

Ændring 21

Forslag til forordning

Artikel 10 – stk. 2

2.   
  Hvis den mindste og/eller største procentvise andel af målarter, med undtagelse af undermålsfisk af målarter, som det er tilladt at fange med den tilladte maskestørrelse for den pågældende art og opbevare ombord, i et træk ikke har været i overensstemmelse med de procentvise andele, som er fastlagt i særlige bestemmelser i medfør af artikel 22, skal fartøjet øjeblikkelig bevæge sig mindst 10 sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget, og under det næste træk holde en afstand på mindst 10 sømil fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget.

2.   
  Rådet fastsætter efter forslag fra Kommissionen lukkede områder og fiskestop inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 2a i denne forordning.

Ændring 22

Forslag til forordning

Artikel 12

Det er forbudt at fange, opbevare om bord, omlade, oplagre, lande, sælge, frembyde eller udbyde marine organismer til salg, der er taget ved anvendelse af metoder, der omfatter brug af sprængstoffer, giftige eller bedøvende stoffer, elektrisk strøm eller en eller anden form for projektil.

Det er forbudt at fange, opbevare om bord, omlade, oplagre, lande, sælge, frembyde eller udbyde marine organismer til salg, der er taget ved anvendelse af metoder, der omfatter brug af sprængstoffer, giftige eller bedøvende stoffer, elektrisk strøm eller en eller anden form for projektil
  , med undtagelse af trawlfiskeri med elektrisk strøm
  .

Ændring 23

Forslag til forordning

Artikel 16 – stk. 1

1.   Hvis visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet, herunder hvis der konstateres en høj koncentration af unge marine organismer, og en udsættelse ville medføre skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kan en medlemsstat træffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hører under dens højhedsområde eller jurisdiktion. Den pågældende medlemsstat skal sikre, at sådanne foranstaltninger ikke medfører nogen forskelsbehandling af andre medlemsstaters fiskerfartøjer.

1.   Hvis visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet, herunder hvis der konstateres en høj koncentration af unge marine organismer, og en udsættelse ville medføre skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kan en medlemsstat træffe passende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hører under dens højhedsområde eller jurisdiktion. Den pågældende medlemsstat skal sikre, at sådanne foranstaltninger ikke medfører nogen forskelsbehandling af andre medlemsstaters fiskerfartøjer.
  Inden sådanne foranstaltninger træffes, høres de relevante regionale rådgivende råd og Kommissionen.

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 18 – stk. 2

2.   Hvis en forsinkelse med hensyn til at mindske eller eliminere udsmid medfører en skade, som vanskeligt vil kunne genoprettes, kan en medlemsstat træffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hører under
  dens
  højhedsområde eller jurisdiktion
  i henhold til artikel 16
  .

2.   Hvis en forsinkelse med hensyn til at mindske eller eliminere udsmid medfører en skade, som vanskeligt vil kunne genoprettes, kan
  Kommissionen på eget initiativ eller efter begrundet anmodning fra
  en medlemsstat træffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hører under
  den berørte medlemsstats
  højhedsområde eller jurisdiktion.
  Inden sådanne foranstaltninger træffes, høres Kommissionen og det relevante regionale rådgivende råd.

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 21 a (ny)

Artikel 21a

Fremtidig regulering

Der indføres bestemmelser til regulering af følgende elementer i de tekniske foranstaltninger i form af en forordning fra Rådet:

| a) | den mindste og største procentvise andel af målarter i forhold til de levende akvatiske ressourcer om bord |
| --- | --- |

a)

den mindste og største procentvise andel af målarter i forhold til de levende akvatiske ressourcer om bord

| b) | den tilladte maskestørrelse for hver målart |
| --- | --- |

b)

den tilladte maskestørrelse for hver målart

| c) | bestemmelser om reduktion og eliminering af udsmid og om forbedring af fiskeredskabers selektivitet |
| --- | --- |

c)

bestemmelser om reduktion og eliminering af udsmid og om forbedring af fiskeredskabers selektivitet

| d) | foranstaltninger vedrørende begrænsning af fiskeriet i bestemte perioder og/eller bestemte områder, der er nævnt i artikel 2, på grundlag af de bedste tilgængelige videnskabelige oplysninger med henblik på at beskytte marine habitater i disse områder. |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger vedrørende begrænsning af fiskeriet i bestemte perioder og/eller bestemte områder, der er nævnt i artikel 2, på grundlag af de bedste tilgængelige videnskabelige oplysninger med henblik på at beskytte marine habitater i disse områder.

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 22

Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning
  vedtages efter proceduren i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002. Gennemførelsesbestemmelserne skal navnlig fastlægge:

Andre tekniske foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning med henblik på at beskytte marine habitater eller fiskeressourcer
  vedtages efter proceduren i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.

| a) | den mindste og største procentvise andel af målarter i forhold til de levende akvatiske ressourcer om bord |
| --- | --- |

a)

den mindste og største procentvise andel af målarter i forhold til de levende akvatiske ressourcer om bord

| b) | den tilladte maskestørrelse for hver målart |
| --- | --- |

b)

den tilladte maskestørrelse for hver målart

| c) | bestemmelser om mindskelse og eliminering af udsmid og om forbedring af fiskeredskabers selektivitet |
| --- | --- |

c)

bestemmelser om mindskelse og eliminering af udsmid og om forbedring af fiskeredskabers selektivitet

| d) | foranstaltninger i forbindelse med begrænsning af fiskeriet i bestemte perioder og/eller bestemte områder i henhold til artikel 2 på grundlag af de bedste af de foreliggende videnskabelige oplysninger med henblik på at beskytte marine habitater i disse områder |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger i forbindelse med begrænsning af fiskeriet i bestemte perioder og/eller bestemte områder i henhold til artikel 2 på grundlag af de bedste af de foreliggende videnskabelige oplysninger med henblik på at beskytte marine habitater i disse områder

| e) | andre tekniske foranstaltninger til beskyttelse af marine habitater eller fiskeressourcer. |
| --- | --- |

e)

andre tekniske foranstaltninger til beskyttelse af marine habitater eller fiskeressourcer.

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 24 – stk. 2 a (nyt)

2a.
     
  Der fastsættes i forbindelse med denne forordnings ikrafttrædelse en periode til tilpasning af fiskerflåderne og vedtagelse af supplerende regler.

---

(1)  
  Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 af 17. december 1999 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter (EFT L 17 af 21.1.2000, s. 22).

---

Torsdag, den 23. april 2009

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/260 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/260

---

Torsdag, den 23. april 2009Markedet for buskørsel (omarbejdning) ***II

P6_TA(2009)0275

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel (omarbejdning) (11786/1/2008 - C6-0016/2009 - 2007/0097(COD))

2010/C 184 E/62

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (11786/1/2008 - C6-0016/2009) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0264),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0215/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 62 E af 17.3.2009, s. 25.

(2)  Vedtagne tekster af 5.6.2008, P6_TA(2008)0249.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC2-COD(2007)0097

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fælles regler for adgang til det internationale marked for buskørsel og om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006 (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. ...).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/261 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/261

---

Torsdag, den 23. april 2009Betingelser for udøvelse af landevejstransporterhvervet ***II

P6_TA(2009)0276

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF (11783/1/2008 - C6-0015/2009 - 2007/0098(COD))

2010/C 184 E/63

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (11783/1/2008 - C6-0015/2009) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0263),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0210/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 62 E af 17.3.2009, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster af 21.5.2008, P6_TA(2008)0217.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC2-COD(2007)0098

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fælles regler om betingelser for udøvelse af vejtransporterhvervet og om ophævelse af Rådets direktiv 96/26/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. ...).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/262

---

Torsdag, den 23. april 2009Adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) ***II

P6_TA(2009)0277

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning) (11788/1/2008 - C6-0014/2009 - 2007/0099(COD))

2010/C 184 E/64

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (11788/1/2008 - C6-0014/2009) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0265),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0211/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 62 E af 17.3.2009, s. 46.

(2)  Vedtagne tekster af 21.5.2008, P6_TA(2008)0218.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC2-COD(2007)0099

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009om fælles regler for adgang til markedet for international godskørsel (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved andenbehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. ...).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/263 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/263

---

Torsdag, den 23. april 2009Bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) ***I

P6_TA(2009)0278

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) (KOM(2008)0780 - C6-0413/2008 - 2008/0223(COD))

2010/C 184 E/65

(Fælles beslutningsprocedure - omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0780),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 175, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0413/2008),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til Retsudvalgets skrivelse af 3. februar 2009 til Udvalget om Industri, Forskning og Energi i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 80a, stk. 3,

der henviser til forretningsordenens artikel 80a og 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0254/2009),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0223

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/...EFom bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (4)
  er tidligere blevet ændret væsentligt (5). Da der nu skal foretages flere substantielle ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (4)
  er tidligere blevet ændret væsentligt (5). Da der nu skal foretages flere substantielle ændringer, bør direktivet af klarhedshensyn omarbejdes.

| (2) | De naturressourcer, som i henhold til traktatens artikel 174 skal udnyttes forsigtigt og rationelt, omfatter olieprodukter, naturgas og faste brændstoffer, som er vigtige energikilder, men også de vigtigste kilder til CO2-udledning. |
| --- | --- |

(2)

De naturressourcer, som i henhold til traktatens artikel 174 skal udnyttes forsigtigt og rationelt, omfatter olieprodukter, naturgas og faste brændstoffer, som er vigtige energikilder, men også de vigtigste kilder til CO2-udledning.

| (3) | Da bygninger står for 40 % af det samlede
  energiforbrug
  i EU er nedsættelse af energiforbruget og anvendelse af energi fra vedvarende kilder i bygningssektoren
  et vigtigt led i indsatsen for at nedsætte
  EU's energiafhængighed og
  udledningen af drivhusgasser.
  Sammen med øget anvendelse af energi fra vedvarende kilder vil foranstaltningerne med sigte på at reducere EU's energiforbrug gøre det muligt for EU at
  efterleve Kyotoprotokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer
  (UNFCCC) og dennes langsigtede mål om at holde den globale temperaturstigning på 2 °C og dets tilsagn om inden 2020 at reducere de samlede udledninger af drivhusgasser med mindst 20 % i forhold til 1990, og med 30 %, hvis der indgås en international aftale
  . Desuden er det vigtigt at nedsætte energiforbruget
  og øge anvendelsen af energi fra vedvarende kilder
  for at øge energiforsyningssikkerheden, fremme den teknologiske udvikling og skabe muligheder for beskæftigelse og regionaludvikling, navnlig i landområder. |
| --- | --- |

(3)

Da bygninger står for 40 % af det samlede
  energiforbrug
  i EU er nedsættelse af energiforbruget og anvendelse af energi fra vedvarende kilder i bygningssektoren
  et vigtigt led i indsatsen for at nedsætte
  EU's energiafhængighed og
  udledningen af drivhusgasser.
  Sammen med øget anvendelse af energi fra vedvarende kilder vil foranstaltningerne med sigte på at reducere EU's energiforbrug gøre det muligt for EU at
  efterleve Kyotoprotokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer
  (UNFCCC) og dennes langsigtede mål om at holde den globale temperaturstigning på 2 °C og dets tilsagn om inden 2020 at reducere de samlede udledninger af drivhusgasser med mindst 20 % i forhold til 1990, og med 30 %, hvis der indgås en international aftale
  . Desuden er det vigtigt at nedsætte energiforbruget
  og øge anvendelsen af energi fra vedvarende kilder
  for at øge energiforsyningssikkerheden, fremme den teknologiske udvikling og skabe muligheder for beskæftigelse og regionaludvikling, navnlig i landområder.

| (4) | Styring af energiefterspørgslen er et vigtigt redskab, hvormed Fællesskabet kan påvirke det globale energimarked og dermed forsyningssikkerheden på længere sigt. |
| --- | --- |

(4)

Styring af energiefterspørgslen er et vigtigt redskab, hvormed Fællesskabet kan påvirke det globale energimarked og dermed forsyningssikkerheden på længere sigt.

| (5) | I marts 2007 understregede Det Europæiske Råd, at det var nødvendigt at øge energieffektiviteten for at reducere Fællesskabets energiforbrug med 20 % i tiden frem til 2020, og opfordrede til en grundig og hurtig gennemførelse af hovedopgaverne i Kommissionens meddelelse med titlen»Handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet«. I denne handlingsplan pegede Kommissionen på, at der var store omkostningseffektive energibesparelser at hente i bygningssektoren. Europa-Parlamentets har i en beslutning af 31. januar 2008 opfordret til, at bestemmelserne i direktiv 2002/91/EF styrkes,
  og har adskillige gange, senest i sin beslutning af 3. februar 2009 om den anden strategiske energiredegørelse

   (6),
  opfordret til, at energieffektivitetsmålet på 20 % i 2020 gøres bindende. Desuden opstilles der i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020. (7) bindende nationale mål for CO2 reduktion, for hvilke energieffektivitet i bygninger er afgørende, og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (8) opfordres der til fremme af energieffektiviteten inden for rammerne af et bindende mål om, at vedvarende energi i 2020 skal stå for 20 % af EU's samlede energiforbrug. |
| --- | --- |

(5)

I marts 2007 understregede Det Europæiske Råd, at det var nødvendigt at øge energieffektiviteten for at reducere Fællesskabets energiforbrug med 20 % i tiden frem til 2020, og opfordrede til en grundig og hurtig gennemførelse af hovedopgaverne i Kommissionens meddelelse med titlen»Handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet«. I denne handlingsplan pegede Kommissionen på, at der var store omkostningseffektive energibesparelser at hente i bygningssektoren. Europa-Parlamentets har i en beslutning af 31. januar 2008 opfordret til, at bestemmelserne i direktiv 2002/91/EF styrkes,
  og har adskillige gange, senest i sin beslutning af 3. februar 2009 om den anden strategiske energiredegørelse

   (6),
  opfordret til, at energieffektivitetsmålet på 20 % i 2020 gøres bindende. Desuden opstilles der i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020. (7) bindende nationale mål for CO2 reduktion, for hvilke energieffektivitet i bygninger er afgørende, og i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (8) opfordres der til fremme af energieffektiviteten inden for rammerne af et bindende mål om, at vedvarende energi i 2020 skal stå for 20 % af EU's samlede energiforbrug.

| (6) | Det Europæiske Råd i marts 2007 bekræftede Fællesskabets tilsagn om at udvikle energi fra vedvarende kilder i Fællesskabet ved at fastsætte et obligatorisk mål på 20 % energi fra vedvarende kilder i 2020. Direktiv 2009/28/EF fastlægger en fælles ramme for fremme af energi fra vedvarende kilder. Det understreger nødvendigheden af at inkorporere en faktor for energi fra vedvarende kilder i forbindelse med opfyldelsen af kravene til den minimale energimæssige ydeevne i direktiv 2002/91/EF med henblik på at fremskynde indførelsen af mindsteværdier for anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder i bygninger. |
| --- | --- |

(6)

Det Europæiske Råd i marts 2007 bekræftede Fællesskabets tilsagn om at udvikle energi fra vedvarende kilder i Fællesskabet ved at fastsætte et obligatorisk mål på 20 % energi fra vedvarende kilder i 2020. Direktiv 2009/28/EF fastlægger en fælles ramme for fremme af energi fra vedvarende kilder. Det understreger nødvendigheden af at inkorporere en faktor for energi fra vedvarende kilder i forbindelse med opfyldelsen af kravene til den minimale energimæssige ydeevne i direktiv 2002/91/EF med henblik på at fremskynde indførelsen af mindsteværdier for anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder i bygninger.

| (7) | Bolig- og tertiærsektoren, hvis energiforbrug i høj grad er forbundet med bygninger, står for cirka 40 % af det endelige energiforbrug i Fællesskabet, og sektoren er i vækst, hvilket nødvendigvis vil øge dens energiforbrug og dermed dens udledning af kuldioxid. |
| --- | --- |

(7)

Bolig- og tertiærsektoren, hvis energiforbrug i høj grad er forbundet med bygninger, står for cirka 40 % af det endelige energiforbrug i Fællesskabet, og sektoren er i vækst, hvilket nødvendigvis vil øge dens energiforbrug og dermed dens udledning af kuldioxid.

| (8) | Der er brug for mere konkrete foranstaltninger med det formål at gennemføre de store urealiserede energisparemuligheder i bygninger og mindske de store forskelle mellem medlemsstaternes resultater på dette område. |
| --- | --- |

(8)

Der er brug for mere konkrete foranstaltninger med det formål at gennemføre de store urealiserede energisparemuligheder i bygninger og mindske de store forskelle mellem medlemsstaternes resultater på dette område.

| (9) | Foranstaltninger til yderligere forbedring af bygningers energimæssige ydeevne bør tage hensyn til klima og lokale forhold samt indeklimamiljø og omkostningseffektivitet. Disse foranstaltninger bør ikke berøre andre krav til bygninger såsom tilgængelighed, sikkerhed og bygningens forudsatte anvendelse. |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltninger til yderligere forbedring af bygningers energimæssige ydeevne bør tage hensyn til klima og lokale forhold samt indeklimamiljø og omkostningseffektivitet. Disse foranstaltninger bør ikke berøre andre krav til bygninger såsom tilgængelighed, sikkerhed og bygningens forudsatte anvendelse.

| (10) | Bygningers energimæssige ydeevne bør beregnes ved hjælp af en
  fælles
  metode
  med objektive variabler, som tager hensyn til regionale klimaforskelle
  , og som foruden bygningens termiske egenskaber omfatter andre forhold, der spiller en stigende rolle, for eksempel
  opvarmnings- køle- og ventilationssystemer, varmegenvinding, zonekontrol
  , anvendelse af vedvarende energi, bygningsdele, der udnytter passiv opvarmning og køling, beskygning, indendørs luftkvalitet,
  måling af
  tilstrækkeligt dagslysindfald,
  isolerings- og belysningssystemer, overvågnings- og kontrolsystemer
  og bygningens udformning. Metoden for beregning af en bygnings energimæssige ydeevne bør tage hensyn til ydeevnen gennem et helt år, og ikke kun i opvarmningssæsonen.
  Metoden bør tage hensyn til eksisterende europæiske standarder. |
| --- | --- |

(10)

Bygningers energimæssige ydeevne bør beregnes ved hjælp af en
  fælles
  metode
  med objektive variabler, som tager hensyn til regionale klimaforskelle
  , og som foruden bygningens termiske egenskaber omfatter andre forhold, der spiller en stigende rolle, for eksempel
  opvarmnings- køle- og ventilationssystemer, varmegenvinding, zonekontrol
  , anvendelse af vedvarende energi, bygningsdele, der udnytter passiv opvarmning og køling, beskygning, indendørs luftkvalitet,
  måling af
  tilstrækkeligt dagslysindfald,
  isolerings- og belysningssystemer, overvågnings- og kontrolsystemer
  og bygningens udformning. Metoden for beregning af en bygnings energimæssige ydeevne bør tage hensyn til ydeevnen gennem et helt år, og ikke kun i opvarmningssæsonen.
  Metoden bør tage hensyn til eksisterende europæiske standarder.

| (11) | Medlemsstaterne bør opstille mindstekrav til bygningers energimæssige ydeevne. Kravene bør sigte mod den omkostningsoptimale balance mellem investeringer og sparede energiomkostninger i hele bygningens levetid. Medlemsstaterne bør regelmæssigt kunne revidere deres mindstekrav til bygningers energimæssige ydeevne i lyset af den tekniske udvikling. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterne bør opstille mindstekrav til bygningers energimæssige ydeevne. Kravene bør sigte mod den omkostningsoptimale balance mellem investeringer og sparede energiomkostninger i hele bygningens levetid. Medlemsstaterne bør regelmæssigt kunne revidere deres mindstekrav til bygningers energimæssige ydeevne i lyset af den tekniske udvikling.

| (12) | Dette direktiv gælder kun i det omfang, andet ikke følger af traktatens artikel 87 og 88. Begrebet incitament, som det benyttes i dette direktiv, bør derfor ikke fortolkes, som om det omfatter statsstøtte. |
| --- | --- |

(12)

Dette direktiv gælder kun i det omfang, andet ikke følger af traktatens artikel 87 og 88. Begrebet incitament, som det benyttes i dette direktiv, bør derfor ikke fortolkes, som om det omfatter statsstøtte.

| (13) | Kommissionen bør fastlægge en
  fælles metode
  til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne.
  Denne metode bør stemme overens med den, der anvendes i Fællesskabets lovgivning om krav til ydeevnen for de produkter, komponenter og tekniske bygningsinstallationer, bygningen består af.
  Medlemsstaterne bør benytte denne fælles metode til at
  vedtage mindstekravene
  til energimæssig ydeevne ▐. Resultatet af denne
  beregning
  og de data, der er anvendt til at nå frem til disse resultater, bør jævnligt indberettes til Kommissionen. Disse indberetninger bør sætte Kommissionen i stand til at vurdere og aflægge rapport om medlemsstaternes fremskridt hen imod omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne. ▐ Medlemsstaterne
  bør anvende
  denne
  metode
  , når de
  reviderer og fastlægger
  deres mindstekrav til energimæssig ydeevne ▐. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bør fastlægge en
  fælles metode
  til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne.
  Denne metode bør stemme overens med den, der anvendes i Fællesskabets lovgivning om krav til ydeevnen for de produkter, komponenter og tekniske bygningsinstallationer, bygningen består af.
  Medlemsstaterne bør benytte denne fælles metode til at
  vedtage mindstekravene
  til energimæssig ydeevne ▐. Resultatet af denne
  beregning
  og de data, der er anvendt til at nå frem til disse resultater, bør jævnligt indberettes til Kommissionen. Disse indberetninger bør sætte Kommissionen i stand til at vurdere og aflægge rapport om medlemsstaternes fremskridt hen imod omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne. ▐ Medlemsstaterne
  bør anvende
  denne
  metode
  , når de
  reviderer og fastlægger
  deres mindstekrav til energimæssig ydeevne ▐.

| (14) | Bygninger påvirker energiforbruget på lang sigt

  væsentligt. På baggrund af den lange renoveringscyklus for eksisterende bygninger bør. nye
  og eksisterende
  bygninger,
  der skal undergå en væsentlig renovering,
  derfor opfylde mindstekrav til energimæssig ydeevne, der er tilpasset stedets klima. Da mulighederne i alternative energiforsyningssystemer generelt ikke udnyttes fuldt ud, bør ▐ alternative energiforsyningssystemer undersøges
  for nye og eksisterende bygninger,
  uanset
  deres
  størrelse,
  efter princippet om først at sikre, at energibehovet til opvarmning og køling er nedbragt til et omkostningsoptimalt mindsteniveau
  . |
| --- | --- |

(14)

Bygninger påvirker energiforbruget på lang sigt

  væsentligt. På baggrund af den lange renoveringscyklus for eksisterende bygninger bør. nye
  og eksisterende
  bygninger,
  der skal undergå en væsentlig renovering,
  derfor opfylde mindstekrav til energimæssig ydeevne, der er tilpasset stedets klima. Da mulighederne i alternative energiforsyningssystemer generelt ikke udnyttes fuldt ud, bør ▐ alternative energiforsyningssystemer undersøges
  for nye og eksisterende bygninger,
  uanset
  deres
  størrelse,
  efter princippet om først at sikre, at energibehovet til opvarmning og køling er nedbragt til et omkostningsoptimalt mindsteniveau
  .

| (15) | Større renoveringer af eksisterende bygninger giver uanset bygningernes størrelse anledning til at foretage omkostningseffektive indgreb for at forbedre den energimæssige ydeevne
  for bygningerne som helhed. Fastsættelse af krav om omkostningseffektive foranstaltninger vil sikre, at der ikke skabes hindringer, der kan afholde nogen fra at foretage større renoveringer
  . |
| --- | --- |

(15)

Større renoveringer af eksisterende bygninger giver uanset bygningernes størrelse anledning til at foretage omkostningseffektive indgreb for at forbedre den energimæssige ydeevne
  for bygningerne som helhed. Fastsættelse af krav om omkostningseffektive foranstaltninger vil sikre, at der ikke skabes hindringer, der kan afholde nogen fra at foretage større renoveringer
  .

| (16) | Undersøgelser viser, at bygningssektoren er ineffektiv, hvilket fører til, at de endelige omkostninger er betragteligt højere end de optimale omkostninger. Beregninger viser, at byggeomkostningerne vil kunne reduceres med op til 30-35 % ved at hindre spild under byggeriet og i forbindelse med mange byggevarer. Ineffektiviteten i bygningssektoren udgør en reel trussel mod dette direktivs sigte og formål, da de urimeligt høje omkostninger til bygning og renovering mindsker omkostningseffektiviteten og dermed sektorens energieffektivitet. For at sikre, at dette direktiv kommer til at fungere korrekt, bør Kommissionen evaluere, hvordan bygningssektoren fungerer, og forelægge Europa-Parlamentet og Rådet sine konklusioner og forslag. Medlemsstaterne bør stræbe efter at sikre gennemskuelig prissætning i forbindelse med byggeri og renovering og derudover træffe passende foranstaltninger til at fjerne hindringer for adgang til markedet og til relevante faciliteter for nye aktører, navnlig små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(16)

Undersøgelser viser, at bygningssektoren er ineffektiv, hvilket fører til, at de endelige omkostninger er betragteligt højere end de optimale omkostninger. Beregninger viser, at byggeomkostningerne vil kunne reduceres med op til 30-35 % ved at hindre spild under byggeriet og i forbindelse med mange byggevarer. Ineffektiviteten i bygningssektoren udgør en reel trussel mod dette direktivs sigte og formål, da de urimeligt høje omkostninger til bygning og renovering mindsker omkostningseffektiviteten og dermed sektorens energieffektivitet. For at sikre, at dette direktiv kommer til at fungere korrekt, bør Kommissionen evaluere, hvordan bygningssektoren fungerer, og forelægge Europa-Parlamentet og Rådet sine konklusioner og forslag. Medlemsstaterne bør stræbe efter at sikre gennemskuelig prissætning i forbindelse med byggeri og renovering og derudover træffe passende foranstaltninger til at fjerne hindringer for adgang til markedet og til relevante faciliteter for nye aktører, navnlig små og mellemstore virksomheder.

| (17) | Med sigte på øget energieffektivitet, for så vidt angår husholdningsapparater, opvarmning og køling, bør der udvikles og anvendes informationsteknologier, idet målet skal være »intelligente bygninger«. |
| --- | --- |

(17)

Med sigte på øget energieffektivitet, for så vidt angår husholdningsapparater, opvarmning og køling, bør der udvikles og anvendes informationsteknologier, idet målet skal være »intelligente bygninger«.

| (18) | Der er brug for en indsats for at øge antallet af bygninger, der ikke kun opfylder de nuværende mindstekrav til energimæssig ydeevne, men
  mindst sikrer et omkostningsoptimalt niveau for energimæssig ydeevne
  . Med dette formål bør medlemsstaterne udarbejde nationale planer for at øge antallet af
  energineutrale
  bygninger ▐ og jævnligt indberette sådanne planer til Kommissionen. |
| --- | --- |

(18)

Der er brug for en indsats for at øge antallet af bygninger, der ikke kun opfylder de nuværende mindstekrav til energimæssig ydeevne, men
  mindst sikrer et omkostningsoptimalt niveau for energimæssig ydeevne
  . Med dette formål bør medlemsstaterne udarbejde nationale planer for at øge antallet af
  energineutrale
  bygninger ▐ og jævnligt indberette sådanne planer til Kommissionen.

| (19) | For at undgå, at medlemsstaterne overbebyrdes med indberetningspligter, bør de indberetninger, dette direktiv kræver, kunne indgå i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester ║ (9). I hver medlemsstat bør den offentlige sektor gå i spidsen med energimæssigt ydedygtige bygninger, og derfor bør de nationale planer opstille mere ambitiøse mål for bygninger, der benyttes af offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

(19)

For at undgå, at medlemsstaterne overbebyrdes med indberetningspligter, bør de indberetninger, dette direktiv kræver, kunne indgå i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester ║ (9). I hver medlemsstat bør den offentlige sektor gå i spidsen med energimæssigt ydedygtige bygninger, og derfor bør de nationale planer opstille mere ambitiøse mål for bygninger, der benyttes af offentlige myndigheder.

| (20) | Medlemsstaterne bør tilskyndes til at træffe foranstaltninger ud over dem, der anføres i dette direktiv, med henblik på at fremme øget energieffektivitet i bygninger. Sådanne foranstaltninger kan omfatte økonomiske og skattemæssige incitamenter for virksomheder, boligejere og lejere, herunder nedsat moms for renoveringstjenester. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne bør tilskyndes til at træffe foranstaltninger ud over dem, der anføres i dette direktiv, med henblik på at fremme øget energieffektivitet i bygninger. Sådanne foranstaltninger kan omfatte økonomiske og skattemæssige incitamenter for virksomheder, boligejere og lejere, herunder nedsat moms for renoveringstjenester.

| (21) | Medlemsstaterne bør undgå en forvridende regulering af energipriserne for forbrugerne, da dette ikke skaber incitamenter til at foretage energibesparelser. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterne bør undgå en forvridende regulering af energipriserne for forbrugerne, da dette ikke skaber incitamenter til at foretage energibesparelser.

| (22) | Energiattesten bør give potentielle købere og lejere af en bygning eller dele af en bygning korrekte oplysninger om bygningens energimæssige ydeevne og praktiske råd om, hvordan den kan forbedres.
  Ejere af og lejere i erhvervsbygninger bør også forpligtes til at udveksle information om det aktuelle energiforbrug for at sikre, at alle oplysninger, der gør det muligt at træffe velfunderede afgørelser om nødvendige forbedringer, er til rådighed.
  Attesten bør også give oplysninger om opvarmningens og kølingens faktiske betydning for bygningens energibehov, for dens forbrug af primærenergi og for dens udledning af kuldioxid.
  Ejere af bygninger bør på ethvert tidspunkt kunne anmode om attestering eller en ajourført attest, og ikke kun når bygningerne udbydes til leje, sælges eller moderniseres. |
| --- | --- |

(22)

Energiattesten bør give potentielle købere og lejere af en bygning eller dele af en bygning korrekte oplysninger om bygningens energimæssige ydeevne og praktiske råd om, hvordan den kan forbedres.
  Ejere af og lejere i erhvervsbygninger bør også forpligtes til at udveksle information om det aktuelle energiforbrug for at sikre, at alle oplysninger, der gør det muligt at træffe velfunderede afgørelser om nødvendige forbedringer, er til rådighed.
  Attesten bør også give oplysninger om opvarmningens og kølingens faktiske betydning for bygningens energibehov, for dens forbrug af primærenergi og for dens udledning af kuldioxid.
  Ejere af bygninger bør på ethvert tidspunkt kunne anmode om attestering eller en ajourført attest, og ikke kun når bygningerne udbydes til leje, sælges eller moderniseres.

| (23) | De offentlige myndigheder bør gå foran med et godt eksempel og gennemføre anbefalingerne i energiattesten inden for dens gyldighedsperiode. Medlemsstaternes nationale planer bør omfatte foranstaltninger, der tilskynder de offentlige myndigheder til at blive de første, der tager forbedringer af energieffektiviteten i brug, og til at gennemføre anbefalingerne i energiattesten inden for dens gyldighedsperiode. Medlemsstaterne bør under udarbejdelsen af de nationale planer høre repræsentanterne for lokale og regionale myndigheder.
  . |
| --- | --- |

(23)

De offentlige myndigheder bør gå foran med et godt eksempel og gennemføre anbefalingerne i energiattesten inden for dens gyldighedsperiode. Medlemsstaternes nationale planer bør omfatte foranstaltninger, der tilskynder de offentlige myndigheder til at blive de første, der tager forbedringer af energieffektiviteten i brug, og til at gennemføre anbefalingerne i energiattesten inden for dens gyldighedsperiode. Medlemsstaterne bør under udarbejdelsen af de nationale planer høre repræsentanterne for lokale og regionale myndigheder.
  .

| (24) | I overensstemmelse med kravene om installering af smarte målere i direktiv 2006/32/EF bør ejere af og lejere i bygninger gives præcise realtidsoplysninger om energiforbruget i de bygninger, de benytter. |
| --- | --- |

(24)

I overensstemmelse med kravene om installering af smarte målere i direktiv 2006/32/EF bør ejere af og lejere i bygninger gives præcise realtidsoplysninger om energiforbruget i de bygninger, de benytter.

| (25) | Bygninger, som anvendes af offentlige myndigheder, og bygninger, som offentligheden ofte besøger,
  bør
  vise andre et godt eksempel på, hvordan der kan tages miljø- og energimæssige hensyn, og de bør derfor energiattesteres med jævne mellemrum. Viden om energimæssig ydeevne bør formidles til offentligheden, ved at disse energiattester opslås på iøjnefaldende steder.
  Hvis medlemsstaterne vælger at medtage energiforbruget som en del af energiattesteringskravene, bør det være muligt at benytte en lokalt baseret tilgang, således at en samling bygninger i samme område, der bruges af samme organisation, kan anvende de samme energimålere
  . |
| --- | --- |

(25)

Bygninger, som anvendes af offentlige myndigheder, og bygninger, som offentligheden ofte besøger,
  bør
  vise andre et godt eksempel på, hvordan der kan tages miljø- og energimæssige hensyn, og de bør derfor energiattesteres med jævne mellemrum. Viden om energimæssig ydeevne bør formidles til offentligheden, ved at disse energiattester opslås på iøjnefaldende steder.
  Hvis medlemsstaterne vælger at medtage energiforbruget som en del af energiattesteringskravene, bør det være muligt at benytte en lokalt baseret tilgang, således at en samling bygninger i samme område, der bruges af samme organisation, kan anvende de samme energimålere
  .

| (26) | Det kan blive vigtigt at sikre gensidig anerkendelse af energiattester udstedt af andre medlemsstater for udviklingen af et grænseoverskridende marked for finansielle tjenesteydelser og andre tjenesteydelser, der fremmer energieffektivitet. For at lette dette bør Kommissionen fastsætte fælles minimumstandarder for attesternes indhold og udformning og for godkendelsen af eksperter. Enhver energiattest skal være til rådighed både på ejerens og lejerens sprog med henblik på at gøre anbefalingerne let forståelige. |
| --- | --- |

(26)

Det kan blive vigtigt at sikre gensidig anerkendelse af energiattester udstedt af andre medlemsstater for udviklingen af et grænseoverskridende marked for finansielle tjenesteydelser og andre tjenesteydelser, der fremmer energieffektivitet. For at lette dette bør Kommissionen fastsætte fælles minimumstandarder for attesternes indhold og udformning og for godkendelsen af eksperter. Enhver energiattest skal være til rådighed både på ejerens og lejerens sprog med henblik på at gøre anbefalingerne let forståelige.

| (27) | Antallet af klimaanlæg i de europæiske lande er steget i de senere år. Det giver store problemer i spidsbelastningsperioder, forhøjer prisen på elektricitet og forstyrrer energibalancen i
  alle medlemsstater. Strategier, der forbedrer bygningers termiske ydeevne i sommerperioden, bør prioriteres. Der bør med henblik herpå videreudvikles passive køleteknikker, først og fremmest køleteknikker, som forbedrer indeklimaet og mikroklimaet omkring bygningerne
  . |
| --- | --- |

(27)

Antallet af klimaanlæg i de europæiske lande er steget i de senere år. Det giver store problemer i spidsbelastningsperioder, forhøjer prisen på elektricitet og forstyrrer energibalancen i
  alle medlemsstater. Strategier, der forbedrer bygningers termiske ydeevne i sommerperioden, bør prioriteres. Der bør med henblik herpå videreudvikles passive køleteknikker, først og fremmest køleteknikker, som forbedrer indeklimaet og mikroklimaet omkring bygningerne
  .

| (28) | Ved regelmæssigt at lade kvalificerede personer efterse varme- og klimaanlæg kan man bidrage til at sikre, at disse anlæg hele tiden er korrekt indstillet i overensstemmelse med produktspecifikationen, så deres ydelse bliver miljømæssigt, sikkerhedsmæssigt og energimæssigt optimal. En uafhængig vurdering af hele varme- og klimaanlægget, bør foretages jævnligt i hele anlæggets livscyklus, navnlig inden udskiftning eller forbedring.
  Medlemsstaterne bør for at reducere den administrative byrde på ejere af bygninger og lejere sørge for, at energiattesteringer omfatter et eftersyn af varme- og klimaanlæg, og at eftersynet af varmeanlæg og klimaanlæg så vidt muligt gennemføres samtidigt. |
| --- | --- |

(28)

Ved regelmæssigt at lade kvalificerede personer efterse varme- og klimaanlæg kan man bidrage til at sikre, at disse anlæg hele tiden er korrekt indstillet i overensstemmelse med produktspecifikationen, så deres ydelse bliver miljømæssigt, sikkerhedsmæssigt og energimæssigt optimal. En uafhængig vurdering af hele varme- og klimaanlægget, bør foretages jævnligt i hele anlæggets livscyklus, navnlig inden udskiftning eller forbedring.
  Medlemsstaterne bør for at reducere den administrative byrde på ejere af bygninger og lejere sørge for, at energiattesteringer omfatter et eftersyn af varme- og klimaanlæg, og at eftersynet af varmeanlæg og klimaanlæg så vidt muligt gennemføres samtidigt.

| (29) | En fælles fremgangsmåde for attestering af bygningers energimæssige ydeevne og for eftersyn af varme- og klimaanlæg, som gennemføres af kvalificerede og godkendte eksperter, hvis uafhængighed skal sikres på grundlag af objektive kriterier, vil bidrage til at skabe lige vilkår for medlemsstaternes bestræbelser på at spare energi i bygningssektoren og desuden give potentielle ejere eller brugere bedre oplysning om energimæssig ydeevne på Fællesskabets ejendomsmarked. For at sikre energiattesternes kvalitet og kvaliteten af eftersynet af varme- og klimaanlæg i hele Fællesskabet, bør der indføres en uvildig kontrolmekanisme i hver medlemsstat. |
| --- | --- |

(29)

En fælles fremgangsmåde for attestering af bygningers energimæssige ydeevne og for eftersyn af varme- og klimaanlæg, som gennemføres af kvalificerede og godkendte eksperter, hvis uafhængighed skal sikres på grundlag af objektive kriterier, vil bidrage til at skabe lige vilkår for medlemsstaternes bestræbelser på at spare energi i bygningssektoren og desuden give potentielle ejere eller brugere bedre oplysning om energimæssig ydeevne på Fællesskabets ejendomsmarked. For at sikre energiattesternes kvalitet og kvaliteten af eftersynet af varme- og klimaanlæg i hele Fællesskabet, bør der indføres en uvildig kontrolmekanisme i hver medlemsstat.

| (30) | Lokale og regionale myndigheder er af afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af dette direktiv. Deres repræsentanter bør høres om ethvert aspekt af gennemførelsen af direktivet på nationalt eller regionalt plan. Lokale planlæggere og bygningsinspektører bør modtage tilstrækkelig vejledning og tilstrækkelige ressourcer til udførelse af de nødvendige opgaver. |
| --- | --- |

(30)

Lokale og regionale myndigheder er af afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af dette direktiv. Deres repræsentanter bør høres om ethvert aspekt af gennemførelsen af direktivet på nationalt eller regionalt plan. Lokale planlæggere og bygningsinspektører bør modtage tilstrækkelig vejledning og tilstrækkelige ressourcer til udførelse af de nødvendige opgaver.

| (31) | I det omfang adgangen til eller udøvelsen af erhvervet som montør er lovreguleret, er betingelserne for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (10). Anvendelsen af nærværende direktiv berører derfor ikke direktiv 2005/36/EF. Selv om direktiv 2005/36/EF fastlægger krav om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, herunder for arkitekter, er der stadig behov for at sikre, at arkitekter og planlæggere omhyggeligt tager stilling til, hvordan højeffektive teknologier kan indgå i deres planer og design. Medlemsstaterne bør derfor opstille klare retningslinjer. Retningslinjerne bør opstilles med forbehold af bestemmelserne i direktiv 2005/36/EF, særlig artikel 46 og 49. |
| --- | --- |

(31)

I det omfang adgangen til eller udøvelsen af erhvervet som montør er lovreguleret, er betingelserne for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (10). Anvendelsen af nærværende direktiv berører derfor ikke direktiv 2005/36/EF. Selv om direktiv 2005/36/EF fastlægger krav om gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, herunder for arkitekter, er der stadig behov for at sikre, at arkitekter og planlæggere omhyggeligt tager stilling til, hvordan højeffektive teknologier kan indgå i deres planer og design. Medlemsstaterne bør derfor opstille klare retningslinjer. Retningslinjerne bør opstilles med forbehold af bestemmelserne i direktiv 2005/36/EF, særlig artikel 46 og 49.

| (32) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (11). |
| --- | --- |

(32)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (11).

| (33) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at tilpasse visse dele af de generelle rammebestemmelser i bilag I til den tekniske udvikling, til at opstille
  en fælles metode
  til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne og til at opstille
  en
  definition af
  energineutrale
  bygninger,
  idet der tages hensyn til normale regionale vejrforhold og forudsatte ændringer i vejrforholdene med tiden
  . Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere direktivet med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at tilpasse visse dele af de generelle rammebestemmelser i bilag I til den tekniske udvikling, til at opstille
  en fælles metode
  til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne og til at opstille
  en
  definition af
  energineutrale
  bygninger,
  idet der tages hensyn til normale regionale vejrforhold og forudsatte ændringer i vejrforholdene med tiden
  . Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere direktivet med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (34) | Eftersom belysning i dag tegner sig for omkring 14 % af den energi, der anvendes inden for EU, og eftersom de moderne mest avancerede belysningssystemer kan sikre energibesparelser på mere end 80 % og samtidig opretholde belysningsforhold i overensstemmelse med de europæiske standarder, hvilket ikke i tilstrækkelig grad udnyttes som et bidrag til Den Europæiske Unions opfyldelse af EU's 2020-mål, bør Kommissionen tage passende skridt i retning af vedtagelsen af et direktiv om belysningsdesign, der kan supplere foranstaltningerne og målene i nærværende direktiv. Øget energieffektivitet ved hjælp af bedre belysningsdesign og anvendelse af energieffektive lyskilder i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/...af...[om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (omarbejdning)] (12) menes at kunne forbedre bygningernes energimæssige ydeevne betragteligt. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom belysning i dag tegner sig for omkring 14 % af den energi, der anvendes inden for EU, og eftersom de moderne mest avancerede belysningssystemer kan sikre energibesparelser på mere end 80 % og samtidig opretholde belysningsforhold i overensstemmelse med de europæiske standarder, hvilket ikke i tilstrækkelig grad udnyttes som et bidrag til Den Europæiske Unions opfyldelse af EU's 2020-mål, bør Kommissionen tage passende skridt i retning af vedtagelsen af et direktiv om belysningsdesign, der kan supplere foranstaltningerne og målene i nærværende direktiv. Øget energieffektivitet ved hjælp af bedre belysningsdesign og anvendelse af energieffektive lyskilder i overensstemmelse med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/...af...[om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (omarbejdning)] (12) menes at kunne forbedre bygningernes energimæssige ydeevne betragteligt.

| (35) | Målene for dette direktiv, nemlig at højne bygningers energimæssige ydeevne, kan - på grund af bygningssektorens kompleksitet og de nationale boligmarkeders utilstrækkelige evne til at reagere på
  udfordringerne, hvad angår den energimæssige ydeevne
  - ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(35)

Målene for dette direktiv, nemlig at højne bygningers energimæssige ydeevne, kan - på grund af bygningssektorens kompleksitet og de nationale boligmarkeders utilstrækkelige evne til at reagere på
  udfordringerne, hvad angår den energimæssige ydeevne
  - ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (36) | Forpligtelsen til at gennemføre nærværende direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til det tidligere direktiv. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, hvori der ikke er foretaget ændringer, følger af det tidligere direktiv. |
| --- | --- |

(36)

Forpligtelsen til at gennemføre nærværende direktiv i national ret bør kun omfatte de bestemmelser, hvori der er foretaget indholdsmæssige ændringer i forhold til det tidligere direktiv. Forpligtelsen til at gennemføre de bestemmelser, hvori der ikke er foretaget ændringer, følger af det tidligere direktiv.

| (37) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VI, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelse af direktivet |
| --- | --- |

(37)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag VI, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret og anvendelse af direktivet

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Genstand

Dette direktiv fremmer bygningers energimæssige ydeevne i Fællesskabet under hensyntagen til udeklima og lokale forhold, samt indeklimakrav og
  omkostningsoptimale niveauer for energimæssig ydeevne
  .

Dette direktiv indeholder krav vedrørende:

| a) | ▐ en metode til beregning af den samlede energimæssige ydeevne for bygninger og dele af bygninger,
  komponenter af bygninger og tekniske bygningsinstallationer |
| --- | --- |

a)

▐ en metode til beregning af den samlede energimæssige ydeevne for bygninger og dele af bygninger,
  komponenter af bygninger og tekniske bygningsinstallationer

| b) | anvendelse af mindstekrav til den energimæssige ydeevne for nye bygninger og dele af nye bygninger |
| --- | --- |

b)

anvendelse af mindstekrav til den energimæssige ydeevne for nye bygninger og dele af nye bygninger

| c) | anvendelse af mindstekrav til den energimæssige ydeevne for eksisterende bygninger ▐, der skal gennemgå omfattende renoveringsarbejder,
  og komponenter af bygninger og tekniske bygningsinstallationer, når disse udskiftes eller eftermonteres |
| --- | --- |

c)

anvendelse af mindstekrav til den energimæssige ydeevne for eksisterende bygninger ▐, der skal gennemgå omfattende renoveringsarbejder,
  og komponenter af bygninger og tekniske bygningsinstallationer, når disse udskiftes eller eftermonteres

| d) | nationale planer
  og mål
  for at øge antallet af
  energineutrale
  bygninger ▐ |
| --- | --- |

d)

nationale planer
  og mål
  for at øge antallet af
  energineutrale
  bygninger ▐

| e) | energiattestering af bygninger eller dele af bygninger |
| --- | --- |

e)

energiattestering af bygninger eller dele af bygninger

| f) | regelmæssigt eftersyn af varme- og klimaanlæg i bygninger |
| --- | --- |

f)

regelmæssigt eftersyn af varme- og klimaanlæg i bygninger

| g) | systemer for uvildig kontrol med energiattester og eftersynsrapporter |
| --- | --- |

g)

systemer for uvildig kontrol med energiattester og eftersynsrapporter

| h) | uddannelse, faglig uddannelse og krav om gensidig anerkendelse medlemsstaterne imellem af eksperter i attestering af bygningers energimæssige ydeevne og inspektion af varme- og klimaanlæg |
| --- | --- |

h)

uddannelse, faglig uddannelse og krav om gensidig anerkendelse medlemsstaterne imellem af eksperter i attestering af bygningers energimæssige ydeevne og inspektion af varme- og klimaanlæg

| i) | nationale planer for ophævelse af hindringer i bygnings-, leje- og fredningsbestemmelserne og indførelse af finansielle incitamenter. |
| --- | --- |

i)

nationale planer for ophævelse af hindringer i bygnings-, leje- og fredningsbestemmelserne og indførelse af finansielle incitamenter.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »bygning«: en konstruktion med tag og mure, hvor der anvendes energi til regulering af indeklimaet; |
| --- | --- |

1)

»bygning«: en konstruktion med tag og mure, hvor der anvendes energi til regulering af indeklimaet;

| 2) | »ny bygning« en bygning, for hvilken den relevante byggetilladelse udstedes efter dette direktivs ikrafttræden |
| --- | --- |

2)

»ny bygning« en bygning, for hvilken den relevante byggetilladelse udstedes efter dette direktivs ikrafttræden

| 3) | »dele af en bygning«: lejligheder eller enheder bestemt til særskilt anvendelse i bygningsblokke |
| --- | --- |

3)

»dele af en bygning«: lejligheder eller enheder bestemt til særskilt anvendelse i bygningsblokke

| 4) | »energineutral bygning«: en bygning, hvis samlede årlige forbrug af primærenergi som følge af bygningens meget høje energieffektivitet er lig med eller mindre end energiproduktionen fra vedvarende energikilder på stedet |
| --- | --- |

4)

»energineutral bygning«: en bygning, hvis samlede årlige forbrug af primærenergi som følge af bygningens meget høje energieffektivitet er lig med eller mindre end energiproduktionen fra vedvarende energikilder på stedet

| 5) | »teknisk bygningsinstallation«: teknisk udstyr til opvarmning, køling, ventilation, produktion af varmt vand, belysning og elproduktion,
  målings-, overvågnings- og kontrolsystemer
  eller en kombination heraf |
| --- | --- |

5)

»teknisk bygningsinstallation«: teknisk udstyr til opvarmning, køling, ventilation, produktion af varmt vand, belysning og elproduktion,
  målings-, overvågnings- og kontrolsystemer
  eller en kombination heraf

| 6) | »en bygnings energimæssige ydeevne«: den energimængde, der ifølge beregninger eller målinger er behov for til dækning af den
  primære
  energiefterspørgsel, som er forbundet med en typisk brug af bygningen
  udtrykt i kWh/m2 pr. år
  , herunder
  bl.a.
  energi til rumopvarmning, varmt brugsvand, køling, ventilation og
  indbygget belysning med hensyntagen til passive solenergisystemer, solafskærmning og naturlig
  belysning |
| --- | --- |

6)

»en bygnings energimæssige ydeevne«: den energimængde, der ifølge beregninger eller målinger er behov for til dækning af den
  primære
  energiefterspørgsel, som er forbundet med en typisk brug af bygningen
  udtrykt i kWh/m2 pr. år
  , herunder
  bl.a.
  energi til rumopvarmning, varmt brugsvand, køling, ventilation og
  indbygget belysning med hensyntagen til passive solenergisystemer, solafskærmning og naturlig
  belysning

| 7) | »primærenergi«:
  energi fra
  vedvarende og ikke-vedvarende
  energikilder
  , som ikke har gennemgået nogen omdannelses- eller transformationsproces |
| --- | --- |

7)

»primærenergi«:
  energi fra
  vedvarende og ikke-vedvarende
  energikilder
  , som ikke har gennemgået nogen omdannelses- eller transformationsproces

| 8) | »energi fra vedvarende energikilder«: energi fra vedvarende ikke-fossile kilder i form af: vindenergi, solenergi, geotermisk energi, aerotermisk energi, hydrotermisk energi og havenergi, vandkraftenergi, biomasseenergi, gas fra affaldsdepoter, gas fra spildevandsanlæg og biogasser |
| --- | --- |

8)

»energi fra vedvarende energikilder«: energi fra vedvarende ikke-fossile kilder i form af: vindenergi, solenergi, geotermisk energi, aerotermisk energi, hydrotermisk energi og havenergi, vandkraftenergi, biomasseenergi, gas fra affaldsdepoter, gas fra spildevandsanlæg og biogasser

| 9) | »klimaskærm«: de
  integrerede
  bygningsdele, der adskiller bygningens indre fra det ydre miljø ▐ |
| --- | --- |

9)

»klimaskærm«: de
  integrerede
  bygningsdele, der adskiller bygningens indre fra det ydre miljø ▐

| 10) | »komponent af bygning«: en selvstændig bygningsdel, som har indflydelse på bygningens energimæssige ydeevne, og som ikke er omfattet af den tekniske bygningsinstallation, herunder vinduer, beskygning, yderdøre, vægge, fundament, terrændæk, loft, tag og isoleringssystemer |
| --- | --- |

10)

»komponent af bygning«: en selvstændig bygningsdel, som har indflydelse på bygningens energimæssige ydeevne, og som ikke er omfattet af den tekniske bygningsinstallation, herunder vinduer, beskygning, yderdøre, vægge, fundament, terrændæk, loft, tag og isoleringssystemer

| 11) | »større renoveringsarbejder«: renovering af en bygning, der indebærer,






  a) | at de samlede renoveringsomkostninger for klimaskærmen eller de tekniske bygningsinstallationer udgør mere end
  20 %
  af bygningens værdi,
  som i så tilfælde skal baseres på aktuelle byggeomkostninger
  i
  den pågældende medlemsstat
  , eksklusive værdien af den grund, bygningen står på, eller |
| --- | --- | --- |

11)

»større renoveringsarbejder«: renovering af en bygning, der indebærer,

a)

at de samlede renoveringsomkostninger for klimaskærmen eller de tekniske bygningsinstallationer udgør mere end
  20 %
  af bygningens værdi,
  som i så tilfælde skal baseres på aktuelle byggeomkostninger
  i
  den pågældende medlemsstat
  , eksklusive værdien af den grund, bygningen står på, eller

| b) | at over 25 % af bygningens klimaskærm
  , som har en direkte effekt på bygningens energimæssige ydeevne,
  renoveres |
| --- | --- |

b)

at over 25 % af bygningens klimaskærm
  , som har en direkte effekt på bygningens energimæssige ydeevne,
  renoveres

| 12) | »europæisk standard«: en standard, der er vedtaget af Den Europæiske Standardiseringsorganisation, Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering eller Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation og stillet til rådighed for offentligheden |
| --- | --- |

12)

»europæisk standard«: en standard, der er vedtaget af Den Europæiske Standardiseringsorganisation, Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering eller Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation og stillet til rådighed for offentligheden

| 13) | »energiattest «: et certifikat, der er anerkendt af medlemsstaten eller af en af denne udpeget juridisk person, og som viser den energimæssige ydeevne for bygningen eller dele af bygningen beregnet efter en metode, der er vedtaget efter bestemmelserne i artikel 3 |
| --- | --- |

13)

»energiattest «: et certifikat, der er anerkendt af medlemsstaten eller af en af denne udpeget juridisk person, og som viser den energimæssige ydeevne for bygningen eller dele af bygningen beregnet efter en metode, der er vedtaget efter bestemmelserne i artikel 3

| 14) | »kraftvarme«: samtidig produktion i én proces af termisk energi og elektrisk og/eller mekanisk energi |
| --- | --- |

14)

»kraftvarme«: samtidig produktion i én proces af termisk energi og elektrisk og/eller mekanisk energi

| 15) | »omkostningsoptimalt niveau«: det
  niveau, hvor cost-benefit-analysen beregnet over
  en bygnings ▐ livscyklus
  er positiv
  under hensyntagen til
  mindst den nuværende nettoinvesteringsværdi og driftsomkostninger
  (inklusive energiomkostninger),
  vedligeholdelse
  , indtægter fra produceret energi og eventuelle bortskaffelsesomkostninger |
| --- | --- |

15)

»omkostningsoptimalt niveau«: det
  niveau, hvor cost-benefit-analysen beregnet over
  en bygnings ▐ livscyklus
  er positiv
  under hensyntagen til
  mindst den nuværende nettoinvesteringsværdi og driftsomkostninger
  (inklusive energiomkostninger),
  vedligeholdelse
  , indtægter fra produceret energi og eventuelle bortskaffelsesomkostninger

| 16) | »klimaanlæg«: en kombination af de komponenter, der er nødvendige til en form for behandling af indeluften, inklusive ventilation |
| --- | --- |

16)

»klimaanlæg«: en kombination af de komponenter, der er nødvendige til en form for behandling af indeluften, inklusive ventilation

| 17) | »kedel«: en kombination af kedelbeholder og brænder, der er konstrueret til at overføre forbrændingsvarme til en væske |
| --- | --- |

17)

»kedel«: en kombination af kedelbeholder og brænder, der er konstrueret til at overføre forbrændingsvarme til en væske

| 18) | »nominel nytteeffekt «: den af fabrikanten fastsatte og garanterede maksimale varmeeffekt, udtrykt i kW, ved kontinuerlig drift under overholdelse af den af fabrikanten angivne virkningsgrad |
| --- | --- |

18)

»nominel nytteeffekt «: den af fabrikanten fastsatte og garanterede maksimale varmeeffekt, udtrykt i kW, ved kontinuerlig drift under overholdelse af den af fabrikanten angivne virkningsgrad

| 19) | »varmepumpe«: en
  maskine,
  anordning eller et anlæg, som
  overfører
  varme
  fra naturlige omgivelser såsom
  luft, vand eller
  jordbund
  til bygninger
  eller industrielle anordninger ved at vende den naturlige varmestrøm om, således at den flyder fra en lavere til en højere temperatur. Mængden af energi fra omgivelserne, der opfanges af varmepumper, og som kan anses som vedvarende energi i dette direktiv, er den, der er fastlagt i henhold til direktiv 2009/28/EF |
| --- | --- |

19)

»varmepumpe«: en
  maskine,
  anordning eller et anlæg, som
  overfører
  varme
  fra naturlige omgivelser såsom
  luft, vand eller
  jordbund
  til bygninger
  eller industrielle anordninger ved at vende den naturlige varmestrøm om, således at den flyder fra en lavere til en højere temperatur. Mængden af energi fra omgivelserne, der opfanges af varmepumper, og som kan anses som vedvarende energi i dette direktiv, er den, der er fastlagt i henhold til direktiv 2009/28/EF

| 20) | »energifattigdom«: en situation, hvor en husstand må bruge mere end 10 % af sin indtægt på energiregninger for at opvarme hjemmet til en acceptabel standard på grundlag af de niveauer, som Verdenssundhedsorganisationen anbefaler |
| --- | --- |

20)

»energifattigdom«: en situation, hvor en husstand må bruge mere end 10 % af sin indtægt på energiregninger for at opvarme hjemmet til en acceptabel standard på grundlag af de niveauer, som Verdenssundhedsorganisationen anbefaler

| 21) | »belysningsanlæg«: den sammensætning af komponenter, der er nødvendig for at levere et bestemt lysniveau |
| --- | --- |

21)

»belysningsanlæg«: den sammensætning af komponenter, der er nødvendig for at levere et bestemt lysniveau

| 22) | »fjernvarme eller fjernkøling«: distribution af termisk energi i form af damp, varmt vand eller afkølede væsker fra et centralt produktionssted gennem et net til et større antal bygninger til rum-eller procesopvarmning eller -nedkøling eller vandopvarmning |
| --- | --- |

22)

»fjernvarme eller fjernkøling«: distribution af termisk energi i form af damp, varmt vand eller afkølede væsker fra et centralt produktionssted gennem et net til et større antal bygninger til rum-eller procesopvarmning eller -nedkøling eller vandopvarmning

| 23) | »belysningsdesign«: et skema eller tegning, der detaljeret angiver konfiguration eller design af belysningslegemer, herunder tilhørende kontroludstyr. |
| --- | --- |

23)

»belysningsdesign«: et skema eller tegning, der detaljeret angiver konfiguration eller design af belysningslegemer, herunder tilhørende kontroludstyr.

Artikel 3

Vedtagelse af en metode til beregning af bygningers energimæssige ydeevne

1.
     
  Kommissionen indfører inden den 31. marts 2010 efter høring af de relevante aktører og især repræsentanter for lokale, regionale og nationale myndigheder
  en
  fælles
  metode til beregning af bygningers energimæssige ydeevne i overensstemmelse med de generelle rammebestemmelser, der er anført i bilag I.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 2.

2.
     
  Medlemsstaterne gennemfører
  denne
  fælles
  metode ▐.

3.
     
  Bygningers energimæssige ydeevne udtrykkes gennemskueligt, bl.a. ved hjælp af en indikator for efterspørgsel efter primærenergi.

Artikel 4

Fastsættelse af mindstekrav til energimæssig ydeevne

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der fastsættes mindstekrav til energimæssig ydeevne i bygninger,
  bygningskomponenter, tekniske bygningssystemer samt dele heraf
  med sigte på
  mindst at opnå
  omkostningsoptimale niveauer, og at de beregnes i overensstemmelse med 
  den fælles metode
  i artikel 3.

Ved fastsættelsen af krav
  hører
  medlemsstaterne
  offentlige myndigheder og andre relevante berørte parter og kan
  sondre mellem nye og eksisterende bygninger og mellem forskellige kategorier af bygninger.

Disse krav skal
  være i overensstemmelse med anden gældende fællesskabsret og
  tage hensyn til almindelige indeklimabetingelser
  og indendørs og udendørs belysningsforhold
  , med henblik på at undgå mulige negative effekter som for eksempel utilstrækkelig ventilation,
  utilstrækkelig naturlig belysning,
  samt til lokale forhold og bygningens anvendelse og alder.

Kravene revurderes jævnligt og mindst hvert
  fjerde år
  og ajourføres ▐ i takt med med den tekniske udvikling inden for byggeriet.

Bestemmelserne i denne artikel er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan støtte opførelsen af nye bygninger, større renovationer og forbedring af komponenter og tekniske systemer, som opfylder mere vidtgående krav end dette direktivs mindstekrav.

2.   Medlemsstaterne kan beslutte ikke at fastsætte eller anvende kravene i stk. 1 for følgende kategorier af bygninger:

| a) | bygninger, der er officielt beskyttet som en del af et særligt udpeget miljø eller på grund af deres særlige arkitektoniske eller historiske værdi, hvis overholdelse af
  et specifikt mindstekrav
  til energimæssig ydeevne ville indebære en uacceptabel ændring af deres karakter eller udseende |
| --- | --- |

a)

bygninger, der er officielt beskyttet som en del af et særligt udpeget miljø eller på grund af deres særlige arkitektoniske eller historiske værdi, hvis overholdelse af
  et specifikt mindstekrav
  til energimæssig ydeevne ville indebære en uacceptabel ændring af deres karakter eller udseende

| b) | bygninger, der anvendes til gudstjenester og andre religiøse formål |
| --- | --- |

b)

bygninger, der anvendes til gudstjenester og andre religiøse formål

| c) | midlertidige bygninger, som det er planlagt at anvende i
  mindre end 18 måneder
  , industrianlæg, værksteder og landbrugsbygninger med lavt energiforbrug, der ikke anvendes til beboelse, samt landbrugsbygninger, der ikke anvendes til beboelse og anvendes af en sektor, der er omfattet af en national sektoraftale om den energimæssige ydeevne
  ▐ |
| --- | --- |

c)

midlertidige bygninger, som det er planlagt at anvende i
  mindre end 18 måneder
  , industrianlæg, værksteder og landbrugsbygninger med lavt energiforbrug, der ikke anvendes til beboelse, samt landbrugsbygninger, der ikke anvendes til beboelse og anvendes af en sektor, der er omfattet af en national sektoraftale om den energimæssige ydeevne

▐

| d) | fritliggende bygninger med et samlet nytteareal på under 50 m2. |
| --- | --- |

d)

fritliggende bygninger med et samlet nytteareal på under 50 m2.

3.   Fra den
  30. juni 2012
  yder medlemsstaterne
  kun
  incitamenter til opførelse eller renovering af bygninger eller dele af bygninger,
  herunder komponenter af bygninger
  ,
  hvor resultaterne mindst
  opfylder mindstekrav til energimæssig ydeevne, der ligger på niveau med resultaterne af den i artikel 5, stk. 2, omhandlede beregning.

4.   ▐ Medlemsstaterne reviderer
  senest den 30. juni 2015
  deres mindstekrav til energimæssig ydeevne, som fastsat i overensstemmelse med stk. 1,
  og sikrer
  for at disse krav mindst ligger på niveau med resultaterne af den i artikel 5, stk. 2, omhandlede beregning.

5.
     
  Medlemsstaterne yder tilskud og teknisk rådgivning til historiske bygninger eller centre med henblik på gennemførelse af specifikke programmer for tilpasning til kravene om energieffektivitet.

6.
     
  For systemer til fremstilling af energi og isoleringsforanstaltninger i historiske centre skal der foretages visuelle konsekvensanalyser.

Artikel 5

Beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne

1.   Senest den
  31. marts 2010
  fastlægger Kommissionen
  efter høring af de relevante aktører og især repræsentanter for lokale, regionale og nationale myndigheder og på grundlag af principper, der er anført i bilag IV,
  en
  fælles metode
  til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne gældende for bygninger eller dele af bygninger. I denne
  fælles metode kan der henvises til relevante europæiske standarder, og der skal:

| — | skelnes mellem nye og eksisterende bygninger og mellem forskellige kategorier af bygninger |
| --- | --- |

—

skelnes mellem nye og eksisterende bygninger og mellem forskellige kategorier af bygninger

| — | tages hensyn til de forskellige klimaforhold i de forskellige medlemsstater og den sandsynlige ændring i disse forhold i den pågældende bygnings levetid og |
| --- | --- |

—

tages hensyn til de forskellige klimaforhold i de forskellige medlemsstater og den sandsynlige ændring i disse forhold i den pågældende bygnings levetid og

| — | redegøres for fælles antagelser eller beregningsmetoder for energiomkostninger. |
| --- | --- |

—

redegøres for fælles antagelser eller beregningsmetoder for energiomkostninger.

Kommissionen reviderer og om nødvendigt ajourfører den fælles metode hvert femte år.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 2.

2.   Til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne anvender medlemsstaterne ▐ den
  fælles metode
  , der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1,
  og
  relevante parametre, f.eks. klimaforhold ▐.

Medlemsstaterne indberetter alle grunddata og antagelser i disse beregninger og alle beregningsresultater til Kommissionen. Indberetningen
  skal
  ske i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF ║. Medlemsstaterne indberetter disse oplysninger til Kommissionen hvert tredje år. De indberettes første gang senest den 30. juni 2011.

3.   Kommissionen offentliggør en statusrapport om medlemsstaternes fremskridt
  med hensyn til anvendelsen af denne artikel
  .

Artikel 6

Nye bygninger

1.   ▐ Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at nye bygninger opfylder de mindstekrav til energimæssig ydeevne, der er fastsat i medfør af artikel 4,
  og er i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9
  .

For nye bygninger
  fremmer
  medlemsstaterne
  anvendelsen af højeffektive
  alternative systemer.
  Disse alternative systemer kan omfatte, men er ikke begrænset til
  :

| a) | decentrale energiforsyningssystemer baseret på ▐ energi
  fra vedvarende energikilder |
| --- | --- |

a)

decentrale energiforsyningssystemer baseret på ▐ energi
  fra vedvarende energikilder

| b) | kraftvarme |
| --- | --- |

b)

kraftvarme

| c) | fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg eller fjern- eller gruppekøleanlæg, hvis det er tilgængeligt
  , navnlig sådanne, som helt eller delvist er baseret på energi fra vedvarende energikilder |
| --- | --- |

c)

fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg eller fjern- eller gruppekøleanlæg, hvis det er tilgængeligt
  , navnlig sådanne, som helt eller delvist er baseret på energi fra vedvarende energikilder

| d) | varmepumper |
| --- | --- |

d)

varmepumper

| e) | ikt-udstyr til overvågning og kontrol. |
| --- | --- |

e)

ikt-udstyr til overvågning og kontrol.

Artikel 7

Eksisterende bygninger

Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den energimæssige ydeevne forbedres med henblik på
  mindst
  at opfylde mindstekravene til energimæssig ydeevne, for så vidt dette er teknisk, funktionelt og økonomisk muligt, når bygninger gennemgår større renoveringsarbejder,
  eller når bygningskomponenter og tekniske bygningsinstallationer eller dele af installationerne moderniseres eller udskiftes
  . Medlemsstaterne fastsætter disse mindstekrav til energimæssig ydeevne i overensstemmelse med artikel 4
  og under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 9
  . Kravene ▐ fastsættes
  både
  for de renoverede systemer
  og
  komponenter
  til bygninger
  , når disse
  moderniseres eller udskiftes, og for den renoverede bygning som helhed i tilfælde af større renoveringsarbejder
  .

Medlemsstaterne opfordrer i forbindelse med bygninger, der gennemgår større renoveringsarbejder, til, at følgende højeffektive alternative systemer vurderes, og at der tages hensyn til dem:

| a) | decentrale energiforsyningssystemer baseret på energi fra vedvarende kilder |
| --- | --- |

a)

decentrale energiforsyningssystemer baseret på energi fra vedvarende kilder

| b) | kraftvarme |
| --- | --- |

b)

kraftvarme

| c) | fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg eller fjern- eller gruppekøleanlæg, hvis det er tilgængeligt, især dem, der helt eller delvist er baseret på energi fra vedvarende kilder |
| --- | --- |

c)

fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg eller fjern- eller gruppekøleanlæg, hvis det er tilgængeligt, især dem, der helt eller delvist er baseret på energi fra vedvarende kilder

| d) | varmepumper |
| --- | --- |

d)

varmepumper

| e) | ikt-udstyr til overvågning og kontrol. |
| --- | --- |

e)

ikt-udstyr til overvågning og kontrol.

Artikel 8

Tekniske bygningsinstallationer
  og komponenter af bygninger

1.   Medlemsstaterne fastsætter mindstekrav til energimæssig ydeevne for
  komponenter af bygninger og
  tekniske bygningsinstallationer,
  der installeres og sættes i drift
  i bygninger,
  og som ikke er dækket af direktiv 2009/...EF [om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter] og dets gennemførelsesforanstaltninger
  . Kravene fastsættes for
  driftstekniske anlæg,
  tekniske bygningsinstallationer og
  komponenter af bygninger og
  dele
  heraf
  , som er nye, som installeres ved udskiftning, og som moderniseres,
  og anvendes, for så vidt det er teknisk og funktionelt muligt
  .

Der fastsættes navnlig krav til følgende komponenter:

| a) | kedler, andre varmeproducerende enheder
  eller varmevekslere
  i varmeanlæg,
  bl.a. fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg eller fjern- eller gruppekøleanlæg |
| --- | --- |

a)

kedler, andre varmeproducerende enheder
  eller varmevekslere
  i varmeanlæg,
  bl.a. fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg eller fjern- eller gruppekøleanlæg

| b) | vandvarmere i varmtvandsanlæg |
| --- | --- |

b)

vandvarmere i varmtvandsanlæg

| c) | centralenheder eller køleenheder i klimaanlæg |
| --- | --- |

c)

centralenheder eller køleenheder i klimaanlæg

| d) | belysning |
| --- | --- |

d)

belysning

| e) | komponenter af bygninger
  . |
| --- | --- |

e)

komponenter af bygninger
  .

2.   De mindstekrav til den energimæssige ydeevne, der fastsættes i medfør af stk. 1, skal være forenelige med
  alle lovforskrifter
  for det eller de produkter, installationen
  og komponenterne af bygninger
  udgøres af, og forudsætte, at produktet eller produkterne er korrekt installeret, og at den tekniske bygningsinstallation er justeret og styres hensigtsmæssigt.
  Ved tekniske bygningsinstallationer
  skal
  kravene
  sikre,
  at de justeres korrekt ved idriftsættelsen,
  at der opnås en korrekt hydraulisk balance i vandbaserede varmeanlæg, og at der anvendes et produkt eller produkter af passende dimensioner og passende type i forhold til den tekniske bygningsinstallations forudsatte anvendelse.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer i overensstemmelse med bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/...EF af...[om fælles regler for det indre marked for elektricitet]

   (13),
  at der installeres intelligente målere i alle nye bygninger og i bygninger, der gennemgår en større renovering, samt når der udskiftes målere, ligesom de opfordrer til installering af aktive kontrolsystemer såsom automatisering og kontrol- og overvågningssystemer, når det er hensigtsmæssigt.

Artikel 9

Energineutrale
  bygninger▐

1.   Medlemsstaterne udarbejder nationale planer for at øge antallet af
  energineutrale
  bygninger.

Medlemsstaterne sikrer, at alle nye bygninger senest i den 31. december 2018 som minimum er energineutrale.

Medlemsstaterne
  fastsætter
  for henholdsvis 2015 og 2020
  mål for, hvilken procentdel
  af bygningerne, der skal være energineutrale, udtrykt som en procentdel
  af det samlede antal bygninger og
  en procentdel
  af bygningsmassens samlede nytteareal.

Særskilte mål fastsættes for:

| a) | nye og moderniserede boliger |
| --- | --- |

a)

nye og moderniserede boliger

| b) | nye og moderniserede bygninger uden for boligsektoren |
| --- | --- |

b)

nye og moderniserede bygninger uden for boligsektoren

| c) | bygninger, der anvendes af de offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

c)

bygninger, der anvendes af de offentlige myndigheder.

Medlemsstaterne fastsætter
  separate mål for både nye og eksisterende bygninger, jf.
  litra c),
  hvilket er mindst tre år før de i denne artikel fastlagte respektive mål,
  under hensyntagen til, at de offentlige myndigheder bør gå i spidsen med at øge deres bygningers energimæssige ydeevne.

2.   Den nationale plan i stk. 1
  skal udarbejdes efter høring af alle relevante aktører, inklusive lokale og regionale myndigheder og
  skal bl.a. omfatte følgende elementer:

▐

| a) | delmål for, hvor mange procent sådanne bygninger skal udgøre af det samlede antal bygninger og af bygningsmassens samlede nytteareal i
  henholdsvis
  2015
  og 2020 |
| --- | --- |

a)

delmål for, hvor mange procent sådanne bygninger skal udgøre af det samlede antal bygninger og af bygningsmassens samlede nytteareal i
  henholdsvis
  2015
  og 2020

| b) | en nærmere beskrivelse af de nationale krav vedrørende minimumsniveauerne for vedvarende energi i nye bygninger og eksisterende bygninger, der gennemgår større renoveringsarbejder, i henhold til direktiv 2009/28/EF og nærværende direktivs artikel 6 og 7 |
| --- | --- |

b)

en nærmere beskrivelse af de nationale krav vedrørende minimumsniveauerne for vedvarende energi i nye bygninger og eksisterende bygninger, der gennemgår større renoveringsarbejder, i henhold til direktiv 2009/28/EF og nærværende direktivs artikel 6 og 7

| c) | en oversigt over alle foranstaltninger og
  oplysninger om, hvad der gøres for at fremme sådanne bygninger |
| --- | --- |

c)

en oversigt over alle foranstaltninger og
  oplysninger om, hvad der gøres for at fremme sådanne bygninger

| d) | nationale, regionale eller lokale programmer, der understøtter foranstaltninger til fremme af disse bygninger, f.eks. skatteincitamenter, økonomiske instrumenter eller nedsat momssats. |
| --- | --- |

d)

nationale, regionale eller lokale programmer, der understøtter foranstaltninger til fremme af disse bygninger, f.eks. skatteincitamenter, økonomiske instrumenter eller nedsat momssats.

3.   Medlemsstaterne sender Kommissionen de i stk. 1 omhandlede nationale planer senest den 30. juni 2011 og indberetter hver tredje år til Kommissionen, hvordan det går med at gennemføre dem. De nationale planer og indberetningen
  skal
  indgå i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF ║.

4.
     
  Kommissionen kan, senest to måneder efter at en medlemsstat har givet meddelelse om en national plan i henhold til stk. 3, under fuld hensyntagen til subsidiaritetsprincippet forkaste planen eller ethvert aspekt af den med den begrundelse, at den ikke opfylder alle kravene i denne artikel. I så fald foreslår den pågældende medlemsstat ændringer. Senest en måned efter, at Kommissionen har modtaget disse forslag, meddeler den sin godkendelse eller anmoder om yderligere forslag til ændringer. Kommissionen og den pågældende medlemsstat træffer alle rimelige foranstaltninger med henblik på at opnå enighed om den nationale plan inden fem måneder fra datoen for den første meddelelse.

5.   Kommissionen fastsætter
  senest pr. 31. december 2010 i overensstemmelse med definitionen i artikel 2 en detaljeret
  fælles
  definition på energineutrale bygninger.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 2.

6.   Kommissionen offentliggør
  senest den 30. juni 2012 og herefter hvert tredje år
  en rapport om, hvilke fremskridt der gøres i medlemsstaterne med at øge antallet af
  energineutrale
  bygninger ▐. På grundlag af denne rapport udarbejder Kommissionen en
  handlingsplan
  og stiller om nødvendigt forslag til foranstaltninger for at øge antallet af sådanne bygninger.

Artikel 10

Økonomiske incitamenter og hindringer på markedet

1.
     
  Medlemsstaterne udarbejder senest den. 30. juni 2011 nationale handlingsplaner, der omfatter foreslåede foranstaltninger med sigte på at opfylde kravene i dette direktiv ved at mindske de eksisterende juridiske og markedsmæssige hindringer og ved at udvikle eksisterende og nye økonomiske og fiskale instrumenter med henblik på at øge både nye og eksisterende bygningers energimæssige ydeevne.

Disse foreslåede foranstaltninger skal være tilstrækkelige, effektive, gennemsigtige og ikke-diskriminerende, støtte gennemførelsen af henstillingerne i energiattesterne, sigte mod at tilskynde til væsentlige forbedringer af bygningernes energimæssige ydeevne, hvor forbedringer ellers ikke ville være økonomisk mulige, og omfatte foranstaltninger til at understøtte husholdninger, der risikerer at blive udsat for energifattigdom.

Medlemsstaterne sammenholder deres økonomiske og fiskale instrumenter med dem, der er anført i bilag V, og gennemfører, med forbehold for national lovgivning, mindst to foranstaltninger fra dette bilag.

2.
     
  Medlemsstaterne fremsender disse nationale handlingsplaner til Kommissionen ved at inkludere dem i de handlingsplaner for energieffektivitet, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF, og ajourfører dem hvert tredje år.

3.
     
  Kommissionen forelægger på grundlag af en konsekvensanalyse senest den 30. juni 2010 passende forslag til retsakter med sigte på at styrke de eksisterende og indføre nye økonomiske fællesskabsinstrumenter med henblik på at fremme gennemførelsen af dette direktiv.

I disse forslag tages hensyn til følgende foranstaltninger:

| a) | i forbindelse med revisionen af Europea-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

   (14)

  for den næste programmeringsperiode en væsentlig stigning i maksimumsbeløbet for den bevilling fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som kan anvendes til at fremme investeringer i energieffektivitet, herunder fjernvarme og fjernkøling og vedvarende energi i boliger samt en udvidelse af antallet sådanne projekter, der kan modtage støtte |
| --- | --- |

a)

i forbindelse med revisionen af Europea-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

   (14)

  for den næste programmeringsperiode en væsentlig stigning i maksimumsbeløbet for den bevilling fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som kan anvendes til at fremme investeringer i energieffektivitet, herunder fjernvarme og fjernkøling og vedvarende energi i boliger samt en udvidelse af antallet sådanne projekter, der kan modtage støtte

| b) | anvendelse af andre fællesskabsmidler til fremme af forskning og udvikling, oplysningskampagner eller undervisning i energieffektivitet |
| --- | --- |

b)

anvendelse af andre fællesskabsmidler til fremme af forskning og udvikling, oplysningskampagner eller undervisning i energieffektivitet

| c) | etablering af en energieffektivitetsfond, baseret på bidrag fra Fællesskabets budget, Den Europæiske Investeringsbank og medlemsstaterne, der skal fungere som katalysator til at øge private og offentlige investeringer i projekter til forøgelse af bygningers energieffektivitet, og herunder vedvarende energi i bygninger eller bygningskomponenter senest i 2020. Denne fond integreres i programmeringen af andre former for strukturel fællesskabsbistand. Kriterierne for bevillingerne til fonden defineres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden

   (15)

  og fonden gennemføres senest i 2014 |
| --- | --- |

c)

etablering af en energieffektivitetsfond, baseret på bidrag fra Fællesskabets budget, Den Europæiske Investeringsbank og medlemsstaterne, der skal fungere som katalysator til at øge private og offentlige investeringer i projekter til forøgelse af bygningers energieffektivitet, og herunder vedvarende energi i bygninger eller bygningskomponenter senest i 2020. Denne fond integreres i programmeringen af andre former for strukturel fællesskabsbistand. Kriterierne for bevillingerne til fonden defineres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden

   (15)

  og fonden gennemføres senest i 2014

| d) | nedsat moms for tjenester og varer, inklusive vedvarende energi i bygninger eller bygningskomponenter, der vedrører energieffektiviteten. |
| --- | --- |

d)

nedsat moms for tjenester og varer, inklusive vedvarende energi i bygninger eller bygningskomponenter, der vedrører energieffektiviteten.

Artikel 11

Energiattester

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at oprette et system for attestering af bygningers energimæssige ydeevne. En energiattest skal oplyse den pågældende bygnings energimæssige ydeevne og indeholde referenceværdier som f.eks. mindstekravene til den energimæssige ydeevne, så ejere eller lejere af bygningen eller dele af bygningen kan ▐ vurdere dens energimæssige ydeevne
  og let kan sammenligne den med andre boliger og andre bygninger. For andre bygninger end boliger kan energiattesten også, hvis det er hensigtsmæssigt, indeholde den målte mængde energi, der årligt forbruges, som anført i bilag I.

Når en bygning sælges eller udlejes inden den er opført, skal sælgeren forelægge en nøjagtig skriftlig vurdering af dens fremtidige energimæssige ydeevne.

2.   Attesten skal indeholde råd om, hvordan den energimæssige ydeevne for bygningen eller dele af bygningen kan forbedres
  mest omkostningsoptimalt
  .

Energiattesten skal indeholde anbefalinger om:

| a) | foranstaltninger i forbindelse med større renoveringsarbejder på klimaskærmen,
  herunder isoleringssystemerne,
  eller den eller de tekniske bygningsinstallationer |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger i forbindelse med større renoveringsarbejder på klimaskærmen,
  herunder isoleringssystemerne,
  eller den eller de tekniske bygningsinstallationer

| b) | foranstaltninger, der vedrører enkelte dele eller elementer af en bygning uden sammenhæng med større renoveringsarbejder på klimaskærmen,
  herunder isoleringssystemerne
  , eller den eller de tekniske bygningsinstallationer. |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger, der vedrører enkelte dele eller elementer af en bygning uden sammenhæng med større renoveringsarbejder på klimaskærmen,
  herunder isoleringssystemerne
  , eller den eller de tekniske bygningsinstallationer.

3.   Anbefalingerne i energiattesten skal være teknisk gennemførlige for den pågældende bygning og indeholde klare oplysninger,
  herunder som et minimum en klar angivelse af foranstaltningens beregnede energibesparelsespotentiale, nettonutidsværdien og investeringsomkostningerne for den pågældende bygning eller bygningstype
  . Vurderingen af
  omkostningerne
  skal bygge på et sæt standardvilkår,
  der mindst omfatter
  et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser,
  finansielle eller skattemæssige incitamenter
  og renterne på de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre anbefalingerne.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at offentlige myndigheder og offentlige og andre institutioner, der yder finansiering til køb eller renovering af bygninger, tager hensyn til den anførte energimæssige ydeevne og anbefalingerne i energiattesterne ved fastsættelsen af niveauet og betingelserne for økonomiske incitamenter, beskatningsforanstaltninger og lån.

5.   Energiattesten skal give oplysning om, hvor ejeren eller lejeren kan få nærmere oplysninger om de foranstaltninger, der anbefales i attesten. Den skal desuden oplyse, hvilke skridt der skal tages for at gennemføre anbefalingerne,
  herunder information om tilgængelige beskatningsmæssige og økonomiske incitamenter og finansieringsmuligheder
  .

6.
     
  Offentlige myndigheder skal, i betragtning af den ledende rolle, de bør spille i forbindelse med bygningers energimæssige ydeevne, gennemføre anbefalingerne i energiattesten for bygninger, de anvender, inden for dennes gyldighedsperiode.

7.   Attestering for lejligheder eller enheder til særskilt brug i bygningskomplekser kan baseres på:

| a) | en fælles attestering for hele bygningen for bygningskomplekser med fælles varmeanlæg, eller |
| --- | --- |

a)

en fælles attestering for hele bygningen for bygningskomplekser med fælles varmeanlæg, eller

| b) | en vurdering af
  den relevante lejligheds eller enheds energimæssige ydeevne. |
| --- | --- |

b)

en vurdering af
  den relevante lejligheds eller enheds energimæssige ydeevne.

8.   For enfamiliehuse kan attesteringen bygge på en vurdering af en anden repræsentativ bygning af lignende udformning og størrelse med en tilsvarende faktisk energimæssig ydeevne, hvis den ekspert, der udsteder energiattesten, kan garantere denne overensstemmelse.

9.   Energiattestens gyldighed må ikke overstige ti år.

10.
     
  Kommissionen vedtager senest den 30. juni 2010 retningslinjer, der fastsætter minimumsstandarder for energiattesters indhold, sprog og udformning.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 2.

11.
     
  Medlemsstaterne anerkender attester udstedt af andre medlemsstater i overensstemmelse med disse retningslinjer og begrænser ikke den fri udveksling af tjenesteydelser af årsager forbundet med, at en attest er udstedt i en anden medlemsstat.

12.
     
  Inden 2011 vedtager Kommissionen på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og efter høring af de berørte sektorer en frivillig EU-attestering for den energimæssige ydeevne i bygninger, der ikke anvendes til bolig.

Denne foranstaltning, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 2.

Inden 2012 indfører medlemsstaterne i deres lande den i første afsnit omhandlede frivillige EU-attestering, som skal fungere sideløbende med de nationale attesteringsordninger.

Artikel 12

Udstedelse af energiattester

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der udstedes energiattester for bygninger eller dele af bygninger, der bygges, sælges eller lejes ud, og for bygninger,
  der hyppigt besøges af offentligheden, med
  et nytteareal på
  over
  250 m2

  og for bygninger, der
  bruges af en offentlig myndighed.

2.   Medlemsstaterne kræver, at sælgeren eller den uvildige ekspert, jf. artikel 17, der udsteder energiattesten, ║ ved opførelse af en bygning eller en del af en bygning overdrager en energiattest til ejeren.

3.   Medlemsstaterne kræver, at energiattestens indikatortal for energimæssig ydeevne anføres i enhver annoncering, når bygninger eller dele af bygninger udbydes til salg, og at energiattesten forevises for den potentielle køber.

Sælgeren overdrager energiattesten til køberen senest i det øjeblik, salgsaftalen for bygningen eller dele af bygningen indgås.

4.   Medlemsstaterne kræver, at energiattestens indikatortal for energimæssig ydeevne anføres i enhver annoncering, når bygninger eller dele af bygninger udbydes til leje, og at energiattesten forevises for den potentielle lejer.

Ejeren overdrager energiattesten til lejeren senest i det øjeblik, lejeaftalen indgås.

5.
     
  En ejer af en bygning kan til enhver tid anmode en godkendt ekspert om at udarbejde, omberegne og ajourføre en energiattest, uanset om bygningen er ved at blive opført, moderniseret, udbudt til leje eller solgt.

6.   Medlemsstaterne kan undtage de kategorier af bygninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, fra anvendelsen af stk. 1, 2, 3 og 4 i denne artikel.

Artikel 13

Opslag af energiattester

1.   ║ Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at energiattesten opslås iøjnefaldende og klart synligt for offentligheden, når
  en bygning
  anvendes af offentlige myndigheder,
  eller når en bygning med et nytteareal på over 250 m2 hyppigt besøges af offentligheden
  .

▐

Artikel 14

Eftersyn af varmeanlæg

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre regelmæssigt eftersyn af varmeanlæg med kedler,
  som opvarmes med ikke-vedvarende flydende eller fast brændsel, og som har
  en nominel nytteeffekt på over 20 kW. Eftersynet skal omfatte en vurdering af kedlens effektivitet og dens dimensionering i forhold til bygningens opvarmningsbehov.
  Medlemsstaterne kan undlade at stille krav om eftersyn, hvis der er installeret elektroniske overvågnings- og kontrolsystemer.

2.   Medlemsstaterne kan fastsætte forskellige hyppigheder for eftersynet på grundlag af varmeanlæggenes
  type
  og nominelle nytteeffekt. Når medlemsstaterne fastsætter disse hyppigheder, tager de tager hensyn til omkostningerne ved at efterse varmeanlægget og til de besparelser i energiomkostninger, eftersynet anslås at kunne medføre.

3.   Varmeanlæg med kedler med en nominel nytteeffekt på mere end 100 kW efterses mindst hvert andet år.

For gaskedler kan denne periode udvides til fire år.

4.   Uanset stk. 1, 2 og 3 kan medlemsstaterne beslutte at træffe foranstaltninger for at sikre rådgivning af brugerne med hensyn til udskiftning af kedlen, andre ændringer af varmeanlægget og alternative løsninger for at vurdere kedlens effektivitet og passende størrelse. Den samlede virkning af denne metode skal svare til virkningen af bestemmelserne i stk. 1, 2 og 3.

Medlemsstater, der vælger at træffe foranstaltninger som anført i første afsnit sender senest den 30. juni 2011 Kommissionen en rapport om ækvivalensen af disse foranstaltninger med dem, der er fastsat i stk. 1, 2 og 3. En sådan rapport forelægger medlemsstaterne for Kommissionen hvert tredje år. Rapporterne kan indgå i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF ║.

Mener Kommissionen, at den rapport fra medlemsstaten, der er nævnt i andet afsnit, ikke viser ækvivalensen af en foranstaltning som omhandlet i stk. 1, kan den senest seks måneder efter modtagelsen af rapporten anmode den pågældende medlemsstat om enten at indsende yderligere dokumentation eller gennemføre særlige yderligere foranstaltninger. Er Kommissionen ikke senest et år efter at have fremsat denne anmodning tilfreds med den indhentede dokumentation eller de yderligere foranstaltninger, kan den trække undtagelsen tilbage.

Artikel 15

Eftersyn af klimaanlæg

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der regelmæssigt foretages eftersyn af
  klima- og ventilationsanlæg og reversible varmepumper
  med en nominel nytteeffekt på over
  5 kW
  . Eftersynet skal omfatte en vurdering af klimaanlæggets effektivitet og dens dimensionering i forhold til bygningens kølebehov.
  Eftersyn af ventilationssystemer skal også omfatte en vurdering af luftstrømmene.

Medlemsstaterne kan undlade at stille krav om eftersyn, hvis der er installeret elektroniske overvågnings- og kontrolsystemer, der gør det muligt at fjernovervåge systemernes effektivitet og sikkerhed.

2.   Medlemsstaterne kan fastsætte forskellige hyppigheder for eftersynet på grundlag af klimaanlæggenes
  , ventilationssystemernes eller de reversible varmepumpers
  type og nominelle nytteeffekt. Når medlemsstaterne fastsætter disse hyppigheder, tager de tager hensyn til omkostningerne ved at efterse klimaanlægget og til de besparelser i energiomkostninger, eftersynet anslås at kunne medføre.

3.
     
  Ved fastsættelsen af de i stk. 1 og 2 nævnte foranstaltninger sikrer medlemsstaterne, for så vidt det er økonomisk og teknisk muligt, at eftersyn gennemføres i overensstemmelse med bestemmelserne for eftersyn af varmeanlæg og andre tekniske installationer, jf. artikel 14, og bestemmelserne om kontrol for lækager fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 af 17. maj 2006 om visse fluorholdige drivhusgasser

   (16).

4.
     
  Som undtagelse fra stk. 1 og 2 kan medlemsstaterne træffe foranstaltninger, der sikrer, at brugerne får rådgivning om udskiftning af klimaanlæg eller om andre ændringer af klimaanlægget, hvilket kan omfatte eftersyn med henblik på at vurdere, om klimaanlægget er effektivt og har en passende størrelse. Den samlede virkning af denne metode skal svare til virkningen af bestemmelserne i stk. 1, og 2.

Hvis medlemsstaterne anvender de foranstaltninger, der er fastsat i første afsnit, fremsender de senest den 30. juni 2011 en rapport til Kommissionen om disse foranstaltningers ækvivalens med foranstaltningerne i stk. 1 og 2. En sådan rapport forelægger medlemsstaterne for Kommissionen hvert tredje år. Indberetningen kan ske i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF.

Hvis Kommissionen mener, at den rapport fra medlemsstaten, der er nævnt i andet afsnit, ikke viser ækvivalensen af en foranstaltning, der er fastsat i stk. 1, kan den senest seks måneder efter modtagelsen af rapporten anmode den pågældende medlemsstat om enten at indsende yderligere dokumentation eller gennemføre særlige yderligere foranstaltninger. Hvis Kommissionen senest et år efter at have fremsat denne anmodning ikke er tilfreds med den indhentede dokumentation eller de yderligere foranstaltninger, kan den trække undtagelsen tilbage.

Artikel 16

Rapporter om eftersyn af varme- og klimaanlæg

1.   Denne artikel finder anvendelse på rapporter om eftersyn af varme- og klimaanlæg.

2.   Der udarbejdes jævnligt eftersynsrapporter om hvert efterset anlæg. En eftersynsrapport omfatter:

| a) | en sammenligning af det eftersete anlægs energimæssige ydeevne med den energimæssige ydeevne for






  i) | det bedste anlæg, som det er muligt og realistisk at installere, og |
| --- | --- | --- |

a)

en sammenligning af det eftersete anlægs energimæssige ydeevne med den energimæssige ydeevne for

i)

det bedste anlæg, som det er muligt og realistisk at installere, og

| ii) | et anlæg tilsvarende type, i hvilket alle relevante komponenter opfylder den gældende lovgivnings krav om energimæssig ydeevne |
| --- | --- |

ii)

et anlæg tilsvarende type, i hvilket alle relevante komponenter opfylder den gældende lovgivnings krav om energimæssig ydeevne

| b) | anbefalinger af, hvordan der kan gennemføres omkostningseffektive forbedringer af den energimæssige ydeevne for anlægget i bygningen eller dele af bygningen. |
| --- | --- |

b)

anbefalinger af, hvordan der kan gennemføres omkostningseffektive forbedringer af den energimæssige ydeevne for anlægget i bygningen eller dele af bygningen.

De i litra b) omhandlede anbefalinger skal være specifikke for anlægget og oplyse klart, hvor omkostningseffektive de er. Vurderingen af omkostningseffektiviteten skal bygge på et sæt standardvilkår, som f.eks. et skøn over energibesparelserne, de tilgrundliggende energipriser og renterne på investeringer.

3.   Eftersynseksperten overdrager eftersynsrapporten til bygningens ejer eller lejer.

Artikel 17

Uvildige eksperter

1.
     Medlemsstaterne sikrer, at attestering af bygningers energimæssige ydeevne og eftersyn af varmeanlæg og klimaanlæg udføres uvildigt af kvalificerede og godkendte eksperter, hvad enten de er selvstændige eller ansat i offentlige organer eller private virksomheder.

Eksperterne godkendes på grundlag af deres kompetence og uvildighed.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer gensidig anerkendelse af nationale kompetencer og godkendelser.

3.
     
  Senest i 2011 fastsætter Kommissionen retningslinjer, herunder anbefalinger med mindstestandarder for løbende uddannelse af eksperter.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 2.

4.
     
  Medlemsstaterne stiller oplysninger om uddannelse og godkendelse til rådighed for offentligheden. Medlemsstaterne udarbejder og offentliggør også en liste over kvalificerede og godkendte eksperter.

Artikel 18

Uvildigt kontrolsystem

1.   Medlemsstaterne sikrer, at der oprettes et system for uvildig kontrol med energiattester og med eftersynsrapporter for varme- og klimaanlæg i overensstemmelse med bilag II.
  Medlemsstaterne indfører opdelte håndhævelsesmekanismer for organisationer, der er ansvarlige for håndhævelse af energiattester og rapporter om eftersyn af varme- og klimaanlæg.

2.   Medlemsstaterne kan uddelegere ansvaret for, at systemerne for uvildig kontrol gennemføres, forudsat at de sikrer, at disse systemer gennemføres i overensstemmelse med bilag II.

3.   Medlemsstaterne forlanger, at energiattesterne og eftersynsrapporterne, jf. stk. 1, på begæring registreres eller stilles til rådighed for de kompetente myndigheder eller de organer, som de kompetente myndigheder har uddelegeret ansvaret til for at gennemføre systemerne for uvildig kontrol.

Artikel 19

Revision

Kommissionen evaluerer, bistået af det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 22, dette direktiv
  og overvejer en revision i 2015
  i lyset af de erfaringer, der er gjort med dets anvendelse,
  og de fremskridt, der er opnået,
  og forelægger om nødvendigt forslag vedrørende bl.a.:

| a) | metoder til at vurdere bygningers energimæssige ydeevne ud fra deres forbrug af primærenergi og deres CO2-udledning |
| --- | --- |

a)

metoder til at vurdere bygningers energimæssige ydeevne ud fra deres forbrug af primærenergi og deres CO2-udledning

| b) | generelle incitamenter til at træffe yderligere foranstaltninger for at øge bygningers energieffektivitet |
| --- | --- |

b)

generelle incitamenter til at træffe yderligere foranstaltninger for at øge bygningers energieffektivitet

| c) | indførelse af et fællesskabskrav om, at eksisterende bygninger skal være energineutrale. |
| --- | --- |

c)

indførelse af et fællesskabskrav om, at eksisterende bygninger skal være energineutrale.

Artikel 20

Oplysning

1.
     Medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger for at oplyse ejere og lejere af bygninger eller dele af bygninger om de forskellige metoder, der kan bidrage til at forbedre den energimæssige ydeevne.

2.
     Medlemsstaterne oplyser særlig ejere og lejere af bygninger om energiattester og eftersynsrapporter og om disses nytteværdi og formål, om omkostningseffektive måder, hvorpå bygningens energimæssige ydeevne kan forbedres og om de økonomiske konsekvenser på mellemlangt og langt sigt af ikke at gøre noget
  samt om de tilgængelige økonomiske instrumenter til
  at forbedre bygningens energimæssige ydeevne.
  Oplysningskampagner skal sigte på at tilskynde ejere og lejere til at mindst opfylde mindstestandarderne i artikel 4 og 9.

Kommissionen skal, når medlemsstaterne anmoder herom, bistå med gennemførelsen af oplysningskampagner til opfyldelse af stk. 1 og første afsnit i nærværende stk., der kan indgå i fællesskabsprogrammer.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at lokale og regionale myndigheder inddrages i udformningen af programmer med sigte på oplysning, uddannelse og øget bevidstgørelse.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer også sammen med lokale og regionale myndigheder, at de ansvarlige for gennemførelsen af dette direktiv får adgang til passende vejledning og uddannelse gennem planlægning og håndhævelse af byggestandarder. Vejledningen og uddannelsen skal særlig øge betydningen af at forbedre den energimæssige ydeevne og give mulighed for at overveje den optimale kombination af forbedringer af energieffektiviteten, anvendelse af vedvarende energi og anvendelse af fjernvarme og -køling i forbindelse med planlægning, udformning, opbygning og renovering af industri- eller boligområder.

5.
     
  Ejere og lejere af erhvervsbygninger er forpligtede til at udveksle oplysninger om det faktiske energiforbrug.

6.
     
  Medlemsstaterne sender oplysninger til Kommissionen vedrørende:

| a) | støtteordninger på nationalt, regionalt og lokalt niveau til fremme af energieffektivitet og anvendelse af energi fra vedvarende energikilder i bygninger |
| --- | --- |

a)

støtteordninger på nationalt, regionalt og lokalt niveau til fremme af energieffektivitet og anvendelse af energi fra vedvarende energikilder i bygninger

| b) | den andel af energi fra vedvarende energikilder, der anvendes på bygningsområdet på nationalt og regionalt niveau, herunder særlige oplysninger om, hvorvidt den vedvarende energi stammer fra lokale anlæg, fjernvarme og -køling eller kraftvarme. |
| --- | --- |

b)

den andel af energi fra vedvarende energikilder, der anvendes på bygningsområdet på nationalt og regionalt niveau, herunder særlige oplysninger om, hvorvidt den vedvarende energi stammer fra lokale anlæg, fjernvarme og -køling eller kraftvarme.

Disse oplysninger indgår i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er fastsat i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF.

7.
     
  Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at uddanne flere montører og til at sikre uddannelse til et højere kompetenceniveau til installationen og integrationen af den nødvendige energieffektive og vedvarende teknologi, således at den kan spille en central rolle i forbindelse med forbedring af bygningers energieffektivitet.

8.
     
  Senest i 2010 opretter Kommissionen et websted, som indeholder de følgende oplysninger:

| a) | den seneste udgave af den enkelte energieffektivitetshandlingsplan, der er fastsat i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF |
| --- | --- |

a)

den seneste udgave af den enkelte energieffektivitetshandlingsplan, der er fastsat i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF

| b) | en nærmere beskrivelse af de foranstaltninger, som er indført på fællesskabsplan med henblik på at forbedre bygningers energimæssige ydeevne, herunder anvendelige økonomiske og skattemæssige instrumenter, passende anvendelse eller kontaktoplysninger |
| --- | --- |

b)

en nærmere beskrivelse af de foranstaltninger, som er indført på fællesskabsplan med henblik på at forbedre bygningers energimæssige ydeevne, herunder anvendelige økonomiske og skattemæssige instrumenter, passende anvendelse eller kontaktoplysninger

| c) | en nærmere beskrivelse af nationale handlingsplaner og af nationale, regionale og lokale foranstaltninger, der er indført i den enkelte medlemsstat for at forbedre bygningers energimæssige ydeevne, herunder gældende økonomiske og skattemæssige instrumenter, passende anvendelse eller kontaktoplysninger |
| --- | --- |

c)

en nærmere beskrivelse af nationale handlingsplaner og af nationale, regionale og lokale foranstaltninger, der er indført i den enkelte medlemsstat for at forbedre bygningers energimæssige ydeevne, herunder gældende økonomiske og skattemæssige instrumenter, passende anvendelse eller kontaktoplysninger

| d) | eksempler på bedste praksis på nationalt, regionalt og lokalt plan vedrørende forbedring af bygningers energimæssige ydeevne. |
| --- | --- |

d)

eksempler på bedste praksis på nationalt, regionalt og lokalt plan vedrørende forbedring af bygningers energimæssige ydeevne.

De oplysninger, der er anført i første afsnit, skal være affattet på en sådan måde, at de er let tilgængelige og let forståelige for almindelige lejere, ejere og virksomheder fra alle medlemsstater samt for alle lokale, regionale og nationale myndigheder. De skal have en form, som vil hjælpe disse personer og organisationer med at få let adgang til den tilgængelige støtte med henblik på at forbedre bygningers energimæssige ydeevne og at sammenligne de enkelte medlemsstaters støtteforanstaltninger.

Artikel 21

Tilpasning af bilag I til den tekniske udvikling

Kommissionen tilpasser bilag I, punkt 3 og 4, til den tekniske udvikling.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 2.

Artikel 22

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 23

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af dette direktiv, og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre gennemførelse heraf. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den 31. december 2010 Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne.
  Medlemsstaterne fremsender dokumentation for, hvor effektive sanktionsreglerne i de energieffektivitetshandlingsplaner, der er fastsat i artikel 14, stk. 2, i direktiv 2006/32/EF, er.

Artikel 24

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december 2010 de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktivs artikel 2-18, artikel 20 og 23 samt bilag I og II. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser senest fra den 31. december 2010 for så vidt angår artikel 2, 3, 9, 11-13, 17, 18, 20 og 23.

For så vidt angår artikel 4-8, artikel 14-16 og artikel 18 anvender medlemsstaterne disse bestemmelser på bygninger, der anvendes af offentlige myndigheder, senest fra den 31. december 2010 og på andre bygninger senest fra den 31. januar 2012.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De skal også indeholde oplysning om, at henvisninger i gældende love og administrative bestemmelser til det direktiv, der ophæves ved nærværende direktiv, gælder som henvisninger til nærværende direktiv. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere regler for henvisningen og træffer bestemmelse om affattelsen af den nævnte oplysning.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 25

Ophævelse

Direktiv 2002/91/EF, som ændret ved den forordning, der er anført i bilag III, del A, ophæves med virkning fra den 1. februar 2012, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til den i bilag III, del B, angivne frist for gennemførelse af direktivet i national ret.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag VI.

Artikel 26

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 27

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Udtalelse af 13. maj 2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

Udtalelse af 13. maj 2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(2)  Udtalelse af 21. april 2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

Udtalelse af 21. april 2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

3

Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

(4)  EFT L 1 af 4.1.2003, s. 65.

4

(5)  Jf. bilag IV, del A.

5

(6)  
  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0038.

6

Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0038.

(7)  

  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 136.

7

EUT L 140 af 5.6.2009, s. 136.

(8)  

  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

8

EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

(9)  EFT L 114 af 27.4.2006, s. 64.

9

(10)  

  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

10

EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

(11)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  
  EUT L ...

12

EUT L ...

(13)  
  EUT L ...

13

EUT L ...

(14)  

  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 1.

14

EUT L 210 af 31.7.2006, s. 1.

(15)  

  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25.

15

EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25.

(16)  

  EUT L 161 af 14.6.2006, s. 1.

16

EUT L 161 af 14.6.2006, s. 1.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG I

Generelle rammebestemmelser for beregning af bygningers energimæssige ydeevne (jf. artikel 3)

| 1. | En bygnings energimæssige ydeevne bestemmes ud fra den beregnede eller målte mængde
  primærenergi
  , der årligt forbruges for at opfylde de forskellige behov, som er forbundet med
  sædvanlig
  brug af bygningen, og afspejler behovene for varmeenergi og køleenergi (energi, der medgår til at undgå overopvarmning) for at opretholde de planlagte temperaturforhold i bygningen.
  Forbruget skal, hvor det er muligt, vejes op imod energi fra vedvarende energikilder på stedet. |
| --- | --- |

1.

En bygnings energimæssige ydeevne bestemmes ud fra den beregnede eller målte mængde
  primærenergi
  , der årligt forbruges for at opfylde de forskellige behov, som er forbundet med
  sædvanlig
  brug af bygningen, og afspejler behovene for varmeenergi og køleenergi (energi, der medgår til at undgå overopvarmning) for at opretholde de planlagte temperaturforhold i bygningen.
  Forbruget skal, hvor det er muligt, vejes op imod energi fra vedvarende energikilder på stedet.

| 2. | En bygnings energimæssige ydeevne skal udtrykkes gennemskueligt, bl.a. ved hjælp af en talindikator for ▐ forbrug af primærenergi,
  udtrykt i kWh/m2 pr år
  .


  Beregningsmetoden for
  bygningers energimæssige ydeevne
  skal anvende
  europæiske standarder
  og relevant EU-lovgivning, herunder direktiv 2009/28/EF
  .


  Ved vurderingen af den energimæssige ydeevne af elektricitetsanvendelsen i en bygning skal der i konversionsfaktoren fra endelig energi til primærenergi tages hensyn til det årlige vægtede gennemsnit af det brændstofmix, der er anvendt til produktion af elektriciteten. |
| --- | --- |

2.

En bygnings energimæssige ydeevne skal udtrykkes gennemskueligt, bl.a. ved hjælp af en talindikator for ▐ forbrug af primærenergi,
  udtrykt i kWh/m2 pr år
  .

Beregningsmetoden for
  bygningers energimæssige ydeevne
  skal anvende
  europæiske standarder
  og relevant EU-lovgivning, herunder direktiv 2009/28/EF
  .

Ved vurderingen af den energimæssige ydeevne af elektricitetsanvendelsen i en bygning skal der i konversionsfaktoren fra endelig energi til primærenergi tages hensyn til det årlige vægtede gennemsnit af det brændstofmix, der er anvendt til produktion af elektriciteten.

| 3. | Metoden fastlægges under hensyntagen til mindst følgende forhold:






  a) | følgende faktiske termiske egenskaber ved bygningen, inklusive dens indre skillevægge






  i) | varmekapacitet |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Metoden fastlægges under hensyntagen til mindst følgende forhold:

a)

følgende faktiske termiske egenskaber ved bygningen, inklusive dens indre skillevægge

i)

varmekapacitet

| ii) | isolering
  opnået med de termisk mindst ledende materialer, der er til rådighed |
| --- | --- |

ii)

isolering
  opnået med de termisk mindst ledende materialer, der er til rådighed

| iii) | passiv opvarmning |
| --- | --- |

iii)

passiv opvarmning

| iv) | kølende bygningsdele og |
| --- | --- |

iv)

kølende bygningsdele og

| v) | kuldebroer |
| --- | --- |

v)

kuldebroer

| b) | opvarmningsanlæg og varmtvandsforsyning, herunder deres varmeisoleringskarakteristika |
| --- | --- |

b)

opvarmningsanlæg og varmtvandsforsyning, herunder deres varmeisoleringskarakteristika

| c) | klimaanlæg,
  inklusive køleanlæg |
| --- | --- |

c)

klimaanlæg,
  inklusive køleanlæg

| d) | naturlig og mekanisk ventilation, herunder eventuelt lufttæthed |
| --- | --- |

d)

naturlig og mekanisk ventilation, herunder eventuelt lufttæthed

| e) | indbyggede belysningssystemer, der er udformet under hensyntagen til det passende lysniveau for de funktioner, der skal udføres i de pågældende rum, tilstedeværelsen af personer, tilstedeværelsen af en passende mængde naturligt lys, fleksibel justering af lysniveauer, der tager hensyn til de forskellige funktioner og til, om installationen skal anvendes i eller uden for boligsektoren |
| --- | --- |

e)

indbyggede belysningssystemer, der er udformet under hensyntagen til det passende lysniveau for de funktioner, der skal udføres i de pågældende rum, tilstedeværelsen af personer, tilstedeværelsen af en passende mængde naturligt lys, fleksibel justering af lysniveauer, der tager hensyn til de forskellige funktioner og til, om installationen skal anvendes i eller uden for boligsektoren

| f) | bygningens udformning, placering og orientering, herunder udeklima |
| --- | --- |

f)

bygningens udformning, placering og orientering, herunder udeklima

| g) | passive solenergisystemer og solafskærmning |
| --- | --- |

g)

passive solenergisystemer og solafskærmning

| h) | indeklima, herunder det projekterede indeklima |
| --- | --- |

h)

indeklima, herunder det projekterede indeklima

| j) | intern belastning. |
| --- | --- |

j)

intern belastning.

| 4. | I beregningen tages der, hvor det er relevant, hensyn til den positive virkning af følgende forhold:






  a) | den lokale soleksponering, aktive solenergisystemer og andre opvarmnings- og elforsyningssystemer, der bygger på vedvarende energi |
| --- | --- | --- |

4.

I beregningen tages der, hvor det er relevant, hensyn til den positive virkning af følgende forhold:

a)

den lokale soleksponering, aktive solenergisystemer og andre opvarmnings- og elforsyningssystemer, der bygger på vedvarende energi

| b) | elektricitet fremstillet på kraftvarmeanlæg |
| --- | --- |

b)

elektricitet fremstillet på kraftvarmeanlæg

| c) | fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg og fjern- eller gruppekøleanlæg |
| --- | --- |

c)

fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg og fjern- eller gruppekøleanlæg

| d) | dagslysindfald. |
| --- | --- |

d)

dagslysindfald.

| 5. | I forbindelse med denne beregning bør bygninger på passende vis opdeles i følgende kategorier:






  a) | forskellige typer af enfamiliehuse |
| --- | --- | --- |

5.

I forbindelse med denne beregning bør bygninger på passende vis opdeles i følgende kategorier:

a)

forskellige typer af enfamiliehuse

| b) | lejlighedskomplekser |
| --- | --- |

b)

lejlighedskomplekser

| c) | kontorer |
| --- | --- |

c)

kontorer

| d) | uddannelsesbygninger |
| --- | --- |

d)

uddannelsesbygninger

| e) | sygehuse |
| --- | --- |

e)

sygehuse

| f) | hoteller og restauranter |
| --- | --- |

f)

hoteller og restauranter

| g) | idrætsanlæg |
| --- | --- |

g)

idrætsanlæg

| h) | ║ detailhandelsbygninger |
| --- | --- |

h)

║ detailhandelsbygninger

| i) | engros- og logistikbygninger |
| --- | --- |

i)

engros- og logistikbygninger

| j) | andre typer af energiforbrugende bygninger. |
| --- | --- |

j)

andre typer af energiforbrugende bygninger.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG II

Systemer for uvildig kontrol med energiattester og eftersynsrapporter

| 1. | De kompetente myndigheder eller de organer, som de har uddelegeret ansvaret for at gennemføre systemet for uvildig kontrol til, udtager en stikprøve på mindst 0,5 % af alle årligt udarbejdede energiattester
  fra hver ekspert
  og kontrollerer energiattesterne.

  Udarbejder en uafhængig ekspert kun få attester, udtager de kompetente myndigheder eller organer mindst en stikprøve og undersøger den.
  Kontrollen udføres på et af de tre nedenfor angivne alternative niveauer, og på hvert niveau udføres der mindst kontrol med en statistisk signifikant andel af de udvalgte attester:






  a) | validitetskontrol af de grunddata for bygningen, der er anvendt ved udstedelsen af energiattesten, og af de resultater, der er oplyst i attesten |
| --- | --- | --- |

1.

De kompetente myndigheder eller de organer, som de har uddelegeret ansvaret for at gennemføre systemet for uvildig kontrol til, udtager en stikprøve på mindst 0,5 % af alle årligt udarbejdede energiattester
  fra hver ekspert
  og kontrollerer energiattesterne.

  Udarbejder en uafhængig ekspert kun få attester, udtager de kompetente myndigheder eller organer mindst en stikprøve og undersøger den.
  Kontrollen udføres på et af de tre nedenfor angivne alternative niveauer, og på hvert niveau udføres der mindst kontrol med en statistisk signifikant andel af de udvalgte attester:

a)

validitetskontrol af de grunddata for bygningen, der er anvendt ved udstedelsen af energiattesten, og af de resultater, der er oplyst i attesten

| b) | kontrol af grunddataene og kontrol af resultaterne i attesten, inklusive anbefalingerne |
| --- | --- |

b)

kontrol af grunddataene og kontrol af resultaterne i attesten, inklusive anbefalingerne

| c) | fuld kontrol af de grunddata for bygningen, der er anvendt ved udstedelsen af energiattesten, fuld kontrol af resultater, der oplyses i attesten, inklusive anbefalingerne, og fysisk inspektion af bygningerne for at kontrollere overensstemmelsen mellem de specifikationer, der er anført i energiattesten, og den bygning, attesten er udstedt for. |
| --- | --- |

c)

fuld kontrol af de grunddata for bygningen, der er anvendt ved udstedelsen af energiattesten, fuld kontrol af resultater, der oplyses i attesten, inklusive anbefalingerne, og fysisk inspektion af bygningerne for at kontrollere overensstemmelsen mellem de specifikationer, der er anført i energiattesten, og den bygning, attesten er udstedt for.

| 2. | Viser kontrollen manglende overensstemmelse, udtager de kompetente myndigheder eller organer som stikprøve yderligere fem attester, der er udarbejdet af samme ekspert og kontrollerer attesterne. De kompetente myndigheder eller organer skal iværksætte sanktioner over for eksperterne, hvis disse yderligere kontroller viser manglende overensstemmelse. De alvorligste overtrædelser kan straffes med tilbagetrækning af eksperternes godkendelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De kompetente myndigheder eller de organer, som de har uddelegeret ansvaret for at gennemføre systemet for uvildig kontrol til, udtager en stikprøve på mindst 0,1 % af alle årligt udarbejdede eftersynsrapporter
  fra hver ekspert
  og kontrollerer rapporterne.
  Udsteder en uafhængig ekspert kun få eftersynsrapporter, udtager de kompetente myndigheder eller organer mindst en stikprøve og kontrollerer den.
  Kontrollen udføres på et af de tre nedenfor angivne alternative niveauer, og på hvert niveau udføres der mindst kontrol med en statistisk signifikant andel af de udvalgte eftersynsrapporter:






  a) | validitetskontrol af de grunddata for den tekniske bygningsinstallation, der er anvendt ved udstedelsen af energiattesten, og af de resultater, der er oplyst i eftersynsrapporten |
| --- | --- | --- |

3.

De kompetente myndigheder eller de organer, som de har uddelegeret ansvaret for at gennemføre systemet for uvildig kontrol til, udtager en stikprøve på mindst 0,1 % af alle årligt udarbejdede eftersynsrapporter
  fra hver ekspert
  og kontrollerer rapporterne.
  Udsteder en uafhængig ekspert kun få eftersynsrapporter, udtager de kompetente myndigheder eller organer mindst en stikprøve og kontrollerer den.
  Kontrollen udføres på et af de tre nedenfor angivne alternative niveauer, og på hvert niveau udføres der mindst kontrol med en statistisk signifikant andel af de udvalgte eftersynsrapporter:

a)

validitetskontrol af de grunddata for den tekniske bygningsinstallation, der er anvendt ved udstedelsen af energiattesten, og af de resultater, der er oplyst i eftersynsrapporten

| b) | kontrol af grunddataene og kontrol af resultaterne i eftersynsrapporten, inklusive anbefalingerne |
| --- | --- |

b)

kontrol af grunddataene og kontrol af resultaterne i eftersynsrapporten, inklusive anbefalingerne

| c) | fuld kontrol af de grunddata for den tekniske bygningsinstallation, der er anvendt ved udstedelsen af eftersynsrapporten, fuld kontrol af resultater, der oplyses i eftersynsrapporten, inklusive anbefalingerne, og fysisk inspektion af bygningerne for at kontrollere overensstemmelsen mellem de specifikationer, der er anført i eftersynsrapporten, og den eftersete tekniske bygningsinstallation. |
| --- | --- |

c)

fuld kontrol af de grunddata for den tekniske bygningsinstallation, der er anvendt ved udstedelsen af eftersynsrapporten, fuld kontrol af resultater, der oplyses i eftersynsrapporten, inklusive anbefalingerne, og fysisk inspektion af bygningerne for at kontrollere overensstemmelsen mellem de specifikationer, der er anført i eftersynsrapporten, og den eftersete tekniske bygningsinstallation.

| 4. | Viser kontrollen manglende overensstemmelse, udtager de kompetente myndigheder eller organer som stikprøve yderligere fem eftersynsrapporter, der er udstedt af samme ekspert, og kontrollerer rapporterne. De kompetente myndigheder eller organer skal iværksætte sanktioner over for eksperterne, hvis disse yderligere kontroller viser manglende overensstemmelse; de alvorligste overtrædelser kan straffes med tilbagetrækning af eksperternes godkendelser. |
| --- | --- |

4.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG III

Del A

Ophævet direktiv med ændringer

(jf. artikel 25)

| Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF
  (EFT L 1 af 4.1.2003, s. 65) | |
| --- | --- |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1137/2008

  (
  EUT L 311 af 21.11.2008, s. 1
  ) | Kun bilagets punkt 9.9. |

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF

(EFT L 1 af 4.1.2003, s. 65)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1137/2008

(
  EUT L 311 af 21.11.2008, s. 1
  )

Kun bilagets punkt 9.9.

Del B

Frister for gennemførelse i national ret og anvendelse

(jf. artikel 25)

| Direktiv | Frist for gennemførelse | Anvendelsesdato |
| --- | --- | --- |
| 2002/91/EF | 4. januar 2006 | 4. januar 2009 for så vidt angår artikel 7, 8 og 9 |

Direktiv

Frist for gennemførelse

Anvendelsesdato

2002/91/EF

4. januar 2006

4. januar 2009 for så vidt angår artikel 7, 8 og 9

Torsdag, den 23. april 2009BILAG IV

Principper for en fælles metode til at beregne omkostningsoptimale niveauer

Ved fastsættelsen af den fælles metode til beregning af omkostningsoptimale niveauer tager Kommissionen mindst hensyn til følgende principper:

| — | definition af referencebygninger, der er karakteriseret ved deres funktionalitet og deres geografiske beliggenhed, herunder indendørs og udendørs klimaforhold, og som er repræsentative herfor. Referencebygningerne skal omfatte beboelsesejendomme og ejendomme til andre formål, både nye og eksisterende |
| --- | --- |

—

definition af referencebygninger, der er karakteriseret ved deres funktionalitet og deres geografiske beliggenhed, herunder indendørs og udendørs klimaforhold, og som er repræsentative herfor. Referencebygningerne skal omfatte beboelsesejendomme og ejendomme til andre formål, både nye og eksisterende

| — | definition af tekniske pakker af energieffektivitets- og energiforsyningsforanstaltninger, der skal evalueres (f. eks. isolering af bygningernes klimaskærm eller dele heraf eller mere energieffektive tekniske bygningsinstallationer) |
| --- | --- |

—

definition af tekniske pakker af energieffektivitets- og energiforsyningsforanstaltninger, der skal evalueres (f. eks. isolering af bygningernes klimaskærm eller dele heraf eller mere energieffektive tekniske bygningsinstallationer)

| — | definition af samlede tekniske pakker, der er beregnet til at sikre energineutrale bygninger |
| --- | --- |

—

definition af samlede tekniske pakker, der er beregnet til at sikre energineutrale bygninger

| — | vurdering af referencebygningernes behov for varme- og køleenergi, den producerede energi, den på stedet producerede vedvarende energi, den anvendte primærenergi og CO2-udledningen (herunder de anvendte definerede tekniske pakker) |
| --- | --- |

—

vurdering af referencebygningernes behov for varme- og køleenergi, den producerede energi, den på stedet producerede vedvarende energi, den anvendte primærenergi og CO2-udledningen (herunder de anvendte definerede tekniske pakker)

| — | vurdering af energiinvesteringsomkostningerne, energiomkostningerne og øvrige omkostninger ved de tekniske pakker, der er anvendt i forbindelse med referencebygningerne, ud fra et samfundsmæssigt perspektiv og ud fra ejendomsindehaverens eller -investorens perspektiv |
| --- | --- |

—

vurdering af energiinvesteringsomkostningerne, energiomkostningerne og øvrige omkostninger ved de tekniske pakker, der er anvendt i forbindelse med referencebygningerne, ud fra et samfundsmæssigt perspektiv og ud fra ejendomsindehaverens eller -investorens perspektiv

| — | regionale/lokale arbejdskraftrelaterede omkostninger, herunder materialer. |
| --- | --- |

—

regionale/lokale arbejdskraftrelaterede omkostninger, herunder materialer.

Omkostningseffektiviteten af forskellige niveauer af mindstekrav til energimæssig ydeevne vurderes ved beregning af en bygnings livscyklusomkostninger på grundlag af de tekniske pakker af foranstaltninger, der er anvendt ved en referencebygning og ved at sætte dem i forhold til den energimæssige ydeevne og CO2-udledningen.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG V

Økonomiske instrumenter til forbedring af bygningers energimæssige ydeevne

Med forbehold for national lovgivning skal medlemsstaterne gennemføre mindst to foranstaltninger fra følgende liste:

| a) | nedsatte momssatser for energibesparelser, høj energimæssig ydeevne og varer og tjenesteydelser baseret på vedvarende energi |
| --- | --- |

a)

nedsatte momssatser for energibesparelser, høj energimæssig ydeevne og varer og tjenesteydelser baseret på vedvarende energi

| b) | andre afgiftsnedsættelser for energibesparende varer og tjenesteydelser eller energieffektive bygninger, bl.a. nedsat skat på indtægter eller ejendomsskatter |
| --- | --- |

b)

andre afgiftsnedsættelser for energibesparende varer og tjenesteydelser eller energieffektive bygninger, bl.a. nedsat skat på indtægter eller ejendomsskatter

| c) | direkte tilskud |
| --- | --- |

c)

direkte tilskud

| d) | rentelettede låneordninger eller lavrentelån |
| --- | --- |

d)

rentelettede låneordninger eller lavrentelån

| e) | tilskudsordninger |
| --- | --- |

e)

tilskudsordninger

| f) | lånegarantiordninger |
| --- | --- |

f)

lånegarantiordninger

| g) | krav til eller aftaler med energileverandører om at tilbyde økonomisk bistand til alle kategorier af forbrugere. |
| --- | --- |

g)

krav til eller aftaler med energileverandører om at tilbyde økonomisk bistand til alle kategorier af forbrugere.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG VI

SAMMENLIGNINGSTABEL

| Direktiv 2002/91/EF. | Nærværende direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, indledning | Artikel 2, indledning |
| Artikel 2, nr. 1) | Artikel 2, nr. 1) |
| - | Artikel 2, nr. 5) |
| Artikel 2, nr. 2) | Artikel 2, nr. 6), og bilag I |
| - | Artikel 2, nr. 7), 9) 11) og 12) |
| Artikel 2, nr. 3) | Artikel 2, nr. 13) |
| Artikel 2, nr. 4) | Artikel 2, nr. 14) |
| - | Artikel 2, nr. 15) |
| Artikel 2, nr. 5) | Artikel 2, nr. 16) |
| Artikel 2, nr. 6) | Artikel 2, nr. 17) |
| Artikel 2, nr. 7) | Artikel 2, nr. 18) |
| Artikel 2, nr. 8) | Artikel 2, nr. 19) |
| Artikel 3 | Artikel 20 og bilag I |
| Artikel 4, stk. 1 | Artikel 4, stk. 1 |
| Artikel 4, stk. 2 | - |
| Artikel 4, stk. 3 | Artikel 4, stk. 2 |
| - | Artikel 4, stk. 3 |
| - | Artikel 4, stk. 4 |
| - | Artikel 5 |
| Artikel 5 | Artikel 6, stk. 1 |
| - | ▐ |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| - | Artikel 8 |
| - | Artikel 9 |
| Artikel 7, stk. 1 | Artikel 11, stk.7, og artikel 12, stk. 1, 2, 3, 4 og 6 |
| Artikel 7, stk. 2 | Artikel 11, stk. 1 og 2 |
| Artikel 7, stk. 3 | Artikel 13 |
| - | Artikel 12, stk.4, 7 og 8 |
| Artikel 8, indledning | Artikel 14, indledning |
| Artikel 8, litra a) | Artikel 14, stk. 1 og 3 |
| - | Artikel 14, stk. 2 |
| Artikel 8, litra b) | Artikel 14, stk. 4 |
| Artikel 9 | Artikel 15, stk. 1 |
| - | Artikel 15, stk. 2 |
| - | Artikel 16 |
| Artikel 10 | Artikel 17 |
| - | Artikel 18 |
| Artikel 11, indledning | Artikel 19, indledning |
| Artikel 11, litra a) | - |
| - | Artikel 19, litra a) |
| Artikel 11, litra b) | Artikel 19, litra b) |
| Artikel 12 | Artikel 20 |
| Artikel 13 | Artikel 21 |
| Artikel 14, stk. 1 | Artikel 22, stk.1 |
| Artikel 14, stk. 2 | Artikel 22, stk. 2 |
| ║ | ║ |
| - | Artikel 23 |
| Artikel 15, stk. 1 | Artikel 24, stk. 1 og 2 |
| Artikel 15, stk. 2 | - |
| - | Artikel 25 |
| Artikel 16 | Artikel 26 |
| Artikel 17 | Artikel 27 |
| Bilag | Bilag I |
| - | Bilag II-VI |

Direktiv 2002/91/EF.

Nærværende direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, indledning

Artikel 2, indledning

Artikel 2, nr. 1)

Artikel 2, nr. 1)

-

Artikel 2, nr. 5)

Artikel 2, nr. 2)

Artikel 2, nr. 6), og bilag I

-

Artikel 2, nr. 7), 9) 11) og 12)

Artikel 2, nr. 3)

Artikel 2, nr. 13)

Artikel 2, nr. 4)

Artikel 2, nr. 14)

-

Artikel 2, nr. 15)

Artikel 2, nr. 5)

Artikel 2, nr. 16)

Artikel 2, nr. 6)

Artikel 2, nr. 17)

Artikel 2, nr. 7)

Artikel 2, nr. 18)

Artikel 2, nr. 8)

Artikel 2, nr. 19)

Artikel 3

Artikel 20 og bilag I

Artikel 4, stk. 1

Artikel 4, stk. 1

Artikel 4, stk. 2

-

Artikel 4, stk. 3

Artikel 4, stk. 2

-

Artikel 4, stk. 3

-

Artikel 4, stk. 4

-

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6, stk. 1

-

▐

Artikel 6

Artikel 7

-

Artikel 8

-

Artikel 9

Artikel 7, stk. 1

Artikel 11, stk.7, og artikel 12, stk. 1, 2, 3, 4 og 6

Artikel 7, stk. 2

Artikel 11, stk. 1 og 2

Artikel 7, stk. 3

Artikel 13

-

Artikel 12, stk.4, 7 og 8

Artikel 8, indledning

Artikel 14, indledning

Artikel 8, litra a)

Artikel 14, stk. 1 og 3

-

Artikel 14, stk. 2

Artikel 8, litra b)

Artikel 14, stk. 4

Artikel 9

Artikel 15, stk. 1

-

Artikel 15, stk. 2

-

Artikel 16

Artikel 10

Artikel 17

-

Artikel 18

Artikel 11, indledning

Artikel 19, indledning

Artikel 11, litra a)

-

-

Artikel 19, litra a)

Artikel 11, litra b)

Artikel 19, litra b)

Artikel 12

Artikel 20

Artikel 13

Artikel 21

Artikel 14, stk. 1

Artikel 22, stk.1

Artikel 14, stk. 2

Artikel 22, stk. 2

║

║

-

Artikel 23

Artikel 15, stk. 1

Artikel 24, stk. 1 og 2

Artikel 15, stk. 2

-

-

Artikel 25

Artikel 16

Artikel 26

Artikel 17

Artikel 27

Bilag

Bilag I

-

Bilag II-VI

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/292 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/292

---

Torsdag, den 23. april 2009Kredtivurderingsbureauer ***I

P6_TA(2009)0279

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om kreditvurderingsbureauer (KOM(2008)0704 - C6-0397/2008 - 2008/0217(COD))

2010/C 184 E/66

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0704),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0397/2008),

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. april 2009 forpligtede sig til at godkende forslaget som ændret, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0191/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0217

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om kreditvurderingsbureauer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. ...).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/293 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/293

---

Torsdag, den 23. april 2009Passagerrettigheder ved sørejser eller rejser på indre vandveje ***I

P6_TA(2009)0280

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse (KOM(2008)0816 - C6-0476/2008 - 2008/0246(COD))

2010/C 184 E/67

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0816),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, stk. 1, og artikel 80, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0476/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0209/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0246

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1, og artikel 80, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Handling fra Fællesskabets side, når det drejer sig om søtransport, bør bl.a. sigte på at sikre et lige så højt beskyttelsesniveau for passagererne som ved andre transportmåder. Derudover bør der tages fuldt hensyn til forbrugerbeskyttelseskrav i almindelighed. |
| --- | --- |

(1)

Handling fra Fællesskabets side, når det drejer sig om søtransport, bør bl.a. sigte på at sikre et lige så højt beskyttelsesniveau for passagererne som ved andre transportmåder. Derudover bør der tages fuldt hensyn til forbrugerbeskyttelseskrav i almindelighed.

| (2) | Da passageren er den svageste part i en befordringskontrakt, bør passagerernes rettigheder i den henseende beskyttes uanset deres statsborgerskab og bopæl i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Da passageren er den svageste part i en befordringskontrakt, bør passagerernes rettigheder i den henseende beskyttes uanset deres statsborgerskab og bopæl i Fællesskabet.

| (3) | Det indre marked for personbefordring ad søvejen og ad indre vandveje bør komme alle borgere til gode. Handicappede og bevægelseshæmmede bør derfor, uanset om årsagen til deres handicap eller bevægelseshæmning er invaliditet, alder eller andre forhold, have muligheder, som er sammenlignelige med andre borgers muligheder, for at benytte erhvervsmæssig passagersejlads ║. Handicappede og bevægelseshæmmede har samme ret som alle andre borgere til fri bevægelighed, valgfrihed og ikke-diskrimination. |
| --- | --- |

(3)

Det indre marked for personbefordring ad søvejen og ad indre vandveje bør komme alle borgere til gode. Handicappede og bevægelseshæmmede bør derfor, uanset om årsagen til deres handicap eller bevægelseshæmning er invaliditet, alder eller andre forhold, have muligheder, som er sammenlignelige med andre borgers muligheder, for at benytte erhvervsmæssig passagersejlads ║. Handicappede og bevægelseshæmmede har samme ret som alle andre borgere til fri bevægelighed, valgfrihed og ikke-diskrimination.

| (4) | På baggrund af artikel 9 i De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder og for at give handicappede og bevægelseshæmmede samme mulighed for at rejse med skib som alle andre borgere bør der fastsættes regler for ikke-diskrimination og assistance under rejsen. Handicappede og bevægelseshæmmede bør derfor kunne blive befordret og ikke nægtes befordring som følge af deres handicap eller bevægelseshæmning ▐. De bør have ret til assistance i havne og, hvor der ikke er nogen havn, på ind- og udskibningsstedet samt om bord på passagerskibe. Af hensyn til den sociale integration bør denne assistance være gratis for de pågældende. Transportørerne bør fastsætte tilgængelighedsregler, fortrinsvis efter det europæiske standardiseringssystem. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af artikel 9 i De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder og for at give handicappede og bevægelseshæmmede samme mulighed for at rejse med skib som alle andre borgere bør der fastsættes regler for ikke-diskrimination og assistance under rejsen. Handicappede og bevægelseshæmmede bør derfor kunne blive befordret og ikke nægtes befordring som følge af deres handicap eller bevægelseshæmning ▐. De bør have ret til assistance i havne og, hvor der ikke er nogen havn, på ind- og udskibningsstedet samt om bord på passagerskibe. Af hensyn til den sociale integration bør denne assistance være gratis for de pågældende. Transportørerne bør fastsætte tilgængelighedsregler, fortrinsvis efter det europæiske standardiseringssystem.

| (5) | Ved fastlæggelse af, hvordan eventuelle nye havne og terminaler skal indrettes, og i forbindelse med større ombygninger bør havnens forvaltningsorgan og den transportør, der skal benytte havnen, ▐ tage hensyn til handicappedes og bevægelseshæmmedes behov. Tilsvarende bør transportørerne ▐ tage hensyn til sådanne behov ved beslutninger om konstruktionen, når passagerskibe nybygges eller ombygges i overensstemmelse med Rådets direktiv 98/18/EF af 17. marts 1998 om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe (4). |
| --- | --- |

(5)

Ved fastlæggelse af, hvordan eventuelle nye havne og terminaler skal indrettes, og i forbindelse med større ombygninger bør havnens forvaltningsorgan og den transportør, der skal benytte havnen, ▐ tage hensyn til handicappedes og bevægelseshæmmedes behov. Tilsvarende bør transportørerne ▐ tage hensyn til sådanne behov ved beslutninger om konstruktionen, når passagerskibe nybygges eller ombygges i overensstemmelse med Rådets direktiv 98/18/EF af 17. marts 1998 om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe (4).

| (6) | Assistance i havne, som ligger på en medlemsstats område, hvor traktaten finder anvendelse, bør blandt andet gøre det muligt for handicappede og bevægelseshæmmede at komme fra et nærmere angivet ankomstmødested i en havn til et passagerskib og fra passagerskibet til et nærmere angivet udgangsmødested i havnen, herunder at komme om bord og fra borde. |
| --- | --- |

(6)

Assistance i havne, som ligger på en medlemsstats område, hvor traktaten finder anvendelse, bør blandt andet gøre det muligt for handicappede og bevægelseshæmmede at komme fra et nærmere angivet ankomstmødested i en havn til et passagerskib og fra passagerskibet til et nærmere angivet udgangsmødested i havnen, herunder at komme om bord og fra borde.

| (7) | Assistancen bør finansieres på en sådan måde, at byrderne fordeles ligeligt mellem alle en transportørs passagerer, og at ingen afskrækkes fra at befordre handicappede og bevægelseshæmmede. Den bedste finansieringsmåde er antagelig at pålægge hver passager, der benytter en transportør, en afgift, som inkluderes i billettens grundpris. Der bør være fuld åbenhed om afgifternes fastsættelse og anvendelse. |
| --- | --- |

(7)

Assistancen bør finansieres på en sådan måde, at byrderne fordeles ligeligt mellem alle en transportørs passagerer, og at ingen afskrækkes fra at befordre handicappede og bevægelseshæmmede. Den bedste finansieringsmåde er antagelig at pålægge hver passager, der benytter en transportør, en afgift, som inkluderes i billettens grundpris. Der bør være fuld åbenhed om afgifternes fastsættelse og anvendelse.

| (8) | Transportørerne bør ved tilrettelæggelsen af assistancen til handicappede og bevægelseshæmmede og uddannelsen af deres personale følge Den Internationale Søfartsorganisations henstilling om konstruktion og drift af passagerskibe, så de imødekommer ældres og handicappedes behov (5). |
| --- | --- |

(8)

Transportørerne bør ved tilrettelæggelsen af assistancen til handicappede og bevægelseshæmmede og uddannelsen af deres personale følge Den Internationale Søfartsorganisations henstilling om konstruktion og drift af passagerskibe, så de imødekommer ældres og handicappedes behov (5).

| (9) | Bestemmelserne vedrørende indskibning af handicappede og bevægelseshæmmede passagerer bør ikke berøre gældende generelle internationale og nationale regler samt fællesskabsregler om indskibning af passagerer. |
| --- | --- |

(9)

Bestemmelserne vedrørende indskibning af handicappede og bevægelseshæmmede passagerer bør ikke berøre gældende generelle internationale og nationale regler samt fællesskabsregler om indskibning af passagerer.

| (10) | Der bør i tilfælde af aflysning eller forsinkelse af en sejlads gives fyldestgørende oplysninger til passagererne. Oplysningerne skal hjælpe passagererne til at træffe de nødvendige forholdsregler og om nødvendigt indhente oplysninger om alternative forbindelser. |
| --- | --- |

(10)

Der bør i tilfælde af aflysning eller forsinkelse af en sejlads gives fyldestgørende oplysninger til passagererne. Oplysningerne skal hjælpe passagererne til at træffe de nødvendige forholdsregler og om nødvendigt indhente oplysninger om alternative forbindelser.

| (11) | Passagerernes ulemper som følge af aflysning eller lang forsinkelse af deres rejse bør reduceres. Med dette for øje bør der på passende vis sørges ║ for passagererne, og de bør enten kunne annullere deres rejse og få billetten refunderet eller få tilbudt en anden rejserute på tilfredsstillende vilkår. |
| --- | --- |

(11)

Passagerernes ulemper som følge af aflysning eller lang forsinkelse af deres rejse bør reduceres. Med dette for øje bør der på passende vis sørges ║ for passagererne, og de bør enten kunne annullere deres rejse og få billetten refunderet eller få tilbudt en anden rejserute på tilfredsstillende vilkår.

| (12) | Transportørerne bør påtage sig at betale kompensation til passagerne i tilfælde af forsinkelse eller aflysning af en sejlads, beregnet som en procentdel af billetprisen, medmindre aflysningen eller forsinkelsen skyldes usædvanlige omstændigheder, som ikke kunne have været undgået, selv om alle forholdsregler, der med rimelighed kunne træffes, faktisk var blevet truffet. |
| --- | --- |

(12)

Transportørerne bør påtage sig at betale kompensation til passagerne i tilfælde af forsinkelse eller aflysning af en sejlads, beregnet som en procentdel af billetprisen, medmindre aflysningen eller forsinkelsen skyldes usædvanlige omstændigheder, som ikke kunne have været undgået, selv om alle forholdsregler, der med rimelighed kunne træffes, faktisk var blevet truffet.

| (13) | Operatørerne bør samarbejde om på nationalt eller europæisk plan at træffe foranstaltninger til at forbedre den omsorg og bistand, de tilbyder passagererne, når deres rejse afbrydes, især ved langvarige forsinkelser. |
| --- | --- |

(13)

Operatørerne bør samarbejde om på nationalt eller europæisk plan at træffe foranstaltninger til at forbedre den omsorg og bistand, de tilbyder passagererne, når deres rejse afbrydes, især ved langvarige forsinkelser.

| (14) | Denne forordning bør ikke berøre andre passagerrettigheder, der er fastlagt ved Rådets direktiv 90/314/EØF om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (6). Hvis en pakketur aflyses af andre årsager end aflysning af sejladsen, bør denne forordning ikke finde anvendelse. |
| --- | --- |

(14)

Denne forordning bør ikke berøre andre passagerrettigheder, der er fastlagt ved Rådets direktiv 90/314/EØF om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure (6). Hvis en pakketur aflyses af andre årsager end aflysning af sejladsen, bør denne forordning ikke finde anvendelse.

| (15) | Der bør gives udtømmende oplysninger til passagerne om deres rettigheder ifølge denne forordning, således at de er i stand til reelt at udøve disse rettigheder. Det hører til passagerernes rettigheder i forbindelse med befordring ad søvejen og ad indre vandveje at få oplysninger om sejladsen før og under rejsen. Alle vigtige oplysninger til skibspassagerer bør tillige gives i en form, der er tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede║. |
| --- | --- |

(15)

Der bør gives udtømmende oplysninger til passagerne om deres rettigheder ifølge denne forordning, således at de er i stand til reelt at udøve disse rettigheder. Det hører til passagerernes rettigheder i forbindelse med befordring ad søvejen og ad indre vandveje at få oplysninger om sejladsen før og under rejsen. Alle vigtige oplysninger til skibspassagerer bør tillige gives i en form, der er tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede║.

| (16) | Medlemsstaterne bør overvåge og sikre overholdelsen af denne forordning og udpege et egnet organ til at forestå håndhævelsen. Denne overvågning berører ikke passagerernes ret til domstolsprøvelse i henhold til national ret. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterne bør overvåge og sikre overholdelsen af denne forordning og udpege et egnet organ til at forestå håndhævelsen. Denne overvågning berører ikke passagerernes ret til domstolsprøvelse i henhold til national ret.

| (17) | Passagererne bør kunne udøve deres rettigheder ved egnede klageprocedurer hos transportørerne eller ved, at klagen indgives til det
  organ,
  medlemsstaten har udpeget dertil. |
| --- | --- |

(17)

Passagererne bør kunne udøve deres rettigheder ved egnede klageprocedurer hos transportørerne eller ved, at klagen indgives til det
  organ,
  medlemsstaten har udpeget dertil.

| (18) | Klager over assistancen i en havn eller på et ind- eller udskibningssted bør indbringes for det
  organ
  til håndhævelse af denne forordning, som er udpeget af den medlemsstat, hvori havnen er beliggende ║. Klager over en transportørs assistance bør indbringes for det
  organ
  til håndhævelse af denne forordning, som er udpeget af den medlemsstat, der har udstedt transportørens fartstilladelse. Det organ, der er udpeget til at håndhæve denne forordning, bør have beføjelser og kapacitet til at undersøge klager fra enkeltpersoner og mægle med henblik på udenretsligt forlig. |
| --- | --- |

(18)

Klager over assistancen i en havn eller på et ind- eller udskibningssted bør indbringes for det
  organ
  til håndhævelse af denne forordning, som er udpeget af den medlemsstat, hvori havnen er beliggende ║. Klager over en transportørs assistance bør indbringes for det
  organ
  til håndhævelse af denne forordning, som er udpeget af den medlemsstat, der har udstedt transportørens fartstilladelse. Det organ, der er udpeget til at håndhæve denne forordning, bør have beføjelser og kapacitet til at undersøge klager fra enkeltpersoner og mægle med henblik på udenretsligt forlig.

| (19) | Kommissionen bør foreslå klare regler for passagerrettigheder for så vidt angår ansvar, erstatningsansvar, tilgængelighed samt handicappedes og bevægelseshæmmedes rettigheder i forbindelse med passagerers transitpunkter mellem sø- og landtransport eller transport på indre vandveje. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bør foreslå klare regler for passagerrettigheder for så vidt angår ansvar, erstatningsansvar, tilgængelighed samt handicappedes og bevægelseshæmmedes rettigheder i forbindelse med passagerers transitpunkter mellem sø- og landtransport eller transport på indre vandveje.

| (20) | Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner for overtrædelse af denne forordning og sikre, at disse sanktioner finder anvendelse. Sanktionerne, der kan omfatte påbud om betaling af erstatning til den pågældende person, bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterne bør fastsætte sanktioner for overtrædelse af denne forordning og sikre, at disse sanktioner finder anvendelse. Sanktionerne, der kan omfatte påbud om betaling af erstatning til den pågældende person, bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

| (21) | Målene for denne forordning, som består i at sikre et højt og ensartet beskyttelses- og assistanceniveau for passagererne overalt i medlemsstaterne og et indre marked med harmoniserede betingelser for erhvervsudøvelsen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(21)

Målene for denne forordning, som består i at sikre et højt og ensartet beskyttelses- og assistanceniveau for passagererne overalt i medlemsstaterne og et indre marked med harmoniserede betingelser for erhvervsudøvelsen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (22) | I forbindelse med et kommende europæisk lovgivningsinitiativ om passagerrettigheder ville det være mere hensigtsmæssigt at anvende en horisontal lovgivningsmetode, der dækker alle former for transport, i lyset af nødvendigheden af at anvende kombineret transport. |
| --- | --- |

(22)

I forbindelse med et kommende europæisk lovgivningsinitiativ om passagerrettigheder ville det være mere hensigtsmæssigt at anvende en horisontal lovgivningsmetode, der dækker alle former for transport, i lyset af nødvendigheden af at anvende kombineret transport.

| (23) | Håndhævelsen af denne forordning bør bygge på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (7). Nævnte forordning bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(23)

Håndhævelsen af denne forordning bør bygge på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (7). Nævnte forordning bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (24) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8) bør håndhæves strengt for at garantere beskyttelse af privatlivets fred for skibspassagerer og sikre, at de forlangte oplysninger udelukkende anvendes til at opfylde forpligtelserne til assistance som fastlagt i denne forordning og ikke anvendes til skade for passagererne. |
| --- | --- |

(24)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (8) bør håndhæves strengt for at garantere beskyttelse af privatlivets fred for skibspassagerer og sikre, at de forlangte oplysninger udelukkende anvendes til at opfylde forpligtelserne til assistance som fastlagt i denne forordning og ikke anvendes til skade for passagererne.

| (25) | Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som navnlig anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder - |
| --- | --- |

(25)

Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som navnlig anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Kapitel I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastsætter regler med hensyn til følgende:

| 1) | ikke-diskrimination af passagererne hvad angår de transportvilkår, transportørerne tilbyder |
| --- | --- |

1)

ikke-diskrimination af passagererne hvad angår de transportvilkår, transportørerne tilbyder

| 2) | ikke-diskrimination og obligatorisk assistance til handicappede og bevægelseshæmmede |
| --- | --- |

2)

ikke-diskrimination og obligatorisk assistance til handicappede og bevægelseshæmmede

| 3) | transportørernes forpligtelser over for passagerne i tilfælde af aflysning eller forsinkelse |
| --- | --- |

3)

transportørernes forpligtelser over for passagerne i tilfælde af aflysning eller forsinkelse

| 4) | mindstekrav til oplysninger til passagererne |
| --- | --- |

4)

mindstekrav til oplysninger til passagererne

| 5) | behandling af klager |
| --- | --- |

5)

behandling af klager

| 6) | håndhævelse af passagerernes rettigheder. |
| --- | --- |

6)

håndhævelse af passagerernes rettigheder.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på erhvervsmæssig
  befordring af passagerer
  over havet og på indre vandveje
  med passagerskib
  , herunder krydstogter, fra, til og mellem havne og ind- og udskibningssteder, som er beliggende på en medlemsstats område, hvor traktaten finder anvendelse.

2.   Medlemsstaterne kan undtage ruter, der er omfattet af kontrakter om offentlig tjeneste, hvis kontrakten sikrer passagerne samme rettigheder som denne forordning.

3.
     
  Medlemsstaterne har ret til at undlade at anvende bestemmelserne i denne forordning på transporttjenester i byområder og forstæder, hvis de giver garanti for, at forordningens mål nås ved hjælp af andre reguleringsforanstaltninger, og at de sikrer passagerernes rettigheder på samme niveau som i denne forordning.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a)   »handicappet« eller »bevægelseshæmmet«: en person, hvis bevægelighed i forbindelse med benyttelsen af transportmidler er nedsat på grund af et fysisk handicap (sensorisk eller motorisk, permanent eller forbigående), mentalt
  eller psykosocialt
  handicap eller nedsat funktionsevne af andre årsager eller alder, og hvis situation kræver passende opmærksomhed og, at de ydelser, alle passagerer har adgang til, tilpasses til den pågældendes særlige behov

b)   »aflysning«: en planlagt sejlads, hvortil der var mindst én reservation, men som ikke gennemføres

c)   »forsinkelse«: forskellen mellem det tidspunkt, passageren skulle afrejse eller ankomme ifølge den offentliggjorte fartplan, og tidspunktet for vedkommendes faktiske eller forventede afrejse eller ankomst

d)   »transportør«: en person, med hvem eller på hvis vegne der er indgået en befordringskontrakt, eller undertransportøren, uanset om befordringen faktisk udføres af vedkommende eller af en undertransportør, dog ikke et rejsebureau

e)   »erhvervsmæssig passagersejlads«: passagerbefordring med skib, der udføres af en transportør i form af rutetrafik eller ikke-regelmæssig trafik, og som udbydes til offentligheden mod vederlag, enten for sig eller som led i en pakkerejse

f)   »undertransportør«: en anden person end transportøren og rejsebureauet, som faktisk udfører transporten eller en del af den

g)   »havn«:: et område med landjord og vand, som er anlagt og udstyret på en sådan måde, at det først og fremmest tillader anløb af skibe, lastning og losning af skibe, oplagring af gods, modtagelse og afsendelse af gods med landtransport, samt ind- og udskibning af passagerer

h)   »indskibningssted / udskibningssted«: et andet land- og vandområde end en havn, hvor passagerer regelmæssigt bringes om bord eller fra borde

i)   »skib«: et fartøj til sejlads på havet og indre vandveje, dog ikke et luftpudefartøj

j)   »befordringskontrakt«: en kontrakt om befordring, indgået mellem en transportør ▐ og en passager om udførelse af en eller flere transporttjenester
  , uanset om billetten er købt hos transportøren, et rejsebureau, en billetudsteder eller via internettet

k)   »billet«: et gyldigt dokument, der giver ret til befordring, og som er udstedt eller autoriseret af transportøren eller dennes autoriserede billetudsteder, herunder tilsvarende dokumentation i papirløs eller elektronisk form

l)   »billetudsteder«: en
  mellemhandler, der sælger
  befordring med skib
  , herunder befordring som led i en pakkerejse,
  på vegne af en transportør eller
  et rejseburea

m)   »rejsebureau«: rejsearrangør ▐ som omhandlet i artikel 2, nr. 2 ▐, i direktiv 90/314/EØF, dog ikke en transportør

n)   »reservation«: en tilladelse på papir eller i elektronisk form, som giver ret til befordring ifølge på forhånd bekræftede personlige befordringsarrangementer

o)   »passagerskib«: et skib, der befordrer flere end 12 passagerer

▐

p)   »havnemyndighed« eller »havnens forvaltningsorgan«: et organ som, eventuelt i forbindelse med andre aktiviteter, i henhold til nationale love eller administrative bestemmelser har til opgave at administrere og forvalte havneinfrastrukturerne og at koordinere og styre den virksomhed, der drives af forskellige operatører i en havn eller et havnesystem; det kan bestå af flere særskilte organer og være ansvarligt for mere end én havn

q)   »krydstogt«: sejlads med passagerer, suppleret med kahytsfaciliteter og andre faciliteter, af mere end én dags varighed (overnatning), som ikke er en regelmæssig eller fast passagerrute mellem to eller flere havne, men hvor passagererne i reglen vender tilbage til indskibningshavnen

r)
     
  »i tilgængelig form«
  :

s)
     
  »passager«
  :

t)
     
  »ankomst«
  :

u)
     
  »afgang«
  :

v)
     
  »billetpris«
  :

w)
     
  »force majeure«
  :

Artikel 4

Befordringskontrakt og ikke-diskriminerende kontraktbestemmelser

1.   Transportørerne udsteder en eller flere billetter til passagererne som dokumentation for indgåelse af befordringskontrakten. Billetterne bekræfter, indtil det modsatte er bevist, indgåelse af befordringskontrakten og giver derved de rettigheder, der er fastsat i denne forordning.

2.   Transportørers og billetudstederes kontraktbestemmelser og takster skal tilbydes til alle uden nogen form for diskrimination på grundlag af slutkundens nationalitet eller bopæl eller transportørens eller billetudstederens hjemsted i Fællesskabet, jf. dog de forpligtelser til offentlig tjeneste, som indebærer reducerede takster til særlige sociale grupper.

Artikel 5

Opfyldelsespligt

1.   Forpligtelser i henhold til denne forordning kan ikke begrænses eller ophæves ved f.eks. en undtagelse eller en restriktiv klausul i befordringskontrakten.

2.   Transportørerne kan tilbyde kontraktbestemmelser, der er gunstigere for passageren end bestemmelserne i denne forordning.

Kapitel II

Handicappedes og bevægelseshæmmedes rettigheder

Artikel 6

Pålæg om befordring

1.   Transportører, billetudstedere og rejsebureauer må ikke under henvisning til en persons handicap eller bevægelseshæmning nægte

| a) | at acceptere reservation eller udstede billet til en rejse, hvorpå denne forordning finder anvendelse ║ |
| --- | --- |

a)

at acceptere reservation eller udstede billet til en rejse, hvorpå denne forordning finder anvendelse ║

| b) | at tage en handicappet eller en bevægelseshæmmet om bord i en havn eller på et ind- eller udskibningssted, hvis den pågældende har gyldig billet eller reservation. |
| --- | --- |

b)

at tage en handicappet eller en bevægelseshæmmet om bord i en havn eller på et ind- eller udskibningssted, hvis den pågældende har gyldig billet eller reservation.

2.   Reservationer og billetter skal tilbydes handicappede og bevægelseshæmmede personer uden ekstra omkostninger.

Artikel 7

Fravigelser og særlige bestemmelser

1.   Uanset bestemmelserne i artikel 6 kan transportører, billetudstedere og rejsebureauer ▐ nægte at acceptere en handicappets eller en bevægelseshæmmets reservation, at udstede billet til vedkommende eller at tage vedkommende om bord ▐ hvis passagerskibets konstruktion gør det fysisk umuligt at tage den handicappede eller bevægelseshæmmede om bord eller befordre vedkommende
  , eller hvis vedkommende ikke kan tilbydes det normale ydelsesniveau på en sikker, værdig og operationelt mulig måde.

Nægtes reservation under henvisning til de forhold, der er nævnt i
  første afsnit
  , træffer transportøren, billetudstederen eller rejsebureauet rimelige foranstaltninger til at foreslå et acceptabelt alternativ for den pågældende person.

I tilfælde af forhåndsreservation skal en handicappet eller en bevægelseshæmmet ▐ og den person, der eventuelt ledsager den pågældende i henhold til stk. 2, tilbydes tilbagebetaling af billetprisen eller omlægning af rejsen i henhold til bilag I. ▐

2.   Transportøren, billetudstederen eller rejsebureauet kan ▐ forlange, at en handicappet eller bevægelseshæmmet ledsages af en anden person, som er i stand til at yde den nødvendige assistance til den pågældende.

3.   En transportør, en billetudsteder eller et rejsebureau, der gør brug af en undtagelse i henhold til stk. 1 eller 2, underretter straks den handicappede eller bevægelseshæmmede om årsagerne hertil. Transportøren, billetudstederen eller rejsebureauet skal efter anmodning meddele disse årsager skriftligt til den handicappede eller bevægelseshæmmede inden fem arbejdsdage fra anmodningen.

Artikel 8

Adgang, tilgængelighed og information

1.   Transportørerne fastsætter under
  de nationale håndhævelsesorganers tilsyn og med
  aktiv inddragelse af
  repræsentative
  organisationer for
  havnene, de
  handicappede og
  de
  bevægelseshæmmede sådanne ikke-diskriminerende regler for handicappedes og bevægelseshæmmedes
  og deres ledsageres
  adgang til befordring og eventuelle begrænsninger for befordring af disse personer og handicaphjælpemidler af hensyn til passagerskibes konstruktion, at gældende sikkerhedskrav kan opfyldes. Reglerne skal omfatte alle betingelser for adgang til den pågældende rute, herunder de benyttede skibes tilgængelighed og faciliteter om bord
  samt de tilpassede hjælpemidler
  .

2.   Transportører og billetudstedere gør reglerne i stk. 1 offentligt tilgængelige
  , i fysisk form eller på internettet,
  senest på reserveringstidspunktet
  i en form, der er tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede,
  på passende måde på de samme sprog, som oplysninger normalt gives til alle passagerer på. Ved udlevering af oplysningerne tages der særligt hensyn til handicappedes og bevægelseshæmmedes behov.

3.   På anmodning udleverer transportørerne
  i en form, der er tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede,
  de bestemmelser i folkeretten, fællesskabsretten eller den nationale ret om sikkerhedskrav, som de ikke-diskriminerende adgangsregler bygger på.

4.   Rejsebureauer udleverer de af reglerne i stk. 1, som finder anvendelse på rejser, der indgår i pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure, som de tilrettelægger, sælger eller udbyder til salg.

5.   Transportører, billetudstedere og rejsebureauer sikrer, at alle relevante oplysninger om befordringsbetingelser, om rejsen og om tilgængelighed
  og en skriftlig bekræftelse af tilsagnet om ydelse af assistance
  foreligger i en form, der er ▐ tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede; dette gælder også online-reservation og -information.

Artikel 9

Ret til assistance i havne

1.   Transportøren er ansvarlig for at sikre, at den i bilag II omhandlede assistance ydes gratis til handicappede og bevægelseshæmmede ved disses afrejse fra, transit gennem og ankomst til en havn, således at vedkommende personer kan komme om bord i det afgående fartøj og i land fra det ankommende fartøj, vedkommende har købt billet til, jf. dog adgangsreglerne i artikel 8, stk. 1.
  Assistancen tilpasses den handicappedes eller bevægelseshæmmedes individuelle behov.

2.   Transportøren kan yde assistancen selv eller indgå aftaler med en eller flere andre parter om ydelse af assistancen. Transportøren kan indgå en sådan aftale eller sådanne aftaler på eget initiativ eller efter anmodning, bl.a. fra en havnemyndighed, under hensyn til de eksisterende tjenester i den pågældende havn.

Når en transportør indgår aftaler med en eller flere andre parter om ydelse af assistance, er transportøren fortsat ansvarlig for, at assistancen ydes, og at kvalitetsstandarderne i artikel 14, stk. 1, overholdes.

3.   Transportørerne kan på ikke-diskriminerende grundlag pålægge alle passagerer en særlig afgift til finansiering af assistance i havne. Den særlige afgift skal være rimelig, omkostningsrelateret og gennemsigtig.

▐

4.   Transportørerne stiller en revideret årsoversigt over de afgifter og udgifter, der er blevet henholdsvis opkrævet og afholdt i forbindelse med assistance til handicappede og bevægelseshæmmede, til rådighed for det eller de håndhævelsesorganer, der er udpeget i medfør af artikel 27, stk. 1.

5.
     
  I overensstemmelse med artikel 12 er havnens forvaltningsorgan, hvor det er nødvendigt, ansvarlig for at sikre havnens tilgængelighed for handicappede og bevægelseshæmmede.

Artikel 10

Ret til assistance på ind- og udskibningssteder for passagerer

Hvis der ved en bestemt destination eller etape ikke findes nogen havn, arrangerer transportøren assistance på indskibnings/udskibningsstedet i overensstemmelse med artikel 9.

Artikel 11

Ret til assistance om bord på skibe

Transportørerne yder vederlagsfrit mindst den i bilag III omhandlede assistance til handicappede og bevægelseshæmmede, når de afrejser fra, ankommer til eller rejser gennem en havn, hvorpå denne forordning finder anvendelse ║.

Artikel 12

Betingelser for ydelse af assistance

Transportører, havnenes forvaltningsorganer, billetudstedere og rejsebureauer samarbejder om at yde assistance til handicappede og bevægelseshæmmede i henhold til artikel 9, 10 og 11 i overensstemmelse med det nedenfor anførte:

| a) | Assistancen ydes på den betingelse, at den transportør, den billetudsteder eller det rejsebureau, hos hvem billetten er købt, får besked om den pågældendes behov
  på reserveringstidspunktet eller
  mindst 48 timer, før der er behov for assistancen
  , medmindre der er aftalt en kortere oplysningsfrist mellem passageren og den, der skal yde assistancen, dog med undtagelse af krydstogter hvor behovet for assistance skal angives, når reservationen foretages.
  Når billetten gælder for flere rejser, er én meddelelse tilstrækkelig, forudsat at der gives passende oplysninger om planlægningen af de efterfølgende rejser. |
| --- | --- |

a)

Assistancen ydes på den betingelse, at den transportør, den billetudsteder eller det rejsebureau, hos hvem billetten er købt, får besked om den pågældendes behov
  på reserveringstidspunktet eller
  mindst 48 timer, før der er behov for assistancen
  , medmindre der er aftalt en kortere oplysningsfrist mellem passageren og den, der skal yde assistancen, dog med undtagelse af krydstogter hvor behovet for assistance skal angives, når reservationen foretages.
  Når billetten gælder for flere rejser, er én meddelelse tilstrækkelig, forudsat at der gives passende oplysninger om planlægningen af de efterfølgende rejser.

| b) | Transportører, billetudstedere og rejsebureauer
  spørger, om passageren har behov for assistance, og
  træffer alle nødvendige foranstaltninger for at kunne modtage handicappedes og bevægelseshæmmedes besked om
  dette
  .
  Passageren modtager en bekræftelse, der angiver, at behovet for assistance er registreret. Disse forpligtelser
  gælder alle salgssteder, også ved telefonsalg og salg via internettet. |
| --- | --- |

b)

Transportører, billetudstedere og rejsebureauer
  spørger, om passageren har behov for assistance, og
  træffer alle nødvendige foranstaltninger for at kunne modtage handicappedes og bevægelseshæmmedes besked om
  dette
  .
  Passageren modtager en bekræftelse, der angiver, at behovet for assistance er registreret. Disse forpligtelser
  gælder alle salgssteder, også ved telefonsalg og salg via internettet.

| c) | Hvis der ikke modtages besked i overensstemmelse med litra a), træffer transportøren, billetudstederen og rejsebureauet alle rimelige foranstaltninger for at yde den handicappede eller bevægelseshæmmede tilstrækkelig assistance til at komme om bord i det afgående fartøj, stige om til et andet fartøj eller komme i land fra et ankommende fartøj, som vedkommende har købt billet til. |
| --- | --- |

c)

Hvis der ikke modtages besked i overensstemmelse med litra a), træffer transportøren, billetudstederen og rejsebureauet alle rimelige foranstaltninger for at yde den handicappede eller bevægelseshæmmede tilstrækkelig assistance til at komme om bord i det afgående fartøj, stige om til et andet fartøj eller komme i land fra et ankommende fartøj, som vedkommende har købt billet til.

| d) | Med forbehold af andre enheders beføjelser med hensyn til områder uden for havneområdet udpeger en havns forvaltningsorgan eller en anden bemyndiget person ankomst- og afgangsmødesteder inden for havneområdet i og/eller uden for terminalbygningerne, hvor handicappede og bevægelseshæmmede kan melde deres ankomst og bede om assistance; disse steder skal være klart markeret og stille de vigtigste oplysninger om havnen og den assistance, der kan ydes, til rådighed i tilgængelig form. |
| --- | --- |

d)

Med forbehold af andre enheders beføjelser med hensyn til områder uden for havneområdet udpeger en havns forvaltningsorgan eller en anden bemyndiget person ankomst- og afgangsmødesteder inden for havneområdet i og/eller uden for terminalbygningerne, hvor handicappede og bevægelseshæmmede kan melde deres ankomst og bede om assistance; disse steder skal være klart markeret og stille de vigtigste oplysninger om havnen og den assistance, der kan ydes, til rådighed i tilgængelig form.

| e) | Assistancen ydes på betingelse af, at den handicappede eller bevægelseshæmmede er til stede på det angivne sted ║






  — | på det tidspunkt, transportøren har angivet, og som højst må være 60 minutter før det planlagte afgangstidspunkt ║ |
| --- | --- | --- |

e)

Assistancen ydes på betingelse af, at den handicappede eller bevægelseshæmmede er til stede på det angivne sted ║

—

på det tidspunkt, transportøren har angivet, og som højst må være 60 minutter før det planlagte afgangstidspunkt ║

| — | senest 30 minutter før det planlagte

  ombordstigningstidspunkt
  ,
  medmindre andet er aftalt mellem passageren og den, der skal yde assistancen, eller |
| --- | --- |

—

senest 30 minutter før det planlagte

  ombordstigningstidspunkt
  ,
  medmindre andet er aftalt mellem passageren og den, der skal yde assistancen, eller

| — | når der er tale om et krydstogt: på det tidspunkt, transportøren har angivet, og som højst må være 60 minutter før det offentliggjorte indcheckningstidspunkt. |
| --- | --- |

—

når der er tale om et krydstogt: på det tidspunkt, transportøren har angivet, og som højst må være 60 minutter før det offentliggjorte indcheckningstidspunkt.

| f) | Når en handicappet eller en bevægelseshæmmet har behov for at benytte
  en servicehund
  , skal dette behov imødekommes, forudsat at der er givet meddelelse herom til transportøren, billetudstederen eller rejseselskabet i overensstemmelse med eventuelle gældende nationale regler for befordring af anerkendte
  servicehunde
  om bord på passagerskibe. |
| --- | --- |

f)

Når en handicappet eller en bevægelseshæmmet har behov for at benytte
  en servicehund
  , skal dette behov imødekommes, forudsat at der er givet meddelelse herom til transportøren, billetudstederen eller rejseselskabet i overensstemmelse med eventuelle gældende nationale regler for befordring af anerkendte
  servicehunde
  om bord på passagerskibe.

Artikel 13

Videregivelse af oplysninger til tredjepart

1.   Hvor ydelse af assistance er givet i underentreprise, og når transportøren ▐ får meddelelse om behov for assistance senest 48 timer før det planlagte afgangstidspunkt for rejsen, videregives de relevante oplysninger, således at de er underkontrahenten i hænde
  hurtigst muligt og under alle omstændigheder
  senest 36 timer før det planlagte afgangstidspunkt for rejsen.

2.   Hvor ydelse af assistance er givet i underentreprise, og når transportøren ▐ ikke får meddelelse om behov for assistance senest 48 timer før det planlagte afgangstidspunkt for rejsen, videregives de relevante oplysninger til underkontrahenten snarest muligt.

Artikel 14

Kvalitetsstandarder for assistance

1.   Transportørerne fastsætter i samarbejde med organisationer, der repræsenterer handicappede og bevægelseshæmmede, kvalitetsstandarder for den i bilag II og III omhandlede assistance og fastlægger de ressourcer, der er nødvendige til opfyldelse af disse standarder.

2.   Ved fastsættelsen af sådanne standarder tages der fuldt hensyn til internationalt anerkendte politikker og adfærdskodekser til lettelse af befordringen af handicappede og bevægelseshæmmede, især Den Internationale Søfartsorganisations henstilling om konstruktion og drift af passagerskibe, så de imødekommer ældres og handicappedes behov.

3.   Transportørerne offentliggør deres kvalitetsstandarder
  i en form, der er tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede
  .

Artikel 15

Uddannelse

Transportørerne sørger for

| a) | at deres eget personale og det personale, der er ansat af eventuelle underkontrahenter, og som yder direkte assistance til handicappede eller bevægelseshæmmede, har kendskab til, hvordan de behov, som personer med forskellige former for handicap eller bevægelseshæmning har, imødekommes |
| --- | --- |

a)

at deres eget personale og det personale, der er ansat af eventuelle underkontrahenter, og som yder direkte assistance til handicappede eller bevægelseshæmmede, har kendskab til, hvordan de behov, som personer med forskellige former for handicap eller bevægelseshæmning har, imødekommes

| b) | at alt personale i havnen, som er i direkte kontakt med de rejsende, uddannes i ydelse af handicapassistance og med henblik på øget bevidsthed om handicappede, jf. bilag IV |
| --- | --- |

b)

at alt personale i havnen, som er i direkte kontakt med de rejsende, uddannes i ydelse af handicapassistance og med henblik på øget bevidsthed om handicappede, jf. bilag IV

| c) | at alle nyansatte
  , der har direkte kontakt med de rejsende,
  straks ved ansættelsen får handicaprelateret uddannelse, og at personalet får genopfriskningskurser efter behov. |
| --- | --- |

c)

at alle nyansatte
  , der har direkte kontakt med de rejsende,
  straks ved ansættelsen får handicaprelateret uddannelse, og at personalet får genopfriskningskurser efter behov.

Artikel 16

Erstatning for kørestole og handicaphjælpemidler

1.   Hvis kørestole eller andre handicaphjælpemidler eller dele deraf bortkommer eller beskadiges under håndteringen i havnen eller transporten om bord på skibet under eller efter rejsen,
  udbetales
  erstatning til ejeren af hjælpemidlet, alt efter hvem der havde ansvaret for hjælpemidlet på tidspunktet for bortkomsten eller beskadigelsen
  , undtagen i de tilfælde, hvor ejeren af hjælpemidlet allerede har fået erstatning i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 392/2009 af 23. april 2009 om transportørers erstatningsansvar ved ulykker under passagertransport ad søvejen og indre vandveje (9)

  .

Når det er påkrævet, skal der så vidt muligt hurtigt fremskaffes erstatningshjælpemidler
  , der passer til den pågældende passagers behov.

2.   Det erstatningsbeløb, der udbetales i henhold til denne artikel, er ikke underlagt begrænsninger.

Kapitel III

Transportørens forpligtelser ved afbrydelse af en rejse

Artikel 17

Informationspligt

1.   Ved forsinkelser skal transportøren eller havnens forvaltningsorgan, hvis det er relevant, underrette passagererne ▐ senest 30 minutter efter det planlagte afgangstidspunkt og en time inden det planlagte ankomsttidspunkt.
  Transportøren underretter passagererne om det forventede afgangs- og ankomsttidspunkt, hvis disse oplysninger er tilgængelige.

2.   Passagerer, der ikke kan nå en tilslutningsforbindelse på grund af forsinkelse, underrettes i rimeligt omfang af undertransportøren om alternative forbindelser.

3.
     
  Transportøren eller havnens forvaltningsorgan sikrer, at handicappede eller bevægelseshæmmede passagerer modtager de i stk. 1 og 2 krævede oplysninger i en form, der er tilgængelig for dem.

Artikel 18

Ret til assistance

1.   Hvis en transportør forventer, at en passagersejlads bliver forsinket mere end 60 minutter i forhold til det planlagte afgangstidspunkt, skal der til passagererne tilbydes gratis måltider og forfriskninger i rimeligt forhold til ventetiden, hvis de forefindes eller kan leveres på rimelige vilkår om bord eller i havnen.

2.   Ved forsinkelser, der kræver en eller flere overnatninger eller et længere ophold end, hvad passageren havde til hensigt, skal passagererne ║ tilbydes gratis hotel eller anden indkvartering og befordring mellem havnen og indkvarteringsstedet ud over måltiderne og forfriskningerne i stk. 1.
  De ekstraomkostninger, der er forbundet med indkvartering og befordring, og som skal afholdes af transportøren, kan ikke overstige det dobbelte af billettens pris.

3.   Hvis sejladsen ikke kan fortsætte, skal transportøren, når det er muligt og snarest muligt, arrangere alternative transporttjenester for passagererne.

4.   Når stk. 1, 2 og 3 finder anvendelse, skal undertransportøren især være opmærksom på handicappedes og/eller bevægelseshæmmedes og deres eventuelle ledsageres behov.

Artikel 19

Omlægning af rejsen og tilbagebetaling

1.   Når en transportør med rimelighed forventer, at en passagersejlads bliver forsinket mere end 120 minutter i forhold til det planlagte afgangstidspunkt, skal passageren omgående

| a) | tilbydes alternative transporttjenester under rimelige betingelser eller, hvis det ikke er praktisk muligt, have oplysning om egnede alternative transporttjenester fra andre transportører |
| --- | --- |

a)

tilbydes alternative transporttjenester under rimelige betingelser eller, hvis det ikke er praktisk muligt, have oplysning om egnede alternative transporttjenester fra andre transportører

| b) | tilbydes
  tilbagebetaling af billetprisen, hvis vedkommende
  beslutter ikke at rejse med den pågældende transportør. |
| --- | --- |

b)

tilbydes
  tilbagebetaling af billetprisen, hvis vedkommende
  beslutter ikke at rejse med den pågældende transportør.

Tilbagebetalingen sker på de betingelser, som gælder for betaling af kompensation, i artikel 20,
  stk. 3, 4 og 5.

2.   
  Uanset bestemmelserne i stk. 1 vil krydstogtpassagerers rejse blive omlagt eller billetprisen herfor tilbagebetalt i overensstemmelse med
  direktiv 90/314/EØF.

Artikel 20

Kompensation for billetprisen

1.   En passager, der må forvente forsinket ankomst ▐, kan forlange kompensation af transportøren uden at fortabe retten til befordring. Kompensationsbeløbet er på mindst

| a) | 25 % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på 60-119 minutter |
| --- | --- |

a)

25 % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på 60-119 minutter

| b) | 50 % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på 120 minutter eller mere |
| --- | --- |

b)

50 % af billetprisen i tilfælde af en forsinkelse på 120 minutter eller mere

| c) | 100 % af billetprisen, hvis transportøren hverken kan tilbyde alternativ transport eller de i artikel 19, stk. 1, litra a), omhandlede oplysninger. |
| --- | --- |

c)

100 % af billetprisen, hvis transportøren hverken kan tilbyde alternativ transport eller de i artikel 19, stk. 1, litra a), omhandlede oplysninger.

2.   
  Stk. 1 finder ikke anvendelse på
  krydstogtpassagerer
  . Disse kan gøre krav på kompensation i overensstemmelse med
  direktiv 90/314/EØF.

3.   Kompensationen betales senest én måned efter indgivelse af kompensationsanmodningen. Kompensationen kan udbetales i form af værdikuponer og/eller andre tjenesteydelser, hvis betingelserne er fleksible, navnlig med hensyn til gyldighedsperiode og bestemmelsessted. Kompensationen udbetales kontant på passagerens anmodning.

4.
     
  Hvis transportøren mindst tre dage før den planlagte afgang har meddelt, at overfarten aflyses eller udsættes, eller at overfartstiden forlænges, er der ingen ret til kompensation.

Artikel 21

Force majeure

Forpligtelserne i artikel 18, 19 og 20 gælder ikke i tilfælde af force majeure, som forhindrer udførelse af en transporttjeneste.

Artikel 22

Andre krav

Denne forordning udelukker ikke, at passagerer kan søge erstatning for tab som følge af aflysning eller forsinkelse af transporttjenester ved de nationale domstole.
  Den kompensation, der ydes i henhold til denne forordning, kan fratrækkes en eventuel supplerende kompensation, der er ydet.

Artikel 23

Andre foranstaltninger til fordel for passagererne

Under de nationale håndhævelsesorganers tilsyn,
  samarbejder transportørerne om at træffe foranstaltninger på nationalt plan eller fællesskabsplan, hvori de inddrager interesseparter, faglige
  organisationer
  og kunde-, passager-
  , havne-
  og handicaporganisationer. Foranstaltningerne skal tage sigte på bedre omsorg for passagererne, især i tilfælde af lange forsinkelser og afbrydelse eller aflysning af rejser.

Kapitel IV

Informering af passagererne og behandling af klager

Artikel 24

Ret til rejseinformation

Havnenes forvaltningsorganer og transportørerne giver under hele rejsen passagererne fyldestgørende oplysninger
  i en form, der er tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede, og på de gængse sprog
  . Der skal tages særligt hensyn til handicappedes og bevægelseshæmmedes behov.

Artikel 25

Informering om passagerernes rettigheder

1.   Transportøren sikrer, at passagererne senest ved afrejsen modtager passende og forståelige oplysninger om deres rettigheder i henhold til denne forordning. I det omfang oplysningerne er givet af enten transportøren eller undertransportøren, har den anden ikke pligt til at give oplysningerne. Oplysningerne stilles til rådighed
  i en form, der er tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede, og på de gængse sprog
  . Ved udlevering af oplysningerne tages der særligt hensyn til handicappedes og bevægelseshæmmedes behov.

2.   Transportørerne og havnenes forvaltningsorganer sikrer, at oplysninger om passagerers rettigheder ifølge denne forordning er offentligt tilgængelige såvel om bord på skibene som i havnene. I oplysningerne skal indgå kontaktoplysninger for det håndhævelsesorgan, medlemsstaten har udpeget i henhold til artikel 27, stk. 1.

Artikel 26

Klager

1.   
  Medlemsstaternes myndigheder
  skal indføre en
  uafhængig
  klageordning
  , som er tilgængelig for alle passagerer, herunder handicappede, bevægelseshæmmede og personer med nedsat førlighed,
  vedrørende de rettigheder og forpligtelser, der er omhandlet i denne forordning.

2.   Passagererne kan indgive klage til en transportør i en måned regnet fra den dag, hvor en sejlads er gennemført eller skulle have været gennemført. Modtageren af klagen skal inden 20 hverdage enten give et begrundet svar eller i behørigt begrundede tilfælde oplyse passageren om, hvornår vedkommende kan forvente svar. Besvarelsestiden må ikke være længere end to måneder regnet fra modtagelsen af klagen.

3.   Er der ikke modtaget noget svar inden udløbet af fristen i stk. 2, anses klageren for at have fået medhold.

Kapitel V

Håndhævelse og nationale håndhævelsesorganer

Artikel 27

Nationale håndhævelsesorganer

1.   Medlemsstaterne udpeger hver især et
  organ
  , som har ansvaret for håndhævelsen af denne forordning. Hvert organ træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at
  reglerne for adgang og tilgængelighed i artikel 8 fastsættes, samt at disse regler og
  passagerernes rettigheder overholdes. Hvert organ skal med hensyn til organisation, finansiering, retlig form og beslutningstagning være uafhængigt af
  kommercielle interesser
  .

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om,
  hvilket organ
  der er udpeget i overensstemmelse med denne artikel, og om
  organets ansvarsområde
  .

3.   Enhver passager kan klage over påstået overtrædelse af denne forordning til det pågældende organ, som er udpeget af en medlemsstat i medfør af stk. 1 ▐.

4.   De medlemsstater, der har valgt at undtage visse ruter i henhold til artikel 2, stk. 2, sikrer en tilsvarende mekanisme for håndhævelse af passagerernes rettigheder.

Artikel 28

Rapport om håndhævelse

1.   Hvert år den 1. juni offentliggør de håndhævelsesorganer, der er udpeget i medfør af artikel 27, en rapport om deres virksomhed i det foregående år, som bl.a. indeholder følgende:

| a) | en beskrivelse af, hvad der er gjort for at iværksætte bestemmelserne i denne forordning |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af, hvad der er gjort for at iværksætte bestemmelserne i denne forordning

| b) | en henvisning til proceduren for afgørelse af klager fra enkeltpersoner |
| --- | --- |

b)

en henvisning til proceduren for afgørelse af klager fra enkeltpersoner

| c) | et resumé af de adgangsregler, der gælder for handicappede og bevægelseshæmmede i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

c)

et resumé af de adgangsregler, der gælder for handicappede og bevægelseshæmmede i den pågældende medlemsstat

| d) | aggregerede data om klager
  , herunder om udfaldet og fristerne for afgørelse |
| --- | --- |

d)

aggregerede data om klager
  , herunder om udfaldet og fristerne for afgørelse

| e) | nærmere oplysninger om anvendte sanktioner |
| --- | --- |

e)

nærmere oplysninger om anvendte sanktioner

| f) | øvrige spørgsmål, som har betydning for bedre håndhævelse af forordningen. |
| --- | --- |

f)

øvrige spørgsmål, som har betydning for bedre håndhævelse af forordningen.

2.   For at blive i stand til at udarbejde sådanne rapporter fører håndhævelsesorganerne statistik over klager fra enkeltpersoner opdelt på emner og selskab. Sådanne data stilles efter anmodning til rådighed for Kommissionen eller de nationale myndigheder, der foretager undersøgelser, i op til tre år efter hændelsen.

Artikel 29

Samarbejde mellem håndhævelsesorganer

De nationale håndhævelsesorganer, der er udpeget i medfør af artikel 27, stk. 1, udveksler oplysninger om deres arbejde, beslutningstagningsprincipper og praksis, således at passagerer nyder samme beskyttelse overalt i Fællesskabet. Kommissionen bistår dem med dette arbejde.

Artikel 30

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af denne forordning, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de iværksættes. Sanktionerne
  , der kan omfatte påbud om betaling af kompensation til den pågældende person,
  skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse regler og underretter den hurtigst muligt om alle senere ændringer af dem.

Kapitel VI

Afsluttende bestemmelser

Artikel 31

Rapport

Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om forordningens anvendelse og virkninger senest ...
   (10). Om fornødent ledsages rapporten af forslag til retsakter om mere detaljeret iværksættelse af forordningens bestemmelser eller om ændring af den.

Artikel 32

Ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004

I bilaget til forordning (EF) nr. 2006/2004 tilføjes følgende:

| »19. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 af ... [om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse (11)
  ] |
| --- | --- |

»19.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 af ... [om passagerers rettigheder ved sørejser og rejser på indre vandveje og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivningen om forbrugerbeskyttelse (11)
  ]

Artikel 33

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den ... (12). Artikel 6, 7, 26, 27 og 30 anvendes fra den ... (13).

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

3

Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

(4)  EFT L 144 af 15.5.1998, s. 1.

4

(5)  IMO - Maritime Safety Committee, Circ. 735 af 24. juni 1996, på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning.

5

denne forordning

(6)  EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59.

6

(7)  EUT L 364 af 9.12.2004, s. 1.

7

(8)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

8

(9)  
  EUT L 131 af 28.5.2009, s. 24.

9

EUT L 131 af 28.5.2009, s. 24.

(10)  Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

10

Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(11)  EUT C ....«

11

(12)  To år efter denne forordnings offentliggørelse.

12

To år efter denne forordnings offentliggørelse.

(13)  Et år efter denne forordnings offentliggørelse.

13

Et år efter denne forordnings offentliggørelse.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG I

Ret til tilbagebetaling eller omlægning af rejsen i tilfælde af forhåndsreservation for handicappede og bevægelseshæmmede

| 1. | Når der henvises til dette bilag, tilbydes handicappede og bevægelseshæmmede valget mellem følgende:






  a) | — | tilbagebetaling inden syv dage af billettens fulde pris på købstidspunktet for den eller de dele af rejsen, der ikke er gennemført, og for den eller de dele, som allerede er foretaget, hvis rejsen ikke længere tjener noget formål i forhold til passagerens oprindelige rejseplan, enten kontant, ved elektronisk bankoverførsel, med bankanvisning eller bankcheck, samt, hvis det er relevant, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Når der henvises til dette bilag, tilbydes handicappede og bevægelseshæmmede valget mellem følgende:

a)

—

tilbagebetaling inden syv dage af billettens fulde pris på købstidspunktet for den eller de dele af rejsen, der ikke er gennemført, og for den eller de dele, som allerede er foretaget, hvis rejsen ikke længere tjener noget formål i forhold til passagerens oprindelige rejseplan, enten kontant, ved elektronisk bankoverførsel, med bankanvisning eller bankcheck, samt, hvis det er relevant,

| — | en returrejse til vedkommendes første afgangssted ved førstgivne lejlighed |
| --- | --- |

—

en returrejse til vedkommendes første afgangssted ved førstgivne lejlighed

| b) | omlægning af rejsen under sammenlignelige transportbetingelser til vedkommendes endelige bestemmelsessted ved førstgivne lejlighed |
| --- | --- |

b)

omlægning af rejsen under sammenlignelige transportbetingelser til vedkommendes endelige bestemmelsessted ved førstgivne lejlighed

| c) | omlægning af rejsen under sammenlignelige transportbetingelser til vedkommendes endelige bestemmelsessted på en senere dato efter passagerens eget valg, hvis der er ledige pladser. |
| --- | --- |

c)

omlægning af rejsen under sammenlignelige transportbetingelser til vedkommendes endelige bestemmelsessted på en senere dato efter passagerens eget valg, hvis der er ledige pladser.

| 2. | Punkt 1, litra a), gælder også for passagerer, hvis rejser er en del af en pakkerejse, medmindre retten til tilbagebetaling følger af direktiv 90/314/EØF ║. |
| --- | --- |

2.

Punkt 1, litra a), gælder også for passagerer, hvis rejser er en del af en pakkerejse, medmindre retten til tilbagebetaling følger af direktiv 90/314/EØF ║.

| 3. | Hvis en by, et byområde eller en region betjenes af flere havne, og en transportør tilbyder en passager en rejse til en alternativ havn i forhold til den, som reservationen gælder for, betaler transportøren omkostningerne ved at overføre passageren fra den alternative havn enten til den havn, som reservationen blev foretaget til, eller til et andet nærliggende bestemmelsessted efter aftale med passageren. |
| --- | --- |

3.

Hvis en by, et byområde eller en region betjenes af flere havne, og en transportør tilbyder en passager en rejse til en alternativ havn i forhold til den, som reservationen gælder for, betaler transportøren omkostningerne ved at overføre passageren fra den alternative havn enten til den havn, som reservationen blev foretaget til, eller til et andet nærliggende bestemmelsessted efter aftale med passageren.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG II

Assistance i havne

Assistance og arrangementer, som gør det muligt for handicappede og bevægelseshæmmede at:

| — | melde deres ankomst til havnen og bede om assistance |
| --- | --- |

—

melde deres ankomst til havnen og bede om assistance

| — | komme fra ankomstmødestedet til en eventuel indcheckningsskranke eller til skibet |
| --- | --- |

—

komme fra ankomstmødestedet til en eventuel indcheckningsskranke eller til skibet

| — | checke ind og registrere eventuel bagage |
| --- | --- |

—

checke ind og registrere eventuel bagage

| — | komme fra en eventuel indcheckningsskranke til skibet, herunder opfylde udrejse-, told- og sikkerhedsformaliteter |
| --- | --- |

—

komme fra en eventuel indcheckningsskranke til skibet, herunder opfylde udrejse-, told- og sikkerhedsformaliteter

| — | komme om bord under anvendelse af
  de nødvendige hjælpemidler |
| --- | --- |

—

komme om bord under anvendelse af
  de nødvendige hjælpemidler

| — | komme fra skibets dør til deres pladser |
| --- | --- |

—

komme fra skibets dør til deres pladser

| — | henstille og afhente bagage på skibet |
| --- | --- |

—

henstille og afhente bagage på skibet

| — | komme fra deres pladser til skibets dør |
| --- | --- |

—

komme fra deres pladser til skibets dør

| — | komme fra borde under anvendelse af elevator eller kørestol eller med anden fornøden assistance, alt efter behov |
| --- | --- |

—

komme fra borde under anvendelse af elevator eller kørestol eller med anden fornøden assistance, alt efter behov

| — | afhente eventuel bagage, herunder opfylde indrejse- og toldformaliteter |
| --- | --- |

—

afhente eventuel bagage, herunder opfylde indrejse- og toldformaliteter

| — | komme fra bagagehallen eller udskibningsstedet til et udpeget udgangsmødested |
| --- | --- |

—

komme fra bagagehallen eller udskibningsstedet til et udpeget udgangsmødested

| — | komme til at benytte toiletfaciliteter. |
| --- | --- |

—

komme til at benytte toiletfaciliteter.

Assisteres en handicappet eller en bevægelseshæmmet af en ledsager, skal denne efter anmodning have adgang til at yde den fornødne assistance i havnen og ved ind- og udskibning.

Håndtering af alle nødvendige handicaphjælpemidler, herunder hjælpemidler som f.eks. elektriske kørestole.

Midlertidig erstatning af beskadigede eller bortkomne hjælpemidler, ikke nødvendigvis helt de samme,
  men med tilsvarende tekniske og funktionelle egenskaber
  .

I givet fald ground handling af anerkendte
  servicehunde
  .

Formidling af information, der er nødvendig for ind- og udskibning, i tilgængelig form.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG III

Assistance om bord på skibe

Befordring af anerkendte servicehunde på skibet under iagttagelse af nationale regler.

Befordring af medicinsk udstyr og desuden højst to stk. hjælpemidler pr. handicappet eller bevægelseshæmmet, herunder elektriske kørestole.

Formidling af væsentlige oplysninger, der vedrører en sejlads, i tilgængelig form.

Alle rimelige foranstaltninger for at tilpasse siddepladsen efter den enkelte handicappede eller bevægelseshæmmedes behov efter anmodning, med forbehold af sikkerhedsbestemmelserne og for så vidt det er muligt.

Assistance til at komme til at benytte toiletfaciliteter.

Assisteres en handicappet eller bevægelseshæmmet af en ledsager, træffer transportøren alle rimelige foranstaltninger for at give vedkommende en siddeplads ved siden af den handicappede eller bevægelseshæmmede.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG IV

Handicaprelateret uddannelse

Handicapbevidstgørende uddannelse

I uddannelsen af personale, som er i direkte kontakt med de rejsende, skal følgende indgå:

| — | opmærksomhed og hensigtsmæssig adfærd over for passagerer med fysisk, sensorisk (syn og hørelse) eller skjult handicap eller indlæringsvanskeligheder, herunder konstatering af, hvad personer med reduceret mobilitet, orienteringsevne og kommunikationsevne selv er i stand til at gøre |
| --- | --- |

—

opmærksomhed og hensigtsmæssig adfærd over for passagerer med fysisk, sensorisk (syn og hørelse) eller skjult handicap eller indlæringsvanskeligheder, herunder konstatering af, hvad personer med reduceret mobilitet, orienteringsevne og kommunikationsevne selv er i stand til at gøre

| — | de barrierer, som står i vejen for bevægelseshæmmede, herunder holdningsmæssige barrierer, omgivelsesmæssige/konkrete barrierer og organisationsmæssige barrierer |
| --- | --- |

—

de barrierer, som står i vejen for bevægelseshæmmede, herunder holdningsmæssige barrierer, omgivelsesmæssige/konkrete barrierer og organisationsmæssige barrierer

| — | anerkendte servicehunde, herunder deres rolle og behov |
| --- | --- |

—

anerkendte servicehunde, herunder deres rolle og behov

| — | hvordan uventede situationer håndteres |
| --- | --- |

—

hvordan uventede situationer håndteres

| — | interpersonelle færdigheder og kommunikationsmetoder i relation til døve og hørehæmmede, synshæmmede, talehæmmede og personer med indlæringsvanskeligheder |
| --- | --- |

—

interpersonelle færdigheder og kommunikationsmetoder i relation til døve og hørehæmmede, synshæmmede, talehæmmede og personer med indlæringsvanskeligheder

| — | generel viden om IMO's henstilling om konstruktion og drift af passagerskibe, så de imødekommer ældres og handicappedes behov |
| --- | --- |

—

generel viden om IMO's henstilling om konstruktion og drift af passagerskibe, så de imødekommer ældres og handicappedes behov

| — | hvordan kørestole og andre handicaphjælpemidler håndteres med omhu, så de ikke beskadiges (alt personale med ansvar for eventuel bagagehåndtering). |
| --- | --- |

—

hvordan kørestole og andre handicaphjælpemidler håndteres med omhu, så de ikke beskadiges (alt personale med ansvar for eventuel bagagehåndtering).

Uddannelse i handicapassistance

I uddannelsen af personale, der direkte assisterer bevægelseshæmmede, skal følgende indgå:

| — | hvordan en kørestolsbruger hjælpes op af og ned i kørestolen |
| --- | --- |

—

hvordan en kørestolsbruger hjælpes op af og ned i kørestolen

| — | færdigheder i at assistere bevægelseshæmmede, der rejser med
  en servicehund
  , herunder sådanne
  hundes
  rolle og behov |
| --- | --- |

—

færdigheder i at assistere bevægelseshæmmede, der rejser med
  en servicehund
  , herunder sådanne
  hundes
  rolle og behov

| — | teknikker til at ledsage blinde og synshæmmede ▐ |
| --- | --- |

—

teknikker til at ledsage blinde og synshæmmede ▐

| — | kendskab til de typer hjælpemidler, som kan være til assistance for bevægelseshæmmede, og viden om, hvordan sådanne hjælpemidler benyttes |
| --- | --- |

—

kendskab til de typer hjælpemidler, som kan være til assistance for bevægelseshæmmede, og viden om, hvordan sådanne hjælpemidler benyttes

| — | brugen af de benyttede hjælpemidler til ind- og udskibning og viden om, hvilke procedurer for assistance til ind- og udskibning der tilgodeser bevægelseshæmmedes sikkerhed og værdighed |
| --- | --- |

—

brugen af de benyttede hjælpemidler til ind- og udskibning og viden om, hvilke procedurer for assistance til ind- og udskibning der tilgodeser bevægelseshæmmedes sikkerhed og værdighed

| — | tilstrækkelig viden om, at assistance skal ydes på sikker og professionel måde; desuden opmærksomhed på, at nogle handicappede passagerer kan føle sig sårbare under rejser, da de er afhængige af at få assistance |
| --- | --- |

—

tilstrækkelig viden om, at assistance skal ydes på sikker og professionel måde; desuden opmærksomhed på, at nogle handicappede passagerer kan føle sig sårbare under rejser, da de er afhængige af at få assistance

| — | kendskab til førstehjælp. |
| --- | --- |

—

kendskab til førstehjælp.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/312 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/312

---

Torsdag, den 23. april 2009Buspassagerers rettigheder ***I

P6_TA(2009)0281

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (KOM(2008)0817 - C6-0469/2008 - 2008/0237(COD))

2010/C 184 E/68

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0817),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0469/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6–0250/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0237

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabets indsats inden for bustransport bør bl.a. have til formål at sikre passagererne et lige så højt beskyttelsesniveau som det, der gælder for andre transportmåder, uanset hvor de rejser. Derudover bør der tages fuldt hensyn til forbrugerbeskyttelseskrav i almindelighed. |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabets indsats inden for bustransport bør bl.a. have til formål at sikre passagererne et lige så højt beskyttelsesniveau som det, der gælder for andre transportmåder, uanset hvor de rejser. Derudover bør der tages fuldt hensyn til forbrugerbeskyttelseskrav i almindelighed.

| (2) | Da buspassageren er den svageste part i en befordringskontrakt, bør passagerers rettigheder i den henseende beskyttes uanset deres statsborgerskab og bopæl i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Da buspassageren er den svageste part i en befordringskontrakt, bør passagerers rettigheder i den henseende beskyttes uanset deres statsborgerskab og bopæl i Fællesskabet.

| (3) | Medlemsstaterne bør have mulighed for at undtage transport i byer og forstæder fra denne forordnings anvendelsesområde, hvis de sikrer tilsvarende passagerrettigheder gennem alternative lovgivningsbestemmelser. Disse bestemmelser bør tage hensyn til passagerchartre for multimodale offentlige transportnet, der dækker de forhold, som er opregnet i denne forordnings artikel 1. Kommissionen bør undersøge muligheden for at indføre fælles passagerrettigheder for transport i byer, forstæder og regioner, som dækker alle transportformer, og bør forelægge Europa-Parlamentet en beretning, der om nødvendigt ledsages af et forslag til retsakt. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterne bør have mulighed for at undtage transport i byer og forstæder fra denne forordnings anvendelsesområde, hvis de sikrer tilsvarende passagerrettigheder gennem alternative lovgivningsbestemmelser. Disse bestemmelser bør tage hensyn til passagerchartre for multimodale offentlige transportnet, der dækker de forhold, som er opregnet i denne forordnings artikel 1. Kommissionen bør undersøge muligheden for at indføre fælles passagerrettigheder for transport i byer, forstæder og regioner, som dækker alle transportformer, og bør forelægge Europa-Parlamentet en beretning, der om nødvendigt ledsages af et forslag til retsakt.

| (4) | Medlemsstaterne bør fremme udviklingen af passagerchartre for busdrift i byer, forstæder og regioner, som fastlægger busselskabernes forpligtelser vedrørende forbedring af deres service og forbedret imødekommelse af passagerernes behov. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne bør fremme udviklingen af passagerchartre for busdrift i byer, forstæder og regioner, som fastlægger busselskabernes forpligtelser vedrørende forbedring af deres service og forbedret imødekommelse af passagerernes behov.

| (5) | EU's foranstaltninger til forbedring af passagerrettigheder inden for bustrafikken bør tage hensyn til de særlige karakteristika ved denne transportsektor, som hovedsageligt består af små og mellemstore busselskaber. |
| --- | --- |

(5)

EU's foranstaltninger til forbedring af passagerrettigheder inden for bustrafikken bør tage hensyn til de særlige karakteristika ved denne transportsektor, som hovedsageligt består af små og mellemstore busselskaber.

| (6) | Buspassagerer bør kunne nyde godt af lige så vidtrækkende regler om erstatningsansvar som dem, der gælder for andre transportmåder i tilfælde af ulykker, der forårsager død eller tilskadekomst. |
| --- | --- |

(6)

Buspassagerer bør kunne nyde godt af lige så vidtrækkende regler om erstatningsansvar som dem, der gælder for andre transportmåder i tilfælde af ulykker, der forårsager død eller tilskadekomst.

| (7) | Passagerer bør have ret til et forskudsbeløb til dækning af deres umiddelbare økonomiske behov som følge af en ulykke. |
| --- | --- |

(7)

Passagerer bør have ret til et forskudsbeløb til dækning af deres umiddelbare økonomiske behov som følge af en ulykke.

| (8) | Passagerer, der har lidt skade som følge af et uheld, der er dækket af en forsikringsgaranti, bør som første skridt indgive deres erstatningskrav, som omhandlet i denne forordning, til busselskabet og kan først indgive deres erstatningskrav til forsikringsselskabet, hvis transportselskabet undlader at behandle kravet. |
| --- | --- |

(8)

Passagerer, der har lidt skade som følge af et uheld, der er dækket af en forsikringsgaranti, bør som første skridt indgive deres erstatningskrav, som omhandlet i denne forordning, til busselskabet og kan først indgive deres erstatningskrav til forsikringsselskabet, hvis transportselskabet undlader at behandle kravet.

| (9) | Busselskaber bør være erstatningsansvarlige for bortkommet eller beskadiget bagage på samme vilkår som dem, der gælder for andre transportmåder. |
| --- | --- |

(9)

Busselskaber bør være erstatningsansvarlige for bortkommet eller beskadiget bagage på samme vilkår som dem, der gælder for andre transportmåder.

| (10) | Bustransporttjenester bør komme alle borgere til gode. Handicappede og bevægelseshæmmede bør derfor, uanset om årsagen til deres handicap eller reducerede mobilitet er invaliditet, alder eller andre forhold, have samme mulighed for at rejse med bus som andre borgere. Handicappede og bevægelseshæmmede har samme ret som alle andre borgere til fri bevægelighed, valgfrihed og ikke-diskriminering. |
| --- | --- |

(10)

Bustransporttjenester bør komme alle borgere til gode. Handicappede og bevægelseshæmmede bør derfor, uanset om årsagen til deres handicap eller reducerede mobilitet er invaliditet, alder eller andre forhold, have samme mulighed for at rejse med bus som andre borgere. Handicappede og bevægelseshæmmede har samme ret som alle andre borgere til fri bevægelighed, valgfrihed og ikke-diskriminering.

| (11) | I lyset af artikel 9 i FN's konventionen om handicappedes rettigheder bør der for at kunne give handicappede og bevægelseshæmmede samme muligheder for at rejse med bus som alle andre borgere fastsættes regler om ikke-diskriminering og assistance under rejsen. Handicappede og bevægelseshæmmede bør derfor have adgang til befordring og bør ikke nægtes befordring som følge af deres handicap eller reducerede mobilitet, medmindre der er tale om lovfæstede begrundede sikkerhedshensyn. De bør have ret til assistance i busterminalerne og om bord i busserne, herunder i forbindelse med ind- og udstigning. Af hensyn til den sociale integration bør denne assistance ydes omkostningsfrit for de pågældende. Busselskaberne bør fastsætte bestemmelser om adgang, helst på grundlag af det europæiske standardiseringssystem. |
| --- | --- |

(11)

I lyset af artikel 9 i FN's konventionen om handicappedes rettigheder bør der for at kunne give handicappede og bevægelseshæmmede samme muligheder for at rejse med bus som alle andre borgere fastsættes regler om ikke-diskriminering og assistance under rejsen. Handicappede og bevægelseshæmmede bør derfor have adgang til befordring og bør ikke nægtes befordring som følge af deres handicap eller reducerede mobilitet, medmindre der er tale om lovfæstede begrundede sikkerhedshensyn. De bør have ret til assistance i busterminalerne og om bord i busserne, herunder i forbindelse med ind- og udstigning. Af hensyn til den sociale integration bør denne assistance ydes omkostningsfrit for de pågældende. Busselskaberne bør fastsætte bestemmelser om adgang, helst på grundlag af det europæiske standardiseringssystem.

| (12) | Det er nødvendigt, at busselskaber specifikt uddanner deres personale, så de på en korrekt måde kan assistere handicappede og bevægelseshæmmede personer. Uddannelsen bør finde sted inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15. juli 2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej (4). Medlemsstaterne bør så vidt muligt bistå busselskaberne med at udarbejde og/eller gennemføre relevante uddannelsesprogrammer. |
| --- | --- |

(12)

Det er nødvendigt, at busselskaber specifikt uddanner deres personale, så de på en korrekt måde kan assistere handicappede og bevægelseshæmmede personer. Uddannelsen bør finde sted inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/59/EF af 15. juli 2003 om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej (4). Medlemsstaterne bør så vidt muligt bistå busselskaberne med at udarbejde og/eller gennemføre relevante uddannelsesprogrammer.

| (13) | Ved fastlæggelse af, hvordan nye busterminaler skal indrettes, og i forbindelse med større ombygninger bør busterminalernes forvaltningsorganer
  uden undtagelse
  tage hensyn til handicappedes og bevægelseshæmmedes behov. Busterminalernes forvaltningsorganer skal under alle omstændigheder udpege ankomstmødesteder, hvor handicappede kan meddele deres ankomst og anmode om assistance. |
| --- | --- |

(13)

Ved fastlæggelse af, hvordan nye busterminaler skal indrettes, og i forbindelse med større ombygninger bør busterminalernes forvaltningsorganer
  uden undtagelse
  tage hensyn til handicappedes og bevægelseshæmmedes behov. Busterminalernes forvaltningsorganer skal under alle omstændigheder udpege ankomstmødesteder, hvor handicappede kan meddele deres ankomst og anmode om assistance.

| (14) | Busselskaber bør tilsvarende tage hensyn til disse behov, når de fastlægger indretningen af nye og ombyggede køretøjer. |
| --- | --- |

(14)

Busselskaber bør tilsvarende tage hensyn til disse behov, når de fastlægger indretningen af nye og ombyggede køretøjer.

| (15) | Medlemsstaterne bør, når det er påkrævet, forbedre de eksisterende infrastrukturer, for at busselskaberne kan sikre adgang for handicappede og bevægelseshæmmede og yde passende assistance. |
| --- | --- |

(15)

Medlemsstaterne bør, når det er påkrævet, forbedre de eksisterende infrastrukturer, for at busselskaberne kan sikre adgang for handicappede og bevægelseshæmmede og yde passende assistance.

| (16) | EU's foranstaltninger til forbedring af barrierefri tilgængelighed bør primært fremme barrierefri tilgængelighed ved busterminaler og busstoppesteder. |
| --- | --- |

(16)

EU's foranstaltninger til forbedring af barrierefri tilgængelighed bør primært fremme barrierefri tilgængelighed ved busterminaler og busstoppesteder.

| (17) | Ifølge konklusionerne i COST 349-projektet om turist- og langtursbusser bør Kommissionen foreslå initiativer vedrørende tilgængelig infrastruktur og interoperabilitet på EU-plan ved busterminaler og busstoppesteder. |
| --- | --- |

(17)

Ifølge konklusionerne i COST 349-projektet om turist- og langtursbusser bør Kommissionen foreslå initiativer vedrørende tilgængelig infrastruktur og interoperabilitet på EU-plan ved busterminaler og busstoppesteder.

| (18) | Buspassagerers rettigheder bør omfatte ret til oplysninger om den service, der ydes før og under rejsen. Alle væsentlige oplysninger til buspassagererne bør også formidles på alternative måder, som er tilgængelige for handicappede og bevægelseshæmmede. |
| --- | --- |

(18)

Buspassagerers rettigheder bør omfatte ret til oplysninger om den service, der ydes før og under rejsen. Alle væsentlige oplysninger til buspassagererne bør også formidles på alternative måder, som er tilgængelige for handicappede og bevægelseshæmmede.

| (19) | Denne forordning må ikke begrænse busselskabernes ret til at søge erstatning hos enhver person, herunder tredjemand, i overensstemmelse med gældende lovgivning. |
| --- | --- |

(19)

Denne forordning må ikke begrænse busselskabernes ret til at søge erstatning hos enhver person, herunder tredjemand, i overensstemmelse med gældende lovgivning.

| (20) | Passagerernes ulemper som følge af aflysning eller lang forsinkelse af deres rejse bør gøres mindst mulige. Med dette for øje bør der sørges passende for passagererne, og de bør gives fyldestgørende oplysninger. Passagerer bør enten kunne annullere deres rejse og få billetterne refunderet eller få tilbudt en anden rejserute på tilfredsstillende vilkår eller modtage oplysninger om alternativ transport. Hvis et busselskab undlader at yde passagerer den nødvendige assistance, bør passagererne have ret til finansiel kompensation. |
| --- | --- |

(20)

Passagerernes ulemper som følge af aflysning eller lang forsinkelse af deres rejse bør gøres mindst mulige. Med dette for øje bør der sørges passende for passagererne, og de bør gives fyldestgørende oplysninger. Passagerer bør enten kunne annullere deres rejse og få billetterne refunderet eller få tilbudt en anden rejserute på tilfredsstillende vilkår eller modtage oplysninger om alternativ transport. Hvis et busselskab undlader at yde passagerer den nødvendige assistance, bør passagererne have ret til finansiel kompensation.

| (21) | Busselskaberne bør samarbejde om på nationalt eller europæisk plan at træffe foranstaltninger til at forbedre den omsorg og assistance, de tilbyder passagererne i tilfælde af rejseafbrydelser og især ved langvarige forsinkelser. |
| --- | --- |

(21)

Busselskaberne bør samarbejde om på nationalt eller europæisk plan at træffe foranstaltninger til at forbedre den omsorg og assistance, de tilbyder passagererne i tilfælde af rejseafbrydelser og især ved langvarige forsinkelser.

| (22) | Denne forordning bør ikke berøre passagerernes rettigheder i henhold til Rådets direktiv 90/314/EØF af 13. juni 1990 om pakkerejser, pakkeferier og pakketure (5). Hvis en pakkerejse aflyses af andre årsager end aflysning af busafgangen, bør denne forordning ikke finde anvendelse. |
| --- | --- |

(22)

Denne forordning bør ikke berøre passagerernes rettigheder i henhold til Rådets direktiv 90/314/EØF af 13. juni 1990 om pakkerejser, pakkeferier og pakketure (5). Hvis en pakkerejse aflyses af andre årsager end aflysning af busafgangen, bør denne forordning ikke finde anvendelse.

| (23) | Der bør gives udtømmende oplysninger til passagererne om deres rettigheder ifølge denne forordning, således at de reelt kan udøve disse rettigheder. |
| --- | --- |

(23)

Der bør gives udtømmende oplysninger til passagererne om deres rettigheder ifølge denne forordning, således at de reelt kan udøve disse rettigheder.

| (24) | Passagererne bør kunne udøve deres rettigheder ved hjælp af egnede klageprocedurer, som busselskaberne har indført, eller ved, at klagen indgives til det eller de organer, medlemsstaten har udpeget dertil. |
| --- | --- |

(24)

Passagererne bør kunne udøve deres rettigheder ved hjælp af egnede klageprocedurer, som busselskaberne har indført, eller ved, at klagen indgives til det eller de organer, medlemsstaten har udpeget dertil.

| (25) | Medlemsstaterne bør sikre og overvåge, at deres busselskaber generelt efterlever denne forordning, og de bør udpege et organ til at håndhæve den. Overvågningen bør ikke berøre passagerers og busselskabers ret til domstolsprøvelse i henhold til national lov. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterne bør sikre og overvåge, at deres busselskaber generelt efterlever denne forordning, og de bør udpege et organ til at håndhæve den. Overvågningen bør ikke berøre passagerers og busselskabers ret til domstolsprøvelse i henhold til national lov.

| (26) | Medlemsstaterne bør fastsætte, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af denne forordning, og sikre, at de anvendes. Sådanne sanktioner skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterne bør fastsætte, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af denne forordning, og sikre, at de anvendes. Sådanne sanktioner skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning.

| (27) | Målene for denne forordning, nemlig at sikre et højt og ensartet niveau for beskyttelse og ydelse af assistance til buspassagerer overalt i medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene og kan derfor på grund af foranstaltningens internationale dimension bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(27)

Målene for denne forordning, nemlig at sikre et højt og ensartet niveau for beskyttelse og ydelse af assistance til buspassagerer overalt i medlemsstaterne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene og kan derfor på grund af foranstaltningens internationale dimension bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (28) | Denne forordning bør ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6). |
| --- | --- |

(28)

Denne forordning bør ikke berøre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6).

| (29) | Håndhævelsen af denne forordning bør være baseret på EuropaParlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (7). Nævnte forordning bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(29)

Håndhævelsen af denne forordning bør være baseret på EuropaParlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 af 27. oktober 2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (7). Nævnte forordning bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (30) | Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som især anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder - |
| --- | --- |

(30)

Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som især anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Kapitel I

Generelle bestemmelser

Artikel 1

Emne

Denne forordning fastsætter regler med hensyn til følgende:

| 1) | ikke-diskriminering med hensyn til de befordringsvilkår, som busselskaberne tilbyder passagererne |
| --- | --- |

1)

ikke-diskriminering med hensyn til de befordringsvilkår, som busselskaberne tilbyder passagererne

| 2) | busselskabernes erstatningsansvar i tilfælde af ulykker, der medfører passagerers død eller tilskadekomst eller bortkomst eller beskadigelse af deres bagage |
| --- | --- |

2)

busselskabernes erstatningsansvar i tilfælde af ulykker, der medfører passagerers død eller tilskadekomst eller bortkomst eller beskadigelse af deres bagage

| 3) | ikke-diskriminering af og obligatorisk assistance til handicappede og bevægelseshæmmede buspassagerer |
| --- | --- |

3)

ikke-diskriminering af og obligatorisk assistance til handicappede og bevægelseshæmmede buspassagerer

| 4) | busselskabernes forpligtelser over for passagererne i tilfælde af aflysning eller forsinkelse |
| --- | --- |

4)

busselskabernes forpligtelser over for passagererne i tilfælde af aflysning eller forsinkelse

| 5) | mindstekrav til oplysninger til passagererne |
| --- | --- |

5)

mindstekrav til oplysninger til passagererne

| 6) | behandling af klager |
| --- | --- |

6)

behandling af klager

| 7) | håndhævelse af passagerernes rettigheder. |
| --- | --- |

7)

håndhævelse af passagerernes rettigheder.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på busselskabers befordring af passagerer ad faste ruter.

2.   Medlemsstaterne kan fritage de bustransporttjenester, der varetages i byer
  og
  forstæder ▐, fra denne forordnings anvendelsesområde, hvis denne transport er omfattet af offentlige tjenesteydelseskontrakter, der sikrer passagererne samme rettigheder som dem, der er fastsat i denne forordning.

3.   Lejlighedsvis kørsel er kun omfattet af kapitel II.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås der ved:

| 1) | »busselskab«: en transportvirksomhed, der har tilladelse i den medlemsstat, hvor den har hjemsted, til at udføre personbefordring med bus på de betingelser for adgang til markedet, der er fastsat i national lovgivning, eller en transportvirksomhed med en gyldig tilladelse til at drive international personbefordring med bus udstedt af Fællesskabet i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 684/92 af 16. marts 1992 om fælles regler for international personbefordring med bus
   (8) |
| --- | --- |

1)

»busselskab«: en transportvirksomhed, der har tilladelse i den medlemsstat, hvor den har hjemsted, til at udføre personbefordring med bus på de betingelser for adgang til markedet, der er fastsat i national lovgivning, eller en transportvirksomhed med en gyldig tilladelse til at drive international personbefordring med bus udstedt af Fællesskabet i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 684/92 af 16. marts 1992 om fælles regler for international personbefordring med bus
   (8)

| 2) | »lejlighedsvis kørsel«: kørsel som omhandlet i artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 684/92 |
| --- | --- |

2)

»lejlighedsvis kørsel«: kørsel som omhandlet i artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 684/92

| 3) | »rutekørsel«: kørsel som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 684/92 |
| --- | --- |

3)

»rutekørsel«: kørsel som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 684/92

| 4) | »befordringskontrakt«: kontrakt om befordring af passagerer mellem et busselskab ▐ og en passager om udførelse af en eller flere transportydelser
  , uanset om billetten er købt af et busselskab, et rejsebureau eller en billetudsteder |
| --- | --- |

4)

»befordringskontrakt«: kontrakt om befordring af passagerer mellem et busselskab ▐ og en passager om udførelse af en eller flere transportydelser
  , uanset om billetten er købt af et busselskab, et rejsebureau eller en billetudsteder

| 5) | »billet«: et gyldigt dokument, der giver ret til befordring, herunder tilsvarende dokumentation i papirløs eller elektronisk form, som er udstedt eller autoriseret af et busselskab eller dettes autoriserede billetudsteder |
| --- | --- |

5)

»billet«: et gyldigt dokument, der giver ret til befordring, herunder tilsvarende dokumentation i papirløs eller elektronisk form, som er udstedt eller autoriseret af et busselskab eller dettes autoriserede billetudsteder

| 6) | »billetudsteder«: en
  formidler, der sælger
  bustransportydelser
  også som led i en pakkerejse
  på vegne af et busselskab
  eller et rejsebureau |
| --- | --- |

6)

»billetudsteder«: en
  formidler, der sælger
  bustransportydelser
  også som led i en pakkerejse
  på vegne af et busselskab
  eller et rejsebureau

| 7) | »rejsebureau«: en rejsearrangør ▐ som omhandlet i artikel 2, nr. ...2, i direktiv 90/314/EØF |
| --- | --- |

7)

»rejsebureau«: en rejsearrangør ▐ som omhandlet i artikel 2, nr. ...2, i direktiv 90/314/EØF

| 8) | »handicappet« eller »bevægelseshæmmet person«: en person, hvis bevægelighed i forbindelse med benyttelsen af transportmidler er nedsat på grund af et fysisk handicap (sensorisk eller bevægelsesmæssigt, permanent eller midlertidigt), mentalt handicap eller nedsat funktionsevne af andre årsager eller på grund af alder, og hvis situation kræver passende opmærksomhed og tilpasning af de ydelser, alle passagerer har adgang til, efter den pågældendes særlige behov |
| --- | --- |

8)

»handicappet« eller »bevægelseshæmmet person«: en person, hvis bevægelighed i forbindelse med benyttelsen af transportmidler er nedsat på grund af et fysisk handicap (sensorisk eller bevægelsesmæssigt, permanent eller midlertidigt), mentalt handicap eller nedsat funktionsevne af andre årsager eller på grund af alder, og hvis situation kræver passende opmærksomhed og tilpasning af de ydelser, alle passagerer har adgang til, efter den pågældendes særlige behov

| 9) | »reservation«: en tilladelse på papir eller i elektronisk form, som giver ret til befordring, med forbehold af på forhånd bekræftede personlige befordringsarrangementer |
| --- | --- |

9)

»reservation«: en tilladelse på papir eller i elektronisk form, som giver ret til befordring, med forbehold af på forhånd bekræftede personlige befordringsarrangementer

| 10) | »et forvaltningsorgan for en busterminal«: en forvaltningsenhed i en medlemsstat, der er ansvarlig for forvaltningen af en busterminal |
| --- | --- |

10)

»et forvaltningsorgan for en busterminal«: en forvaltningsenhed i en medlemsstat, der er ansvarlig for forvaltningen af en busterminal

| 11) | »aflysning«: en
  bestemt
  , planlagt afgang, hvortil der var mindst én
  konkret
  reservation, som ikke gennemføres |
| --- | --- |

11)

»aflysning«: en
  bestemt
  , planlagt afgang, hvortil der var mindst én
  konkret
  reservation, som ikke gennemføres

| 12) | »forsinkelse«: forskellen mellem det tidspunkt, passageren skulle afrejse eller ankomme ifølge den offentliggjorte køreplan, og hans eller hendes faktiske eller forventede ankomsttidspunkt |
| --- | --- |

12)

»forsinkelse«: forskellen mellem det tidspunkt, passageren skulle afrejse eller ankomme ifølge den offentliggjorte køreplan, og hans eller hendes faktiske eller forventede ankomsttidspunkt

| 13) | »tilgængelig form«: adgang for alle passagerer til de samme informationer i form af tekst, f.eks. i form af blindeskrift, auditiv eller visuel og/eller elektronisk formidling. |
| --- | --- |

13)

»tilgængelig form«: adgang for alle passagerer til de samme informationer i form af tekst, f.eks. i form af blindeskrift, auditiv eller visuel og/eller elektronisk formidling.

Artikel 4

Befordringskontrakt og ikke-diskriminerende kontraktbestemmelser

1.   Busselskaberne udsteder en eller flere billetter til passagererne som dokumentation for indgåelse af befordringskontrakten. Billetterne betragtes som umiddelbart bevis på indgåelse af befordringskontrakten og giver derved de rettigheder, der er fastsat i denne forordning.

2.   Busselskabers og billetudstederes kontraktbestemmelser og takster skal tilbydes til offentligheden uden nogen form for diskriminering på grundlag af slutkundens nationalitet eller bopæl eller busselskabets eller billetudstederens hjemsted i Fællesskabet, jf. dog eventuelle forpligtelser til offentlig tjeneste, som indebærer reducerede takster til særlige sociale grupper.

Artikel 5

Opfyldelsespligt

1.   Forpligtelser over for passagererne i henhold til denne forordning kan ikke indskrænkes eller fraviges ved f.eks. undtagelsesbestemmelser eller begrænsende klausuler i befordringskontrakten.

2.   Busselskaberne kan tilbyde kontraktbetingelser, der er gunstigere for passageren end betingelserne i denne forordning.

Kapitel II

Busselskabers erstatningsansvar over for passagerer og deres bagage

Artikel 6

Erstatningsansvar i tilfælde af død eller tilskadekomst

1.   I henhold til dette kapitel er busselskaber erstatningsansvarlige for tab og skader, der opstår, hvis en passager, mens han eller hun befinder sig om bord i eller er ved at stige ind i eller ud af bussen, lider fysisk ▐ skade eller dør som følge af en ulykke, der sker under busdriften.

2.   Busselskabers erstatningsansvar
  uden for kontraktforhold
  i tilfælde af skader er ikke underlagt finansiel begrænsning ved nogen lov, konvention eller kontrakt.

3.   Et busselskab kan ikke unddrage sig eller begrænse sit erstatningsansvar for skader, hvis der er tale om erstatningskrav på op til 220 000 EUR
  pr. passager
  , ved at bevise, at det har truffet alle nødvendige forholdsregler for at undgå skaden, jf. stk. 4, litra a)
  , medmindre det samlede erstatningskrav overstiger det beløb, for hvilket der i henhold til den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor bussen er hjemmehørende, skal tegnes en lovpligtig forsikring i overensstemmelse med Rådets andet direktiv 84/5/EØF af 30. december 1983 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (9). I sådanne tilfælde begrænses erstatningsansvaret til dette beløb.

4.   Et busselskab er ikke erstatningsansvarligt som omhandlet i stk. 1:

| a) | hvis ulykken skyldes forhold, der ikke vedrører busdriften,
  eller
  som
  operatøren
  trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå,
  eller
  hvis følger denne ikke har kunnet afværge |
| --- | --- |

a)

hvis ulykken skyldes forhold, der ikke vedrører busdriften,
  eller
  som
  operatøren
  trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå,
  eller
  hvis følger denne ikke har kunnet afværge

| b) | hvis ulykken skyldes en fejl fra passagerens side eller dennes forsømmelighed. |
| --- | --- |

b)

hvis ulykken skyldes en fejl fra passagerens side eller dennes forsømmelighed.

5.   Intet i denne forordning:

| a) | indebærer, at det alene er busselskabet, der er erstatningspligtigt, eller |
| --- | --- |

a)

indebærer, at det alene er busselskabet, der er erstatningspligtigt, eller

| b) | begrænser busselskabets ret til domstolsprøvelse i henhold til national lov. |
| --- | --- |

b)

begrænser busselskabets ret til domstolsprøvelse i henhold til national lov.

Artikel 7

Skadeserstatning

1.   Hvis en passager dør, omfatter den skadeserstatning, der skal udbetales i henhold til artikel 6:

| a) | de nødvendige udgifter, der er opstået i forbindelse med dødsfaldet, navnlig med hensyn til transport af afdøde og begravelsesomkostninger |
| --- | --- |

a)

de nødvendige udgifter, der er opstået i forbindelse med dødsfaldet, navnlig med hensyn til transport af afdøde og begravelsesomkostninger

| b) | i tilfælde af, at døden ikke indtræder straks, den erstatning, der er fastsat i stk. 2. |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af, at døden ikke indtræder straks, den erstatning, der er fastsat i stk. 2.

2.   Ved passagerens tilskadekomst eller enhver anden fysisk eller mental skade omfatter skadeserstatningen:

| a) | de nødvendige udgifter, især til behandling og transport |
| --- | --- |

a)

de nødvendige udgifter, især til behandling og transport

| b) | kompensation for finansielle tab, som passageren har lidt, enten fordi erhvervsevnen er gået helt eller delvis tabt, eller fordi dennes behov er forøget. |
| --- | --- |

b)

kompensation for finansielle tab, som passageren har lidt, enten fordi erhvervsevnen er gået helt eller delvis tabt, eller fordi dennes behov er forøget.

3.   Hvis afdøde havde eller ville have haft lovmæssig forsørgerpligt over for personer, der ved dødsfaldet mister deres forsørger, skal sådanne personer også kompenseres for deres tab.

Artikel 8

Forskudsudbetaling

1.   Hvis en passager dør eller pådrager sig
  nogen som helst form for
  fysisk ▐ skade som følge af en ulykke, der sker under busdriften,
  og hvis passageren ikke er dækket af nogen anden rejseforsikring,
  skal busselskabet omgående og
  inden for en frist på
  15 dage efter, at den erstatningsberettigede person er blevet identificeret, udbetale sådanne forskudsbeløb, der måtte være nødvendige til dækning af øjeblikkelige økonomiske behov, og som står i forhold til omfanget af skaden
  , forudsat at der foreligger prima facie-bevis for, at årsagen kan tilskrives transportselskabet
  .

2.   Uanset stk. 1 må en forskudsudbetaling ved dødsfald ikke være under 21 000 EUR for hver passager.

3.   Forskudsudbetaling er ikke ensbetydende med anerkendelse af erstatningsansvar og kan fraregnes et eventuelt senere erstatningsbeløb, som udbetales i henhold til denne forordning, men skal kun tilbagebetales i de tilfælde, hvor skaden skyldes passagerens forsømmelighed eller fejl, eller hvis den person, som har modtaget forskudsudbetalingen, ikke er den erstatningsberettigede person
  , eller såfremt den faktiske skade var mindre end forskudsbetalingen
  .

Artikel 9

Erstatningsansvar for bortkommet eller beskadiget bagage

1.   Busselskaber er erstatningsansvarlige for bortkommet eller beskadiget bagage, som de har fået overdraget ansvaret for. Det maksimale erstatningsbeløb er på 1 800 EUR pr. passager.

2.   Hvis der sker en ulykke under busdriften, er busselskaber erstatningsansvarlige for bortkomst eller beskadigelse af de personlige effekter, som passagererne havde på sig eller med sig som håndbagage. Det maksimale erstatningsbeløb er på 1 300 EUR pr. passager.

3.   ▐ Et busselskab
  er ikke ansvarlig for de i stk. 1, og stk. 2, nævnte skader:

| a) | hvis ulykken skyldes forhold, der ikke vedrører busdriften, og som busselskabet trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger dette ikke har kunnet afværge |
| --- | --- |

a)

hvis ulykken skyldes forhold, der ikke vedrører busdriften, og som busselskabet trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger dette ikke har kunnet afværge

| b) | i det omfang ulykken skyldes passagerer
  eller
  grov uagtsomhed fra disses side
  . |
| --- | --- |

b)

i det omfang ulykken skyldes passagerer
  eller
  grov uagtsomhed fra disses side
  .

Kapitel III

Handicappedes og bevægelseshæmmedes rettigheder

Artikel 10

Pålæg om befordring

1.   Busselskaber, deres billetudstedere og rejsebureauer må ikke under henvisning til en persons handicap eller nedsatte mobilitet nægte:

| a) | at acceptere reservation eller udstede billet til en rejse, der er omfattet af denne forordning |
| --- | --- |

a)

at acceptere reservation eller udstede billet til en rejse, der er omfattet af denne forordning

| b) | den handicappede eller bevægelseshæmmede person at stige om bord, hvis den pågældende har en gyldig billet og reservation. |
| --- | --- |

b)

den handicappede eller bevægelseshæmmede person at stige om bord, hvis den pågældende har en gyldig billet og reservation.

2.   Reservationer og billetter skal tilbydes handicappede og bevægelseshæmmede uden ekstra omkostninger.

Artikel 11

Fravigelser og særlige betingelser

1.   Uanset bestemmelserne i artikel 10 må busselskaber, deres billetudstedere og rejsebureauer under henvisning til en persons handicap eller nedsatte mobilitet nægte at acceptere reservation fra eller udstede billet til den handicappede eller bevægelseshæmmede eller at lade vedkommende stige om bord:

▐

| a) | hvis køretøjets
  konstruktion
  gør det fysisk
  eller praktisk
  umuligt at tage den handicappede eller bevægelseshæmmede om bord eller befordre vedkommende |
| --- | --- |

a)

hvis køretøjets
  konstruktion
  gør det fysisk
  eller praktisk
  umuligt at tage den handicappede eller bevægelseshæmmede om bord eller befordre vedkommende

| b) | hvis køretøjet eller infrastrukturen på afgangs- eller ankomststedet eller mellem disse to steder ikke er tilstrækkelig til at garantere sikker transport af handicappede eller bevægelseshæmmede personer. |
| --- | --- |

b)

hvis køretøjet eller infrastrukturen på afgangs- eller ankomststedet eller mellem disse to steder ikke er tilstrækkelig til at garantere sikker transport af handicappede eller bevægelseshæmmede personer.

Nægtes reservation under henvisning til de forhold, der er nævnt i første afsnit, litra a)
  eller
  b), træffer busselskabet, billetudstederen eller rejsebureauet rimelige foranstaltninger til at foreslå den pågældende person et acceptabelt alternativ.

2.   Nægtes en handicappet eller bevægelseshæmmet ombordstigning under henvisning til vedkommendes handicap eller reducerede mobilitet, skal vedkommende tilbydes
  enten
  tilbagebetaling af billetprisen
  eller
  acceptabel alternativ transport til bestemmelsesstedet inden for en rimelig frist.

3.   Busselskabet, billetudstederen eller rejsebureauet kan ▐ forlange, at den handicappede eller bevægelseshæmmede ledsages af en anden person, som er i stand til at yde den nødvendige assistance til den pågældende, hvis dette er strengt nødvendigt
  , såfremt

| a) | de i stk. 1, litra a), eller b), nævnte vilkår er opfyldt, eller |
| --- | --- |

a)

de i stk. 1, litra a), eller b), nævnte vilkår er opfyldt, eller

| b) | personalet på det pågældende køretøj kun består af en enkelt person, som er køretøjets chauffør, og som ikke har mulighed for at yde den i bilag I nævnte assistance til den handicappede eller bevægelseshæmmede person. |
| --- | --- |

b)

personalet på det pågældende køretøj kun består af en enkelt person, som er køretøjets chauffør, og som ikke har mulighed for at yde den i bilag I nævnte assistance til den handicappede eller bevægelseshæmmede person.

4.   Et busselskab, en billetudsteder eller et rejsebureau, der gør brug af den undtagelse, der er fastsat i stk. 1, skal straks informere den handicappede eller bevægelseshæmmede om årsagerne hertil og skal på anmodning meddele vedkommende disse oplysninger skriftligt senest fem arbejdsdage efter, at
  anmodningen
  er
  indgivet.

Artikel 12

Adgang, tilgængelighed og information

1.   Busselskaberne skal
  i samarbejde med
  organisationer
  , der repræsenterer
  handicappede og bevægelseshæmmede, og de håndhævelsesorganer, der er nævnt i artikel 27, fastsætte ikke-diskriminerende regler for handicappedes og bevægelseshæmmedes
  og ledsageres
  adgang til befordring for at opfylde gældende sikkerhedskrav. Reglerne skal omfatte alle betingelser for adgang til den pågældende busrute, herunder de benyttede bussers tilgængelighed og faciliteter om bord
  og monteret hjælpeudstyr
  .

2.   Busselskaberne og billetudstederne gør senest på reservationstidspunktet de regler, der er fastsat i stk. 1, offentligt tilgængelige
  i tilgængelig form
  og på de samme sprog, som de normalt gives til alle passagerer på. Ved udlevering af disse oplysninger tages der særligt hensyn til behovene hos handicappede og bevægelseshæmmede.

3.   På anmodning skal busselskaberne
  øjeblikkeligt
  udlevere de bestemmelser i folkeretten, fællesskabsretten eller den nationale ret om sikkerhedskrav, som de ikke-diskriminerende adgangsregler bygger på.
  Disse skal udleveres i tilgængelig form.

4.   Rejsebureauerne udleverer de regler i stk. 1, som finder anvendelse på rejser, der indgår i pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure, som de tilrettelægger, sælger eller udbyder til salg.

5.   Busselskaberne, billetudstederne og rejsebureauerne sikrer, at alle relevante oplysninger om befordringsvilkår, om rejsen og om tilgængelighed
  , herunder online-reservation og -information,
  foreligger i en form, der er ▐ tilgængelig for handicappede og bevægelseshæmmede
  inklusive personer, der ikke kan rejse uden ledsager på grund af høj eller ung alder, og disses ledsagere
  .

Artikel 13

Ret til assistance

1.   Busterminalernes forvaltningsorganer og busselskaberne skal sikre, at der før,
  efter og om muligt
  under rejsen ydes passende gratis assistance som fastsat i bilag I til handicappede og bevægelseshæmmede.
  Denne assistance tilpasses den handicappede eller bevægelseshæmmede persons individuelle behov.

2.   Busterminalernes forvaltningsorganer og busselskaberne kan yde assistancen selv eller indgå aftaler med en eller flere andre parter om ydelse af assistancen. De må indgå en sådan aftale eller sådanne aftaler på eget initiativ eller efter anmodning.

Når et forvaltningsorgan for en busterminal og/eller et busselskab indgår aftaler med en eller flere andre parter om ydelse af assistance, er forvaltningsorganet og busselskabet fortsat ansvarlige for, at assistancen ydes.

3.   Bestemmelserne i dette kapitel er ikke til hinder for, at forvaltningsorganerne eller busselskaberne yder assistance, der er af højere kvalitet end den, der er omhandlet i bilag I, eller at de yder andre tjenester i tillæg til dem, der er specificeret deri.

Artikel 14

Ret til assistance i busterminaler

1.   Medlemsstaterne skal senest seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden udpege busterminaler, hvor der skal ydes assistance til handicappede og bevægelseshæmmede, idet der tages hensyn til behovet for at sikre, at der er adgang til tjenesterne fra så mange geografiske områder som muligt. Medlemsstaterne underretter Kommissionen herom.
  Kommissionen offentliggør en liste over de udpegede busterminaler på internettet.

2.   Forvaltningsorganet for en busterminal, som medlemsstaten har udpeget i henhold til stk. 1, er ansvarligt for at sikre, at handicappede og bevægelseshæmmede ydes assistance som omhandlet i bilag I, litra a), vederlagsfrit, forudsat at vedkommende opfylder betingelserne i artikel 16.

3.
     
  Hvis anvendelse af en anerkendt servicehund er påkrævet, imødekommes dette krav under forudsætning af, at busselskabet eller billetudstederen orienteres herom i overensstemmelse med de gældende nationale bestemmelser om befordring af servicehunde.

Artikel 15

Ret til assistance om bord

Busselskaber skal ▐ ved ind- og udstigning vederlagsfrit mindst yde den assistance, der er omhandlet i bilag I, litra b), til handicappede og bevægelseshæmmede, forudsat at disse personer opfylder betingelserne i artikel 16.

Artikel 16

Betingelser for ydelse af assistance

1.   Busselskaberne, busterminalernes forvaltningsorganer, billetudstederne og rejsebureauerne skal samarbejde om at yde assistance til handicappede og bevægelseshæmmede, forudsat at der gives besked om behovet for assistance til busselskabet, forvaltningsorganet, billetudstederen eller rejsebureauet mindst
  24 timer
  , før der er behov for assistance
  , medmindre assistanceyderen fastsætter en kortere frist, eller en sådan aftales mellem assistanceyderen og passageren
  .

2.   Busselskaberne, billetudstederne og rejsebureauerne skal træffe alle nødvendige foranstaltninger for at kunne modtage handicappedes og bevægelseshæmmedes meddelelse om behov for assistance.
  Passageren modtager bekræftelse af, at behovet for assistance er noteret.
  Denne forpligtelse gælder alle salgssteder, herunder telefonsalg og salg via internettet.

3.   Hvis der ikke modtages besked i overensstemmelse med stk. 1, træffer busselskabet, forvaltningsorganet, billetudstederen og rejsebureauet alle rimelige foranstaltninger for at yde den handicappede eller bevægelseshæmmede tilstrækkelig assistance til at kunne stige om bord i den afgående bus, skifte til en anden forbindelse eller stige ud af den ankommende bus, som vedkommende har købt billet til.

4.   Assistancen ydes på betingelse af, at den handicappede eller bevægelseshæmmede møder op på det angivne sted:

| — | på det tidspunkt, busselskabet har angivet på forhånd, og som højst må være 60 minutter før den offentliggjorte afgangstid, eller |
| --- | --- |

—

på det tidspunkt, busselskabet har angivet på forhånd, og som højst må være 60 minutter før den offentliggjorte afgangstid, eller

| — | senest 30 minutter før den offentliggjorte afgangstid, hvis der ikke er angivet noget tidspunkt
  , medmindre andet er fastsat af assistanceyderen eller aftalt mellem assistanceyderen og passageren. |
| --- | --- |

—

senest 30 minutter før den offentliggjorte afgangstid, hvis der ikke er angivet noget tidspunkt
  , medmindre andet er fastsat af assistanceyderen eller aftalt mellem assistanceyderen og passageren.

5.   Forvaltningsorganet for en busterminal, som medlemsstaten har udpeget i henhold til artikel 14, stk. 1, skal under hensyntagen til de lokale forhold og med forbehold af andre enheders beføjelser med hensyn til områder uden for busterminalen udpege ankomst- og afgangsmødesteder både inden for busterminalens område og på områder, der er under forvaltningsorganets direkte kontrol uden for terminalbygningerne, hvor handicappede og bevægelseshæmmede kan melde deres ankomst og bede om assistance.

6.   
  De ankomst- og afgangsmødesteder, der er omhandlet
  i stk. 5, skal være klart markeret
  med skilte og være tilgængelige og genkendelige for handicappede og bevægelseshæmmede
  og skal stille de
  nødvendige
  oplysninger om busterminalen til rådighed i tilgængelig form.

Artikel 17

Videregivelse af oplysninger til tredjepart

1.   Er ydelsen af assistance udliciteret, og får busselskabet, billetudstederen eller rejsebureauet meddelelse om behov for assistance senest 48 timer før den offentliggjorte afgangstid for rejsen, videregives de relevante oplysninger
  , således at
  underkontrahenten
  modtager meddelelsen
  senest 36 timer før den offentliggjorte afgangstid.

2.   Er ydelsen af assistance udliciteret, og får busselskabet, billetudstederen eller rejsebureauet ikke meddelelse om behov for assistance senest 48 timer før den offentliggjorte afgangstid for rejsen, videregives de relevante oplysninger
  , således at
  underkontrahenten
  modtager beskeden
  hurtigst muligt.

Artikel 18

Uddannelse

Busselskaberne
  og busterminalernes forvaltningsorganer
  sørger for at:

| a) | deres eget personale og det personale, der er ansat af eventuelle underentreprenører, og som yder direkte assistance til handicappede eller bevægelseshæmmede, har kendskab til, hvordan de imødekommer de behov, som personer med forskellige former for handicap eller reduceret mobilitet har |
| --- | --- |

a)

deres eget personale og det personale, der er ansat af eventuelle underentreprenører, og som yder direkte assistance til handicappede eller bevægelseshæmmede, har kendskab til, hvordan de imødekommer de behov, som personer med forskellige former for handicap eller reduceret mobilitet har

| b) | uddanne alt personale, som er i direkte kontakt med de rejsende, med henblik på øget bevidsthed om og ydelse af assistance til handicappede, jf. bilag II |
| --- | --- |

b)

uddanne alt personale, som er i direkte kontakt med de rejsende, med henblik på øget bevidsthed om og ydelse af assistance til handicappede, jf. bilag II

| c) | alle nyansatte straks ved ansættelsen får handicaprelateret uddannelse, og at personalet får genopfriskningskurser efter behov. |
| --- | --- |

c)

alle nyansatte straks ved ansættelsen får handicaprelateret uddannelse, og at personalet får genopfriskningskurser efter behov.

Artikel 19

Erstatning for kørestole og handicaphjælpemidler

1.   Hvis kørestole eller andre handicaphjælpemidler eller dele deraf bortkommer eller beskadiges under håndteringen i terminalen eller transporten om bord i bussen, udbetaler busselskabet eller busterminalens forvaltningsorgan erstatning til ejeren af hjælpemidlet alt efter, hvem der havde ansvaret for hjælpemidlet på tidspunktet for bortkomsten eller beskadigelsen.

Når det er påkrævet, sættes der alt ind på hurtigt at fremskaffe erstatningshjælpemidler
  , der har samme tekniske og anvendelsesmæssige funktioner som dem, der er beskadigede eller bortkomne.

2.
     
  Et busselskab er ikke ansvarligt for de i stk. 1, nævnte skader:

| a) | hvis ulykken skyldes forhold, der ikke vedrører busdriften, og som busselskabet trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger dette ikke har kunnet afværge |
| --- | --- |

a)

hvis ulykken skyldes forhold, der ikke vedrører busdriften, og som busselskabet trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger dette ikke har kunnet afværge

| b) | hvis ulykken skyldes passageren eller grov uagtsomhed fra dennes side. |
| --- | --- |

b)

hvis ulykken skyldes passageren eller grov uagtsomhed fra dennes side.

3.   Det erstatningsbeløb, der udbetales i henhold til denne artikel,
  skal svare til den faktiske skade
  .

Kapitel IV

Busselskabers forpligtelser i tilfælde af rejseafbrydelser

Artikel 20

Ansvar i forbindelse med aflysninger og lange forsinkelser

1.
     Busselskaber er ansvarlige for aflysninger,
  overbooking
  og ▐ forsinkelser, hvis en afgang udsættes med mere end to timer.
  Busselskabet kan imidlertid kun holdes ansvarligt, hvis der er tale om omstændigheder, som ligger inden for selskabets indflydelse. Ansvaret omfatter ikke forsinkelser, der skyldes kødannelse, grænse- og/eller fartkontroller.
  I
  alle tilfælde, hvor busselskaber er ansvarlige
  skal de berørte passagerer mindst:

| a) | have tilbudt alternativ transport
  uden yderligere omkostninger og
  på rimelige vilkår eller, hvis dette er upraktisk, informeres om andre transportselskabers acceptable alternativer |
| --- | --- |

a)

have tilbudt alternativ transport
  uden yderligere omkostninger og
  på rimelige vilkår eller, hvis dette er upraktisk, informeres om andre transportselskabers acceptable alternativer

| b) | modtage refusion af billetprisen, medmindre de accepterer de alternative transporttjenester, der er omhandlet i litra a) |
| --- | --- |

b)

modtage refusion af billetprisen, medmindre de accepterer de alternative transporttjenester, der er omhandlet i litra a)

| c) | ud over den i litra b) omhandlede refusion
  have ret til kompensation på op til
  50 %
  af billetprisen, hvis busselskabet ikke sørger for at tilbyde alternativ transport eller formidle informationer som omhandlet i litra a). Kompensationen skal betales senest en måned efter, at ansøgningen om kompensation er indgivet |
| --- | --- |

c)

ud over den i litra b) omhandlede refusion
  have ret til kompensation på op til
  50 %
  af billetprisen, hvis busselskabet ikke sørger for at tilbyde alternativ transport eller formidle informationer som omhandlet i litra a). Kompensationen skal betales senest en måned efter, at ansøgningen om kompensation er indgivet

| d) | hvis de vælger at tage imod tilbuddet om alternativ transport, have ret til kompensation svarende til 50 % af billetprisen, uden at miste retten til transport. Billetprisen er den samlede udgift, som passageren betaler for den forsinkede del af rejsen. Kompensationen skal betales senest en måned efter, at ansøgningen om kompensation er indgivet |
| --- | --- |

d)

hvis de vælger at tage imod tilbuddet om alternativ transport, have ret til kompensation svarende til 50 % af billetprisen, uden at miste retten til transport. Billetprisen er den samlede udgift, som passageren betaler for den forsinkede del af rejsen. Kompensationen skal betales senest en måned efter, at ansøgningen om kompensation er indgivet

| e) | tilbydes bespisning og forfriskninger i et omfang, der svarer til ventetiden, hvis disse ydelser med rimelighed kan fremskaffes |
| --- | --- |

e)

tilbydes bespisning og forfriskninger i et omfang, der svarer til ventetiden, hvis disse ydelser med rimelighed kan fremskaffes

| f) | tilbydes hotelophold eller andet logi og transport mellem terminalen og indlogeringsstedet, såfremt overnatning bliver nødvendig inden rejsen kan fortsættes |
| --- | --- |

f)

tilbydes hotelophold eller andet logi og transport mellem terminalen og indlogeringsstedet, såfremt overnatning bliver nødvendig inden rejsen kan fortsættes

| g) | hvis køretøjet bliver uanvendeligt, tilbydes transport fra det uanvendelige køretøj til et passende afventningssted og/eller terminal, hvorfra den videre rejse er mulig. |
| --- | --- |

g)

hvis køretøjet bliver uanvendeligt, tilbydes transport fra det uanvendelige køretøj til et passende afventningssted og/eller terminal, hvorfra den videre rejse er mulig.

2.
     
  I tilfælde, der ikke er omfattet af stk. 1, er busselskaberne erstatningspligtige for forsinkelser ved ankomst på over to timer, hvis forsinkelsen skyldes

| — | chaufførens forsømmelighed eller fejl |
| --- | --- |

—

chaufførens forsømmelighed eller fejl

| — | teknisk sammenbrud i køretøjet. |
| --- | --- |

—

teknisk sammenbrud i køretøjet.

I sådanne tilfælde skal de berørte passagerer mindst:

| a) | have ret til kompensation svarende til 50 % af billetprisen; billetprisen er den samlede udgift, som passageren betaler for den forsinkede del af rejsen. Kompensationen skal betales senest en måned efter, at ansøgningen om kompensation er indgivet. |
| --- | --- |

a)

have ret til kompensation svarende til 50 % af billetprisen; billetprisen er den samlede udgift, som passageren betaler for den forsinkede del af rejsen. Kompensationen skal betales senest en måned efter, at ansøgningen om kompensation er indgivet.

| b) | tilbydes assistance i overensstemmelse med stk. 1, litra e), f) og g), i denne artikel. |
| --- | --- |

b)

tilbydes assistance i overensstemmelse med stk. 1, litra e), f) og g), i denne artikel.

3.
     
  Busselskabet fritages for dette ansvar, når aflysningen eller forsinkelsen skyldes:

| a) | forhold, der ikke vedrører busdriften, og som busselskabet trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger dette ikke har kunnet afværge |
| --- | --- |

a)

forhold, der ikke vedrører busdriften, og som busselskabet trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger dette ikke har kunnet afværge

| b) | passagerens egen uagtsomhed, eller |
| --- | --- |

b)

passagerens egen uagtsomhed, eller

| c) | tredjemands handling, som busselskabet trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger dette ikke har kunnet afværge. |
| --- | --- |

c)

tredjemands handling, som busselskabet trods anvendelsen af den omhu, som forholdene krævede, ikke har kunnet undgå, og hvis følger dette ikke har kunnet afværge.

Artikel 21

Oplysningspligt

1.   Ved forsinkelser skal busselskabet eller busterminalens forvaltningsorgan, hvis det er relevant, underrette passagererne om den forventede afgangs- og ankomsttid, så snart sådanne oplysninger foreligger, dog senest henholdsvis 30 minutter efter den køreplanmæssige afgangstid og en time før den køreplanmæssige ankomsttid.
  Disse informationer skal også foreligge i tilgængelig form for handicappede og bevægelseshæmmede.

2.   Hvis passagerer ikke når en tilslutningsforbindelse på grund af forsinkelse, skal busselskabet træffe rimelige foranstaltninger til at underrette de pågældende om alternative forbindelser.

Artikel 22

Andre krav

Denne forordning
  indskrænker på ingen måde en passagers ret til yderligere
  kompensation.
  Kompensation i henhold til denne forordning kan fratrækkes en sådan yderligere kompensation.

Artikel 23

Andre foranstaltninger til fordel for passagererne

Operatørerne samarbejder om at træffe
  foranstaltninger på nationalt plan eller EU-plan, hvori de inddrager interesseparter, faglige sammenslutninger og kunde-, passager- og handicaporganisationer. Foranstaltningerne skal tage sigte på bedre omsorg for passagererne, især i tilfælde af lange forsinkelser og afbrydelse eller aflysning af rejser
  , idet der gives prioritet til omsorg for passagerer med særlige behov på grund af handicap, nedsat førlighed, sygdom, høj alder, graviditet, samt mindre børn og ledsagende passagerer.

I tilfælde af langvarige forsinkelser, afbrydelser eller aflysning af rejsen, tager omsorgen sigte mod at yde passagererne medicinsk bistand, mad og drikke i nødvendigt omfang, regelmæssig information om rejsesituationen og, hvis det er hensigtsmæssigt, alternative rejsemuligheder og logi.

Kapitel V

Informering af passagerer og behandling af klager

Artikel 24

Ret til rejseoplysninger

Forvaltningsorganerne for busterminaler og busselskaberne giver under hele rejsen passagererne fyldestgørende oplysninger
  , der foreligger i tilgængelig form
  .

Artikel 25

Informering om passagerernes rettigheder

║ Busselskaberne og busterminalernes forvaltningsorganer sikrer, at passagererne senest ved afrejsen og under rejsen modtager passende og forståelige oplysninger om deres rettigheder i henhold til denne forordning. Disse ▐ skal stilles til rådighed i
  tilgængelige former
  . I oplysningerne skal indgå kontaktoplysninger for det håndhævelsesorgan, medlemsstaten har udpeget i henhold til artikel 27, stk. 1.

Artikel 26

Klager

1.   Busselskaberne skal
  , hvor der ikke allerede findes en sådan,
  indføre en klageordning
  , der skal være tilgængelig for alle passagerer, herunder handicappede og bevægelseshæmmede,
  vedrørende de rettigheder og forpligtelser, der er omhandlet i denne forordning

2.   Passagerer kan indgive klage til et busselskab i en måned regnet fra den dag, hvor vedkommende blev befordret eller skulle have været befordret. Modtageren af klagen skal inden for en frist på 20 hverdage enten give et begrundet svar eller i behørigt begrundede tilfælde oplyse passageren om, hvornår vedkommende kan forvente svar. Besvarelsestiden må ikke være længere end to måneder regnet fra modtagelsen af klagen.

3.   Er der ikke modtaget noget svar inden tidsfristen i stk. 2, anses klagen for at være accepteret.

4.
     
  Busselskaberne offentliggør hvert år en rapport indeholdende antallet af klager og deres indhold, det gennemsnitlige antal dage, der medgår til besvarelsen, og de gennemførte afhjælpende foranstaltninger.

Kapitel VI

Håndhævelse og nationale håndhævelsesorganer

Artikel 27

Nationale håndhævelsesorganer

1.   Medlemsstaterne udpeger hver især et eller flere organer, som har ansvaret for at håndhæve denne forordning. Hvert organ træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at passagerernes rettigheder overholdes, herunder reglerne for adgang i artikel 12. Organerne skal med hensyn til organisation, finansiering, retlig form og beslutningstagning være uafhængige ▐.

2.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilke organer der er udpeget i overensstemmelse med denne artikel, og om deres respektive ansvarsområder.

3.
     
  Disse organer skal samarbejde med de organisationer, der repræsenterer busselskaber og forbrugere, herunder organisationer, som repræsenterer handicappede og bevægelseshæmmede.

4.   Enhver passager kan klage over påstået overtrædelse af denne forordning til det organ, der er udpeget i henhold til stk. 1.

5.   De medlemsstater, der har valgt at undtage visse ruter i henhold til artikel 2, stk. 2, sikrer en tilsvarende mekanisme for håndhævelse af passagerernes rettigheder.

Artikel 28

Rapport om håndhævelse

1.   Hvert år den 1. juni offentliggør de håndhævelsesorganer, der er udpeget i henhold til artikel 27, stk. 1, en rapport om deres virksomhed i det foregående år, som bl.a. indeholder følgende:

| a) | en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at anvende bestemmelserne i denne forordning |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at anvende bestemmelserne i denne forordning

| b) | en henvisning til proceduren for afgørelse af klager fra enkeltpersoner |
| --- | --- |

b)

en henvisning til proceduren for afgørelse af klager fra enkeltpersoner

| c) | et resumé af de regler, der gælder for handicappedes og bevægelseshæmmedes adgang i den pågældende medlemsstat |
| --- | --- |

c)

et resumé af de regler, der gælder for handicappedes og bevægelseshæmmedes adgang i den pågældende medlemsstat

| d) | aggregerede oplysninger om klager
  , herunder om afgørelsen og sagsbehandlingstidens varighed |
| --- | --- |

d)

aggregerede oplysninger om klager
  , herunder om afgørelsen og sagsbehandlingstidens varighed

| e) | nærmere oplysninger om anvendte sanktioner |
| --- | --- |

e)

nærmere oplysninger om anvendte sanktioner

| f) | øvrige spørgsmål, som har betydning for bedre håndhævelse af forordningen. |
| --- | --- |

f)

øvrige spørgsmål, som har betydning for bedre håndhævelse af forordningen.

2.   For at kunne udarbejde sådanne rapporter skal håndhævelsesorganerne føre statistik over klager fra enkeltpersoner opdelt på emner og selskab. Sådanne oplysninger skal efter anmodning stilles til rådighed for Kommissionen eller de nationale myndigheder, der foretager undersøgelser, i op til tre år efter hændelsen.

Artikel 29

Samarbejde mellem håndhævelsesorganer

De håndhævelsesorganer, der er udpeget i henhold til artikel 27, stk. 1, udveksler oplysninger om deres arbejde, beslutningstagningsprincipper og praksis, således at passagerer nyder samme beskyttelse overalt i Fællesskabet. Kommissionen bistår dem med dette arbejde.

Artikel 30

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter regler for, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af denne forordning, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de iværksættes. Sanktionerne,
  der kan omfatte påbud om betaling af erstatning til den pågældende passager,
  skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om disse regler og underretter den hurtigst muligt om alle senere ændringer heraf.

Kapitel VII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 31

Rapportering

Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om forordningens anvendelse og virkninger senest ...
   (10). Om fornødent ledsages rapporten af forslag til retsakter om mere detaljeret gennemførelse af denne forordnings bestemmelser eller om ændring af den.

Artikel 32

Ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004

I bilaget til forordning (EF) nr. 2006/2004 tilføjes følgende:

| »18. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... af ... om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (EUT L ...)«. |
| --- | --- |

»18.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... af ... om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (»forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde«) (EUT L ...)«.

Artikel 33

Ikrafttræden

1.   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2.   Den anvendes med virkning fra ...
   (11).

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

EUT C ...

(2)  EUT C ...

2

EUT C ...

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

3

Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

(4)  

  EUT L 226 af 10.9.2003, s. 4.

4

EUT L 226 af 10.9.2003, s. 4.

(5)  EFT L 158 af 23.6.1990, s. 59.

5

(6)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EUT L 364 af 9.12.2004, s. 1.

7

(8)  
  EFT L 74 af 20.3.1992, s. 1.

8

EFT L 74 af 20.3.1992, s. 1.

(9)  

  EFT L 8 af 11.1.1984, s. 17.

9

EFT L 8 af 11.1.1984, s. 17.

(10)  EUT: Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

10

EUT: Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(11)  EUT: ... To år efter denne forordnings ikrafttræden.

11

EUT: ... To år efter denne forordnings ikrafttræden.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG I

Assistance til handicappede og bevægelseshæmmede

| a) | Assistance i busterminaler
  Assistance og arrangementer, der er nødvendige for at gøre det muligt for handicappede og bevægelseshæmmede at:






  — | meddele deres ankomst i terminalen og anmode om assistance ved de udpegede mødesteder |
| --- | --- | --- |

a)

Assistance i busterminaler

Assistance og arrangementer, der er nødvendige for at gøre det muligt for handicappede og bevægelseshæmmede at:

—

meddele deres ankomst i terminalen og anmode om assistance ved de udpegede mødesteder

| — | bevæge sig fra mødestedet til indcheckningsskranken, ventesalen eller afgangshallen. |
| --- | --- |

—

bevæge sig fra mødestedet til indcheckningsskranken, ventesalen eller afgangshallen.

| b) | Assistance i bussen
  Assistance og arrangementer, der er nødvendige for at gøre det muligt for handicappede og bevægelseshæmmede at:






  — | stige om bord under anvendelse af en lift eller kørestol eller med anden fornøden assistance |
| --- | --- | --- |

b)

Assistance i bussen

Assistance og arrangementer, der er nødvendige for at gøre det muligt for handicappede og bevægelseshæmmede at:

—

stige om bord under anvendelse af en lift eller kørestol eller med anden fornøden assistance

| — | anbringe bagage |
| --- | --- |

—

anbringe bagage

| — | hente bagage |
| --- | --- |

—

hente bagage

| — | stige ud af køretøjet |
| --- | --- |

—

stige ud af køretøjet

| — | komme til at benytte toiletfaciliteter, hvis det er muligt |
| --- | --- |

—

komme til at benytte toiletfaciliteter, hvis det er muligt

| — | medbringe en anerkendt
  servicehund
  om bord i bussen, i den udstrækning det er muligt |
| --- | --- |

—

medbringe en anerkendt
  servicehund
  om bord i bussen, i den udstrækning det er muligt

| — | indtage sin plads |
| --- | --- |

—

indtage sin plads

| — | få de oplysninger, der er nødvendige for turen, i tilgængelig form |
| --- | --- |

—

få de oplysninger, der er nødvendige for turen, i tilgængelig form

| — | stige ind og ud under pauser, hvis det kan lade sig gøre. |
| --- | --- |

—

stige ind og ud under pauser, hvis det kan lade sig gøre.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG II

Handicaprelateret uddannelse

| a) | Handicapbevidstgørende uddannelse
  Uddannelsen af personale, som er i direkte kontakt med de rejsende, skal omfatte følgende:






  — | viden om og hensigtsmæssig adfærd over for passagerer med fysisk, sensorisk (syn og hørelse) eller skjult handicap eller indlæringsvanskeligheder, herunder hvordan der skelnes mellem, hvad personer med reduceret mobilitet, orienteringsevne og kommunikationsevne selv er i stand til at gøre |
| --- | --- | --- |

a)

Handicapbevidstgørende uddannelse

Uddannelsen af personale, som er i direkte kontakt med de rejsende, skal omfatte følgende:

—

viden om og hensigtsmæssig adfærd over for passagerer med fysisk, sensorisk (syn og hørelse) eller skjult handicap eller indlæringsvanskeligheder, herunder hvordan der skelnes mellem, hvad personer med reduceret mobilitet, orienteringsevne og kommunikationsevne selv er i stand til at gøre

| — | de barrierer, som stilles i vejen for bevægelseshæmmede, herunder holdningsmæssige barrierer, omgivelsesmæssige/konkrete barrierer og organisationsmæssige barrierer |
| --- | --- |

—

de barrierer, som stilles i vejen for bevægelseshæmmede, herunder holdningsmæssige barrierer, omgivelsesmæssige/konkrete barrierer og organisationsmæssige barrierer

| — | anerkendte
  servicehunde,
  herunder deres rolle og behov |
| --- | --- |

—

anerkendte
  servicehunde,
  herunder deres rolle og behov

| — | håndtering af uventede situationer |
| --- | --- |

—

håndtering af uventede situationer

| — | interpersonelle færdigheder og kommunikationsmetoder i relation til døve og hørehæmmede, synshæmmede, talehæmmede og personer med indlæringsvanskeligheder |
| --- | --- |

—

interpersonelle færdigheder og kommunikationsmetoder i relation til døve og hørehæmmede, synshæmmede, talehæmmede og personer med indlæringsvanskeligheder

| — | hvordan kørestole og andre handicaphjælpemidler håndteres forsigtigt, så de ikke beskadiges (alt personale, der er ansvarligt for eventuel bagagehåndtering). |
| --- | --- |

—

hvordan kørestole og andre handicaphjælpemidler håndteres forsigtigt, så de ikke beskadiges (alt personale, der er ansvarligt for eventuel bagagehåndtering).

| b) | Uddannelse i handicapassistance
  Uddannelsen af personale, der direkte assisterer handicappede og bevægelseshæmmede, skal omfatte følgende:






  — | hvordan hjælpes en kørestolsbruger med at komme op af og ned i kørestolen |
| --- | --- | --- |

b)

Uddannelse i handicapassistance

Uddannelsen af personale, der direkte assisterer handicappede og bevægelseshæmmede, skal omfatte følgende:

—

hvordan hjælpes en kørestolsbruger med at komme op af og ned i kørestolen

| — | færdigheder i at assistere handicappede og bevægelseshæmmede, der rejser med
  en
  anerkendt
  servicehund
  , herunder sådanne
  hundes
  rolle og behov |
| --- | --- |

—

færdigheder i at assistere handicappede og bevægelseshæmmede, der rejser med
  en
  anerkendt
  servicehund
  , herunder sådanne
  hundes
  rolle og behov

| — | teknikker til at ledsage blinde og synshæmmede passagerer
  og til at håndtere og transportere anerkendte servicehunde under hensyntagen til, at servicehunde er trænet i udelukkende at adlyde deres ejeres kommandoer, og ikke bør håndteres af personalet, mens de er i tjeneste |
| --- | --- |

—

teknikker til at ledsage blinde og synshæmmede passagerer
  og til at håndtere og transportere anerkendte servicehunde under hensyntagen til, at servicehunde er trænet i udelukkende at adlyde deres ejeres kommandoer, og ikke bør håndteres af personalet, mens de er i tjeneste

| — | kendskab til de typer hjælpemidler, som kan være til hjælp for handicappede og bevægelseshæmmede, og viden om, hvordan sådanne hjælpemidler benyttes |
| --- | --- |

—

kendskab til de typer hjælpemidler, som kan være til hjælp for handicappede og bevægelseshæmmede, og viden om, hvordan sådanne hjælpemidler benyttes

| — | brugen af de benyttede hjælpemidler til ind- og udstigning og viden om, med hvilke procedurer for assistance til ind- og udstigning de handicappedes og bevægelseshæmmedes sikkerhed og værdighed kan tilgodeses |
| --- | --- |

—

brugen af de benyttede hjælpemidler til ind- og udstigning og viden om, med hvilke procedurer for assistance til ind- og udstigning de handicappedes og bevægelseshæmmedes sikkerhed og værdighed kan tilgodeses

| — | tilstrækkelig forståelse for, at assistancen skal være pålidelig og professionel, og opmærksomhed på, at nogle handicappede passagerer kan føle sig sårbare under rejser, da de er afhængige af, at der ydes assistance |
| --- | --- |

—

tilstrækkelig forståelse for, at assistancen skal være pålidelig og professionel, og opmærksomhed på, at nogle handicappede passagerer kan føle sig sårbare under rejser, da de er afhængige af, at der ydes assistance

| — | kendskab til førstehjælp. |
| --- | --- |

—

kendskab til førstehjælp.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/331 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/331

---

Torsdag, den 23. april 2009Beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder ***I

P6_TA(2009)0282

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/116/EF om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder (KOM(2008)0464 - C6-0281/2008 - 2008/0157(COD))

2010/C 184 E/69

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0464),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 47, stk. 2, artikel 55 og 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0281/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Kultur og Uddannelse (A6-0070/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0157

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om ændring af ║ direktiv 2006/116/EF om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, samt artikel 55 og 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/116/EF af 12. december 2006 om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder (3) er beskyttelsestiden for udøvende kunstnere og fonogramfremstillere 50 år. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/116/EF af 12. december 2006 om beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder (3) er beskyttelsestiden for udøvende kunstnere og fonogramfremstillere 50 år.

| (2) | For udøvende kunstneres vedkommende starter denne periode ved fremførelsen, eller, hvis optagelsen af en fremførelse udgives eller offentliggøres inden 50 år efter fremførelsen,
  med
  denne første udgivelse eller offentliggørelse, alt efter hvilken dato der er den første. |
| --- | --- |

(2)

For udøvende kunstneres vedkommende starter denne periode ved fremførelsen, eller, hvis optagelsen af en fremførelse udgives eller offentliggøres inden 50 år efter fremførelsen,
  med
  denne første udgivelse eller offentliggørelse, alt efter hvilken dato der er den første.

| (3) | For fonogramfremstillere starter perioden ved optagelsen af fonogrammet eller ved dets udgivelse inden for 50 år efter optagelsen eller, hvis det ikke udgives, ved dets offentliggørelse inden for 50 år efter optagelsen. |
| --- | --- |

(3)

For fonogramfremstillere starter perioden ved optagelsen af fonogrammet eller ved dets udgivelse inden for 50 år efter optagelsen eller, hvis det ikke udgives, ved dets offentliggørelse inden for 50 år efter optagelsen.

| (4) | Den anerkendte samfundsmæssige betydning af udøvende kunstneres kreative virke må afspejles i et beskyttelsesniveau, der påskønner deres kreative og kunstneriske bidrag. |
| --- | --- |

(4)

Den anerkendte samfundsmæssige betydning af udøvende kunstneres kreative virke må afspejles i et beskyttelsesniveau, der påskønner deres kreative og kunstneriske bidrag.

| (5) | Udøvende kunstnere indleder normalt deres karriere som ganske unge, og den nuværende beskyttelsestid på 50 år for
  optagelse af
  fremførelser ▐beskytter i mange tilfælde ikke fremførelsen i hele kunstnerens levetid.
  En del
  udøvende kunstnere kan derfor miste indkomst i slutningen af deres levetid. De kan i mange tilfælde heller ikke påberåbe sig nogen ret til at forhindre eller begrænse for dem
  eventuelle
  uacceptable anvendelser af deres fremførelser, medens de endnu lever. |
| --- | --- |

(5)

Udøvende kunstnere indleder normalt deres karriere som ganske unge, og den nuværende beskyttelsestid på 50 år for
  optagelse af
  fremførelser ▐beskytter i mange tilfælde ikke fremførelsen i hele kunstnerens levetid.
  En del
  udøvende kunstnere kan derfor miste indkomst i slutningen af deres levetid. De kan i mange tilfælde heller ikke påberåbe sig nogen ret til at forhindre eller begrænse for dem
  eventuelle
  uacceptable anvendelser af deres fremførelser, medens de endnu lever.

| (6) | Indtægterne fra enerettighederne til reproduktion og tilrådighedsstillelse, som foreskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (4), samt rimeligt vederlag for reproduktioner til privat brug i den i nævnte direktiv fastsatte betydning, og indtægterne fra enerettigheder til distribution og udlejning i den betydning, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/115/EF af 12. december 2006 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (5), bør være til rådighed for udøvende kunstnere i det mindste i hele deres levetid. |
| --- | --- |

(6)

Indtægterne fra enerettighederne til reproduktion og tilrådighedsstillelse, som foreskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (4), samt rimeligt vederlag for reproduktioner til privat brug i den i nævnte direktiv fastsatte betydning, og indtægterne fra enerettigheder til distribution og udlejning i den betydning, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/115/EF af 12. december 2006 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret (5), bør være til rådighed for udøvende kunstnere i det mindste i hele deres levetid.

| (7) | Beskyttelsestiden for optagelser af fremførelser og for fonogrammer bør derfor udvides til
  70 år
  efter
  den relevante begivenhed
  . |
| --- | --- |

(7)

Beskyttelsestiden for optagelser af fremførelser og for fonogrammer bør derfor udvides til
  70 år
  efter
  den relevante begivenhed
  .

| (8) | ▐Rettighederne til optagelsen af fremførelsen
  bør atter
  tilfalde den udøvende kunstner, hvis en fonogramfremstiller enten afstår fra at udbyde et fonogram, som ville være offentlig ejendom, hvis ikke beskyttelsestiden var forlænget, til salg i tilstrækkeligt mange eksemplarer,
  som defineret i den internationale konvention om beskyttelse af udøvende kunstnere og fremstillere af fonogrammer samt radio- og fjernsynsforetagender
  , eller afstår fra at gøre et sådant fonogram tilgængeligt for offentligheden
  . Denne mulighed bør være til rådighed, efter at fonogramfremstilleren har haft en rimelig tidsfrist til at udføre begge former for udnyttelseshandlinger. Fonogramfremstillerens rettigheder til fonogrammet bør derfor ophøre for at undgå, at disse rettigheder kommer til at bestå samtidig med den udøvende kunstners rettigheder til optagelsen af fremførelsen, når sidstnævnte rettigheder ikke længere er overdraget til fonogramfremstilleren. |
| --- | --- |

(8)

▐Rettighederne til optagelsen af fremførelsen
  bør atter
  tilfalde den udøvende kunstner, hvis en fonogramfremstiller enten afstår fra at udbyde et fonogram, som ville være offentlig ejendom, hvis ikke beskyttelsestiden var forlænget, til salg i tilstrækkeligt mange eksemplarer,
  som defineret i den internationale konvention om beskyttelse af udøvende kunstnere og fremstillere af fonogrammer samt radio- og fjernsynsforetagender
  , eller afstår fra at gøre et sådant fonogram tilgængeligt for offentligheden
  . Denne mulighed bør være til rådighed, efter at fonogramfremstilleren har haft en rimelig tidsfrist til at udføre begge former for udnyttelseshandlinger. Fonogramfremstillerens rettigheder til fonogrammet bør derfor ophøre for at undgå, at disse rettigheder kommer til at bestå samtidig med den udøvende kunstners rettigheder til optagelsen af fremførelsen, når sidstnævnte rettigheder ikke længere er overdraget til fonogramfremstilleren.

| (9) | Ved indgåelse af et kontraktforhold med en fonogramfremstiller er udøvende kunstnere normalt nødsaget til at overdrage deres enerettigheder til reproduktion, distribution, udlejning og tilrådighedsstillelse af optagelser af deres fremførelser. Til gengæld modtager
  nogle udøvende kunstnere
  et forskud på royalties og får kun yderligere betaling, når fonogramfremstilleren er holdt skadesløs for forskuddet og har foretaget alle de i kontrakten fastsatte fradrag.
  Andre
  udøvende kunstnere ▐overdrager ▐deres enerettigheder mod et engangshonorar (ingen løbende vederlag).
  Dette er navnlig tilfældet for udøvende kunstnere, der medvirker i baggrunden og ikke figurerer på listen over medvirkende (»ikke-krediterede udøvende kunstnere«), men sommetider også for udøvende kunstnere, der figurer på listen over medvirkende (krediterede kunstnere). |
| --- | --- |

(9)

Ved indgåelse af et kontraktforhold med en fonogramfremstiller er udøvende kunstnere normalt nødsaget til at overdrage deres enerettigheder til reproduktion, distribution, udlejning og tilrådighedsstillelse af optagelser af deres fremførelser. Til gengæld modtager
  nogle udøvende kunstnere
  et forskud på royalties og får kun yderligere betaling, når fonogramfremstilleren er holdt skadesløs for forskuddet og har foretaget alle de i kontrakten fastsatte fradrag.
  Andre
  udøvende kunstnere ▐overdrager ▐deres enerettigheder mod et engangshonorar (ingen løbende vederlag).
  Dette er navnlig tilfældet for udøvende kunstnere, der medvirker i baggrunden og ikke figurerer på listen over medvirkende (»ikke-krediterede udøvende kunstnere«), men sommetider også for udøvende kunstnere, der figurer på listen over medvirkende (krediterede kunstnere).

| (10) | For at sikre, at udøvende kunstnere, der har overdraget deres enerettigheder til fonogramfremstilleren, ▐har fordel af forlængelsen, bør der indføres en række
  ledsageforanstaltninger
  . |
| --- | --- |

(10)

For at sikre, at udøvende kunstnere, der har overdraget deres enerettigheder til fonogramfremstilleren, ▐har fordel af forlængelsen, bør der indføres en række
  ledsageforanstaltninger
  .

| (11) | En første
  ledsageforanstaltning
  bør være, at fonogramfremstillere er forpligtede til mindst én gang om året at hensætte
  et beløb, der svarer til
  20 procent af indtægterne ▐fra enerettighederne til distribution, reproduktion og tilrådighedsstillelse af fonogrammer.
  Ved »indtægter« forstås fonogramfremstillerens indtægter inden fradrag af omkostninger.


  ▐ |
| --- | --- |

(11)

En første
  ledsageforanstaltning
  bør være, at fonogramfremstillere er forpligtede til mindst én gang om året at hensætte
  et beløb, der svarer til
  20 procent af indtægterne ▐fra enerettighederne til distribution, reproduktion og tilrådighedsstillelse af fonogrammer.
  Ved »indtægter« forstås fonogramfremstillerens indtægter inden fradrag af omkostninger.

▐

| (12) | Disse
  betalinger
  bør udelukkende forbeholdes udøvende kunstnere, hvis fremførelser er optaget på et fonogram, og som har overdraget deres rettigheder til fonogramfremstilleren mod et engangshonorar. Disse hensatte
  betalinger
  bør fordeles til studiemusikerne mindst én gang om året på individuel basis.
  En sådan fordeling bør
  overlades til rettighedshaverorganisationer,
  og
  nationale regler om indtægter, som ikke kan fordeles,
  kan
  finde anvendelse
  For at undgå en uforholdsmæssig byrde ved indsamlingen og forvaltningen af disse indtægter kan medlemsstaterne regulere, i hvilket omfang mikrovirksomheder er forpligtet til at bidrage, når sådanne betalinger ville forekomme urimelige i forhold til omkostninger ved indsamling og forvaltning af sådanne indtægter. |
| --- | --- |

(12)

Disse
  betalinger
  bør udelukkende forbeholdes udøvende kunstnere, hvis fremførelser er optaget på et fonogram, og som har overdraget deres rettigheder til fonogramfremstilleren mod et engangshonorar. Disse hensatte
  betalinger
  bør fordeles til studiemusikerne mindst én gang om året på individuel basis.
  En sådan fordeling bør
  overlades til rettighedshaverorganisationer,
  og
  nationale regler om indtægter, som ikke kan fordeles,
  kan
  finde anvendelse
  For at undgå en uforholdsmæssig byrde ved indsamlingen og forvaltningen af disse indtægter kan medlemsstaterne regulere, i hvilket omfang mikrovirksomheder er forpligtet til at bidrage, når sådanne betalinger ville forekomme urimelige i forhold til omkostninger ved indsamling og forvaltning af sådanne indtægter.

| (13) | I henhold til artikel 5 i direktiv 2006/115/EF har udøvende kunstnere imidlertid i forvejen en ufravigelig ret til et rimeligt vederlag for udlejning af bl.a. fonogrammer. Det er desuden ikke almindelig kontraktmæssig praksis, at udøvende kunstnere overdrager en fonogramfremstiller deres rettigheder til et rimeligt, samlet vederlag for udsendelse via radio eller fjernsyn og offentliggørelse i henhold til artikel 8, stk. 2, i direktiv 2006/115/EF og til rimelig kompensation for reproduktioner til privat brug i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i direktiv 2001/29/EF. Ved beregningen af det samlede beløb, en fonogramfremstiller skal betale som supplerende vederlag, bør der derfor ikke tages hensyn til fonogramfremstillerens fortjeneste fra udlejning af fonogrammer eller fra et rimeligt, samlet vederlag for udsendelse via radio og fjernsyn og offentliggørelse eller rimelig kompensation
  modtaget
  for privat kopiering. |
| --- | --- |

(13)

I henhold til artikel 5 i direktiv 2006/115/EF har udøvende kunstnere imidlertid i forvejen en ufravigelig ret til et rimeligt vederlag for udlejning af bl.a. fonogrammer. Det er desuden ikke almindelig kontraktmæssig praksis, at udøvende kunstnere overdrager en fonogramfremstiller deres rettigheder til et rimeligt, samlet vederlag for udsendelse via radio eller fjernsyn og offentliggørelse i henhold til artikel 8, stk. 2, i direktiv 2006/115/EF og til rimelig kompensation for reproduktioner til privat brug i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i direktiv 2001/29/EF. Ved beregningen af det samlede beløb, en fonogramfremstiller skal betale som supplerende vederlag, bør der derfor ikke tages hensyn til fonogramfremstillerens fortjeneste fra udlejning af fonogrammer eller fra et rimeligt, samlet vederlag for udsendelse via radio og fjernsyn og offentliggørelse eller rimelig kompensation
  modtaget
  for privat kopiering.

| (14) | En anden ledsageforanstaltning for atter at skabe ligevægt i de aftaler, hvorefter udøvende kunstnere overdrager deres enerettigheder på royalty-basis til en fonogramfremstiller, bør være, at »tavlen viskes ren« for de udøvende kunstnere, der har overdraget deres ovennævnte enerettigheder til fonogramfremstillere for royalties eller vederlag. For at udøvende kunstnere kan drage fuld nytte af forlængelsen af beskyttelsestiden bør medlemsstaterne sikre, at der i henhold til aftalerne mellem fonogramfremstillere og udøvende kunstnere udbetales en royalty- eller vederlagssats, der ikke hindres af forudbetalinger eller kontraktmæssige fradrag, til udøvende kunstnere i den forlængede beskyttelsestid. |
| --- | --- |

(14)

En anden ledsageforanstaltning for atter at skabe ligevægt i de aftaler, hvorefter udøvende kunstnere overdrager deres enerettigheder på royalty-basis til en fonogramfremstiller, bør være, at »tavlen viskes ren« for de udøvende kunstnere, der har overdraget deres ovennævnte enerettigheder til fonogramfremstillere for royalties eller vederlag. For at udøvende kunstnere kan drage fuld nytte af forlængelsen af beskyttelsestiden bør medlemsstaterne sikre, at der i henhold til aftalerne mellem fonogramfremstillere og udøvende kunstnere udbetales en royalty- eller vederlagssats, der ikke hindres af forudbetalinger eller kontraktmæssige fradrag, til udøvende kunstnere i den forlængede beskyttelsestid.

| (15) | Af hensyn til retssikkerheden bør det fastsættes, at medmindre andet ║ tydeligt
  fremgår af kontrakten
  , vil en kontraktmæssig overdragelse af rettigheder til optagelsen af fremførelsen, der er aftalt før den dato, på hvilken medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at efterkomme dette direktiv, fortsat være gældende i den forlængede beskyttelsestid. |
| --- | --- |

(15)

Af hensyn til retssikkerheden bør det fastsættes, at medmindre andet ║ tydeligt
  fremgår af kontrakten
  , vil en kontraktmæssig overdragelse af rettigheder til optagelsen af fremførelsen, der er aftalt før den dato, på hvilken medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at efterkomme dette direktiv, fortsat være gældende i den forlængede beskyttelsestid.

| (16) | Medlemsstaterne bør kunne bestemme, at visse beskyttelsestider i kontrakter, som omhandler løbende vederlag, kan genforhandles til fordel for de udøvende kunstnere. Medlemsstaterne bør have de fornødne procedurer på plads, hvis genforhandlingen mislykkes.


  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterne bør kunne bestemme, at visse beskyttelsestider i kontrakter, som omhandler løbende vederlag, kan genforhandles til fordel for de udøvende kunstnere. Medlemsstaterne bør have de fornødne procedurer på plads, hvis genforhandlingen mislykkes.

▐

| (17) | Målene for de foreslåede ledsageforanstaltninger kan ikke i tilstrækkelig grad║ opfyldes af medlemsstaterne, fordi nationale foranstaltninger på dette felt enten vil medføre fordrejning af konkurrencevilkårene eller påvirke rækkevidden af fonogramfremstillerens enerettigheder, som er fastsat i EF-retten, og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; ║Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(17)

Målene for de foreslåede ledsageforanstaltninger kan ikke i tilstrækkelig grad║ opfyldes af medlemsstaterne, fordi nationale foranstaltninger på dette felt enten vil medføre fordrejning af konkurrencevilkårene eller påvirke rækkevidden af fonogramfremstillerens enerettigheder, som er fastsat i EF-retten, og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; ║Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (18) | Dette direktiv berører ikke nationale regler og aftaler, som er forenelige med dets bestemmelser, f.eks. kollektive aftaler, der er indgået i medlemsstaterne mellem organisationer, der repræsenterer udøvende kunstnere, og organisationer, der repræsenterer producenterne. |
| --- | --- |

(18)

Dette direktiv berører ikke nationale regler og aftaler, som er forenelige med dets bestemmelser, f.eks. kollektive aftaler, der er indgået i medlemsstaterne mellem organisationer, der repræsenterer udøvende kunstnere, og organisationer, der repræsenterer producenterne.

| (19) | I visse medlemsstater gælder der en fast beskyttelsestid for musikstykker med tekst, som beregnes fra det tidspunkt, hvor den længstlevende forfatter dør, hvorimod der i andre medlemsstater anvendes forskellige beskyttelsestider for musik og lyrik. I langt de fleste tilfælde har musikstykker med tekst flere forfattere. For operaers vedkommende er
  de
  ofte
  skabt af en librettist og en komponist
  . Inden for genrer som jazz, rock og popmusik er det desuden almindeligt, at den kreative proces finder sted i et samarbejde. |
| --- | --- |

(19)

I visse medlemsstater gælder der en fast beskyttelsestid for musikstykker med tekst, som beregnes fra det tidspunkt, hvor den længstlevende forfatter dør, hvorimod der i andre medlemsstater anvendes forskellige beskyttelsestider for musik og lyrik. I langt de fleste tilfælde har musikstykker med tekst flere forfattere. For operaers vedkommende er
  de
  ofte
  skabt af en librettist og en komponist
  . Inden for genrer som jazz, rock og popmusik er det desuden almindeligt, at den kreative proces finder sted i et samarbejde.

| (20) | Derfor er harmoniseringen af beskyttelsestiderne for musikstykker med tekst
  , hvis tekster og musik er skabt med henblik på at blive anvendt sammen,
  ufuldstændig og giver anledning til hindringer af den fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, f. eks. i forbindelse med kollektiv rettighedsforvaltning på tværs af grænserne.
  For at sikre, at sådanne hindringer fjernes, bør alle sådanne værker, som er beskyttet på den dato, hvor medlemsstaterne skal gennemføre dette direktiv, være omfattet af samme harmoniserede beskyttelsestid i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

(20)

Derfor er harmoniseringen af beskyttelsestiderne for musikstykker med tekst
  , hvis tekster og musik er skabt med henblik på at blive anvendt sammen,
  ufuldstændig og giver anledning til hindringer af den fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, f. eks. i forbindelse med kollektiv rettighedsforvaltning på tværs af grænserne.
  For at sikre, at sådanne hindringer fjernes, bør alle sådanne værker, som er beskyttet på den dato, hvor medlemsstaterne skal gennemføre dette direktiv, være omfattet af samme harmoniserede beskyttelsestid i alle medlemsstater.

| (21) | Direktiv 2006/116/EF bør ændres i overensstemmelse hermed
  . |
| --- | --- |

(21)

Direktiv 2006/116/EF bør ændres i overensstemmelse hermed
  .

| (22) | I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning tilskyndes medlemsstaterne til både i egen og i Fællesskabets interesse at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne - |
| --- | --- |

(22)

I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning tilskyndes medlemsstaterne til både i egen og i Fællesskabets interesse at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændring af direktiv 2006/116/EF

I direktiv 2006/116/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende stykke tilføjes til artikel 1:

  »7.
     Beskyttelsestiden for et musikstykke med tekst udløber 70 år efter det tidspunkt, hvor den længstlevende af følgende personer dør, uanset om disse personer anses som medophavsmænd: tekstforfatteren eller komponisten
  til musikstykket, såfremt begge bidrag specifikt blev skabt til det pågældende musikstykke med tekst.
  « |
| --- | --- |

1)

Følgende stykke tilføjes til artikel 1:

»7.
     Beskyttelsestiden for et musikstykke med tekst udløber 70 år efter det tidspunkt, hvor den længstlevende af følgende personer dør, uanset om disse personer anses som medophavsmænd: tekstforfatteren eller komponisten
  til musikstykket, såfremt begge bidrag specifikt blev skabt til det pågældende musikstykke med tekst.
  «

| 2) | Artikel 3 ændres således:








  a) | stk. 1, andet afsnit, affattes således:
  »Hvis






  — | en optagelse af en fremførelse på et andet medie end et fonogram udgives lovligt eller offentliggøres lovligt inden for dette tidsrum, udløber rettighederne dog 50 år efter datoen for første lovlige udgivelse eller første lovlige offentliggørelse, alt efter hvilken dato der er den første |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikel 3 ændres således:

a)

stk. 1, andet afsnit, affattes således:

»Hvis

—

en optagelse af en fremførelse på et andet medie end et fonogram udgives lovligt eller offentliggøres lovligt inden for dette tidsrum, udløber rettighederne dog 50 år efter datoen for første lovlige udgivelse eller første lovlige offentliggørelse, alt efter hvilken dato der er den første

| — | en optagelse af en fremførelse på et fonogram udgives lovligt eller offentliggøres lovligt inden for dette tidsrum, udløber rettighederne dog
  70 år
  efter datoen for første lovlige udgivelse eller første lovlige offentliggørelse, alt efter hvilken dato der er den første.« |
| --- | --- |

—

en optagelse af en fremførelse på et fonogram udgives lovligt eller offentliggøres lovligt inden for dette tidsrum, udløber rettighederne dog
  70 år
  efter datoen for første lovlige udgivelse eller første lovlige offentliggørelse, alt efter hvilken dato der er den første.«

| b) | i stk. 2, andet og tredje punktum, erstattes tallet »50« med tallet
  »70« |
| --- | --- |

b)

i stk. 2, andet og tredje punktum, erstattes tallet »50« med tallet
  »70«

| c) | følgende stykker indsættes:


  »
  2a.
     
  Hvis fonogramproducenten 50 år efter, at fonogrammet blev udgivet lovligt, eller, såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, 50 år efter, at fonogrammet blev offentliggjort lovligt, ikke udbyder eksemplarer af fonogrammet til salg i tilstrækkeligt antal eller ikke gør det tilgængeligt for offentligheden ved trådbunden eller trådløs udsendelse på en sådan måde, at medlemmer af offentligheden har adgang til det fra steder og på tidspunkter, de selv vælger, kan den udøvende kunstner hæve overdragelseskontrakten, i henhold til hvilken en udøvende kunstner overdrager sine rettigheder for optagelsen af sin fremførelse til en fonogramfremstiller (herefter benævnt »overdragelseskontrakt«). Retten til at hæve kontrakten kan udøves, hvis producenten senest et år efter, at den udøvende kunstner i overensstemmelse med det foregående punktum har meddelt, at han agter at hæve kontrakten, ikke udfører begge de former for udnyttelseshandlinger, der er nævnt i dette punktum. Den udøvende kunstner kan ikke give afkald på denne hæveret. Hvis et fonogram indeholder optagelse af flere udøvende kunstneres fremførelser, kan de hæve deres overdragelseskontrakter i henhold til gældende national lovgivning. Hvis overdragelseskontrakten hæves i henhold til dette stykke, ophører fonogramfremstillerens rettigheder til fonogrammet.




  2b.
     
  Hvis en overdragelseskontrakt giver den udøvende kunstner ret til et engangshonorar, har den pågældende ret til et årligt supplerende vederlag fra fonogramfremstilleren for hvert hele år, der følger umiddelbart efter udløbet af de 50 år efter, at fonogrammet blev udgivet lovligt, eller, såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, de 50 år efter, at det blev offentliggjort lovligt. Den udøvende kunstner kan ikke give afkald på retten til et årligt supplerende vederlag.




  2c.
     
  Det samlede beløb, en fonogramfremstiller hensætter til betaling af det i stk. 2b nævnte supplerende vederlag, svarer til 20 % af hans fortjeneste i året forud for det, i hvilket det nævnte vederlag betales, fra reproduktion, distribution og tilrådighedsstillelse af disse fonogrammer efter udløbet af de 50 år efter at fonogrammet blev udgivet lovligt, eller, såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, de 50 år efter, at fonogrammet blev offentliggjort lovligt.




  Medlemsstaterne sikrer, at det kræves af fonogramfremstillerne, at de efter anmodning forelægger de kunstnere, som er berettiget til det i stk. 2b nævnte årlige supplerende vederlag, oplysninger, som kan være nødvendige for at sikre betalingen af dette vederlag.




  2d.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at retten til at modtage det i stk. 2b nævnte årlige supplerende vederlag administreres af rettighedshaverorganisationer.




  2e.
     
  Hvis en kunstner har ret til et løbende vederlag, skal hverken forudbetaling eller i kontrakten fastsatte fradrag fratrækkes fra betalingerne til kunstneren efter de 50 år efter, at fonogrammet blev udgivet lovligt, eller, såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, de 50 år efter, at fonogrammet blev offentliggjort lovligt.
  « |
| --- | --- |

c)

følgende stykker indsættes:

»
  2a.
     
  Hvis fonogramproducenten 50 år efter, at fonogrammet blev udgivet lovligt, eller, såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, 50 år efter, at fonogrammet blev offentliggjort lovligt, ikke udbyder eksemplarer af fonogrammet til salg i tilstrækkeligt antal eller ikke gør det tilgængeligt for offentligheden ved trådbunden eller trådløs udsendelse på en sådan måde, at medlemmer af offentligheden har adgang til det fra steder og på tidspunkter, de selv vælger, kan den udøvende kunstner hæve overdragelseskontrakten, i henhold til hvilken en udøvende kunstner overdrager sine rettigheder for optagelsen af sin fremførelse til en fonogramfremstiller (herefter benævnt »overdragelseskontrakt«). Retten til at hæve kontrakten kan udøves, hvis producenten senest et år efter, at den udøvende kunstner i overensstemmelse med det foregående punktum har meddelt, at han agter at hæve kontrakten, ikke udfører begge de former for udnyttelseshandlinger, der er nævnt i dette punktum. Den udøvende kunstner kan ikke give afkald på denne hæveret. Hvis et fonogram indeholder optagelse af flere udøvende kunstneres fremførelser, kan de hæve deres overdragelseskontrakter i henhold til gældende national lovgivning. Hvis overdragelseskontrakten hæves i henhold til dette stykke, ophører fonogramfremstillerens rettigheder til fonogrammet.

2b.
     
  Hvis en overdragelseskontrakt giver den udøvende kunstner ret til et engangshonorar, har den pågældende ret til et årligt supplerende vederlag fra fonogramfremstilleren for hvert hele år, der følger umiddelbart efter udløbet af de 50 år efter, at fonogrammet blev udgivet lovligt, eller, såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, de 50 år efter, at det blev offentliggjort lovligt. Den udøvende kunstner kan ikke give afkald på retten til et årligt supplerende vederlag.

2c.
     
  Det samlede beløb, en fonogramfremstiller hensætter til betaling af det i stk. 2b nævnte supplerende vederlag, svarer til 20 % af hans fortjeneste i året forud for det, i hvilket det nævnte vederlag betales, fra reproduktion, distribution og tilrådighedsstillelse af disse fonogrammer efter udløbet af de 50 år efter at fonogrammet blev udgivet lovligt, eller, såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, de 50 år efter, at fonogrammet blev offentliggjort lovligt.

Medlemsstaterne sikrer, at det kræves af fonogramfremstillerne, at de efter anmodning forelægger de kunstnere, som er berettiget til det i stk. 2b nævnte årlige supplerende vederlag, oplysninger, som kan være nødvendige for at sikre betalingen af dette vederlag.

2d.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at retten til at modtage det i stk. 2b nævnte årlige supplerende vederlag administreres af rettighedshaverorganisationer.

2e.
     
  Hvis en kunstner har ret til et løbende vederlag, skal hverken forudbetaling eller i kontrakten fastsatte fradrag fratrækkes fra betalingerne til kunstneren efter de 50 år efter, at fonogrammet blev udgivet lovligt, eller, såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, de 50 år efter, at fonogrammet blev offentliggjort lovligt.
  «

| 3) | I artikel 10 indsættes følgende stykker:
  »5.   
  Artikel 3, stk. 1, til artikel 3, stk. 2, litra e),
  som ændret ved direktiv .../.../EF
   (6), finder ▐anvendelse ▐på optagelser af fremførelser og fonogrammer, hvortil den udøvende kunstners og fonogramfremstillerens rettigheder i medfør af disse bestemmelser fortsat er beskyttede den ...
   (7)

  , og på optagelser af fremførelser og fonogrammer, der skabes efter denne dato
  .


  6.
     
  Artikel 1, stk. 7, som tilføjet ved direktiv .../.../EF (8), finder anvendelse på musikstykker med tekst, hvoraf mindst musikstykket eller teksten er beskyttet i mindst en medlemsstat inden ...

   (7)

  , og på musikstykker med tekst, der skabes efter denne dato.




  Første afsnit berører ikke nogen udnyttelseshandling, der har fundet sted før den ... (7). Medlemsstaterne vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for navnlig at beskytte tredjemands erhvervede rettigheder. |
| --- | --- |

3)

I artikel 10 indsættes følgende stykker:

»5.   
  Artikel 3, stk. 1, til artikel 3, stk. 2, litra e),
  som ændret ved direktiv .../.../EF
   (6), finder ▐anvendelse ▐på optagelser af fremførelser og fonogrammer, hvortil den udøvende kunstners og fonogramfremstillerens rettigheder i medfør af disse bestemmelser fortsat er beskyttede den ...
   (7)

  , og på optagelser af fremførelser og fonogrammer, der skabes efter denne dato
  .

6.
     
  Artikel 1, stk. 7, som tilføjet ved direktiv .../.../EF (8), finder anvendelse på musikstykker med tekst, hvoraf mindst musikstykket eller teksten er beskyttet i mindst en medlemsstat inden ...

   (7)

  , og på musikstykker med tekst, der skabes efter denne dato.

Første afsnit berører ikke nogen udnyttelseshandling, der har fundet sted før den ... (7). Medlemsstaterne vedtager de bestemmelser, der er nødvendige for navnlig at beskytte tredjemands erhvervede rettigheder.

| 4) | Følgende artikel indsættes║:
  »Artikel 10a


  Overgangsforanstaltninger vedrørende gennemførelse i national ret af direktiv .../.../EF

   (9)

  1.   Medmindre andet er klart angivet
  i kontrakten
  anses en
  overdragelseskontrakt
  som er indgået inden den ...
   (10), ▐for fortsat at være gældende efter det tidspunkt, hvor den udøvende kunstners ▐rettigheder i henhold til ordlyden af
  artikel 3, stk. 1
  , før ændringen ved direktiv .../.../EF
   (9) trådte i kraft, ikke længere ville være beskyttede ▐.
  ▐


  2.
     
  Medlemsstaterne kan beslutte, at overdragelseskontrakter, hvorefter en udøvende kunstner har ret til et løbende vederlag, og som er indgået inden den ... (10) kan ændres efter udløbet af de 50 år efter, at fonogrammet var lovligt udgivet, eller såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, de 50 år efter, at fonogrammet var offentliggjort. |
| --- | --- |

4)

Følgende artikel indsættes║:

»Artikel 10a

Overgangsforanstaltninger vedrørende gennemførelse i national ret af direktiv .../.../EF

   (9)

1.   Medmindre andet er klart angivet
  i kontrakten
  anses en
  overdragelseskontrakt
  som er indgået inden den ...
   (10), ▐for fortsat at være gældende efter det tidspunkt, hvor den udøvende kunstners ▐rettigheder i henhold til ordlyden af
  artikel 3, stk. 1
  , før ændringen ved direktiv .../.../EF
   (9) trådte i kraft, ikke længere ville være beskyttede ▐.

▐

2.
     
  Medlemsstaterne kan beslutte, at overdragelseskontrakter, hvorefter en udøvende kunstner har ret til et løbende vederlag, og som er indgået inden den ... (10) kan ændres efter udløbet af de 50 år efter, at fonogrammet var lovligt udgivet, eller såfremt en sådan udgivelse ikke har fundet sted, de 50 år efter, at fonogrammet var offentliggjort.

Artikel 2

Rapport

Kommissionen forelægger senest den ... (11) Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg en rapport om nærværende direktivs anvendelse i lyset af udviklingen af det digitale marked og forelægger om nødvendigt et forslag til yderligere ændring af direktiv 2006/116/EF.

Artikel 3

Vurdering

Kommissionen skal udføre en vurdering af det eventuelle behov for en forlængelse af beskyttelsestiden for udøvende kunstnere og producenter i den audiovisuelle sektor og underretter senest den 1. januar 2010 Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om resultatet af en sådan vurdering. Kommissionen forelægger om nødvendigt en forslag til ændring af direktiv 2006/116/EF.

Artikel 4

Gennemførelse i national ret

1.   Medlemsstater
  sætter senest den ...

   (12) de
  nødvendige
  love og administrative bestemmelser
  i kraft
  for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse bestemmelser ▐.

▐

Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv og skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 5

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 6

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Udtalelse af 14.1.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

Udtalelse af 14.1.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

2

Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

(3)  EUT L 372 af 27.12.2006, s. 12.

3

(4)  
  EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10.

4

EFT L

(5)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 28.

5

(6)  EUT L ...

6

EUT L ...

(7)  
  To år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.
  «

7

To år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(8)  
  EUT: indsæt venligst nummeret på dette direktiv.

8

EUT: indsæt venligst nummeret på dette direktiv.

(9)  
  To år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

9

To år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(10)  
  Fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.
  «

10

Fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(11)  
  Fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

11

Fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(12)  
  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

12

To år efter dette direktivs ikrafttræden.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/338 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/338

---

Torsdag, den 23. april 2009Intelligente transportsystemer på vejtransportområdet ***I

P6_TA(2009)0283

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af rammer for udbygning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet samt etablering af kontaktflader med andre transportformer (KOM(2008)0887 - C6-0512/2008 - 2008/0263(COD))

2010/C 184 E/70

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0887),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0512/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0226/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0263

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om fastlæggelse af rammerne for ibrugtagning af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportmåder

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den tiltagende vejtransport, der følger af væksten i den europæiske økonomi og borgernes krav om mobilitet, er en af hovedårsagerne til, at overbelastningen af vejinfrastrukturen og energiforbruget øges, og at der opstår miljø- og samfundsmæssige problemer. |
| --- | --- |

(1)

Den tiltagende vejtransport, der følger af væksten i den europæiske økonomi og borgernes krav om mobilitet, er en af hovedårsagerne til, at overbelastningen af vejinfrastrukturen og energiforbruget øges, og at der opstår miljø- og samfundsmæssige problemer.

| (2) | Disse betydelige udfordringer kan ikke blot imødegås med traditionelle midler, herunder en udvidelse af den eksisterende vejtransportinfrastruktur. i bestræbelserne på at finde egnede løsninger for Fællesskabet kommer innovation til at spille en vigtig rolle. |
| --- | --- |

(2)

Disse betydelige udfordringer kan ikke blot imødegås med traditionelle midler, herunder en udvidelse af den eksisterende vejtransportinfrastruktur. i bestræbelserne på at finde egnede løsninger for Fællesskabet kommer innovation til at spille en vigtig rolle.

| (3) | Intelligente transportsystemer (ITS) er avancerede applikationer, som - uden at besidde intelligens som sådan - har til formål at levere innovative tjenester vedrørende transportformer og trafikstyring og give forskellige brugere mulighed for at blive informeret bedre og gøre sikrere, bedre koordineret og mere intelligent brug af transportnettet. |
| --- | --- |

(3)

Intelligente transportsystemer (ITS) er avancerede applikationer, som - uden at besidde intelligens som sådan - har til formål at levere innovative tjenester vedrørende transportformer og trafikstyring og give forskellige brugere mulighed for at blive informeret bedre og gøre sikrere, bedre koordineret og mere intelligent brug af transportnettet.

| (4) | Anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier i vejtransportsektoren og til dens grænseflader til andre transportmåder (ITS) vil yde et betydeligt bidrag til bedre miljøresultater, større effektivitet, herunder energieffektivitet, bedre sikkerhed og bedre sikring i forbindelse med vejtransport og passager- og godsmobilitet, samtidig med at der sikres et velfungerende indre marked, bedre konkurrenceevne og højere beskæftigelse. |
| --- | --- |

(4)

Anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier i vejtransportsektoren og til dens grænseflader til andre transportmåder (ITS) vil yde et betydeligt bidrag til bedre miljøresultater, større effektivitet, herunder energieffektivitet, bedre sikkerhed og bedre sikring i forbindelse med vejtransport og passager- og godsmobilitet, samtidig med at der sikres et velfungerende indre marked, bedre konkurrenceevne og højere beskæftigelse.

| (5) | Flere avancerede applikationer og samfundsmekanismer er blevet udviklet til forskellige transportformer, såsom jernbanetransport (ERTMS og TAF-TSI), søtransport og transport ad indre vandveje (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS og RIS), lufttransport (SESAR) og landtransport, f.eks. transport af levende dyr. |
| --- | --- |

(5)

Flere avancerede applikationer og samfundsmekanismer er blevet udviklet til forskellige transportformer, såsom jernbanetransport (ERTMS og TAF-TSI), søtransport og transport ad indre vandveje (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS og RIS), lufttransport (SESAR) og landtransport, f.eks. transport af levende dyr.

| (6) | Fremskridt med anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi inden for andre transportmåder bør nu overføres til udviklingen i vejtransportsektoren, navnlig med henblik på at sikre større integration mellem vejtransport og andre transportformer. |
| --- | --- |

(6)

Fremskridt med anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi inden for andre transportmåder bør nu overføres til udviklingen i vejtransportsektoren, navnlig med henblik på at sikre større integration mellem vejtransport og andre transportformer.

| (7) | I nogle medlemsstaters vejsektor er nationale applikationer af disse teknologier allerede taget i brug, men den form for ibrugtagning forbliver opsplittet og ukoordineret og kan ikke føre til geografisk ubrudte ITS-tjenester i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(7)

I nogle medlemsstaters vejsektor er nationale applikationer af disse teknologier allerede taget i brug, men den form for ibrugtagning forbliver opsplittet og ukoordineret og kan ikke føre til geografisk ubrudte ITS-tjenester i hele Fællesskabet.

| (8) | For at sikre en koordineret og effektiv ibrugtagning af ITS i Fællesskabet som helhed bør der indføres fælles specifikationer. I første omgang bør der gives forrang til fire hovedområder for udvikling og ibrugtagning af ITS. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre en koordineret og effektiv ibrugtagning af ITS i Fællesskabet som helhed bør der indføres fælles specifikationer. I første omgang bør der gives forrang til fire hovedområder for udvikling og ibrugtagning af ITS.

| (9) | De fælles specifikationer bør bl.a. tage hensyn til og bygge på de allerede opnåede erfaringer og resultater på området, bl.a. fra eSafety-initiativet (4), som Kommissionen iværksatte i april 2002. Kommissionen oprettede som led i dette initiativ et eSafety-forum for at fremme og gennemføre henstillinger om at støtte udvikling, ibrugtagning og anvendelse af eSafety-systemer. |
| --- | --- |

(9)

De fælles specifikationer bør bl.a. tage hensyn til og bygge på de allerede opnåede erfaringer og resultater på området, bl.a. fra eSafety-initiativet (4), som Kommissionen iværksatte i april 2002. Kommissionen oprettede som led i dette initiativ et eSafety-forum for at fremme og gennemføre henstillinger om at støtte udvikling, ibrugtagning og anvendelse af eSafety-systemer.

| (10) | Køretøjer, som overvejende drives af historisk interesse, og som oprindeligt var registreret og/eller typegodkendt og/eller taget i brug inden ikrafttrædelsen af dette direktiv og dets gennemførelsesforanstaltninger, bør ikke være omfattet af bestemmelserne og procedurerne i dette direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Køretøjer, som overvejende drives af historisk interesse, og som oprindeligt var registreret og/eller typegodkendt og/eller taget i brug inden ikrafttrædelsen af dette direktiv og dets gennemførelsesforanstaltninger, bør ikke være omfattet af bestemmelserne og procedurerne i dette direktiv.

| (11) | ITS bør bygge på interoperable systemer på grundlag af åbne offentlige standarder, som alle udbydere og brugere af applikationer og tjenester har til rådighed uden forskelsbehandling. |
| --- | --- |

(11)

ITS bør bygge på interoperable systemer på grundlag af åbne offentlige standarder, som alle udbydere og brugere af applikationer og tjenester har til rådighed uden forskelsbehandling.

| (12) | Det er nødvendigt for eftertiden at sikre interoperabiliteten mellem de applikationer og tjenester, som tilvejebringes af ITS-udbygningen, og som, hvor det måtte være relevant, omfatter bagudkompatibilitet for ITS-applikationer og -tjenester. |
| --- | --- |

(12)

Det er nødvendigt for eftertiden at sikre interoperabiliteten mellem de applikationer og tjenester, som tilvejebringes af ITS-udbygningen, og som, hvor det måtte være relevant, omfatter bagudkompatibilitet for ITS-applikationer og -tjenester.

| (13) | Ibrugtagning og anvendelse af ITS-applikationer og -tjenester indebærer behandling af personoplysninger. Behandlingen bør foregå i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, således som de er fastsat i bl.a. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (6). |
| --- | --- |

(13)

Ibrugtagning og anvendelse af ITS-applikationer og -tjenester indebærer behandling af personoplysninger. Behandlingen bør foregå i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, således som de er fastsat i bl.a. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (6).

| (14) | Ibrugtagning og anvendelse af ITS-applikationer og -tjenester, navnlig trafik- og rejseinformationstjenester, indebærer behandling af vej-, trafik- og rejsedata fra dokumenter, som er i medlemsstaternes offentlige myndigheders besiddelse. Behandlingen bør foregå i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, således som de er fastsat i bl.a. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003 om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (7). |
| --- | --- |

(14)

Ibrugtagning og anvendelse af ITS-applikationer og -tjenester, navnlig trafik- og rejseinformationstjenester, indebærer behandling af vej-, trafik- og rejsedata fra dokumenter, som er i medlemsstaternes offentlige myndigheders besiddelse. Behandlingen bør foregå i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, således som de er fastsat i bl.a. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003 om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (7).

| (15) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (8) fastlægger en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer, medens Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/24/EF (9) og 2003/37/EF (10) omhandler henholdsvis standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer og typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel. Skønt bestemmelserne i disse direktiver omfatter ITS-relateret udstyr, der er monteret i køretøjer, finder de ikke anvendelse på ITS-udstyr og -software til ekstern vejinfrastruktur, som derfor er omfattet af nationale typegodkendelsesprocedurer. |
| --- | --- |

(15)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (8) fastlægger en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer, medens Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/24/EF (9) og 2003/37/EF (10) omhandler henholdsvis standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer og typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel. Skønt bestemmelserne i disse direktiver omfatter ITS-relateret udstyr, der er monteret i køretøjer, finder de ikke anvendelse på ITS-udstyr og -software til ekstern vejinfrastruktur, som derfor er omfattet af nationale typegodkendelsesprocedurer.

| (16) | For ITS-applikationer og -tjenester, der kræver nøjagtig og garanteret tids- og positionsbestemmelse, bør der benyttes satellitbaseret infrastruktur eller enhver anden teknologi,
  såsom dedikerede kortdistancekommunikationer (DSRC),
  som tilbyder et tilsvarende præcisionsniveau (11). |
| --- | --- |

(16)

For ITS-applikationer og -tjenester, der kræver nøjagtig og garanteret tids- og positionsbestemmelse, bør der benyttes satellitbaseret infrastruktur eller enhver anden teknologi,
  såsom dedikerede kortdistancekommunikationer (DSRC),
  som tilbyder et tilsvarende præcisionsniveau (11).

| (17) | Væsentlige interessenter såsom ITS-tjenesteudbydere, ITS-brugersammenslutninger, transport- og anlægsoperatører, repræsentanter for fremstillingsindustrien, arbejdsmarkedets parter, faglige sammenslutninger og lokale myndigheder bør have mulighed for at rådgive Kommissionen om forretningsmæssige og tekniske aspekter ved ibrugtagning af intelligente transportsystemer i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(17)

Væsentlige interessenter såsom ITS-tjenesteudbydere, ITS-brugersammenslutninger, transport- og anlægsoperatører, repræsentanter for fremstillingsindustrien, arbejdsmarkedets parter, faglige sammenslutninger og lokale myndigheder bør have mulighed for at rådgive Kommissionen om forretningsmæssige og tekniske aspekter ved ibrugtagning af intelligente transportsystemer i Fællesskabet.

| (18) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12). |
| --- | --- |

(18)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (12).

| (19) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at vedtage foranstaltninger vedrørende ændring af bilagene og foranstaltninger, der fastsætter mere udførlige specifikationer for udvikling, gennemførelse og anvendelse af interoperable intelligente transportsystemer. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at vedtage foranstaltninger vedrørende ændring af bilagene og foranstaltninger, der fastsætter mere udførlige specifikationer for udvikling, gennemførelse og anvendelse af interoperable intelligente transportsystemer. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv, herunder ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (20) | Med henblik på at garantere en koordineret fremgangsmåde bør Kommissionen sikre, at der er sammenhæng mellem aktiviteterne i det udvalg, som nedsættes ved dette direktiv, og aktiviteterne i de udvalg, som er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/52/EF af 29. april 2004 om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer i Fællesskabet (13), Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20 december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport (14) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (15). |
| --- | --- |

(20)

Med henblik på at garantere en koordineret fremgangsmåde bør Kommissionen sikre, at der er sammenhæng mellem aktiviteterne i det udvalg, som nedsættes ved dette direktiv, og aktiviteterne i de udvalg, som er nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/52/EF af 29. april 2004 om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer i Fællesskabet (13), Rådets forordning (EØF) nr. 3821/85 af 20 december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport (14) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (15).

| (21) | Målene for dette direktiv, nemlig at sikre koordineret ibrugtagning og brug af interoperable intelligente transportsystemer i Fællesskabet som helhed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. EF-traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål - |
| --- | --- |

(21)

Målene for dette direktiv, nemlig at sikre koordineret ibrugtagning og brug af interoperable intelligente transportsystemer i Fællesskabet som helhed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan. Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. EF-traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Ved dette direktiv opstilles der en ramme for koordineret
  og sammenhængende
  ibrugtagning og anvendelse af ITS, herunder interoperable ITS, i Fællesskabet og for udvikling af de dertil krævede specifikationer.

Det finder anvendelse på alle ITS for passagerer, køretøjer og infrastruktur samt deres interaktion på
  transportområdet, herunder mobilitet i byområder
  og grænseflader til andre transportmåder.

Anvendelsen af dette direktiv og af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, berører ikke medlemsstaternes krav i relation til den offentlige orden og den offentlige sikkerhed.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

a)   »intelligente transportsystemer (ITS)«: systemer, hvori der anvendes informations- og kommunikationsteknologi til støtte for vejtransport (herunder infrastruktur, køretøjer og brugere)
  og trafik- og mobilitetsstyring
  og for grænseflader til andre transportformer, herunder multimodale interoperable billetsystemer

b)   »interoperabilitet«: systemers og de bagvedliggende forretningsprocedurers evne til at udveksle data og dele information og viden

c)   »ITS-applikation«: et operationelt instrument, som kan udnytte ITS

d)   »ITS-tjeneste«: ibrugtagning af en ITS-applikation inden for en veldefineret organisatorisk og operationel ramme for at bidrage til brugersikkerhed, effektivitet og komfort og/eller at lette eller støtte transport- og rejseaktiviteter

e)   »ITS-tjenesteudbyder«: enhver offentlig eller privat udbyder af ITS-tjenester

f)   »ITS-bruger«: enhver bruger af ITS-applikationer eller -tjenester, herunder rejsende,
  bløde trafikanter,
  vejtransportinfrastrukturbrugere og -operatører, vognparkadministratorer og operatører af beredskabstjenester

g)   »flytbart udstyr«: en kommunikations- eller informationsenhed, som føreren kan medbringe i et køretøj og anvende under kørslen, f.eks. mobiltelefoner, navigationssystemer og lommecomputere

h)   »platform«: de funktionsmæssige, tekniske og operationelle omgivelser, der åbner mulighed for at ibrugtage, levere eller udnytte ITS-applikationer og -tjenester

i)
     »bløde trafikanter«:

j)
     »minimumsniveauet for ITS-applikationer og -tjenester«:

Artikel 3

Ibrugtagning af ITS

1.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre koordineret ibrugtagning og anvendelse af
  effektive
  interoperable ITS-applikationer og -tjenester i Fællesskabet.

2.   Hvor det er muligt, skal medlemsstaterne sikre bagudkompatibilitet for ITS-applikationer og -tjenester i Fællesskabet.

3.   Medlemsstaterne skal navnlig:

| a) | sikre, at der stilles pålidelige, regelmæssigt opdaterede og relevante vejtransportdata til rådighed for ITS-brugere og ITS-tjenesteudbydere |
| --- | --- |

a)

sikre, at der stilles pålidelige, regelmæssigt opdaterede og relevante vejtransportdata til rådighed for ITS-brugere og ITS-tjenesteudbydere

| b) | sikre, at vejtrafik- og rejsedata og andre relevante oplysninger kan udveksles mellem de kompetente trafikinformationscentre og trafikstyringscentre i forskellige regioner og medlemsstater |
| --- | --- |

b)

sikre, at vejtrafik- og rejsedata og andre relevante oplysninger kan udveksles mellem de kompetente trafikinformationscentre og trafikstyringscentre i forskellige regioner og medlemsstater

| c) | anvende ITS til alle transportformer og grænsefladerne mellem dem og således sikre en høj grad af integration mellem alle transportformer |
| --- | --- |

c)

anvende ITS til alle transportformer og grænsefladerne mellem dem og således sikre en høj grad af integration mellem alle transportformer

| d) | træffe de nødvendige foranstaltninger for at integrere sikkerheds- og sikringsrelaterede ITS-systemer i køretøjer og vejinfrastruktur og udvikle sikre grænseflader mellem menneske og maskine (HMI), bl.a. for flytbart udstyr |
| --- | --- |

d)

træffe de nødvendige foranstaltninger for at integrere sikkerheds- og sikringsrelaterede ITS-systemer i køretøjer og vejinfrastruktur og udvikle sikre grænseflader mellem menneske og maskine (HMI), bl.a. for flytbart udstyr

| e) | træffe de nødvendige foranstaltninger for at integrere forskellige ITS-applikationer, herunder informationsudveksling og kommunikation mellem køretøjer og vejinfrastruktur, inden for en fælles platform. |
| --- | --- |

e)

træffe de nødvendige foranstaltninger for at integrere forskellige ITS-applikationer, herunder informationsudveksling og kommunikation mellem køretøjer og vejinfrastruktur, inden for en fælles platform.

| f) | undgå at skabe geografisk opsplitning og manglende kontinuitet. |
| --- | --- |

f)

undgå at skabe geografisk opsplitning og manglende kontinuitet.

4.   Til ITS-applikationer og -tjenester, der kræver global, kontinuerlig, nøjagtig og garanteret tids- og positionsbestemmelse, benyttes satellitbaseret infrastruktur eller enhver anden teknologi,
  såsom DSRC,
  som tilbyder et tilsvarende præcisionsniveau.

5.   Når medlemsstaterne vedtager de i stk. 1 og 2 omhandlede foranstaltninger,
  kræver de overholdelse af
  principperne i bilag I.

6.
     
  Medlemsstaterne skal tage hensyn til geografisk isolerede regioners morfologiske kendetegn og de afstande, der skal tilbagelægges for at nå dem, og om nødvendigt gøre undtagelser fra princippet om omkostningseffektivitet, jf. bilag I.

Artikel 4

Specifikationer

1.   Kommissionen definerer specifikationerne for ibrugtagning og anvendelse af ITS ▐ inden for følgende prioriterede områder:

| a) | optimal udnyttelse af vej-, trafik- og rejsedata |
| --- | --- |

a)

optimal udnyttelse af vej-, trafik- og rejsedata

| b) | kontinuitet i ITS-tjenester til trafik- og godsstyring i europæiske transportkorridorer og i byområder |
| --- | --- |

b)

kontinuitet i ITS-tjenester til trafik- og godsstyring i europæiske transportkorridorer og i byområder

| c) | færdselssikkerhed og -sikring |
| --- | --- |

c)

færdselssikkerhed og -sikring

| d) | integration af køretøjet i transportinfrastrukturen. |
| --- | --- |

d)

integration af køretøjet i transportinfrastrukturen.

2.
     
  Kommissionen fastlægger specifikationerne for den obligatoriske ibrugtagning og anvendelse af minimumsniveauet for ITS-applikationer og -tjenester, navnlig på følgende områder:

| a) | tilrådighedsstillelse af EU-dækkende tidstro trafik- og rejseinformation |
| --- | --- |

a)

tilrådighedsstillelse af EU-dækkende tidstro trafik- og rejseinformation

| b) | data og procedurer for vederlagsfri tilrådighedsstillelse af generelle trafikinformationstjenester |
| --- | --- |

b)

data og procedurer for vederlagsfri tilrådighedsstillelse af generelle trafikinformationstjenester

| c) | harmoniseret indførelse af eCall i hele Europa |
| --- | --- |

c)

harmoniseret indførelse af eCall i hele Europa

| d) | passende foranstaltninger vedrørende sikrede parkeringspladser til lastbiler og erhvervskøretøjer og om telematik-kontrollerede parkerings- og reservationssystemer. |
| --- | --- |

d)

passende foranstaltninger vedrørende sikrede parkeringspladser til lastbiler og erhvervskøretøjer og om telematik-kontrollerede parkerings- og reservationssystemer.

3.
     
  Kommissionen fastlægger specifikationer for den nødvendige ibrugtagning og anvendelse af ITS ud over minimumsniveauet for ITS-applikationer og -tjenester i tilfælde af EF-medfinansieret opførelse eller vedligeholdelse af det transeuropæiske vejnet (TERN).

4.   Specifikationerne skal
  overholde
  principperne i bilag I og som minimum omfatte de centrale elementer, som er fastlagt i bilag II.

5.
     
  For at sikre interoperabilitet og fordelingen af forpligtelser skal Kommissionen, om nødvendigt, supplere de centrale elementer, der er fastsat i bilag II med specifikationer for planlægning, gennemførelse og praktisk anvendelse af ITS-tjenester og fastlægge indholdet af tjenesterne og tjenesteudbyderes forpligtelser.

6.
     
  Specifikationerne fastsætter endvidere, under hvilke betingelser medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen kan indføre supplerende regler for levering af disse tjenesteydelser på hele eller en del af deres område.

7.
     
  De foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1 til 6 og som har til formål at ændre ikke-væsentlige elementer i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 9, stk. 3.

8.
     
  Kommissionen foretager en passende konsekvensanalyse forud for vedtagelsen af de specifikationer, der er omhandlet i stk. 5 og 6.

9.
     
  Supplerende principper og/eller centrale elementer i udbudsbetingelser, som ikke er medtaget i dette direktiv, indsættes i bilag I og/eller II efter proceduren i artikel 251 i traktaten.

Artikel 5

Typegodkendelse af vejinfrastrukturrelateret ITS-udstyr og -software

1.   Når det er nødvendigt af hensyn til effektiviteten, herunder energieffektiviteten, sikkerheden, sikringen eller miljøbeskyttelsen, skal ITS-udstyr og -software, der ikke er omfattet af direktiv 2002/24/EF, 2003/37/EF eller 2007/46/EF, typegodkendes, inden det tages i brug.

2.
     
  For det ITS-udstyr og de ITS-softwareapplikationer, som er omhandlet i stk. 1, skal de relevante specifikationer vedrørende ansvar formidles til de nationale organer, som er ansvarlige for typegodkendelse af det ITS-udstyr og de ITS-softwareapplikationer, som er omfattet af dette direktiv.

3.   Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilke nationale organer der er ansvarlige for typegodkendelsen af ITS-udstyr og -software, herunder
  certificeringen af leverandører af ITS-software, som er omfattet af dette direktiv. Kommissionen videregiver disse oplysninger til de øvrige medlemsstater.

4.   Alle medlemsstaterne anerkender typegodkendelser, som er udstedt af de i stk. 3 nævnte nationale organer i medlemsstaterne.

5.
     
  ITS-udstyr og -software kan markedsføres og tages i brug, forudsat at det, når det installeres og vedligeholdes korrekt og anvendes til rette formål, ikke er til fare for personers sikkerhed og sundhed og miljøet i henhold til gældende fællesskabsret, og, i givet fald, personers ejendom.

6.
     
  ITS-udstyr og -software formodes at opfylde de vedtagne specifikationer som omhandlet i artikel 4, hvis de er i overensstemmelse med de nationale standarder, der gennemfører de relevante nationale eller europæiske standarder i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter samt forskrifter for informationssamfundets tjenester (16).

Artikel 6

Det Stående Udvalg for Tekniske Standarder og Forskrifter

Finder en medlemsstat eller Kommissionen, at de standarder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, ikke fuldt ud opfylder de vedtagne specifikationer i artikel 4, indbringer den pågældende medlemsstat eller Kommissionen sagen for det stående udvalg, der er nedsat ved artikel 5 i direktiv 98/34/EF, med angivelse af begrundelsen. Udvalget afgiver en hasteudtalelse.

På baggrund af udvalgets udtalelse underretter Kommissionen medlemsstaterne om, hvorvidt det er nødvendigt at tilbagekalde de pågældende standarder fra de meddelelser, der er omhandlet i artikel 5 i dette direktiv.

Artikel 7

Regler for fortrolighed, sikkerhed og videreanvendelse af oplysninger

1.   Medlemsstaterne sikrer, at
  indsamling, opbevaring og
  behandling af persondata i forbindelse med brugen af ITS, foregår i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for beskyttelse af enkeltpersoners grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig direktiv 95/46/EF og direktiv 2002/58/EF.

2.
     
  Med henblik på at sikre privatlivets fred opfordres der til at anvende anonyme oplysninger, hvor dette er muligt, til afvikling af ITS-applikationen og/eller -tjenesten.

3.
     
  Personoplysninger behandles kun, hvis behandlingen er nødvendig til afvikling af ITS-applikationen og/eller -tjenesten.

4.
     
  Når der er tale om særlige kategorier af oplysninger som omhandlet i artikel 8 i direktiv 95/46/EF, skal disse oplysninger kun behandles, når den registrerede person har givet sit udtrykkelige samtykke til behandlingen af de pågældende data på et kvalificeret grundlag.

5.   Medlemsstaterne skal ▐ sikre, at ITS-data og -registre beskyttes mod misbrug, herunder ulovlig adgang, ændring eller tab
  , og ikke anvendes til andre formål end dem, der er nævnt i dette direktiv
  .

6.   Direktiv 2003/98/EF║ finder anvendelse.

▐

Artikel 8

Programmering

1.
     
  Senest ...

   (17)

  udarbejder Kommissionen første gang et årligt arbejdsprogram på grundlag af de centrale elementer, der er fastsat i bilag II.

2.
     
  Kommissionen tager hensyn til resultaterne af det arbejde, der udføres af udvalg nedsat i overensstemmelse med andre fællesskabsretsakter, som vedrører de forskellige områder af ITS, herunder den europæiske rådgivende ITS-gruppe, der er omhandlet i artikel 10.

3.
     
  Kommissionen sikrer, i tæt samarbejde med medlemsstaterne, at ibrugtagningen af ITS generelt er i overensstemmelse med og komplementerer andre relevante fællesskabspolitikker, -programmer og -aktioner.

4.
     
  Kommissionen samarbejder aktivt med europæiske og internationale standardiseringsorganer om de bestemmelser, der er fastsat i bilag I og II.

5.
     
  Kommissionen handler efter forskriftsproceduren i artikel 9, stk. 2, i forbindelse med:

| a) | vedtagelse og ændring af de årlige arbejdsprogrammer |
| --- | --- |

a)

vedtagelse og ændring af de årlige arbejdsprogrammer

| b) | fastsættelse af prioriterede områder for det internationale samarbejde. |
| --- | --- |

b)

fastsættelse af prioriterede områder for det internationale samarbejde.

Det årlige arbejdsprogram og de prioriterede områder for det internationale samarbejde skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

6.
     
  I overensstemmelse med forskriftsproceduren med kontrol i artikel 9, stk. 3, skal Kommissionen senest ...

   (18)

  vedtage et arbejdsprogram med målsætninger og frister for gennemførelsen af de centrale elementer, der er omhandlet i bilag II.

Artikel 9

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg, Det Europæiske ITS-udvalg ║, som består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har en repræsentant for Kommissionen som formand.

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 10

Europæisk rådgivende ITS-gruppe

1.
     Kommissionen nedsætter en europæisk rådgivende ITS-gruppe med henblik på at modtage rådgivning om forretningsmæssige og tekniske aspekter af ibrugtagning og anvendelse af ITS i Fællesskabet. Gruppen består af repræsentanter på højt niveau fra relevante ITS-tjenesteudbydere, brugersammenslutninger, transport- og anlægsoperatører, fremstillingsindustrien, arbejdsmarkedets parter, faglige sammenslutninger, lokale myndigheder og andre relevante fora.

2.
     
  Kommissionen sikrer, at repræsentanterne i den europæiske rådgivende gruppe for ITS er kompetente, og at de industrisektorer og brugere, som er berørt af de foranstaltninger, der eventuelt vil blive foreslået af Kommissionen på grundlag af dette direktiv, er repræsenteret i tilstrækkeligt omfang i gruppen.

3.
     
  Den europæiske rådgivende gruppe for ITS opfordres til at afgive en teknisk udtalelse om udarbejdelsen af specifikationerne i artikel 4.

4.
     
  Arbejdet i den europæiske rådgivende gruppe for ITS skal udføres på en gennemsigtig måde.

Artikel 11

Rapportering

1.   Medlemsstaterne forelægger senest ... (19) Kommissionen en udførlig rapport om deres nationale aktiviteter og projekter i relation til de prioriterede områder, jf. artikel 4, stk. 1, herunder det minimum af oplysninger, som er fastsat i bilag III.

2.   Medlemsstaterne forelægger senest ... (20) Kommissionen deres planer for nationale ITS-foranstaltninger for de efterfølgende fem år, herunder det minimum af oplysninger, som er fastsat i bilag III.

3.   Medlemsstaterne rapporterer derefter hvert år om de opnåede fremskridt med gennemførelsen af disse planer.

4.   Kommissionen rapporterer hvert
  halve
  år til Europa-Parlamentet og Rådet
  om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af dette direktiv, ledsaget af en analyse af, hvordan de regler, der er fastsat i bilag I og II, fungerer, og den skal vurdere behovet for at ændre dette direktiv
  .

Kommissionen rapporterer hvert halve år til Europa-Parlamentet og Rådet, navnlig om status for finansiering, og om nødvendigt forelægger Kommissionen et forslag om finansieringsgrundlaget for gennemførelsen af minimumsniveauet for ITS-applikationer og -tjenester.

Artikel 12

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest ... (21). De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 13

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 14

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Udtalelse af 13.5.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

Udtalelse af 13.5.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

3

Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

(4)  http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf

4

(5)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

5

(6)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

6

(7)  EUT L 345 af 31.12.2003, s. 90.

7

(8)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.

8

(9)  EFT L 124 af 9.5.2002, s. 1.

9

(10)  EUT L 171 af 9.7.2003, s. 1.

10

(11)  Se Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 ║ (EUT L 3 af 5.1.2005, s. 1), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 ║ (EUT L 196 af 24.7.2008, s. 1).

11

(12)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 124.

13

(14)  EFT L 370 af 31.12.1985, s. 8.

14

(15)  EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.

15

(16)  

  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

16

EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(17)  
  Tre måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

17

Tre måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

(18)  
  Seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

18

Seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

(19)  Seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

19

Seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

(20)  To år efter dette direktivs ikrafttræden.

20

To år efter dette direktivs ikrafttræden.

(21)  
  12 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

21

12 måneder

Torsdag, den 23. april 2009BILAG I

PRINCIPPER FOR IBRUGTAGNING AF ITS SOM OMHANDLET I ARTIKEL 3

Udvælgelse og ibrugtagning af ITS-applikationer og -tjenester skal bygge på en vurdering af behovet og følge nedenstående principper:

| a) | effektivitet - evnen til at yde et mærkbart bidrag til at afhjælpe de centrale udfordringer, der påvirker vejtransporten i EU (f.eks. føre til mindre trafikbelastning, lavere emissioner, bedre energieffektivitet eller højere sikkerheds- og sikringsniveauer
  samt håndtere spørgsmål vedrørende bløde trafikanter
  ) |
| --- | --- |

a)

effektivitet - evnen til at yde et mærkbart bidrag til at afhjælpe de centrale udfordringer, der påvirker vejtransporten i EU (f.eks. føre til mindre trafikbelastning, lavere emissioner, bedre energieffektivitet eller højere sikkerheds- og sikringsniveauer
  samt håndtere spørgsmål vedrørende bløde trafikanter
  )

| b) | omkostningseffektivitet - forholdet mellem omkostningerne og de resultater, der tilgodeser målene |
| --- | --- |

b)

omkostningseffektivitet - forholdet mellem omkostningerne og de resultater, der tilgodeser målene

| c) | geografisk kontinuitet - evnen til at sikre en ubrudt tjeneste i hele EU
  og ved de ydre grænser
  , især i det transeuropæiske transportnet |
| --- | --- |

c)

geografisk kontinuitet - evnen til at sikre en ubrudt tjeneste i hele EU
  og ved de ydre grænser
  , især i det transeuropæiske transportnet

| d) | interoperabilitet - systemers evne til at udveksle data og muliggøre deling af information og viden |
| --- | --- |

d)

interoperabilitet - systemers evne til at udveksle data og muliggøre deling af information og viden

| e) | modenhedsgrad - udviklingsstadiet |
| --- | --- |

e)

modenhedsgrad - udviklingsstadiet

| f) | intermodalitet - overflytning af godstransport fra vejene til nærskibsfart, jernbanetransport, indlandsskibsfart eller en kombination af transportformer, hvori vejtransporten er så effektiv som muligt. |
| --- | --- |

f)

intermodalitet - overflytning af godstransport fra vejene til nærskibsfart, jernbanetransport, indlandsskibsfart eller en kombination af transportformer, hvori vejtransporten er så effektiv som muligt.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG II

SPECIFIKATIONERNES CENTRALE ELEMENTER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 4

| 1) | Optimal udnyttelse af vej-, trafik- og rejsedata
  I specifikationerne for optimal udnyttelse af vej-, trafik- og rejsedata skal følgende indgå:






  a) | Definition af de nødvendige krav for at gøre tidstro trafik- og rejseinformation nøjagtig og tilgængelig på tværs af landegrænserne for ITS-brugere, navnlig:






  — | tilgængelighed af nøjagtige offentlige vejdata og tidstro trafikdata, som anvendes af ITS-tjenesteudbydere til tidstro trafik- og rejseinformation |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Optimal udnyttelse af vej-, trafik- og rejsedata

I specifikationerne for optimal udnyttelse af vej-, trafik- og rejsedata skal følgende indgå:

a)

Definition af de nødvendige krav for at gøre tidstro trafik- og rejseinformation nøjagtig og tilgængelig på tværs af landegrænserne for ITS-brugere, navnlig:

—

tilgængelighed af nøjagtige offentlige vejdata og tidstro trafikdata, som anvendes af ITS-tjenesteudbydere til tidstro trafik- og rejseinformation

| — | let elektronisk udveksling mellem de relevante offentlige myndigheder og interessenter og de relevante ITS-tjenesteudbydere på tværs af landegrænser |
| --- | --- |

—

let elektronisk udveksling mellem de relevante offentlige myndigheder og interessenter og de relevante ITS-tjenesteudbydere på tværs af landegrænser

| — | rettidig opdatering af offentlige vej- og trafikdata, som benyttes af de relevante offentlige myndigheder og interessenter til tidstro trafik- og rejseinformation |
| --- | --- |

—

rettidig opdatering af offentlige vej- og trafikdata, som benyttes af de relevante offentlige myndigheder og interessenter til tidstro trafik- og rejseinformation

| — | ITS-tjenesteudbydernes rettidige opdatering af tidstro trafik- og rejseinformation. |
| --- | --- |

—

ITS-tjenesteudbydernes rettidige opdatering af tidstro trafik- og rejseinformation.

| b) | Definition af de nødvendige krav til de relevante offentlige myndigheders indsamling af vej- og trafikdata (herunder f.eks. trafikplaner, færdselsregler og anbefalede ruter, bl.a. for lastbiler) og levering heraf til ITS-tjenesteudbyderne, navnlig:






  — | tilgængelighed af offentlige vej- og trafikdata (herunder f.eks. trafikplaner, færdselsregler og anbefalede ruter), som de relevante offentlige myndigheder indsamler til ITS-tjenesteudbyderne |
| --- | --- | --- |

b)

Definition af de nødvendige krav til de relevante offentlige myndigheders indsamling af vej- og trafikdata (herunder f.eks. trafikplaner, færdselsregler og anbefalede ruter, bl.a. for lastbiler) og levering heraf til ITS-tjenesteudbyderne, navnlig:

—

tilgængelighed af offentlige vej- og trafikdata (herunder f.eks. trafikplaner, færdselsregler og anbefalede ruter), som de relevante offentlige myndigheder indsamler til ITS-tjenesteudbyderne

| — | let elektronisk udveksling mellem de relevante offentlige myndigheder og ITS-tjenesteudbyderne |
| --- | --- |

—

let elektronisk udveksling mellem de relevante offentlige myndigheder og ITS-tjenesteudbyderne

| — | de relevante offentlige myndigheders rettidige opdatering af offentlige vej- og trafikdata (herunder trafikplaner, færdselsregler og anbefalede ruter) |
| --- | --- |

—

de relevante offentlige myndigheders rettidige opdatering af offentlige vej- og trafikdata (herunder trafikplaner, færdselsregler og anbefalede ruter)

| — | ITS-tjenesteudbydernes rettidige opdatering af ITS-tjenester og-applikationer med anvendelse af disse offentlige vej- og trafikdata. |
| --- | --- |

—

ITS-tjenesteudbydernes rettidige opdatering af ITS-tjenester og-applikationer med anvendelse af disse offentlige vej- og trafikdata.

| c) | Definition af de nødvendige krav for at gøre offentlige vej- og trafikdata, der benyttes til digitale kort, nøjagtige og tilgængelige for producenter af digitale kort og tjenesteudbydere, navnlig:






  — | tilgængelighed af offentlige vej- og trafikdata til digitale kort for producenter af digitale kort og tjenesteudbydere |
| --- | --- | --- |

c)

Definition af de nødvendige krav for at gøre offentlige vej- og trafikdata, der benyttes til digitale kort, nøjagtige og tilgængelige for producenter af digitale kort og tjenesteudbydere, navnlig:

—

tilgængelighed af offentlige vej- og trafikdata til digitale kort for producenter af digitale kort og tjenesteudbydere

| — | let elektronisk udveksling mellem de relevante offentlige myndigheder og interessenter og producenter og udbydere af digitale kort |
| --- | --- |

—

let elektronisk udveksling mellem de relevante offentlige myndigheder og interessenter og producenter og udbydere af digitale kort

| — | de relevante offentlige myndigheders og interessenters rettidige opdatering af offentlige vej- og trafikdata til digitale kort |
| --- | --- |

—

de relevante offentlige myndigheders og interessenters rettidige opdatering af offentlige vej- og trafikdata til digitale kort

| — | rettidig opdatering af digitale kort, foretaget af producenter af digitale kort og tjenesteudbydere. |
| --- | --- |

—

rettidig opdatering af digitale kort, foretaget af producenter af digitale kort og tjenesteudbydere.

| d) | Definition af mindstekrav til en vederlagsfri tilrådighedsstillelse af »generelle trafikmeldinger« til alle vejbrugere, herunder deres minimumsindhold, navnlig:






  — | anvendelse af en standardiseret liste over sikkerhedsrelaterede trafikhændelser (»generelle trafikmeldinger«), som bør meddeles ITS-brugerne uden vederlag |
| --- | --- | --- |

d)

Definition af mindstekrav til en vederlagsfri tilrådighedsstillelse af »generelle trafikmeldinger« til alle vejbrugere, herunder deres minimumsindhold, navnlig:

—

anvendelse af en standardiseret liste over sikkerhedsrelaterede trafikhændelser (»generelle trafikmeldinger«), som bør meddeles ITS-brugerne uden vederlag

| — | kompatibilitet og integration af »generelle trafikmeldinger« i ITS-tjenesterne med henblik på tidstro trafik- og rejseinformation. |
| --- | --- |

—

kompatibilitet og integration af »generelle trafikmeldinger« i ITS-tjenesterne med henblik på tidstro trafik- og rejseinformation.

| 2) | Kontinuitet i ITS-tjenester til trafik- og godsstyring i europæiske transportkorridorer og i byområder
  I specifikationerne for kontinuitet i og interoperabilitet mellem trafik- og godsstyringstjenester i de europæiske transportkorridorer og i byområder skal følgende indgå:






  a) | Definition af mindstekrav / nødvendige krav til kontinuitet i ITS-tjenester for gods og passagerer i transportkorridorerne på tværs af transportmåder, navnlig:






  — | let elektronisk udveksling af trafikdata og -information mellem de relevante trafikinformationscentre og trafikstyringscentre på tværs af landegrænser og regioner og mellem områder uden for byerne og byområder |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Kontinuitet i ITS-tjenester til trafik- og godsstyring i europæiske transportkorridorer og i byområder

I specifikationerne for kontinuitet i og interoperabilitet mellem trafik- og godsstyringstjenester i de europæiske transportkorridorer og i byområder skal følgende indgå:

a)

Definition af mindstekrav / nødvendige krav til kontinuitet i ITS-tjenester for gods og passagerer i transportkorridorerne på tværs af transportmåder, navnlig:

—

let elektronisk udveksling af trafikdata og -information mellem de relevante trafikinformationscentre og trafikstyringscentre på tværs af landegrænser og regioner og mellem områder uden for byerne og byområder

| — | anvendelse af standardiserede informationsstrømme eller trafikgrænseflader mellem de relevante trafikinformationscentre og trafikstyringscentre. |
| --- | --- |

—

anvendelse af standardiserede informationsstrømme eller trafikgrænseflader mellem de relevante trafikinformationscentre og trafikstyringscentre.

| b) | Definition af de nødvendige foranstaltninger til at anvende innovative ITS-teknologier (radiofrevensidentifikation (RFID), DSRC eller Galileo/EGNOS) ved virkeliggørelsen af ITS-applikationer (bl.a. »tracking and tracing« af gods under transporten og på tværs af transportmåder) til godstransportlogistik (eFragt), navnlig:






  — | tilgængelighed af relevante ITS-teknologier for ITS-applikationsudviklere og deres anvendelse heraf |
| --- | --- | --- |

b)

Definition af de nødvendige foranstaltninger til at anvende innovative ITS-teknologier (radiofrevensidentifikation (RFID), DSRC eller Galileo/EGNOS) ved virkeliggørelsen af ITS-applikationer (bl.a. »tracking and tracing« af gods under transporten og på tværs af transportmåder) til godstransportlogistik (eFragt), navnlig:

—

tilgængelighed af relevante ITS-teknologier for ITS-applikationsudviklere og deres anvendelse heraf

| — | integration af positionsbestemmelser (via eksempelvis RFID
  , DSRC
  og/eller Galileo/EGNOS) i trafikstyringsværktøjer og -centre. |
| --- | --- |

—

integration af positionsbestemmelser (via eksempelvis RFID
  , DSRC
  og/eller Galileo/EGNOS) i trafikstyringsværktøjer og -centre.

| c) | Definition af de nødvendige foranstaltninger til at udvikle en ITS-arkitektur for mobilitet i byområder, herunder en integreret multimodal metode til rejseplanlægning, transportefterspørgsel og trafikstyring, navnlig:






  — | tilgængelighed af offentlig transport, rejseplanlægning, transportefterspørgsel, trafikdata og parkeringsdata til kontrolcentre i byområder |
| --- | --- | --- |

c)

Definition af de nødvendige foranstaltninger til at udvikle en ITS-arkitektur for mobilitet i byområder, herunder en integreret multimodal metode til rejseplanlægning, transportefterspørgsel og trafikstyring, navnlig:

—

tilgængelighed af offentlig transport, rejseplanlægning, transportefterspørgsel, trafikdata og parkeringsdata til kontrolcentre i byområder

| — | let elektronisk dataudveksling mellem de forskellige kontrolcentre for offentlig eller privat transport i byområder for alle transportmåder |
| --- | --- |

—

let elektronisk dataudveksling mellem de forskellige kontrolcentre for offentlig eller privat transport i byområder for alle transportmåder

| — | integration af alle relevante data og informationer i en fælles arkitektur. |
| --- | --- |

—

integration af alle relevante data og informationer i en fælles arkitektur.

| d) | Definition af de nødvendige foranstaltninger for at sikre gnidningsfri ITS-tjenester inden for Fællesskabet og ved de ydre grænser. |
| --- | --- |

d)

Definition af de nødvendige foranstaltninger for at sikre gnidningsfri ITS-tjenester inden for Fællesskabet og ved de ydre grænser.

| 3) | Færdselssikkerhed og -sikring
  I specifikationerne for ITS-applikationer inden for færdselssikkerhed og -sikring skal følgende indgå:






  a) | Definition af de nødvendige foranstaltninger til harmoniseret indførelse af fælleseuropæisk eCall, herunder:






  — | tilgængelighed af de nødvendige ITS-data i køretøjerne, som skal udveksles |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Færdselssikkerhed og -sikring

I specifikationerne for ITS-applikationer inden for færdselssikkerhed og -sikring skal følgende indgå:

a)

Definition af de nødvendige foranstaltninger til harmoniseret indførelse af fælleseuropæisk eCall, herunder:

—

tilgængelighed af de nødvendige ITS-data i køretøjerne, som skal udveksles

| — | tilgængelighed af det nødvendige udstyr i de vejinfrastrukturcentre (redningscentre) (Public Service Access Points), der modtager data fra køretøjerne |
| --- | --- |

—

tilgængelighed af det nødvendige udstyr i de vejinfrastrukturcentre (redningscentre) (Public Service Access Points), der modtager data fra køretøjerne

| — | let elektronisk dataudveksling mellem køretøjerne og vejinfrastrukturcentrene (redningscentre) (Public Service Access Points). |
| --- | --- |

—

let elektronisk dataudveksling mellem køretøjerne og vejinfrastrukturcentrene (redningscentre) (Public Service Access Points).

| b) | Definition af de nødvendige foranstaltninger til at yder vejbrugerne sikkerhed i relation til grænsefladen mellem menneske og maskine i køretøjet og brug af flytbart udstyr samt sikring af kommunikationen i køretøjet. |
| --- | --- |

b)

Definition af de nødvendige foranstaltninger til at yder vejbrugerne sikkerhed i relation til grænsefladen mellem menneske og maskine i køretøjet og brug af flytbart udstyr samt sikring af kommunikationen i køretøjet.

| c) | Fastlæggelse af foranstaltninger for at garantere sikkerheden for bløde trafikanter ved anvendelse af mobilitetsstyringssystemer for tjenesteudbydere og brugere og indførelse af førerstøttesystemer (Advanced Driver Assistance Systems (ADAS) og HMI. |
| --- | --- |

c)

Fastlæggelse af foranstaltninger for at garantere sikkerheden for bløde trafikanter ved anvendelse af mobilitetsstyringssystemer for tjenesteudbydere og brugere og indførelse af førerstøttesystemer (Advanced Driver Assistance Systems (ADAS) og HMI.

| d) | Definition af de nødvendige foranstaltninger til at gøre alle ITS-applikationer sikre og bekvemme at bruge for sårbare vejbrugere. |
| --- | --- |

d)

Definition af de nødvendige foranstaltninger til at gøre alle ITS-applikationer sikre og bekvemme at bruge for sårbare vejbrugere.

| e) | Definition af de nødvendige foranstaltninger til at skaffe sikrede parkeringspladser for lastbiler og erhvervskøretøjer og ITS-baserede parkerings- og reservationssystemer, navnlig:






  — | tilgængelighed af tilstrækkelige parkeringsfaciliteter |
| --- | --- | --- |

e)

Definition af de nødvendige foranstaltninger til at skaffe sikrede parkeringspladser for lastbiler og erhvervskøretøjer og ITS-baserede parkerings- og reservationssystemer, navnlig:

—

tilgængelighed af tilstrækkelige parkeringsfaciliteter

| — | tilgængelighed af oplysninger om brugernes parkeringsmuligheder ved vejen |
| --- | --- |

—

tilgængelighed af oplysninger om brugernes parkeringsmuligheder ved vejen

| — | let elektronisk dataudveksling mellem parkeringspladserne ved vejene, centrene og køretøjerne |
| --- | --- |

—

let elektronisk dataudveksling mellem parkeringspladserne ved vejene, centrene og køretøjerne

| — | integration af relevante ITS-teknologier i såvel køretøjer som parkeringsfaciliteter ved vejene, således at oplysningerne om ledige parkeringspladser bliver opdateret med henblik på reservation. |
| --- | --- |

—

integration af relevante ITS-teknologier i såvel køretøjer som parkeringsfaciliteter ved vejene, således at oplysningerne om ledige parkeringspladser bliver opdateret med henblik på reservation.

| 4) | Integration af køretøjet i transportinfrastrukturen
  I ITS-specifikationerne for integration af køretøjet i transportinfrastrukturen skal følgende indgå:






  a) | Definition af de nødvendige foranstaltninger til at integrere forskellige ITS-applikationer i en åben platform i køretøjet, navnlig baseret på:






  — | identifikation af funktionskravene til eksisterende og nye ITS-applikationer |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Integration af køretøjet i transportinfrastrukturen

I ITS-specifikationerne for integration af køretøjet i transportinfrastrukturen skal følgende indgå:

a)

Definition af de nødvendige foranstaltninger til at integrere forskellige ITS-applikationer i en åben platform i køretøjet, navnlig baseret på:

—

identifikation af funktionskravene til eksisterende og nye ITS-applikationer

| — | definition af en åben arkitektur, som sikrer interoperabilitet/sammenkobling med infrastruktursystemer og faciliteter |
| --- | --- |

—

definition af en åben arkitektur, som sikrer interoperabilitet/sammenkobling med infrastruktursystemer og faciliteter

| — | »plug and play«-integration af fremtidige nye eller opgraderede ITS-applikationer i en åben platform i køretøjet |
| --- | --- |

—

»plug and play«-integration af fremtidige nye eller opgraderede ITS-applikationer i en åben platform i køretøjet

| — | brug af standardiseringsprocesser til at tilpasse arkitekturen og specifikationerne for åbne platforme i køretøjerne. |
| --- | --- |

—

brug af standardiseringsprocesser til at tilpasse arkitekturen og specifikationerne for åbne platforme i køretøjerne.

| b) | Definition af de nødvendige foranstaltninger til at gøre yderligere fremskridt med udvikling og implementering af samarbejdende systemer (mellem køretøjer og infrastruktur), navnlig:






  — | let data- og informationsudveksling mellem køretøjerne indbyrdes, mellem køretøjer og infrastruktur og mellem infrastrukturerne indbyrdes |
| --- | --- | --- |

b)

Definition af de nødvendige foranstaltninger til at gøre yderligere fremskridt med udvikling og implementering af samarbejdende systemer (mellem køretøjer og infrastruktur), navnlig:

—

let data- og informationsudveksling mellem køretøjerne indbyrdes, mellem køretøjer og infrastruktur og mellem infrastrukturerne indbyrdes

| — | tilgængelighed af relevante data eller information, der skal udveksles, for de pågældende parter (køretøj eller vejinfrastruktur) |
| --- | --- |

—

tilgængelighed af relevante data eller information, der skal udveksles, for de pågældende parter (køretøj eller vejinfrastruktur)

| — | brug af et standardiseret meddelelsesformat for denne dataudveksling mellem køretøj og infrastruktur |
| --- | --- |

—

brug af et standardiseret meddelelsesformat for denne dataudveksling mellem køretøj og infrastruktur

| — | definition af en kommunikationsinfrastruktur for de enkelte udvekslingstyper (mellem køretøjerne indbyrdes, mellem køretøjer og infrastruktur og mellem infrastrukturerne indbyrdes) |
| --- | --- |

—

definition af en kommunikationsinfrastruktur for de enkelte udvekslingstyper (mellem køretøjerne indbyrdes, mellem køretøjer og infrastruktur og mellem infrastrukturerne indbyrdes)

| — | definition af et regelsæt om HMI med henblik på at behandle ansvarsspørgsmålene og sørge for en mere pålidelig tilpasning af ITS' funktionssikkerhedssystemer til menneskelig adfærd |
| --- | --- |

—

definition af et regelsæt om HMI med henblik på at behandle ansvarsspørgsmålene og sørge for en mere pålidelig tilpasning af ITS' funktionssikkerhedssystemer til menneskelig adfærd

| — | tilpasning af de pågældende arkitekturer ved hjælp af standardiseringsprocesser. |
| --- | --- |

—

tilpasning af de pågældende arkitekturer ved hjælp af standardiseringsprocesser.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG III

RETNINGSLINJER FOR INDHOLDET I RAPPORTER OM NATIONALE ITS-FORANSTALTNINGER SOM OMHANDLET I ARTIKEL 11

| 1) | Rapporterne om de prioriterede områder i artikel 4, stk. 1, som medlemsstaterne forelægger i medfør af artikel 11, skal dække nationalt. De kan dog, hvis det er relevant, udvides til at dække regionalt og/eller lokalt. |
| --- | --- |

1)

Rapporterne om de prioriterede områder i artikel 4, stk. 1, som medlemsstaterne forelægger i medfør af artikel 11, skal dække nationalt. De kan dog, hvis det er relevant, udvides til at dække regionalt og/eller lokalt.

| 2) | De rapporter, der forelægges i medfør af artikel 11, stk. 1, skal som minimum indeholde følgende oplysninger:






  a) | den aktuelle nationale ITS-strategi |
| --- | --- | --- |

2)

De rapporter, der forelægges i medfør af artikel 11, stk. 1, skal som minimum indeholde følgende oplysninger:

a)

den aktuelle nationale ITS-strategi

| b) | dens mål og bagvedliggende motiver |
| --- | --- |

b)

dens mål og bagvedliggende motiver

| c) | en kort status over ITS-ibrugtagningen og rammevilkårene for den |
| --- | --- |

c)

en kort status over ITS-ibrugtagningen og rammevilkårene for den

| d) | prioritetsområder for igangværende tiltag og dertil hørende foranstaltninger |
| --- | --- |

d)

prioritetsområder for igangværende tiltag og dertil hørende foranstaltninger

| e) | en skitse af, hvordan denne strategi og disse tiltag og foranstaltninger støtter koordineret og interoperabel ibrugtagning af ITS-applikationer og kontinuitet i ITS-tjenesterne (jf. artikel 4, stk. 1). |
| --- | --- |

e)

en skitse af, hvordan denne strategi og disse tiltag og foranstaltninger støtter koordineret og interoperabel ibrugtagning af ITS-applikationer og kontinuitet i ITS-tjenesterne (jf. artikel 4, stk. 1).

| 3) | De rapporter, der forelægges i medfør af artikel 11, stk. 2, skal som minimum indeholde følgende oplysninger:






  a) | den nationale ITS-strategi og dens mål |
| --- | --- | --- |

3)

De rapporter, der forelægges i medfør af artikel 11, stk. 2, skal som minimum indeholde følgende oplysninger:

a)

den nationale ITS-strategi og dens mål

| b) | en nøje beskrivelse af ITS-ibrugtagningen og rammevilkårene for den |
| --- | --- |

b)

en nøje beskrivelse af ITS-ibrugtagningen og rammevilkårene for den

| c) | planlagte prioritetsområder for tiltag og dertil hørende foranstaltninger, herunder en skitse af, hvordan de griber ind i de prioriterede områder i artikel 4, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

planlagte prioritetsområder for tiltag og dertil hørende foranstaltninger, herunder en skitse af, hvordan de griber ind i de prioriterede områder i artikel 4, stk. 1

| d) | nærmere oplysninger om igangværende og planlagte tiltag med hensyn til






  — | redskaber |
| --- | --- | --- |

d)

nærmere oplysninger om igangværende og planlagte tiltag med hensyn til

—

redskaber

| — | ressourcer |
| --- | --- |

—

ressourcer

| — | høring og aktive interessenter |
| --- | --- |

—

høring og aktive interessenter

| — | milepæle |
| --- | --- |

—

milepæle

| — | overvågning. |
| --- | --- |

—

overvågning.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/353 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/353

---

Torsdag, den 23. april 2009Det andet Marco Polo-program ***I

P6_TA(2009)0284

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1692/2006 om det andet Marco Polo-program for EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (»Marco Polo II«) (KOM(2008)0847 - C6-0482/2008 - 2008/0239(COD))

2010/C 184 E/71

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0847),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 71, stk. 1, og artikel 80, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0482/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget (A6-0217/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0239

Europa-parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1692/2006 om det andet Marco Polo-program for EF-tilskud til forbedring af godstransportsystemets miljøpræstationer (»Marco Polo II«)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 923/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/354 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/354

---

Torsdag, den 23. april 2009Et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport ***I

P6_TA(2009)0285

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (KOM(2008)0852 - C6-0509/2008 - 2008/0247(COD))

2010/C 184 E/72

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0852),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 71, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0509/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0220/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0247

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 71, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Inden for rammerne af Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse og fællesskabsstrategien for bæredygtig udvikling er oprettelsen af et indre jernbanemarked, navnlig hvad angår godstransport, et vigtigt vækstelement i forbindelse med virkeliggørelsen af bæredygtig mobilitet. |
| --- | --- |

(1)

Inden for rammerne af Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse og fællesskabsstrategien for bæredygtig udvikling er oprettelsen af et indre jernbanemarked, navnlig hvad angår godstransport, et vigtigt vækstelement i forbindelse med virkeliggørelsen af bæredygtig mobilitet.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur ║ (4) var et vigtigt skridt hen imod oprettelsen af et indre jernbanemarked. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/14/EF af 26. februar 2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur ║ (4) var et vigtigt skridt hen imod oprettelsen af et indre jernbanemarked.

| (3) | For at være konkurrencedygtig i forhold til andre transportformer bør de internationale og nationale jernbanegodsmarkeder, der blev åbnet for konkurrence den 1. januar 2007, have adgang til en jernbaneinfrastruktur af høj kvalitet, dvs. en infrastruktur, der giver mulighed for at levere jernbanegodstransport på tilfredsstillende måde både hvad angår kommerciel effektivitet og transporttider, samt en pålidelig jernbaneinfrastruktur, dvs. at de tjenester, infrastrukturen tilbyder, reelt svarer til de kontraktlige forpligtelser, der er indgået med jernbaneselskaberne. |
| --- | --- |

(3)

For at være konkurrencedygtig i forhold til andre transportformer bør de internationale og nationale jernbanegodsmarkeder, der blev åbnet for konkurrence den 1. januar 2007, have adgang til en jernbaneinfrastruktur af høj kvalitet, dvs. en infrastruktur, der giver mulighed for at levere jernbanegodstransport på tilfredsstillende måde både hvad angår kommerciel effektivitet og transporttider, samt en pålidelig jernbaneinfrastruktur, dvs. at de tjenester, infrastrukturen tilbyder, reelt svarer til de kontraktlige forpligtelser, der er indgået med jernbaneselskaberne.

| (4) | Liberaliseringen af jernbanegodstrafikken har gjort det muligt for nye operatører at benytte nettet, men markedsmekanismerne alene kan ikke sikre, at trafikken organiseres og reguleres, samt at der er sikre forhold. Optimeringen af trafikken og sikring af dennes driftsikkerhed forudsætter en styrkelse af procedurerne for samarbejde og tildeling af kanaler mellem infrastrukturforvalterne. |
| --- | --- |

(4)

Liberaliseringen af jernbanegodstrafikken har gjort det muligt for nye operatører at benytte nettet, men markedsmekanismerne alene kan ikke sikre, at trafikken organiseres og reguleres, samt at der er sikre forhold. Optimeringen af trafikken og sikring af dennes driftsikkerhed forudsætter en styrkelse af procedurerne for samarbejde og tildeling af kanaler mellem infrastrukturforvalterne.

| (5) | I konklusionerne fra samlingen den7. ║ april 2008understregede Rådetbehovet for at fremme en effektiv brug af infrastrukturerne og om nødvendigt forbedre jernbaneinfrastrukturernes kapacitet gennem foranstaltninger på europæisk og nationalt plan og navnlig ved hjælp af retsakter. |
| --- | --- |

(5)

I konklusionerne fra samlingen den7. ║ april 2008understregede Rådetbehovet for at fremme en effektiv brug af infrastrukturerne og om nødvendigt forbedre jernbaneinfrastrukturernes kapacitet gennem foranstaltninger på europæisk og nationalt plan og navnlig ved hjælp af retsakter.

| (6) | I den forbindelse vil opbygningen af et jernbanenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport, hvor godstog kan køre på gunstige betingelser og let skifte fra et nationalt netværk til et andet, være med til at forbedre betingelserne for brug af infrastrukturen. |
| --- | --- |

(6)

I den forbindelse vil opbygningen af et jernbanenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport, hvor godstog kan køre på gunstige betingelser og let skifte fra et nationalt netværk til et andet, være med til at forbedre betingelserne for brug af infrastrukturen.

| (7) | De initiativer, der hidtil er taget med hensyn til jernbaneinfrastrukturen for at opbygge et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport, viser, at oprettelsen af internationale korridorer, der opfylder de specifikke behov, som er klart identificeret på et eller flere segmenter på godsmarkedet, er den mest passende metode. |
| --- | --- |

(7)

De initiativer, der hidtil er taget med hensyn til jernbaneinfrastrukturen for at opbygge et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport, viser, at oprettelsen af internationale korridorer, der opfylder de specifikke behov, som er klart identificeret på et eller flere segmenter på godsmarkedet, er den mest passende metode.

| (8) | Opbygningen af et
  europæisk
  banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport bør foregå i sammenhæng med det transeuropæiske transportnet (»TEN-T«)
  og korridorerne i det europæiske jernbanetrafikstyringssystem (ERTMS)
  . Med henblik herpå er en koordineret udvikling af
  banenettene
  nødvendig og særlig integreringen af internationale korridorer til godstog i det eksisterende TEN-T-net
  og ERTMS-korridorerne
  . Derudover bør der fastsættes
  harmoniseringsregler
  på fællesskabsplan for disse godstogskorridorer. Der
  bør
  i givet fald
  ydes
  finansiel støtte til oprettelsen af disse korridorer inden for rammerne af TEN-T-programmet ║
  , forskningsprogrammer, Marco Polo-programmet samt andre fællesskabspolitikker og -fonde som f.eks. Samhørighedsfonden
  . |
| --- | --- |

(8)

Opbygningen af et
  europæisk
  banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport bør foregå i sammenhæng med det transeuropæiske transportnet (»TEN-T«)
  og korridorerne i det europæiske jernbanetrafikstyringssystem (ERTMS)
  . Med henblik herpå er en koordineret udvikling af
  banenettene
  nødvendig og særlig integreringen af internationale korridorer til godstog i det eksisterende TEN-T-net
  og ERTMS-korridorerne
  . Derudover bør der fastsættes
  harmoniseringsregler
  på fællesskabsplan for disse godstogskorridorer. Der
  bør
  i givet fald
  ydes
  finansiel støtte til oprettelsen af disse korridorer inden for rammerne af TEN-T-programmet ║
  , forskningsprogrammer, Marco Polo-programmet samt andre fællesskabspolitikker og -fonde som f.eks. Samhørighedsfonden
  .

| (9) | Ved etableringen af en godstogskorridor bør der tages højde for den særlige betydning, den planlagte udvidelse af TEN-T-nettet har for de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik (ENP), med hensyn til sikring af bedre forbindelser med jernbaneinfrastrukturen i europæiske tredjelande. |
| --- | --- |

(9)

Ved etableringen af en godstogskorridor bør der tages højde for den særlige betydning, den planlagte udvidelse af TEN-T-nettet har for de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik (ENP), med hensyn til sikring af bedre forbindelser med jernbaneinfrastrukturen i europæiske tredjelande.

| (10) | Inden for rammerne af en godstogskorridor bør der sikres en god koordinering mellem medlemsstaterne og infrastrukturforvalterne,
  tages bedre og
  tilstrækkelig
  hensyn
  til godstogstrafikken, stilles effektive og tilstrækkelige forbindelser med andre transportformer til rådighed
  for at udvikle et effektivt og integreret godstransportnet
  og skabes gunstige vilkår for udvikling af konkurrencen mellem leverandører af jernbanegodstransport. |
| --- | --- |

(10)

Inden for rammerne af en godstogskorridor bør der sikres en god koordinering mellem medlemsstaterne og infrastrukturforvalterne,
  tages bedre og
  tilstrækkelig
  hensyn
  til godstogstrafikken, stilles effektive og tilstrækkelige forbindelser med andre transportformer til rådighed
  for at udvikle et effektivt og integreret godstransportnet
  og skabes gunstige vilkår for udvikling af konkurrencen mellem leverandører af jernbanegodstransport.

| (11) | Opbygningen af en godstogskorridor bør
  baseres på forslag fra medlemsstaterne i samråd med jernbaneinfrastrukturforvalterne. I anden fase bør den
  godkendes på
  europæisk niveau
  efter procedurer, der er gennemsigtige og klart definerede.
  Kriterierne for opbygningen af godskorridorer bør defineres på en måde, der svarer til medlemsstaternes og infrastrukturforvalternes specifikke behov
  , og som giver
  dem
  tilstrækkeligt spillerum i beslutnings- og forvaltningsprocessen ▐. |
| --- | --- |

(11)

Opbygningen af en godstogskorridor bør
  baseres på forslag fra medlemsstaterne i samråd med jernbaneinfrastrukturforvalterne. I anden fase bør den
  godkendes på
  europæisk niveau
  efter procedurer, der er gennemsigtige og klart definerede.
  Kriterierne for opbygningen af godskorridorer bør defineres på en måde, der svarer til medlemsstaternes og infrastrukturforvalternes specifikke behov
  , og som giver
  dem
  tilstrækkeligt spillerum i beslutnings- og forvaltningsprocessen ▐.

| (12) | For at stimulere koordineringen mellem medlemsstaterne
  ,
  infrastrukturforvalterne
  og jernbaneselskaberne
  bør der for hver enkelt godstogskorridor oprettes et styreorgan, der består af de forskellige infrastrukturforvaltere, der er berørt af denne godstogskorridor. der består af de forskellige infrastrukturforvaltere, der er berørt af denne godstogskorridor. |
| --- | --- |

(12)

For at stimulere koordineringen mellem medlemsstaterne
  ,
  infrastrukturforvalterne
  og jernbaneselskaberne
  bør der for hver enkelt godstogskorridor oprettes et styreorgan, der består af de forskellige infrastrukturforvaltere, der er berørt af denne godstogskorridor. der består af de forskellige infrastrukturforvaltere, der er berørt af denne godstogskorridor.

| (13) | For at kunne opfylde markedets behov bør der forelægges en iværksættelsesplan om de nærmere vilkår for oprettelsen af en godstogskorridor, som bør indeholde en beskrivelse af og en tidsplan for gennemførelsen af de foranstaltninger, som kan være nyttige for at forbedre godstogstrafikkens ydelser. For at sikre, at de påtænkte eller gennemførte foranstaltninger om oprettelse af en godstogskorridor opfylder
  markedets
  behov og forventninger,
  bør alle jernbaneselskaber, der benytter korridoren,
  desuden regelmæssigt høres i henhold til
  passende
  procedurer
  , der fastsættes af styreorganet
  . |
| --- | --- |

(13)

For at kunne opfylde markedets behov bør der forelægges en iværksættelsesplan om de nærmere vilkår for oprettelsen af en godstogskorridor, som bør indeholde en beskrivelse af og en tidsplan for gennemførelsen af de foranstaltninger, som kan være nyttige for at forbedre godstogstrafikkens ydelser. For at sikre, at de påtænkte eller gennemførte foranstaltninger om oprettelse af en godstogskorridor opfylder
  markedets
  behov og forventninger,
  bør alle jernbaneselskaber, der benytter korridoren,
  desuden regelmæssigt høres i henhold til
  passende
  procedurer
  , der fastsættes af styreorganet
  .

| (14) | For at sikre sammenhæng og kontinuitet i den disponible infrastrukturkapacitet langs godstogskorridoren bør investeringerne i godstogskorridoren samordnes mellem de berørte medlemsstater
  ,
  infrastrukturforvaltere
  og jernbaneselskaber samt i givet fald mellem medlemsstater og europæiske tredjelande
  og planlægges i forhold til de reelle behov. Programmet for opbygningen af korridorerne bør offentliggøres for at sikre, at oplysningerne når ud til de
  jernbaneselskaber
  , der ønsker at drive trafik på korridoren. Det bør omfatte en række indsatsprojekter vedrørende udvikling af interoperable systemer og forøgelse af togenes kapacitet. |
| --- | --- |

(14)

For at sikre sammenhæng og kontinuitet i den disponible infrastrukturkapacitet langs godstogskorridoren bør investeringerne i godstogskorridoren samordnes mellem de berørte medlemsstater
  ,
  infrastrukturforvaltere
  og jernbaneselskaber samt i givet fald mellem medlemsstater og europæiske tredjelande
  og planlægges i forhold til de reelle behov. Programmet for opbygningen af korridorerne bør offentliggøres for at sikre, at oplysningerne når ud til de
  jernbaneselskaber
  , der ønsker at drive trafik på korridoren. Det bør omfatte en række indsatsprojekter vedrørende udvikling af interoperable systemer og forøgelse af togenes kapacitet.

| (15) | Af samme årsager bør omfattende vedligeholdelsesarbejde, som meget ofte har en væsentlig indvirkning på jernbaneinfrastrukturens kapacitet, også koordineres af godstogskorridoren og ledsages af en ny offentliggørelse. |
| --- | --- |

(15)

Af samme årsager bør omfattende vedligeholdelsesarbejde, som meget ofte har en væsentlig indvirkning på jernbaneinfrastrukturens kapacitet, også koordineres af godstogskorridoren og ledsages af en ny offentliggørelse.

| (16) | Oprettelse af infrastrukturer og systemer til udvikling af intermodal godstransport er tillige nødvendig for at fremme udviklingen af godstogstrafikken i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(16)

Oprettelse af infrastrukturer og systemer til udvikling af intermodal godstransport er tillige nødvendig for at fremme udviklingen af godstogstrafikken i Fællesskabet.

| (17) | De berørte medlemsstater og de relevante nationale sikkerhedsmyndigheder på godstogskorridoren kan indgå aftaler om gensidig anerkendelse af henholdsvis køretøjer og lokomotivførere. Sikkerhedsmyndighederne fra de medlemsstater, der er berørt af godstogskorridoren, bør samarbejde for at sikre gennemførelsen af disse aftaler. |
| --- | --- |

(17)

De berørte medlemsstater og de relevante nationale sikkerhedsmyndigheder på godstogskorridoren kan indgå aftaler om gensidig anerkendelse af henholdsvis køretøjer og lokomotivførere. Sikkerhedsmyndighederne fra de medlemsstater, der er berørt af godstogskorridoren, bør samarbejde for at sikre gennemførelsen af disse aftaler.

| (18) | For at lette adgangen til infrastrukturkapaciteten for den internationale jernbanetrafik bør der indføres en one-shop-ordning for hver godstogskorridor. Dette bør baseres på eksisterende initiativer, særlig de initiativer, der er iværksat af RailNetEurope, en organisation, der fungerer som koordineringsinstrument for infrastrukturforvalterne, og som yder visse tjenester til de internationale jernbaneselskaber. |
| --- | --- |

(18)

For at lette adgangen til infrastrukturkapaciteten for den internationale jernbanetrafik bør der indføres en one-shop-ordning for hver godstogskorridor. Dette bør baseres på eksisterende initiativer, særlig de initiativer, der er iværksat af RailNetEurope, en organisation, der fungerer som koordineringsinstrument for infrastrukturforvalterne, og som yder visse tjenester til de internationale jernbaneselskaber.

| (19) | Under hensyntagen til de forskellige fartplaner for de forskellige trafiktyper bør det tilstræbes, at anmodninger om infrastrukturkapacitet til godstransport
  er kompatible med
  persontrafikken, navnlig i betragtning af deres respektive socioøkonomiske værdi. Afgifterne for brug af infrastrukturen bør variere efter kvaliteten af og driftssikkerheden i den tildelte kanal. |
| --- | --- |

(19)

Under hensyntagen til de forskellige fartplaner for de forskellige trafiktyper bør det tilstræbes, at anmodninger om infrastrukturkapacitet til godstransport
  er kompatible med
  persontrafikken, navnlig i betragtning af deres respektive socioøkonomiske værdi. Afgifterne for brug af infrastrukturen bør variere efter kvaliteten af og driftssikkerheden i den tildelte kanal.

| (20) | Tog, der transporterer gods, der kræver hurtig og præcis service
  som fastsat af styreorganet
  , bør have fortrinsret, når der er forstyrrelser i togtrafikken. |
| --- | --- |

(20)

Tog, der transporterer gods, der kræver hurtig og præcis service
  som fastsat af styreorganet
  , bør have fortrinsret, når der er forstyrrelser i togtrafikken.

| (21) | For at udvikle konkurrencen mellem udbyderne af jernbanegodstransport på godstogskorridoren
  bør
  andre ansøgere end jernbaneselskaberne eller sammenslutninger af disse
  kunne
  anmode om infrastrukturkapacitet. |
| --- | --- |

(21)

For at udvikle konkurrencen mellem udbyderne af jernbanegodstransport på godstogskorridoren
  bør
  andre ansøgere end jernbaneselskaberne eller sammenslutninger af disse
  kunne
  anmode om infrastrukturkapacitet.

| (22) | For at optimere forvaltningen af godstogskorridoren og sikre større fleksibilitet og effektivitet i den internationale jernbanegodstransport er det nødvendigt at sikre en god koordinering af kontrolorganerne for jernbanetrafikken fordelt på de forskellige netværker i godstogskorridoren. For at sikre en bedre udnyttelse af jernbaneinfrastrukturerne er det nødvendigt at koordinere forvaltningen af disse infrastrukturer og strategiske terminaler langs godstogskorridoren. |
| --- | --- |

(22)

For at optimere forvaltningen af godstogskorridoren og sikre større fleksibilitet og effektivitet i den internationale jernbanegodstransport er det nødvendigt at sikre en god koordinering af kontrolorganerne for jernbanetrafikken fordelt på de forskellige netværker i godstogskorridoren. For at sikre en bedre udnyttelse af jernbaneinfrastrukturerne er det nødvendigt at koordinere forvaltningen af disse infrastrukturer og strategiske terminaler langs godstogskorridoren.

| (23) | For at lette adgangen til oplysninger om anvendelse af alle de vigtigste infrastrukturer i godstogskorridoren og sikre en ikke-diskriminerende adgang til alle de tilknyttede tjenester forekommer det ønskeligt at stille et referencedokument med alle disse oplysninger til rådighed for alle internationale udbydere af jernbanegodstransport. |
| --- | --- |

(23)

For at lette adgangen til oplysninger om anvendelse af alle de vigtigste infrastrukturer i godstogskorridoren og sikre en ikke-diskriminerende adgang til alle de tilknyttede tjenester forekommer det ønskeligt at stille et referencedokument med alle disse oplysninger til rådighed for alle internationale udbydere af jernbanegodstransport.

| (24) | For objektivt at måle fordelene ved bestræbelserne med at oprette en godstogskorridor og sikre en effektiv opfølgning heraf bør der indføres og regelmæssigt offentliggøres indikatorer for serviceniveauet langs godstogskorridoren.
  Fastsættelsen af præstationsindikatorer bør foregå i samråd med de aktører, der leverer og anvender jernbanegodsydelser.


  ▐ |
| --- | --- |

(24)

For objektivt at måle fordelene ved bestræbelserne med at oprette en godstogskorridor og sikre en effektiv opfølgning heraf bør der indføres og regelmæssigt offentliggøres indikatorer for serviceniveauet langs godstogskorridoren.
  Fastsættelsen af præstationsindikatorer bør foregå i samråd med de aktører, der leverer og anvender jernbanegodsydelser.

▐

| (25) | Målet for denne forordning, nemlig at oprette et europæisk jernbanenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport bestående af godstogskorridorer, kan ikke i tilstrækkelig grad ║ opfyldes af medlemsstaterne alene og kan derfor på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(25)

Målet for denne forordning, nemlig at oprette et europæisk jernbanenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport bestående af godstogskorridorer, kan ikke i tilstrækkelig grad ║ opfyldes af medlemsstaterne alene og kan derfor på grund af dens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (26) | Der bør indføres rimelige regler, der bygger på et samarbejde mellem de infrastrukturforvaltere, der skal levere tjenester af høj kvalitet til jernbaneselskaberne inden for rammerne af en international godstogskorridor, vedrørende koordineringen af investeringer og styringen af kapacitet og trafik. |
| --- | --- |

(26)

Der bør indføres rimelige regler, der bygger på et samarbejde mellem de infrastrukturforvaltere, der skal levere tjenester af høj kvalitet til jernbaneselskaberne inden for rammerne af en international godstogskorridor, vedrørende koordineringen af investeringer og styringen af kapacitet og trafik.

| (27) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5). |
| --- | --- |

(27)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5).

| (28) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at fastlægge de nødvendige betingelser og kriterier for gennemførelsen af denne forordning. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning og at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at fastlægge de nødvendige betingelser og kriterier for gennemførelsen af denne forordning. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning og at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (29) | Formålet med denne forordning er at forbedre jernbanegodstransportens effektivitet i forhold til andre transportformer, men dette mål bør også forfølges gennem politiske tiltag og under medlemsstaternes og Den Europæiske Unions finansielle medvirken. Der bør foretages en koordinering på højeste plan mellem medlemsstaterne for at sikre, at godstogskorridorerne fungerer så effektivt som muligt. Finansielle forpligtelser til infrastruktur og teknisk udstyr, såsom ERTMS, bør have som mål at øge jernbanegodstransportens kapacitet og effektivitet sideløbende med opfyldelsen af denne forordnings mål - |
| --- | --- |

(29)

Formålet med denne forordning er at forbedre jernbanegodstransportens effektivitet i forhold til andre transportformer, men dette mål bør også forfølges gennem politiske tiltag og under medlemsstaternes og Den Europæiske Unions finansielle medvirken. Der bør foretages en koordinering på højeste plan mellem medlemsstaterne for at sikre, at godstogskorridorerne fungerer så effektivt som muligt. Finansielle forpligtelser til infrastruktur og teknisk udstyr, såsom ERTMS, bør have som mål at øge jernbanegodstransportens kapacitet og effektivitet sideløbende med opfyldelsen af denne forordnings mål -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   I denne forordning fastsættes regler for oprettelse og organisering af et europæisk jernbanenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport
  i internationale jernbanekorridorer med henblik på konkurrencebaseret godstransport (║ »godstogskorridorer«). Den fastsætter regler for valg og tilrettelæggelse af godstogskorridorer samt
  samarbejdsprincipper
  for planlægning af investeringer og for styring af kapaciteten og trafikken.

2.   Denne forordning finder anvendelse på forvaltning og brug af jernbaneinfrastrukturer til national og international jernbanetrafik med undtagelse af:

| a) | særskilte lokale og regionale banenet til passagerbefordring på jernbaneinfrastrukturer
  , medmindre befordringen foregår på en del af en godstogskorridor |
| --- | --- |

a)

særskilte lokale og regionale banenet til passagerbefordring på jernbaneinfrastrukturer
  , medmindre befordringen foregår på en del af en godstogskorridor

| b) | banenet, der kun er beregnet til passagerbefordring i byer og forstæder |
| --- | --- |

b)

banenet, der kun er beregnet til passagerbefordring i byer og forstæder

| c) | regionale banenet, som kun anvendes til regional godstransport af et jernbaneselskab, som ikke er omfattet af Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner
   (6), indtil en anden ansøger anmoder om kapacitet på dette net |
| --- | --- |

c)

regionale banenet, som kun anvendes til regional godstransport af et jernbaneselskab, som ikke er omfattet af Rådets direktiv 91/440/EØF af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner
   (6), indtil en anden ansøger anmoder om kapacitet på dette net

| d) | privatejede banenet, der kun tjener ejerens eget brug med henblik på dennes godstransport. |
| --- | --- |

d)

privatejede banenet, der kun tjener ejerens eget brug med henblik på dennes godstransport.

Artikel 2

Definitioner

1.   Med henblik på denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i direktiv 2001/14/EF anvendelse.

2.   Ud over de i stk. 1 nævnte definitioner forstås ved:

a)   »godstogskorridor«: alle de jernbanestrækninger, der er etableret på medlemsstaternes område og i givet fald i andre europæiske tredjelande, der forbinder
  to
  eller flere strategiske terminaler ▐, der består af en hovedrute, alternative ruter og ruter, der er forbundet med disse, samt jernbaneinfrastrukturer og udstyr, godsterminaler, rangerbanegårde og togformeringsfaciliteter samt sporforbindelser til disse
  og alle de ydelser, der skal leveres til jernbanevirksomheden, jf bilag II til direktiv 2001/14/EF

b)   »iværksættelsesplan«: et dokument, der beskriver den strategi, de foranstaltninger og de midler, som de berørte parter planlægger at gennemføre for at udvikle de aktiviteter, der er nødvendige og tilstrækkelige for at opbygge godstogskorridoren inden for en bestemt periode

c)   »omfattende vedligeholdelsesarbejde«: ethvert indgreb eller reparation på jernbaneinfrastrukturen og dens udstyr, der
  er planlagt mindst et år i forvejen og
  er nødvendig for togdriften langs godstogskorridoren, og som kræver reservation af infrastrukturkapacitet i henhold til artikel 28 i direktiv 2001/14/EF

d)   »terminal«: et anlæg langs godstogskorridoren, der er specielt indrettet til på- og aflæsning af godstog og integrering af jernbanegodstransporten med landevejstransport, søtransport, flodtransport og lufttransport, enten til oprangering eller omrangering af godstog

e)   »strategisk terminal«: en terminal i godstogskorridoren, der er åben for alle udbydere og
  allerede
  spiller
  eller forventes at spille
  en vigtig rolle i forbindelse med jernbanegodstransporten langs godstogskorridoren

f)   »one-stop-shop«: en fælles instans oprettet af
  hver enkelt infrastrukturforvalter
  af godstogskorridoren, som giver ansøgere mulighed for ▐ at anmode om tildeling af kanaler på en strækning, der løber over mindst én grænse.

KAPITEL II

UDFORMNING OG FORVALTNING AF ET EUROPÆISK BANENET MED HENBLIK PÅ KONKURRENCEBASERET GODSTRANSPORT

Artikel 3

Valg af godstogskorridorer

1.   Godstogskorridoren skal
  forbinde mindst to medlemsstater og
  give mulighed for at drive international eller national jernbanedrift ▐. Den er kendetegnet ved følgende:

| a) | den er en del af
  eller som minimum kompatibel med
  TEN-T-nettet
  , eller eventuelt med ERTMS-korridorerne. Om nødvendigt kan et antal sektioner, der ikke er omfattet af TEN-T-nettet og har et højt eller potentielt højt godstrafikvolumen, inkluderes i korridoren |
| --- | --- |

a)

den er en del af
  eller som minimum kompatibel med
  TEN-T-nettet
  , eller eventuelt med ERTMS-korridorerne. Om nødvendigt kan et antal sektioner, der ikke er omfattet af TEN-T-nettet og har et højt eller potentielt højt godstrafikvolumen, inkluderes i korridoren

| b) | den giver mulighed for i væsentlig grad at udvikle jernbanetrafikken
  og tager højde for, hvor der forefindes store handelsstrømme og store mængder godstrafik |
| --- | --- |

b)

den giver mulighed for i væsentlig grad at udvikle jernbanetrafikken
  og tager højde for, hvor der forefindes store handelsstrømme og store mængder godstrafik

| c) | den er begrundet i en socioøkonomisk analyse. Den omfatter en analyse af virkningerne på de dele af transportsystemet, hvor tildelingen af infrastrukturkapacitet på godstogskorridorerne har væsentlig betydning for gods- og persontrafikken. Den omfatter en analyse af de vigtigste virkninger i form af eksterne omkostninger |
| --- | --- |

c)

den er begrundet i en socioøkonomisk analyse. Den omfatter en analyse af virkningerne på de dele af transportsystemet, hvor tildelingen af infrastrukturkapacitet på godstogskorridorerne har væsentlig betydning for gods- og persontrafikken. Den omfatter en analyse af de vigtigste virkninger i form af eksterne omkostninger

| d) | den giver bedre forbindelser mellem medlemsstater ved EU's ydre grænser og tilgrænsende europæiske tredjelande |
| --- | --- |

d)

den giver bedre forbindelser mellem medlemsstater ved EU's ydre grænser og tilgrænsende europæiske tredjelande

| e) | den tager udgangspunkt i en iværksættelsesplan. |
| --- | --- |

e)

den tager udgangspunkt i en iværksættelsesplan.

2.   Oprettelse eller ændring af en godstogskorridor
  besluttes
  af de berørte medlemsstater
  , efter
  de
  har underrettet
  Kommissionen
  herom og vedlagt et forslag
  , som er udarbejdet sammen med de berørte infrastrukturforvaltere, og under hensyntagen til
  initiativer og udtalelser fra jernbaneselskaber, der anvender korridoren eller er interesseret heri, samt
  de kriterier, der er fastsat i bilaget.
  Jernbaneselskaber, der måtte have interesse heri, kan deltage i processen, såfremt vigtige investeringer omfatter dem.

3.   Godstogskorridorerne oprettes efter følgende nærmere bestemmelser:

| a) | senest ... (7) skal hver medlemsstat, der har mindst to
  direkte jernbaneforbindelser
  med andre medlemsstater, fremlægge mindst et forslag om en godstogskorridor |
| --- | --- |

a)

senest ... (7) skal hver medlemsstat, der har mindst to
  direkte jernbaneforbindelser
  med andre medlemsstater, fremlægge mindst et forslag om en godstogskorridor

| b) | senest ... (8) skal hver medlemsstat indføre mindst ║ én godstogskorridor
  .


  ▐ |
| --- | --- |

b)

senest ... (8) skal hver medlemsstat indføre mindst ║ én godstogskorridor
  .

▐

4.   Kommissionen
  noterer sig
  de i stk. 2 omhandlede forslag til oprettelse af godstogskorridorer og
  undersøger deres overensstemmelse med evalueringskriterierne
  i bilaget.
  Kommissionen kan gøre indsigelse eller foreslå ændringer i det omfang, den finder hensigtsmæssigt.

5.   Godstogskorridoren kan omfatte dele af andre europæiske tredjelandes jernbanenet. Disse dele skal i givet fald være i overensstemmelse med politikken for TEN-T.

▐

6.   Opstår der tvister mellem to eller flere medlemsstater i forbindelse med oprettelsen eller ændringen af en godstogskorridor, der berører jernbaneinfrastrukturen på deres område, rådfører Kommissionen sig med det i artikel 18 omhandlede udvalg om dette emne på anmodning fra en af de berørte medlemsstater. Udtalelsen fra udvalget sendes til de berørte medlemsstater. De berørte medlemsstater tager hensyn til denne udtalelse med henblik på at finde en løsning.

7.   Foranstaltninger, ║ der har til formål at ændre ikke-væsentlige elementer i denne forordning ved tilpasning af bilaget, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 18, stk. 3.

Artikel 4

Forvaltning af godstogskorridorer

1.   De medlemsstater, der er berørt af godstogskorridoren, samarbejder for at sikre udviklingen af godstogskorridoren i overensstemmelse med iværksættelsesplanen. De fastlægger de generelle mål for godstogskorridoren og sikrer, at iværksættelsesplanen tager sigte på disse mål.

2.   For hver godstogskorridor skal de berørte infrastrukturforvaltere ║ oprette et styreorgan, som har til opgave at definere og forvalte udførelsen og gennemførelsen af iværksættelsesplanen for godstogskorridoren.
  De interesserede jernbaneselskaber eller grupper af jernbaneselskaber, der anvender korridoren jævnligt, deltager i dette organ som høringsinstans.
  Dette styreorgan skal regelmæssigt rapportere om sine aktiviteter til de berørte medlemsstater og i givet fald til
  Kommissionen og
  de europæiske koordinatorer for de i godstogskorridoren integrerede prioriterede TEN-T-projekter, som er nævnt i artikel 17a i Europa-Parlamentet og Rådets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet
   (9) og er integreret i godstogskorridoren.

3.
     
  De berørte medlemsstater kan nedsætte en bestyrelse med ansvar for at godkende styreorganets iværksættelsesplan for korridoren og for at overvåge planens gennemførelse. De enkelte medlemmer af bestyrelsen får i givet fald mandat af medlemsstaternes kompetente myndigheder.

4.   Styreorganet er en uafhængig, retlig enhed. Det kan etableres som en europæisk økonomisk firmagruppe ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 2137/85 (10) med status som en sådan gruppe.

5.   Medlemmerne af styreorganet udpeger deres direktør, hvis mandat løber i mindst tre år.

6.   Der oprettes en arbejdsgruppe, der består af forvaltere og indehavere af strategiske terminaler i godstogskorridoren,
  herunder sø- og indlandshavne,
  jf. artikel 9. Denne arbejdsgruppe kan afgive udtalelse om forslag fra styreorganet, som har direkte indvirkning på investeringerne og styringen af de strategiske terminaler. Styreorganet kan ikke tage beslutninger, der går imod denne udtalelse.

Artikel 5

Foranstaltninger til iværksættelse af godstogskorridoren

1.   Iværksættelsesplanen, som er godkendt
  og regelmæssigt tilpasses
  af styreorganet, omfatter
  mindst
  :

| a) | en beskrivelse af godstogskorridorens karakteristika, iherunder potentielle flaskehalse
  , samt et iværksættelsesprogram for de foranstaltninger, der er nødvendige for
  at fremme
  opbygningen af
  den |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af godstogskorridorens karakteristika, iherunder potentielle flaskehalse
  , samt et iværksættelsesprogram for de foranstaltninger, der er nødvendige for
  at fremme
  opbygningen af
  den

| b) | de vigtigste elementer fra markedsundersøgelsen, jf. stk. 2 |
| --- | --- |

b)

de vigtigste elementer fra markedsundersøgelsen, jf. stk. 2

| c) | styreorganets mål
  og program
  for
  forbedring af
  godstogskorridorens ydelse i henhold til bestemmelserne i artikel 16
  . |
| --- | --- |

c)

styreorganets mål
  og program
  for
  forbedring af
  godstogskorridorens ydelse i henhold til bestemmelserne i artikel 16
  .

▐

2.   Der gennemføres en markedsundersøgelse
  , der ajourføres jævnligt vedrørende den konstaterede og forventede udvikling i trafikken på godstogskorridoren og transportsystemet i tilknytning hertil
  med henblik på at udvikle eller eventuelt tilpasse den pågældende iværksættelsesplan. I markedsundersøgelsen analyseres
  udviklingen i de forskellige trafikformer
  og
  omfatter de vigtigste elementer i den socioøkonomiske analyse, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra c)
  , samt de mulige scenarier for omkostninger og nyttevirkninger og den langsigtede finansielle virkning
  .

3.   Et program til oprettelse og forbedring af godstogskorridorens ydelse vil blive udarbejdet. Dette program omfatter navnlig de fælles målsætninger, de tekniske valg og en tidsplan for det arbejde med jernbaneinfrastrukturerne og deres udstyr, der er nødvendigt for at gennemføre alle de foranstaltninger, der er nævnt i artikel 7 til 16.
  Disse foranstaltninger skal føre til, at begrænsninger af kapaciteten undgås eller reduceres til et minimum.

Artikel 6

Høring af ansøgere

1.   Med henblik på passende inddragelse af de ansøgere, ║ som forventes at benytte godstogskorridoren, indfører styreorganet en række høringsmekanismer.

2.   Ansøgere,
  herunder operatører inden for jernbanegodstransport og passagertransport samt afsendere, speditører og disses repræsentative organer,
  som benytter godstogskorridoren, vil blive hørt af styreorganet, inden iværksættelsesplanen godkendes og i forbindelse med dens ajourføring. I tilfælde af uoverensstemmelse mellem styreorganet og ansøgerne vil ansøgerne kunne
  forelægge sagen for de i artikel 17
  omhandlede
  tilsynsorganer
  .

KAPITEL III

INVESTERINGER I GODSTOGSKORRIDOREN

Artikel 7

Investeringsplanlægning

1.   Styreorganet udarbejder og godkender følgende:

| a) | en langsigtet fælles investeringsplan vedrørende infrastrukturen i godstogskorridoren på mindst 10 år |
| --- | --- |

a)

en langsigtet fælles investeringsplan vedrørende infrastrukturen i godstogskorridoren på mindst 10 år

| b) | eventuelt en fælles investeringsplan på mellemlang sigt (mindst to år) på godstogskorridoren. |
| --- | --- |

b)

eventuelt en fælles investeringsplan på mellemlang sigt (mindst to år) på godstogskorridoren.

Investeringsplanerne indeholder en liste over planlagte projekter til forlængelse, fornyelse eller omlægning af jernbaneinfrastrukturerne og deres eksisterende udstyr langs godstogskorridoren og de tilknyttede finansielle behov
  og finansieringskilder
  .

2.   De i stk. 1 nævnte investeringsplaner omfatter en strategi for indførelse af de interoperable systemer langs godstogskorridoren, som overholder de væsentlige krav og tekniske specifikationer for interoperabilitet vedrørende jernbanenet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (omarbejdning)
   (11). Denne strategi er baseret på en cost/benefit-analyse af indførelsen af disse systemer. Strategien skal være sammenhængende med de nationale og europæiske planer om indførelse af interoperable systemer og navnlig med planen om indførelse af ║ ERTMS
  samt i givet fald med grænseoverskridende forbindelser og interoperable systemer med europæiske tredjelande
  .

3.   Såfremt det er relevant, skal Fællesskabets påtænkte bidrag i forbindelse med TEN-T-programmet
  eller andre politikker, fonde eller programmer
  angives i investeringsplanen, og dets sammenhæng med
  disse
  skal begrundes.

4.   De i stk. 1 nævnte investeringsplaner skal ▐ omfatte en strategi vedrørende forøgelse af godstogenes kapacitet på godstogskorridoren
  , dvs. vedrørende fjernelse af identificerede flaskehalse samt opgradering af eksisterende og bygning af ny infrastruktur
  . Denne strategi kan
  omfatte foranstaltninger rettet mod forøgelse
  af tilladt længde,
  sporvidde,
  fritrumsprofil,
  hastighedsstyring, trukket bruttovægt
  eller akseltryk for de tog, der kører i godstogskorridoren.

5.   De i stk. 1 nævnte investeringsplaner skal offentliggøres i det i artikel 15 nævnte dokument og skal regelmæssigt ajourføres. De er en del af iværksættelsesplanen for godstogskorridoren.

Artikel 8

Koordinering af infrastrukturarbejde

Infrastrukturforvalterne af godstogskorridoren skal
  på passende vis og inden for en rimelig tidsramme samt under overholdelse af deres respektive kontraktlige forpligtelser, jf. artikel 6 i direktiv 2001/14/EF
  koordinere deres programmering af
  alt arbejde på
  infrastrukturen og dens udstyr
  , der vil begrænse nettets tilgængelige kapacitet
  .

Artikel 9

Strategiske terminaler

1.   Styreorganet vedtager sammen med den i artikel 4, stk. 6, nævnte arbejdsgruppe en
  integreret
  strategi for udvikling af strategiske terminaler,
  navnlig intermodale knudepunkter langs godskorridoren,
  så de kan opfylde jernbanetransportens behov på godstogskorridoren.
  Dette omfatter samarbejde med regionale, lokale og nationale myndigheder, tilvejebringelse af arealer til udvikling af jernbanegodsterminaler og fremme af adgang til midler for at fremme sådanne nyanlæg. Styreorganet sikrer, at der bygges et tilstrækkeligt antal terminaler på strategiske steder med udgangspunkt i det forventede trafikvolumen.

2.   Styreorganet tager passende foranstaltninger for at gennemføre denne strategi. Strategien ajourføres regelmæssigt.

KAPITEL IV

FORVALTNING AF GODSTOGSKORRIDOREN

Artikel 10

One-stop-shop til ansøgning om internationale kanaler

1.   Styreorganet skal indføre en one-stop-ordning
  for at besvare ansøgninger
  om kanaler til godstog, der kører over mindst én grænse langs godstogskorridoren
  eller anvender flere banenet
  .

2.   
  De enkelte infrastrukturforvaltere af en korridor kan overdrages funktionen som forkontor for one-stop-shoppen i forhold til ansøgerne.

3.   De i ║ artikel 17 nævnte styreorganer sikrer, at one-stop-ordningens aktiviteter foregår på gennemsigtige og ikke-diskriminerende vilkår.

Artikel 11

Standardkategorier for kanaler i godstogskorridoren

1.   Styreorganet definerer
  standardkategorier
  for
  kanaler
  , der
  er gyldige
  på hele godstogskorridoren
  , og opdaterer dem løbende
  . Mindst én af disse kategorier
  af kanaler omfatter en kanal med
  en hurtig og præcis transporttid ( ║»
  faciliteret gods«).

2.   Kriterierne for identifikation af
  standardkategorier
  for godstrafik vedtages
  af styreorganet efter høring af de ansøgere, som forventes at benytte godstogskorridoren
  .

Artikel 12

Tildeling af kanaler til godstog

1.   
  Ud over de i
  artikel 20, stk. 2, i direktiv 2001/14/EF
  nævnte tilfælde bevarer de berørte infrastrukturforvaltere en reserveret kapacitet på grundlag af en bedømmelse af markedets behov for kapacitetsreserver. Infrastrukturforvalteren offentliggør en køreplan for
  den nødvendige
  rute for at opfylde kravene til international faciliteret
  godstogstrafik for den efterfølgende kapacitetstildeling inden den årlige fastlæggelse af køreplanen, jf. artikel 18 i direktiv 2001/14/EF, på grundlag af den konstaterede godstrafik og den markedsundersøgelse, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2 i nærværende forordning.

2.   Infrastrukturforvalterne opretholder,
  efter den foreløbige evaluering af det hensigtsmæssige behov for at opføre en kapacitetsreserve for ad hoc-ansøgninger, en sådan reserve, og sikrer samtidig et passende serviceniveau for den tildelte kanal, både hvad angår køretiden på kanalen og de tidsplaner, der er tilpasset den internationale faciliterede godstrafik,
  inden for den endelige køreplan, for at de hurtigt kan reagere på forventede ad hoc-ansøgninger om kapacitet, jf. artikel 23 i direktiv 2001/14/EF. ▐

▐

3.   Medmindre der er tale om et tilfælde af force majeure, kan en kanal, der
  i henhold til denne artikel
  er tildelt en transport af
  faciliteret
  gods, ikke annulleres senere end
  en måned
  før den planlagte køreplan, hvis den berørte ansøger ikke giver sit samtykke til hertil.
  Ansøgeren kan forelægge sagen for tilsynsorganet. Som omhandlet i direktiv 2001/14/EF artikel 27 kan infrastrukturforvaltere i deres netvejledning redegøre nærmere for, i hvilket omfang der tages hensyn til tidligere udnyttelse af faciliterede kanaler, når der foretages en prioritering ved tildelingen af infrastrukturkapacitet.

4.   Infrastrukturforvalterne og den i artikel 4, stk. 6, omtalte arbejdsgruppe fastlægger procedurer for at sikre en optimal koordinering af udnyttelsen af den
  kapacitet, der omhandles i denne artikel, idet der tages højde for adgang til strategiske terminaler
  , jf. artikel 9.

5.
     
  I betingelserne for benyttelse af godstogskorridoren inkluderer infrastrukturforvalterne en afgift for kanaler, der tildeles, men i sidste ende ikke benyttes. Afgiftens størrelse er rimelig, afskrækkende og effektiv.

Artikel 13

Godkendte ansøgere

Som undtagelse fra artikel 16, stk. 1 i direktiv 2001/14/EF kan ansøgninger om kanaler til godstransport indgives af andre ansøgere end jernbanevirksomheder og internationale sammenslutninger af jernbanevirksomheder, når disse kanaler strækker sig over ▐ flere dele af godstogskorridoren.

Artikel 14

Styring af trafikken

1.   
  Efter forslag fra styreorganet for godstogskorridoren og under overholdelse af principperne og planerne i stk. 2 udarbejder og offentliggør
  infrastrukturforvalterne af godstogskorridoren prioritetsregler for de forskellige
  kanaler, navnlig kanaler til forsinkede tog,
  i tilfælde af forstyrrelser i togtrafikken
  for hver af godstogskorridorens dele
  i den i artikel 3 og i bilag I til direktiv 2001/14/EF nævnte netvejledning.

2.   De i denne forordnings stk. 1 nævnte prioritetsregler skal
  med undtagelse af spidsbelastningsperioder, hvor dette stk. ikke finder anvendelse,
  mindst sørge for, at den kanal, der er tildelt et tog med
  faciliteret
  gods, som overholder de oprindelige bestemmelser for kanalen
  , overholdes så vidt muligt eller skal i det mindste mindske forsinkelser overordnet set, især forsinkelser vedrørende tog med faciliteret gods. Styreorganet udarbejder og offentliggør sammen med ansøgerne:

| a) | principper for styring af togtrafikken, der sikrer, at tog med faciliteret gods får den bedst mulige behandling, hvad angår tildeling af den begrænsede kapacitet |
| --- | --- |

a)

principper for styring af togtrafikken, der sikrer, at tog med faciliteret gods får den bedst mulige behandling, hvad angår tildeling af den begrænsede kapacitet

| b) | beredskabsplaner med udgangspunkt i disse principper i tilfælde af forstyrrelser på korridoren. |
| --- | --- |

b)

beredskabsplaner med udgangspunkt i disse principper i tilfælde af forstyrrelser på korridoren.

De enkelte medlemsstater definerer gennem infrastrukturforvalteren spidsbelastningsperioderne i netvejledningen. Spidsbelastningsperioder gælder kun for arbejdsdage og begrænses til højst 3 timer om morgenen og højst 3 timer om eftermiddagen. Ved definitionen af spidsbelastningsperioder tages der hensyn til regional- og langdistancepassagertrafik.

3.   Infrastrukturforvalterne fastlægger procedurer for koordineringen af trafikstyringen langs godstogskorridoren.

4.   Infrastrukturforvalterne og den i artikel 4, stk. 6, omtalte arbejdsgruppe fastlægger procedurer for at sikre en optimal koordinering af udnyttelsen af jernbaneinfrastrukturen og de strategiske terminaler, jf. artikel 9.

Artikel 15

Oplysninger om betingelserne for benyttelse af godstogskorridoren

Styreorganet udarbejder og offentliggør en rapport, der omfatter:

| a) | alle oplysningerne i de nationale netvejledninger, som vedrører godstogskorridoren, udarbejdet i henhold til proceduren i artikel 3 i direktiv 2001/14/EF |
| --- | --- |

a)

alle oplysningerne i de nationale netvejledninger, som vedrører godstogskorridoren, udarbejdet i henhold til proceduren i artikel 3 i direktiv 2001/14/EF

| b) | en liste over de strategiske terminaler og deres karakteristika samt alle oplysninger om betingelserne og reglerne for adgang til de strategiske terminaler. |
| --- | --- |

b)

en liste over de strategiske terminaler og deres karakteristika samt alle oplysninger om betingelserne og reglerne for adgang til de strategiske terminaler.

Artikel 16

Godskorridorens servicekvalitet

1.   Infrastrukturforvalterne af godstogskorridoren sikrer sammenhæng i gældende præstationsordninger langs godstogskorridoren, jf. artikel 11 i direktiv 2001/14/EF.
  Denne sammenhæng kontrolleres af tilsynsorganerne, som samarbejder om denne kontrol, jf. artikel 17, stk. 1 i nærværende forordning.

2.   For at måle servicekvaliteten og kapaciteten af den nationale og internationale jernbanegodstransport på godstogskorridoren
  hører
  styreorganet
  de ansøgere, som sandsynligvis kommer til at anvende korridoren, og kunder til jernbanegodsydelser om
  en række præstationsindikatorer for godstogskorridoren
  . Efter denne høring definerer og offentliggør styreorganet dem
  mindst en gang om året

▐

Artikel 17

Tilsynsorganer

1.   De i artikel 30 i direktiv 2001/14/EF omhandlede tilsynsorganer har ansvaret for at føre tilsyn med de internationale infrastrukturforvalteres og ansøgeres aktiviteter på godstogskorridoren. De rådfører sig med hinanden og udveksler oplysninger. De anmoder i givet fald infrastrukturforvalterne i den medlemsstat, de har ansvaret for, om nødvendige oplysninger.
  Infrastrukturforvaltere og andre tredjeparter, der er involveret i tildeling af international kapacitet, har pligt til ufortøvet at give de relevante tilsynsorganer alle nødvendige oplysninger om de internationale kanaler og den internationale kapacitet, de er ansvarlige for.

2.   Hvis en ansøger indgiver en klage vedrørende den internationale jernbanetransport eller i tilfælde af en undersøgelse på eget initiativ, rådfører det berørte tilsynsorgan sig med tilsynsorganet i alle de medlemsstater, hvorigennem den berørte godstogskorridor løber, og anmoder
  det
  om de nødvendige oplysninger, inden det tager en beslutning. De andre tilsynsorganer leverer alle de oplysninger, som de selv har ret til at anmode om i overensstemmelse med deres nationale lovgivning. Det tilsynsorgan, som har fået forelagt sagen, eller som har indledt undersøgelsen på eget initiativ, overfører sagen til det kompetente tilsynsorgan med henblik på at træffe foranstaltninger i forhold til de berørte parter
  i overensstemmelse med den procedure, der blev indført ved artikel 30, stk. 5 og 6, i direktiv 2001/14/EF
  .

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 18

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

▐

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1 til 4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

▐

Artikel 19

Dispensation

Hvor det er relevant, kan en medlemsstat fravige bestemmelserne i denne forordning. Med henblik herpå indgiver medlemsstaten en begrundet dispensationsanmodning. Kommissionen træffer en beslutning om denne anmodning efter rådgivningsproceduren i artikel 18, stk. 2, under hensyntagen til den geografiske situation og udviklingen af jernbanegodstransporten i den medlemsstat, der indgiver dispensationsanmodningen.

Artikel 20

Opfølgning af gennemførelsen

Hvert andet år fra og med oprettelsen af godstogskorridoren fremsender de berørte medlemsstater en statusrapport over det i artikel 4, stk. 1, omhandlede samarbejde til Kommissionen. Kommissionen analyserer denne rapport og informerer det i artikel 18 omhandlede udvalg herom.

Artikel 21

Rapport

Kommissionen evaluerer regelmæssigt anvendelsen af denne forordning. Den forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet første gang ... (12) og derefter hvert tredje år.

Artikel 22

Revision

Ændres ║ TEN-T-retningslinjerne i henhold til reglerne i artikel 18, stk. 3, i beslutning nr. 1692/96/EF, skønner Kommissionen, om det er hensigtsmæssigt at tilpasse denne forordning til disse retningslinjer og forelægger i givet fald et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af denne forordning i overensstemmelse hermed.
  Ligeledes kan visse beslutninger, der træffes i henhold til denne forordning, medføre behov for at ændre TEN-T-retningslinjerne.

Artikel 23

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

3

Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

(4)  EFT L 75 af 15.3.2001, s. 29.

4

(5)  
  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

5

EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(6)  EFT L 237 af 24.8.1991, s. 25.

6

(7)  Et år efter denne forordnings ikrafttræden.

7

Et år efter denne forordnings ikrafttræden.

(8)  Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

8

Tre år efter denne forordnings ikrafttræden.

(9)  EFT L 228 af 9.9.1996, s. 1
  .

9

s. 1

(10)  EFT L 199 af 31.7.1985, s. 1.

10

(11)  EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1.

11

(12)  Fem år efter denne forordnings ikrafttræden.

12

Fem år efter denne forordnings ikrafttræden.

Torsdag, den 23. april 2009BILAG

Kriterier for evaluering af forslag til oprettelse af en godstogskorridor

Valget af de i artikel 3 nævnte godstogskorridorer samt opbygningen af et banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport udføres efter følgende kriterier:

| a) | de berørte medlemsstater skal udarbejde en hensigtserklæring, som bekræfter deres vilje til at oprette godstogskorridoren
  ▐ |
| --- | --- |

a)

de berørte medlemsstater skal udarbejde en hensigtserklæring, som bekræfter deres vilje til at oprette godstogskorridoren

▐

| b) | når godstogskorridorens rute falder sammen med en sektion (eller en del af en sektion) af et eller flere prioriterede TEN-T-projekter (1), skal denne sektion integreres i godstogskorridoren, medmindre den er forbeholdt personbefordring |
| --- | --- |

b)

når godstogskorridorens rute falder sammen med en sektion (eller en del af en sektion) af et eller flere prioriterede TEN-T-projekter (1), skal denne sektion integreres i godstogskorridoren, medmindre den er forbeholdt personbefordring

| c) | den foreslåede godstogskorridor skal løbe igennem mindst tre medlemsstater eller mindst to medlemsstater, hvis strækningen mellem jernbaneknudepunkterne, der betjenes af den foreslåede godstogskorridor, er over 500 kilometer |
| --- | --- |

c)

den foreslåede godstogskorridor skal løbe igennem mindst tre medlemsstater eller mindst to medlemsstater, hvis strækningen mellem jernbaneknudepunkterne, der betjenes af den foreslåede godstogskorridor, er over 500 kilometer

| d) | den økonomiske gennemførlighed og de socioøkonomiske fordele ved godstogskorridoren |
| --- | --- |

d)

den økonomiske gennemførlighed og de socioøkonomiske fordele ved godstogskorridoren

| e) | sammenhængen i alle de godstogskorridorer, der foreslås af medlemsstaterne for at sikre oprettelsen af et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport |
| --- | --- |

e)

sammenhængen i alle de godstogskorridorer, der foreslås af medlemsstaterne for at sikre oprettelsen af et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport

| f) | sammenhængen i de eksisterende europæiske jernbanenet såsom ERTMS-korridorerne og de korridorer, der er defineret af RailNetEurope |
| --- | --- |

f)

sammenhængen i de eksisterende europæiske jernbanenet såsom ERTMS-korridorerne og de korridorer, der er defineret af RailNetEurope

| g) | gode forbindelser til de andre transportmidler, navnlig i kraft af et passende netværk af strategiske terminaler, herunder i sø- og indlandshavne |
| --- | --- |

g)

gode forbindelser til de andre transportmidler, navnlig i kraft af et passende netværk af strategiske terminaler, herunder i sø- og indlandshavne

| h) | den foreslåede fremgangsmåde til gennemførelse af bestemmelserne i artikel 4 til 16. |
| --- | --- |

h)

den foreslåede fremgangsmåde til gennemførelse af bestemmelserne i artikel 4 til 16.

---

(1)  Nævnt i bilag III til beslutning nr. 1692/96/EF.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/368 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/368

---

Torsdag, den 23. april 2009Patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser ***I

P6_TA(2009)0286

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser (KOM(2008)0414 - C6-0257/2008 - 2008/0142(COD))

2010/C 184 E/73

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0414),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0257/2008),

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og 35,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Retsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6–0233/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Torsdag, den 23. april 2009P6_TC1-COD(2008)0142

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter høring af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (3),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til traktatens artikel 152, stk. 1, skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. Dette indebærer, at der også skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, når Fællesskabet handler i henhold til andre traktatbestemmelser. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til traktatens artikel 152, stk. 1, skal der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. Dette indebærer, at der også skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, når Fællesskabet handler i henhold til andre traktatbestemmelser.

| (2) | Da betingelserne for anvendelse af traktatens artikel 95 som retsgrundlag er opfyldt, skal fællesskabslovgiver påberåbe sig dette retsgrundlag, selv når beskyttelse af folkesundheden er en afgørende faktor for de trufne valg; i denne forbindelse hedder det udtrykkeligt i traktatens artikel 95, stk. 3, at det ▐ bør sikres, at der er et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, idet der tages hensyn til navnlig enhver ny udvikling baseret på videnskabelige kendsgerninger. |
| --- | --- |

(2)

Da betingelserne for anvendelse af traktatens artikel 95 som retsgrundlag er opfyldt, skal fællesskabslovgiver påberåbe sig dette retsgrundlag, selv når beskyttelse af folkesundheden er en afgørende faktor for de trufne valg; i denne forbindelse hedder det udtrykkeligt i traktatens artikel 95, stk. 3, at det ▐ bør sikres, at der er et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, idet der tages hensyn til navnlig enhver ny udvikling baseret på videnskabelige kendsgerninger.

| (3) | Europa-Parlamentet vedtog den 9. juni 2005 med 554 stemmer mod 12 en beslutning om patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i Den Europæiske Union

   (5)

  , hvori det krævede retssikkerhed og klarhed vedrørende rettigheder og procedurer for patienter, ansatte i sundhedssektoren og medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentet vedtog den 9. juni 2005 med 554 stemmer mod 12 en beslutning om patienters mobilitet og den fremtidige udvikling inden for sundhedspleje i Den Europæiske Union

   (5)

  , hvori det krævede retssikkerhed og klarhed vedrørende rettigheder og procedurer for patienter, ansatte i sundhedssektoren og medlemsstater.

| (4) | Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og følger de generelle retsprincipper, som særlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (6)
  (»chartret«). Adgang til sundhedsydelser og lægehjælp på de betingelser, der er fastsat ved medlemsstaternes lovgivning og praksis, er rettigheder, der er anerkendt ved artikel 35 i chartret. Navnlig skal dette direktiv gennemføres og anvendes under behørig hensyntagen til charterets artikel 7, 8, 20, 21 og 47 vedrørende respekt for privatliv og familieliv, beskyttelse af personoplysninger, lighed for loven, ikke-forskelsbehandling og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol. |
| --- | --- |

(4)

Dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og følger de generelle retsprincipper, som særlig er anerkendt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (6)
  (»chartret«). Adgang til sundhedsydelser og lægehjælp på de betingelser, der er fastsat ved medlemsstaternes lovgivning og praksis, er rettigheder, der er anerkendt ved artikel 35 i chartret. Navnlig skal dette direktiv gennemføres og anvendes under behørig hensyntagen til charterets artikel 7, 8, 20, 21 og 47 vedrørende respekt for privatliv og familieliv, beskyttelse af personoplysninger, lighed for loven, ikke-forskelsbehandling og adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol.

| (5) | Fællesskabets sundhedssystemer er en central del af Europas høje niveau for social beskyttelse og bidrager til social samhørighed og social retfærdighed samt til bæredygtig udvikling. De indgår også i det omfattende regelsæt om tjenesteydelser af almen interesse. |
| --- | --- |

(5)

Fællesskabets sundhedssystemer er en central del af Europas høje niveau for social beskyttelse og bidrager til social samhørighed og social retfærdighed samt til bæredygtig udvikling. De indgår også i det omfattende regelsæt om tjenesteydelser af almen interesse.

| (6) | Dette direktiv respekterer og berører ikke medlemsstaternes frihed til at vælge, hvilken form for sundhedsydelser de finder hensigtsmæssige. Ingen bestemmelser i dette direktiv bør fortolkes på en sådan måde, at de undergraver medlemsstaternes grundlæggende etiske valg. |
| --- | --- |

(6)

Dette direktiv respekterer og berører ikke medlemsstaternes frihed til at vælge, hvilken form for sundhedsydelser de finder hensigtsmæssige. Ingen bestemmelser i dette direktiv bør fortolkes på en sådan måde, at de undergraver medlemsstaternes grundlæggende etiske valg.

| (7) | EF-Domstolen har ved flere lejligheder bekræftet, at alle former for medicinsk behandling er omfattet af traktaten, og har samtidig påpeget deres særlige karakter. |
| --- | --- |

(7)

EF-Domstolen har ved flere lejligheder bekræftet, at alle former for medicinsk behandling er omfattet af traktaten, og har samtidig påpeget deres særlige karakter.

| (8) | EF-Domstolen har allerede behandlet en række spørgsmål vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser, navnlig godtgørelse af sundhedsydelser leveret i en anden medlemsstat end den, i hvilken modtageren af sundhedsydelserne er bosat. ▐ Det
  er
  vigtigt at behandle disse spørgsmål i en specifik fællesskabsretsakt for at opnå en mere overordnet og effektiv anvendelse af de principper, som EF-Domstolen har udviklet i sin praksis. |
| --- | --- |

(8)

EF-Domstolen har allerede behandlet en række spørgsmål vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser, navnlig godtgørelse af sundhedsydelser leveret i en anden medlemsstat end den, i hvilken modtageren af sundhedsydelserne er bosat. ▐ Det
  er
  vigtigt at behandle disse spørgsmål i en specifik fællesskabsretsakt for at opnå en mere overordnet og effektiv anvendelse af de principper, som EF-Domstolen har udviklet i sin praksis.

| (9) | I sine konklusioner af 1.-2. juni 2006 vedtog Rådet for Den Europæiske Union en erklæring om fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer (7)
  (Rådets konklusioner af 1.-2. juni 2006) og påpegede, at der ligger en særlig værdi i et initiativ vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser, der sikrer klarhed for de europæiske borgere om deres rettigheder, når de flytter fra en EU-medlemsstat til en anden, af hensyn til retssikkerheden. |
| --- | --- |

(9)

I sine konklusioner af 1.-2. juni 2006 vedtog Rådet for Den Europæiske Union en erklæring om fælles værdier og principper i Den Europæiske Unions sundhedssystemer (7)
  (Rådets konklusioner af 1.-2. juni 2006) og påpegede, at der ligger en særlig værdi i et initiativ vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser, der sikrer klarhed for de europæiske borgere om deres rettigheder, når de flytter fra en EU-medlemsstat til en anden, af hensyn til retssikkerheden.

| (10) | Dette direktiv har til formål at skabe en generel ramme for levering af sikre og effektive grænseoverskridende sundhedsydelser af høj kvalitet i Fællesskabet,
  hvad angår både
  patientmobilitet ▐ og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, samtidig med at der fuldt ud tages hensyn til medlemsstaternes ansvar for at fastlægge socialsikringsydelserne inden for sundhed og tilrettelægge og for at levere sundhedsydelser og medicinsk behandling samt socialsikringsydelser, særlig i forbindelse med sygdom. |
| --- | --- |

(10)

Dette direktiv har til formål at skabe en generel ramme for levering af sikre og effektive grænseoverskridende sundhedsydelser af høj kvalitet i Fællesskabet,
  hvad angår både
  patientmobilitet ▐ og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, samtidig med at der fuldt ud tages hensyn til medlemsstaternes ansvar for at fastlægge socialsikringsydelserne inden for sundhed og tilrettelægge og for at levere sundhedsydelser og medicinsk behandling samt socialsikringsydelser, særlig i forbindelse med sygdom.

| (11) | Dette direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser finder anvendelse på alle sundhedsydelser. Som bekræftet af EF-Domstolen bevirker deres særlige beskaffenhed eller den måde, hvorpå de er tilrettelagt eller finansieret, ikke, at de ikke er omfattet af det grundlæggende princip om fri bevægelighed. Med hensyn til langtidspleje gælder direktivets bestemmelser ikke bistand og støtte til familier eller enkeltpersoner, der i en længere periode
  har et særligt behov for behandling, støtte eller pleje, hvis dette indebærer specifik ekspertbehandling eller hjælp, der ydes gennem en socialsikringsordning, herunder først og fremmest de langtidsplejeydelser, der skønnes nødvendige for, at den person, der behøver pleje, kan leve et så fuldstændigt og uafhængigt liv som muligt.
  Direktivet omfatter heller ikke plejehjem eller andre ældreinstitutioner, støtte til ældre eller børn, der ydes af socialarbejdere eller frivillige plejere eller fagfolk, som ikke er sundhedsprofessionelle. |
| --- | --- |

(11)

Dette direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser finder anvendelse på alle sundhedsydelser. Som bekræftet af EF-Domstolen bevirker deres særlige beskaffenhed eller den måde, hvorpå de er tilrettelagt eller finansieret, ikke, at de ikke er omfattet af det grundlæggende princip om fri bevægelighed. Med hensyn til langtidspleje gælder direktivets bestemmelser ikke bistand og støtte til familier eller enkeltpersoner, der i en længere periode
  har et særligt behov for behandling, støtte eller pleje, hvis dette indebærer specifik ekspertbehandling eller hjælp, der ydes gennem en socialsikringsordning, herunder først og fremmest de langtidsplejeydelser, der skønnes nødvendige for, at den person, der behøver pleje, kan leve et så fuldstændigt og uafhængigt liv som muligt.
  Direktivet omfatter heller ikke plejehjem eller andre ældreinstitutioner, støtte til ældre eller børn, der ydes af socialarbejdere eller frivillige plejere eller fagfolk, som ikke er sundhedsprofessionelle.

| (12) | Dette direktiv finder ikke anvendelse på organtransplantationer, da disse som følge af deres særlige art vil blive reguleret ved et separat direktiv. |
| --- | --- |

(12)

Dette direktiv finder ikke anvendelse på organtransplantationer, da disse som følge af deres særlige art vil blive reguleret ved et separat direktiv.

| (13) | I dette direktiv forstås ved »grænseoverskridende sundhedsydelser«
  udelukkende brug
  af sundhedsydelser
  i en anden medlemsstat end den, hvori patienten er forsikret. Dette betegnes som »patientmobilitet«. |
| --- | --- |

(13)

I dette direktiv forstås ved »grænseoverskridende sundhedsydelser«
  udelukkende brug
  af sundhedsydelser
  i en anden medlemsstat end den, hvori patienten er forsikret. Dette betegnes som »patientmobilitet«.

| (14) | Som anerkendt af medlemsstaterne i Rådets konklusioner af 1.-2. juni 2006 er der et sæt operative principper, der er fælles for sundhedssystemerne i Fællesskabet. Disse operative principper indbefatter kvalitet, sikkerhed, pleje, der bygger på dokumentation og etik, inddragelse af patienterne, klageadgang, respekt for privatlivets fred hvad angår behandling af personoplysninger og tavshedspligt. Patienter, sundhedsprofessionelle og de for sundhedssystemerne ansvarlige myndigheder må kunne have tillid til, at disse fælles principper bliver overholdt i hele Fællesskabet, og at der ligeledes i hele Fællesskabet er strukturer, der gør det muligt at gennemføre dem. Det bør derfor kræves, at det er myndighederne i den medlemsstat, på hvis område sundhedsydelserne leveres, der er ansvarlige for at sikre, at disse operative principper overholdes. Det er nødvendigt at sørge for, at patienterne har tillid til grænseoverskridende sundhedsydelser, idet der ellers ikke kan opnås patientmobilitet ▐ og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.
  På trods af disse fælles værdier accepteres det dog, at medlemsstaterne af etiske årsager træffer forskellige beslutninger med hensyn til udbuddet af visse behandlinger og de konkrete betingelser for adgang hertil. Dette direktiv berører ikke etisk diversitet. |
| --- | --- |

(14)

Som anerkendt af medlemsstaterne i Rådets konklusioner af 1.-2. juni 2006 er der et sæt operative principper, der er fælles for sundhedssystemerne i Fællesskabet. Disse operative principper indbefatter kvalitet, sikkerhed, pleje, der bygger på dokumentation og etik, inddragelse af patienterne, klageadgang, respekt for privatlivets fred hvad angår behandling af personoplysninger og tavshedspligt. Patienter, sundhedsprofessionelle og de for sundhedssystemerne ansvarlige myndigheder må kunne have tillid til, at disse fælles principper bliver overholdt i hele Fællesskabet, og at der ligeledes i hele Fællesskabet er strukturer, der gør det muligt at gennemføre dem. Det bør derfor kræves, at det er myndighederne i den medlemsstat, på hvis område sundhedsydelserne leveres, der er ansvarlige for at sikre, at disse operative principper overholdes. Det er nødvendigt at sørge for, at patienterne har tillid til grænseoverskridende sundhedsydelser, idet der ellers ikke kan opnås patientmobilitet ▐ og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.
  På trods af disse fælles værdier accepteres det dog, at medlemsstaterne af etiske årsager træffer forskellige beslutninger med hensyn til udbuddet af visse behandlinger og de konkrete betingelser for adgang hertil. Dette direktiv berører ikke etisk diversitet.

| (15) | Da det er umuligt på forhånd at vide, om en given sundhedstjenesteyder kommer til at levere sundhedsydelser til en patient fra en anden medlemsstat eller en patient fra sundhedstjenesteyderens egen medlemsstat, er det af hensyn til retten til at levere og gøre brug af grænseoverskridende sundhedsydelser, som er formålet med dette direktiv, nødvendigt at sikre, at sundhedsydelserne leveres efter fælles principper, og at der gælder klare kvalitets- og sikkerhedsstandarder for alle sundhedsydelser. Medlemsstaternes myndigheder skal overholde de fælles overordnede principper vedrørende universalitet, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet, lighed og solidaritet, som allerede af fællesskabsinstitutionerne og af alle medlemsstaterne er bredt anerkendt som et sæt værdier, der er fælles for sundhedssystemerne i Europa. Medlemsstaterne skal også sikre, at disse værdier respekteres, når der er tale om patienter og borgere fra andre medlemsstater, og at alle patienter behandles lige på grundlag af deres behov for sundhedsydelser frem for på grundlag af, hvilken medlemsstats socialsikringssystem de er omfattet af. Medlemsstaterne skal i den forbindelse overholde princippet om fri bevægelighed
  for personer
  i det indre marked, ikke-forskelsbehandling bl.a. med hensyn til nationalitet ▐ og om, at eventuelle begrænsninger i den frie bevægelighed skal være nødvendige og stå i et rimeligt forhold til formålet. Dette direktiv indebærer imidlertid ikke, at sundhedstjenesteydere skal acceptere planlagt behandling eller give førsteret til patienter fra andre medlemsstater til skade for andre patienter med lignende sundhedsbehov, f.eks. ved at øge ventetiden på behandling.
  For at gøre det muligt for patienter at træffe et informeret valg, når de søger sundhedsydelser i en anden medlemsstat, bør medlemsstaterne sikre, at patienter efter anmodning modtager relevante oplysninger om de sundheds- og kvalitetsstandarder, der er gældende i behandlingsmedlemsstaten, samt om kendetegnene ved de sundhedsydelser, der leveres af en bestemt sundhedstjenesteyder. Sådanne oplysninger bør også stilles til rådighed i formater, der er tilgængelige for handicappede. |
| --- | --- |

(15)

Da det er umuligt på forhånd at vide, om en given sundhedstjenesteyder kommer til at levere sundhedsydelser til en patient fra en anden medlemsstat eller en patient fra sundhedstjenesteyderens egen medlemsstat, er det af hensyn til retten til at levere og gøre brug af grænseoverskridende sundhedsydelser, som er formålet med dette direktiv, nødvendigt at sikre, at sundhedsydelserne leveres efter fælles principper, og at der gælder klare kvalitets- og sikkerhedsstandarder for alle sundhedsydelser. Medlemsstaternes myndigheder skal overholde de fælles overordnede principper vedrørende universalitet, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet, lighed og solidaritet, som allerede af fællesskabsinstitutionerne og af alle medlemsstaterne er bredt anerkendt som et sæt værdier, der er fælles for sundhedssystemerne i Europa. Medlemsstaterne skal også sikre, at disse værdier respekteres, når der er tale om patienter og borgere fra andre medlemsstater, og at alle patienter behandles lige på grundlag af deres behov for sundhedsydelser frem for på grundlag af, hvilken medlemsstats socialsikringssystem de er omfattet af. Medlemsstaterne skal i den forbindelse overholde princippet om fri bevægelighed
  for personer
  i det indre marked, ikke-forskelsbehandling bl.a. med hensyn til nationalitet ▐ og om, at eventuelle begrænsninger i den frie bevægelighed skal være nødvendige og stå i et rimeligt forhold til formålet. Dette direktiv indebærer imidlertid ikke, at sundhedstjenesteydere skal acceptere planlagt behandling eller give førsteret til patienter fra andre medlemsstater til skade for andre patienter med lignende sundhedsbehov, f.eks. ved at øge ventetiden på behandling.
  For at gøre det muligt for patienter at træffe et informeret valg, når de søger sundhedsydelser i en anden medlemsstat, bør medlemsstaterne sikre, at patienter efter anmodning modtager relevante oplysninger om de sundheds- og kvalitetsstandarder, der er gældende i behandlingsmedlemsstaten, samt om kendetegnene ved de sundhedsydelser, der leveres af en bestemt sundhedstjenesteyder. Sådanne oplysninger bør også stilles til rådighed i formater, der er tilgængelige for handicappede.

| (16) | Endvidere bør patienter fra andre medlemsstater behandles på samme måde som behandlingsmedlemsstatens egne borgere, og ifølge de generelle principper om lighed og ikke-forskelsbehandling, som anerkendt i chartrets artikel 21, bør der under ingen omstændigheder ske forskelsbehandling af patienter på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering. Medlemsstaterne må gerne differentiere den behandling, de giver forskellige grupper af patienter, hvis de kan dokumentere, at det er berettiget af lægelige grunde, f.eks. i tilfælde af specifikke tiltag for kvinder eller for særlige aldersgrupper (f.eks. gratis vaccination af børn eller ældre). Da dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og følger de principper, som særlig er anerkendt i chartret, skal det desuden gennemføres og anvendes under behørig hensyntagen til retten til lighed for loven og princippet om ikke-forskelsbehandling i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper som omhandlet i chartrets artikel 20 og 21. Dette direktiv finder anvendelse, uden at det berører Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (8)

  , Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (9), Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (10) og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (11) som alle har
  traktatens artikel 13 som retsgrundlag. På baggrund heraf foreskriver direktivet, at patienter skal behandles på samme måde som behandlingsmedlemsstatens egne borgere; dette omfatter også beskyttelse mod forskelsbehandling i henhold til fællesskabsretten såvel som til lovgivningen i behandlingsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(16)

Endvidere bør patienter fra andre medlemsstater behandles på samme måde som behandlingsmedlemsstatens egne borgere, og ifølge de generelle principper om lighed og ikke-forskelsbehandling, som anerkendt i chartrets artikel 21, bør der under ingen omstændigheder ske forskelsbehandling af patienter på grund af køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering. Medlemsstaterne må gerne differentiere den behandling, de giver forskellige grupper af patienter, hvis de kan dokumentere, at det er berettiget af lægelige grunde, f.eks. i tilfælde af specifikke tiltag for kvinder eller for særlige aldersgrupper (f.eks. gratis vaccination af børn eller ældre). Da dette direktiv overholder de grundlæggende rettigheder og følger de principper, som særlig er anerkendt i chartret, skal det desuden gennemføres og anvendes under behørig hensyntagen til retten til lighed for loven og princippet om ikke-forskelsbehandling i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper som omhandlet i chartrets artikel 20 og 21. Dette direktiv finder anvendelse, uden at det berører Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (8)

  , Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (9), Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (10) og Rådets direktiv 2009/.../EF af ... om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (11) som alle har
  traktatens artikel 13 som retsgrundlag. På baggrund heraf foreskriver direktivet, at patienter skal behandles på samme måde som behandlingsmedlemsstatens egne borgere; dette omfatter også beskyttelse mod forskelsbehandling i henhold til fællesskabsretten såvel som til lovgivningen i behandlingsmedlemsstaten.

| (17) | Medlemsstaterne bør i forbindelse med anvendelsen af dette direktiv sikre, at patienter ikke tilskyndes til at modtage behandling uden for deres forsikringsmedlemsstat mod deres vilje. |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterne bør i forbindelse med anvendelsen af dette direktiv sikre, at patienter ikke tilskyndes til at modtage behandling uden for deres forsikringsmedlemsstat mod deres vilje.

| (18) | Det er også vigtigt at træffe foranstaltninger for at sikre, at kvinder gives fyldestgørende adgang til offentlige sundhedsordninger og sundhedspleje, der er specielt beregnet til dem, navnlig gynækologisk-obstetrisk sundhedspleje. |
| --- | --- |

(18)

Det er også vigtigt at træffe foranstaltninger for at sikre, at kvinder gives fyldestgørende adgang til offentlige sundhedsordninger og sundhedspleje, der er specielt beregnet til dem, navnlig gynækologisk-obstetrisk sundhedspleje.

| (19) | Under alle omstændigheder bør foranstaltninger truffet af medlemsstaterne for at sikre, at sundhedsydelser leveres efter klare kvalitets- og sikkerhedsstandarder, ikke udgøre nye hindringer for sundhedsprofessionelles frie bevægelighed som fastsat i traktaten og navnlig reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (12). |
| --- | --- |

(19)

Under alle omstændigheder bør foranstaltninger truffet af medlemsstaterne for at sikre, at sundhedsydelser leveres efter klare kvalitets- og sikkerhedsstandarder, ikke udgøre nye hindringer for sundhedsprofessionelles frie bevægelighed som fastsat i traktaten og navnlig reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (12).

| (20) | Der bør udfoldes systematiske og vedvarende bestræbelser på at sikre, at kvalitets- og sikkerhedsstandarder forbedres i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 1.-2. juni 2006 og under hensyntagen til internationale lægevidenskabelige fremskridt, alment anerkendt god medicinsk praksis samt nye sundhedsteknologier. |
| --- | --- |

(20)

Der bør udfoldes systematiske og vedvarende bestræbelser på at sikre, at kvalitets- og sikkerhedsstandarder forbedres i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 1.-2. juni 2006 og under hensyntagen til internationale lægevidenskabelige fremskridt, alment anerkendt god medicinsk praksis samt nye sundhedsteknologier.

| (21) | Det fremgår af forskningsresultater, at der opstår skader i forbindelse med sundhedsydelser i omkring 10 % af tilfældene. Det er derfor vigtigt at sikre, at
  behandlingsmedlemsstaterne har ordninger (herunder levering af efterbehandling), der sætter dem i stand til at reagere
  på
  påståede
  skader opstået i forbindelse med sundhedsydelser,
  som defineret af behandlingsmedlemsstaten, for at undgå manglende tillid til disse ordninger, idet dette vil være en hindring for at anvende grænseoverskridende sundhedsydelser. At der i den medlemsstat, hvor behandlingen foregår, er skadesforsikringsdækning og adgang til erstatning, bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at lade deres nationale systemer dække patienter fra en medlemsstat, som søger behandling i en anden medlemsstat, hvis dette er til større gavn for patienten, særlig i tilfælde hvor det er nødvendigt for patienten at blive behandlet i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(21)

Det fremgår af forskningsresultater, at der opstår skader i forbindelse med sundhedsydelser i omkring 10 % af tilfældene. Det er derfor vigtigt at sikre, at
  behandlingsmedlemsstaterne har ordninger (herunder levering af efterbehandling), der sætter dem i stand til at reagere
  på
  påståede
  skader opstået i forbindelse med sundhedsydelser,
  som defineret af behandlingsmedlemsstaten, for at undgå manglende tillid til disse ordninger, idet dette vil være en hindring for at anvende grænseoverskridende sundhedsydelser. At der i den medlemsstat, hvor behandlingen foregår, er skadesforsikringsdækning og adgang til erstatning, bør ikke berøre medlemsstaternes mulighed for at lade deres nationale systemer dække patienter fra en medlemsstat, som søger behandling i en anden medlemsstat, hvis dette er til større gavn for patienten, særlig i tilfælde hvor det er nødvendigt for patienten at blive behandlet i en anden medlemsstat.

| (22) | Medlemsstaterne bør sikre, at der for sundhedsydelser, der udføres på deres område, findes ordninger, der beskytter patienterne og giver ret til erstatning i tilfælde af skader, og at de er afstemt efter risikoens art og omfang. Det er dog op til den enkelte medlemsstat at fastlægge, hvilken type ordning den vil indføre, og/eller hvordan den nærmere skal udformes. |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterne bør sikre, at der for sundhedsydelser, der udføres på deres område, findes ordninger, der beskytter patienterne og giver ret til erstatning i tilfælde af skader, og at de er afstemt efter risikoens art og omfang. Det er dog op til den enkelte medlemsstat at fastlægge, hvilken type ordning den vil indføre, og/eller hvordan den nærmere skal udformes.

| (23) | Retten til beskyttelse af personoplysninger er en grundlæggende rettighed, der er anerkendt ved artikel 8 i chartret. Hvis der skal være kontinuitet i de grænseoverskridende sundhedsydelser, er det nødvendigt at udveksle personoplysninger om patientens sundhedstilstand. Disse personoplysninger bør kunne sendes frit fra den ene medlemsstat til den anden, men samtidig bør der ikke ske krænkelser af personers grundlæggende rettigheder. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (13) har personer ret til indsigt i oplysninger om deres helbredsforhold, f.eks. i patientjournaler med oplysninger om bl.a. diagnose, resultater af undersøgelser, behandlende lægers vurdering og eventuelle behandlinger og indgreb. Disse bestemmelser finder også anvendelse i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser omfattet af dette direktiv.
  Patienten bør når som helst kunne standse videregivelsen af sine personoplysninger og derefter modtage bekræftelse på, at oplysningerne er blevet slettet. |
| --- | --- |

(23)

Retten til beskyttelse af personoplysninger er en grundlæggende rettighed, der er anerkendt ved artikel 8 i chartret. Hvis der skal være kontinuitet i de grænseoverskridende sundhedsydelser, er det nødvendigt at udveksle personoplysninger om patientens sundhedstilstand. Disse personoplysninger bør kunne sendes frit fra den ene medlemsstat til den anden, men samtidig bør der ikke ske krænkelser af personers grundlæggende rettigheder. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (13) har personer ret til indsigt i oplysninger om deres helbredsforhold, f.eks. i patientjournaler med oplysninger om bl.a. diagnose, resultater af undersøgelser, behandlende lægers vurdering og eventuelle behandlinger og indgreb. Disse bestemmelser finder også anvendelse i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser omfattet af dette direktiv.
  Patienten bør når som helst kunne standse videregivelsen af sine personoplysninger og derefter modtage bekræftelse på, at oplysningerne er blevet slettet.

| (24) | EF-Domstolen har i flere domme fastslået, at patienter i deres egenskab af forsikrede har ret til gennem den lovpligtige socialsikringsordning at få godtgjort udgifter til sundhedsydelser afholdt i en anden medlemsstat. EF-Domstolen har fastslået, at traktatens bestemmelser ▐ omfatter frihed for modtagerne af sundhedsydelser, herunder personer, der har behov for lægebehandling, til at rejse til en anden medlemsstat for at modtage ydelserne der. ▐ Fællesskabslovgivningen indskrænker ikke medlemsstaternes beføjelser til selv at tilrettelægge deres sundhedssystemer og socialsikringsordninger ▐. |
| --- | --- |

(24)

EF-Domstolen har i flere domme fastslået, at patienter i deres egenskab af forsikrede har ret til gennem den lovpligtige socialsikringsordning at få godtgjort udgifter til sundhedsydelser afholdt i en anden medlemsstat. EF-Domstolen har fastslået, at traktatens bestemmelser ▐ omfatter frihed for modtagerne af sundhedsydelser, herunder personer, der har behov for lægebehandling, til at rejse til en anden medlemsstat for at modtage ydelserne der. ▐ Fællesskabslovgivningen indskrænker ikke medlemsstaternes beføjelser til selv at tilrettelægge deres sundhedssystemer og socialsikringsordninger ▐.

| (25) | I overensstemmelse med de principper, som EF-Domstolen har fastslået, bør der, uden at den økonomiske ligevægt i medlemsstaternes sundhedssystemer og socialsikringsordninger forrykkes, skabes større retssikkerhed vedrørende godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser for patienter og for sundhedsprofessionelle, sundhedstjenesteydere og socialsikringsorganer. |
| --- | --- |

(25)

I overensstemmelse med de principper, som EF-Domstolen har fastslået, bør der, uden at den økonomiske ligevægt i medlemsstaternes sundhedssystemer og socialsikringsordninger forrykkes, skabes større retssikkerhed vedrørende godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser for patienter og for sundhedsprofessionelle, sundhedstjenesteydere og socialsikringsorganer.

| (26) | Dette direktiv berører ikke spørgsmålet om overtagelse af udgifter til sundhedsydelser, som er nødvendige af lægelige grunde under forsikrede personers midlertidige ophold i en anden medlemsstat. Dette direktiv berører heller ikke patienters ret til at opnå tilladelse til behandling i en anden medlemsstat, hvis de betingelser, der er fastsat i forordningerne om koordinering af socialsikringsordningerne, særlig artikel 22 i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (14), og artikel 20 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (15). |
| --- | --- |

(26)

Dette direktiv berører ikke spørgsmålet om overtagelse af udgifter til sundhedsydelser, som er nødvendige af lægelige grunde under forsikrede personers midlertidige ophold i en anden medlemsstat. Dette direktiv berører heller ikke patienters ret til at opnå tilladelse til behandling i en anden medlemsstat, hvis de betingelser, der er fastsat i forordningerne om koordinering af socialsikringsordningerne, særlig artikel 22 i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (14), og artikel 20 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (15).

| (27) | ▐ Patienterne bør sikres godtgørelse af udgifterne til ▐ sundhedsydelser
  og varer forbundet med sundhedsydelser leveret i en anden medlemsstat end forsikringsmedlemsstaten
  på mindst samme niveau, som hvis
  den
  samme eller
  ligeså effektive behandling
  var blevet ydet, eller de samme eller ligeså effektive varer var blevet købt,
  i forsikringsmedlemsstaten. Dette er fuldt ud i overensstemmelse med, at medlemsstaterne har ansvaret for at bestemme, i hvilket omfang deres borgere skal være dækket i tilfælde af sygdom, og har ikke væsentlige konsekvenser for finansieringen af de nationale sundhedssystemer. Medlemsstaterne kan dog i deres nationale lovgivning fastsætte, at udgifterne til behandlingen godtgøres efter de satser, der gælder i behandlingsmedlemsstaten, hvis dette er mere gunstigt for patienten. Dette kan navnlig være tilfældet i forbindelse med behandling gennem europæiske netværk af referencecentre, jf. artikel 17 i dette direktiv. |
| --- | --- |

(27)

▐ Patienterne bør sikres godtgørelse af udgifterne til ▐ sundhedsydelser
  og varer forbundet med sundhedsydelser leveret i en anden medlemsstat end forsikringsmedlemsstaten
  på mindst samme niveau, som hvis
  den
  samme eller
  ligeså effektive behandling
  var blevet ydet, eller de samme eller ligeså effektive varer var blevet købt,
  i forsikringsmedlemsstaten. Dette er fuldt ud i overensstemmelse med, at medlemsstaterne har ansvaret for at bestemme, i hvilket omfang deres borgere skal være dækket i tilfælde af sygdom, og har ikke væsentlige konsekvenser for finansieringen af de nationale sundhedssystemer. Medlemsstaterne kan dog i deres nationale lovgivning fastsætte, at udgifterne til behandlingen godtgøres efter de satser, der gælder i behandlingsmedlemsstaten, hvis dette er mere gunstigt for patienten. Dette kan navnlig være tilfældet i forbindelse med behandling gennem europæiske netværk af referencecentre, jf. artikel 17 i dette direktiv.

| (28) | For patienten er de to ordninger derfor parallelle; enten finder dette direktiv anvendelse eller også finder forordning (EØF) nr. 1408/71 anvendelse. Under alle omstændigheder skal forsikrede, der anmoder om tilladelse til at modtage den behandling, der er relevant for vedkommendes sygdom, i en anden medlemsstat, altid gives en sådan tilladelse på de betingelser, der er fastsat i forordning (EØF) nr.1408/71 og (EF) nr. 883/2004, hvis de ikke kan få den pågældende behandling inden for en tidsfrist, som er medicinsk forsvarlig under hensyn til deres helbredstilstand og det forventede forløb af deres sygdom. Patienter bør ikke fratages de gunstigere rettigheder, som forordningerne giver. |
| --- | --- |

(28)

For patienten er de to ordninger derfor parallelle; enten finder dette direktiv anvendelse eller også finder forordning (EØF) nr. 1408/71 anvendelse. Under alle omstændigheder skal forsikrede, der anmoder om tilladelse til at modtage den behandling, der er relevant for vedkommendes sygdom, i en anden medlemsstat, altid gives en sådan tilladelse på de betingelser, der er fastsat i forordning (EØF) nr.1408/71 og (EF) nr. 883/2004, hvis de ikke kan få den pågældende behandling inden for en tidsfrist, som er medicinsk forsvarlig under hensyn til deres helbredstilstand og det forventede forløb af deres sygdom. Patienter bør ikke fratages de gunstigere rettigheder, som forordningerne giver.

| (29) | Patienten kan vælge, hvilken ordning han foretrækker, men hvis forordning (EØF) nr. 1408/71 er mere gunstig for patienten, bør patienten under alle omstændigheder ikke fratages de rettigheder, som forordningen giver. |
| --- | --- |

(29)

Patienten kan vælge, hvilken ordning han foretrækker, men hvis forordning (EØF) nr. 1408/71 er mere gunstig for patienten, bør patienten under alle omstændigheder ikke fratages de rettigheder, som forordningen giver.

| (30) | Patienten bør dog ikke have økonomisk fordel af, at sundhedsydelserne leveres,


  eller varerne købes,
  i en anden medlemsstat. ║ Kun de faktiske udgifter ▐ bør derfor godtgøres.
  Medlemsstaterne kan beslutte at dække andre hermed forbundne udgifter, f.eks. udgifter til terapeutisk behandling, under forudsætning af, at de samlede udgifter ikke er højere end det beløb, der skal betales i forsikringsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(30)

Patienten bør dog ikke have økonomisk fordel af, at sundhedsydelserne leveres,


  eller varerne købes,
  i en anden medlemsstat. ║ Kun de faktiske udgifter ▐ bør derfor godtgøres.
  Medlemsstaterne kan beslutte at dække andre hermed forbundne udgifter, f.eks. udgifter til terapeutisk behandling, under forudsætning af, at de samlede udgifter ikke er højere end det beløb, der skal betales i forsikringsmedlemsstaten.

| (31) | Dette direktiv har heller ikke til formål at skabe krav på godtgørelse af behandling
  eller af udgifter til køb af varer
  i en anden medlemsstat, hvis en sådan behandling
  eller sådanne varer
  ikke indgår i de ydelser, som er omfattet af lovgivningen i forsikringsmedlemsstaten. Ej heller forhindrer dette direktiv medlemsstaterne i at udvide deres naturalydelsesordning til også at omfatte sundhedsydelser, der leveres, og varer, der købes,
  i en anden medlemsstat, i overensstemmelse med direktivets bestemmelser.
  I dette direktiv anerkendes det, at retten til behandling ikke altid fastslås af medlemsstaterne på nationalt plan, og at medlemsstaterne kan tilrettelægge deres egne sundheds- og socialsikringssystemer på en sådan måde, at retten til behandling fastslås på regionalt eller lokalt plan. |
| --- | --- |

(31)

Dette direktiv har heller ikke til formål at skabe krav på godtgørelse af behandling
  eller af udgifter til køb af varer
  i en anden medlemsstat, hvis en sådan behandling
  eller sådanne varer
  ikke indgår i de ydelser, som er omfattet af lovgivningen i forsikringsmedlemsstaten. Ej heller forhindrer dette direktiv medlemsstaterne i at udvide deres naturalydelsesordning til også at omfatte sundhedsydelser, der leveres, og varer, der købes,
  i en anden medlemsstat, i overensstemmelse med direktivets bestemmelser.
  I dette direktiv anerkendes det, at retten til behandling ikke altid fastslås af medlemsstaterne på nationalt plan, og at medlemsstaterne kan tilrettelægge deres egne sundheds- og socialsikringssystemer på en sådan måde, at retten til behandling fastslås på regionalt eller lokalt plan.

| (32) | I tilfælde, hvor der er flere mulige metoder til behandling af en bestemt sygdom eller skade, bør patienten have ret til godtgørelse for alle de behandlingsmetoder, der er tilstrækkeligt efterprøvet og godkendt af den internationale lægevidenskab, selv om de ikke udbydes i patientens forsikringsmedlemsstat. |
| --- | --- |

(32)

I tilfælde, hvor der er flere mulige metoder til behandling af en bestemt sygdom eller skade, bør patienten have ret til godtgørelse for alle de behandlingsmetoder, der er tilstrækkeligt efterprøvet og godkendt af den internationale lægevidenskab, selv om de ikke udbydes i patientens forsikringsmedlemsstat.

| (33) | Dette direktiv vedrører heller ikke overførsel af socialsikringsrettigheder mellem medlemsstaterne eller andre former for koordinering af socialsikringsordninger. Bestemmelserne om forhåndstilladelse og godtgørelse af sundhedsydelser leveret i en anden medlemsstat har alene til formål at give mulighed for fri udveksling af sundhedstjenesteydelser for både patienter og sundhedstjenesteydere og at fjerne ubegrundede hindringer for denne grundlæggende frihed i forsikringsmedlemsstaten. Direktivet anfægter derfor ikke på nogen måde forskellene mellem de nationale sundhedssystemer og medlemsstaternes ansvar for at tilrettelægge og levere sundhedsydelser og medicinsk behandling. |
| --- | --- |

(33)

Dette direktiv vedrører heller ikke overførsel af socialsikringsrettigheder mellem medlemsstaterne eller andre former for koordinering af socialsikringsordninger. Bestemmelserne om forhåndstilladelse og godtgørelse af sundhedsydelser leveret i en anden medlemsstat har alene til formål at give mulighed for fri udveksling af sundhedstjenesteydelser for både patienter og sundhedstjenesteydere og at fjerne ubegrundede hindringer for denne grundlæggende frihed i forsikringsmedlemsstaten. Direktivet anfægter derfor ikke på nogen måde forskellene mellem de nationale sundhedssystemer og medlemsstaternes ansvar for at tilrettelægge og levere sundhedsydelser og medicinsk behandling.

| (34) | Dette direktiv giver også en patient ret til at gøre brug af et hvilket som helst lægemiddel
  eller medicinsk udstyr
  , som det er tilladt at markedsføre i
  behandlingsmedlemsstaten
  , selv om det ikke er tilladt at markedsføre lægemidlet
  eller det medicinske udstyr
  i forsikringsmedlemsstaten, da det er nødvendigt for at få
  netop denne effektive
  behandling
  af patienten
  i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(34)

Dette direktiv giver også en patient ret til at gøre brug af et hvilket som helst lægemiddel
  eller medicinsk udstyr
  , som det er tilladt at markedsføre i
  behandlingsmedlemsstaten
  , selv om det ikke er tilladt at markedsføre lægemidlet
  eller det medicinske udstyr
  i forsikringsmedlemsstaten, da det er nødvendigt for at få
  netop denne effektive
  behandling
  af patienten
  i en anden medlemsstat.

| (35) | Medlemsstaterne kan opretholde generelle betingelser, behandlingskriterier og lovgivningsmæssige og administrative formaliteter for brug af sundhedsydelser og godtgørelse af udgifter hertil, f.eks. kravet om at skulle opsøge en almenpraktiserende læge før en speciallæge eller før behandling på hospital, også for patienter, der ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, forudsat at sådanne betingelser er nødvendige, står i rimeligt forhold til det tilstræbte mål og ikke er vilkårlige og diskriminerende. Det bør derfor kræves, at disse generelle betingelser og formaliteter anvendes på en objektiv, gennemsigtig og ikke-diskriminerende måde og er kendt på forhånd, at de først og fremmest er baseret på medicinske overvejelser, og at de ikke indebærer yderligere byrder for patienter, der ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, i forhold til patienter, der behandles i forsikringsmedlemsstaten, og at afgørelserne træffes hurtigst muligt. Dette berører ikke medlemsstaternes ret til at fastlægge kriterier eller betingelser for forhåndstilladelse, hvis der er tale om patienter, der ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i forsikringsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaterne kan opretholde generelle betingelser, behandlingskriterier og lovgivningsmæssige og administrative formaliteter for brug af sundhedsydelser og godtgørelse af udgifter hertil, f.eks. kravet om at skulle opsøge en almenpraktiserende læge før en speciallæge eller før behandling på hospital, også for patienter, der ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, forudsat at sådanne betingelser er nødvendige, står i rimeligt forhold til det tilstræbte mål og ikke er vilkårlige og diskriminerende. Det bør derfor kræves, at disse generelle betingelser og formaliteter anvendes på en objektiv, gennemsigtig og ikke-diskriminerende måde og er kendt på forhånd, at de først og fremmest er baseret på medicinske overvejelser, og at de ikke indebærer yderligere byrder for patienter, der ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, i forhold til patienter, der behandles i forsikringsmedlemsstaten, og at afgørelserne træffes hurtigst muligt. Dette berører ikke medlemsstaternes ret til at fastlægge kriterier eller betingelser for forhåndstilladelse, hvis der er tale om patienter, der ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i forsikringsmedlemsstaten.

| (36) | Alle sundhedsydelser, der ikke anses som hospitalsbehandling efter bestemmelserne i dette direktiv, bør anses som sundhedsydelser, der ikke kræver hospitalsindlæggelse. I lyset af EF-Domstolens praksis vedrørende den frie bevægelighed for tjenesteydelser bør der ikke være krav om forhåndstilladelse i forbindelse med godtgørelse ydet af den lovpligtige socialsikringsordning i forsikringsmedlemsstaten af udgifter til andre sundhedsydelser end hospitalsbehandling. I det omfang godtgørelse af sådanne ydelser holder sig inden for rammerne af den dækning, som garanteres af sygesikringsordningen i forsikringsmedlemsstaten, vil det ikke bringe de sociale sikringsordninger ud af økonomisk ligevægt, at der ikke kræves forhåndstilladelse. |
| --- | --- |

(36)

Alle sundhedsydelser, der ikke anses som hospitalsbehandling efter bestemmelserne i dette direktiv, bør anses som sundhedsydelser, der ikke kræver hospitalsindlæggelse. I lyset af EF-Domstolens praksis vedrørende den frie bevægelighed for tjenesteydelser bør der ikke være krav om forhåndstilladelse i forbindelse med godtgørelse ydet af den lovpligtige socialsikringsordning i forsikringsmedlemsstaten af udgifter til andre sundhedsydelser end hospitalsbehandling. I det omfang godtgørelse af sådanne ydelser holder sig inden for rammerne af den dækning, som garanteres af sygesikringsordningen i forsikringsmedlemsstaten, vil det ikke bringe de sociale sikringsordninger ud af økonomisk ligevægt, at der ikke kræves forhåndstilladelse.

| (37) | Der findes ingen definition på, hvad der forstås ved hospitalsbehandling, i Fællesskabets forskellige sundhedssystemer, og de forskellige fortolkninger kan derfor udgøre en hindring for patienternes frihed til at gøre brug af sundhedsydelser. For at fjerne denne hindring er det nødvendigt at fastsætte en fællesskabsdefinition på hospitalsbehandling. Ved hospitalsbehandling forstås normalt, at patienten indlægges mindst en nat. Det kan imidlertid være hensigtsmæssigt også at lade andre former for sundhedsydelser falde ind under ordningen for hospitalsbehandling, hvis disse sundhedsydelser kræver brug af højt specialiseret og omkostningskrævende medicinsk infrastruktur eller medicinsk udstyr (f.eks. højteknologiske scannere, der anvendes til diagnosticering) eller indebærer behandlinger, der udgør en særlig risiko for patienten eller befolkningen (f.eks. behandling af alvorlige infektionssygdomme). ▐ |
| --- | --- |

(37)

Der findes ingen definition på, hvad der forstås ved hospitalsbehandling, i Fællesskabets forskellige sundhedssystemer, og de forskellige fortolkninger kan derfor udgøre en hindring for patienternes frihed til at gøre brug af sundhedsydelser. For at fjerne denne hindring er det nødvendigt at fastsætte en fællesskabsdefinition på hospitalsbehandling. Ved hospitalsbehandling forstås normalt, at patienten indlægges mindst en nat. Det kan imidlertid være hensigtsmæssigt også at lade andre former for sundhedsydelser falde ind under ordningen for hospitalsbehandling, hvis disse sundhedsydelser kræver brug af højt specialiseret og omkostningskrævende medicinsk infrastruktur eller medicinsk udstyr (f.eks. højteknologiske scannere, der anvendes til diagnosticering) eller indebærer behandlinger, der udgør en særlig risiko for patienten eller befolkningen (f.eks. behandling af alvorlige infektionssygdomme). ▐

| (38) | Den foreliggende dokumentation tyder på, at anvendelsen af principperne om fri udveksling af tjenesteydelser på brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat inden for de dækningsrammer, som den lovpligtige sygesikringsordning i forsikringsmedlemsstaten giver, ikke vil være et indgreb i medlemsstaternes sundhedssystemer eller bringe deres socialsikringsordninger ud af økonomisk ligevægt. EF-Domstolen har imidlertid fastslået, at det ikke kan udelukkes, at risiko for et alvorligt indgreb i den sociale sikringsordnings økonomiske ligevægt eller målet om at opretholde en stabil læge- og hospitalstjeneste, som alle har adgang til, kan udgøre et tvingende alment hensyn, som kan begrunde en begrænsning af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser. EF-Domstolen har også fastslået, at spørgsmål som antallet af hospitaler, deres geografiske fordeling, deres organisation, det udstyr, de er forsynet med, og de lægelige ydelser, de kan tilbyde, skal kunne planlægges. Dette direktiv bør indeholde bestemmelser om en ordning med forhåndstilladelse i forbindelse med godtgørelse af udgifter til hospitalsbehandling i en anden medlemsstat, hvis følgende betingelser er opfyldt: hvis behandlingen havde fundet sted på den berørte medlemsstats område, ville den være blevet dækket af dens socialsikringsordning, og hvis udstrømningen af patienter som følge af direktivets anvendelse er eller forventes at være et alvorlig indgreb i socialsikringsordningens økonomiske ligevægt, og/eller denne udstrømning af patienter har eller forventes at få alvorlige konsekvenser for den planlægning og rationalisering i hospitalssektoren, der gennemføres for at undgå overkapacitet på hospitalerne, ubalance i udbuddet af hospitalsbehandling samt logistisk og økonomisk spild, opretholdelsen af et afbalanceret system for læge- og hospitalsbehandling, der er tilgængeligt for alle, eller opretholdelsen af behandlingskapacitet eller medicinsk kompetence på den berørte medlemsstats område. Da vurderingen af den præcise virkning af den forventede udstrømning af patienter kræver komplekse antagelser og beregninger, åbner direktivet mulighed for et system med forhåndstilladelse, hvis der er tilstrækkelig grund til at antage, at socialsikringsordningen bringes i alvorlig fare. Dette bør også omfatte allerede eksisterende systemer med forhåndsgodkendelse, som er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 8. |
| --- | --- |

(38)

Den foreliggende dokumentation tyder på, at anvendelsen af principperne om fri udveksling af tjenesteydelser på brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat inden for de dækningsrammer, som den lovpligtige sygesikringsordning i forsikringsmedlemsstaten giver, ikke vil være et indgreb i medlemsstaternes sundhedssystemer eller bringe deres socialsikringsordninger ud af økonomisk ligevægt. EF-Domstolen har imidlertid fastslået, at det ikke kan udelukkes, at risiko for et alvorligt indgreb i den sociale sikringsordnings økonomiske ligevægt eller målet om at opretholde en stabil læge- og hospitalstjeneste, som alle har adgang til, kan udgøre et tvingende alment hensyn, som kan begrunde en begrænsning af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser. EF-Domstolen har også fastslået, at spørgsmål som antallet af hospitaler, deres geografiske fordeling, deres organisation, det udstyr, de er forsynet med, og de lægelige ydelser, de kan tilbyde, skal kunne planlægges. Dette direktiv bør indeholde bestemmelser om en ordning med forhåndstilladelse i forbindelse med godtgørelse af udgifter til hospitalsbehandling i en anden medlemsstat, hvis følgende betingelser er opfyldt: hvis behandlingen havde fundet sted på den berørte medlemsstats område, ville den være blevet dækket af dens socialsikringsordning, og hvis udstrømningen af patienter som følge af direktivets anvendelse er eller forventes at være et alvorlig indgreb i socialsikringsordningens økonomiske ligevægt, og/eller denne udstrømning af patienter har eller forventes at få alvorlige konsekvenser for den planlægning og rationalisering i hospitalssektoren, der gennemføres for at undgå overkapacitet på hospitalerne, ubalance i udbuddet af hospitalsbehandling samt logistisk og økonomisk spild, opretholdelsen af et afbalanceret system for læge- og hospitalsbehandling, der er tilgængeligt for alle, eller opretholdelsen af behandlingskapacitet eller medicinsk kompetence på den berørte medlemsstats område. Da vurderingen af den præcise virkning af den forventede udstrømning af patienter kræver komplekse antagelser og beregninger, åbner direktivet mulighed for et system med forhåndstilladelse, hvis der er tilstrækkelig grund til at antage, at socialsikringsordningen bringes i alvorlig fare. Dette bør også omfatte allerede eksisterende systemer med forhåndsgodkendelse, som er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 8.

| (39) | Hvis en medlemsstat beslutter at indføre en ordning med forhåndstilladelse i forbindelse med godtgørelse af hospitalsbehandling eller specialistbehandling i en anden medlemsstat i henhold til dette direktiv, bør udgifterne til en sådan behandling i en anden medlemsstat også godtgøres af forsikringsmedlemsstaten med et beløb, der mindst svarer til de udgifter, der ville være blevet godtgjort, hvis
  en behandling, som er den
  samme
  eller lige så effektiv for patienten,
  var blevet ydet i forsikringsmedlemsstaten, uden at beløbet dog kan overstige de faktiske udgifter til de pågældende sundhedsydelser. Hvis betingelserne i artikel 22, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1408/71 er opfyldt, bør tilladelsen gives og ydelserne leveres i overensstemmelse med den nævnte forordning. Dette gælder særlig tilfælde, hvor tilladelsen gives efter en administrativ eller retslig prøvelse af anmodningen, og den pågældende person har modtaget behandlingen i en anden medlemsstat. I så fald bør artikel 6, 7, 8 og 9 i dette direktiv ikke finde anvendelse. Dette er i overensstemmelse med EF-Domstolens praksis, ifølge hvilken patienter, der har fået afslag på tilladelse, har ret til at få udgifterne til behandling i en anden medlemsstat fuldt godtgjort i overensstemmelse med lovgivningen i behandlingsmedlemsstaten, hvis afslaget senere viser sig at være ugrundet. |
| --- | --- |

(39)

Hvis en medlemsstat beslutter at indføre en ordning med forhåndstilladelse i forbindelse med godtgørelse af hospitalsbehandling eller specialistbehandling i en anden medlemsstat i henhold til dette direktiv, bør udgifterne til en sådan behandling i en anden medlemsstat også godtgøres af forsikringsmedlemsstaten med et beløb, der mindst svarer til de udgifter, der ville være blevet godtgjort, hvis
  en behandling, som er den
  samme
  eller lige så effektiv for patienten,
  var blevet ydet i forsikringsmedlemsstaten, uden at beløbet dog kan overstige de faktiske udgifter til de pågældende sundhedsydelser. Hvis betingelserne i artikel 22, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1408/71 er opfyldt, bør tilladelsen gives og ydelserne leveres i overensstemmelse med den nævnte forordning. Dette gælder særlig tilfælde, hvor tilladelsen gives efter en administrativ eller retslig prøvelse af anmodningen, og den pågældende person har modtaget behandlingen i en anden medlemsstat. I så fald bør artikel 6, 7, 8 og 9 i dette direktiv ikke finde anvendelse. Dette er i overensstemmelse med EF-Domstolens praksis, ifølge hvilken patienter, der har fået afslag på tilladelse, har ret til at få udgifterne til behandling i en anden medlemsstat fuldt godtgjort i overensstemmelse med lovgivningen i behandlingsmedlemsstaten, hvis afslaget senere viser sig at være ugrundet.

| (40) | En forhåndstilladelse bør kun kunne afslås inden for rammerne af en retfærdig og gennemsigtig procedure. De regler, som medlemsstaterne fastlægger for ansøgninger om tilladelse, samt de eventuelle årsager til at afslå en tilladelse, bør meddeles på forhånd. Afslag bør begrænses til det absolut nødvendige og stå i et rimeligt forhold til målsætningerne med indførelsen en forhåndstilladelsesordning. |
| --- | --- |

(40)

En forhåndstilladelse bør kun kunne afslås inden for rammerne af en retfærdig og gennemsigtig procedure. De regler, som medlemsstaterne fastlægger for ansøgninger om tilladelse, samt de eventuelle årsager til at afslå en tilladelse, bør meddeles på forhånd. Afslag bør begrænses til det absolut nødvendige og stå i et rimeligt forhold til målsætningerne med indførelsen en forhåndstilladelsesordning.

| (41) | Patienter med en livstruende sygdom, som er på venteliste til lægebehandling i deres hjemland og har akut behov for behandling, er ikke underlagt krav om forhåndstilladelse, da denne procedure kunne forhindre patienter i at få rettidig behandling i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(41)

Patienter med en livstruende sygdom, som er på venteliste til lægebehandling i deres hjemland og har akut behov for behandling, er ikke underlagt krav om forhåndstilladelse, da denne procedure kunne forhindre patienter i at få rettidig behandling i en anden medlemsstat.

| (42) | Medlemsstaternes procedurer for grænseoverskridende sundhedsydelser bør give patienterne sikkerhed for objektivitet, ikke-diskriminering og gennemsigtighed, så det sikres, at de nationale myndigheders afgørelser træffes i tide og under behørig hensyntagen til både disse overordnede principper og de individuelle forhold i hver sag. Dette gælder også den faktiske godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser i en anden medlemsstat efter patientens hjemvenden. Patienter bør normalt have en afgørelse vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser inden for 15 kalenderdage. Denne tidsfrist bør dog være kortere, hvis den pågældende behandling haster. Anerkendelsesprocedurerne og bestemmelserne om levering af tjenesteydelser i ║ direktiv 2005/36/EF ║ bør ikke være berørt af disse generelle bestemmelser. |
| --- | --- |

(42)

Medlemsstaternes procedurer for grænseoverskridende sundhedsydelser bør give patienterne sikkerhed for objektivitet, ikke-diskriminering og gennemsigtighed, så det sikres, at de nationale myndigheders afgørelser træffes i tide og under behørig hensyntagen til både disse overordnede principper og de individuelle forhold i hver sag. Dette gælder også den faktiske godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser i en anden medlemsstat efter patientens hjemvenden. Patienter bør normalt have en afgørelse vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser inden for 15 kalenderdage. Denne tidsfrist bør dog være kortere, hvis den pågældende behandling haster. Anerkendelsesprocedurerne og bestemmelserne om levering af tjenesteydelser i ║ direktiv 2005/36/EF ║ bør ikke være berørt af disse generelle bestemmelser.

| (43) | Det er nødvendigt med passende information om alle vigtige aspekter af grænseoverskridende sundhedsydelser, hvis patienterne skal have mulighed for at gøre brug af deres ret til grænseoverskridende sundhedsydelser i praksis. For grænseoverskridende sundhedsydelsers vedkommende er den bedste måde at give denne information på at oprette centrale kontaktpunkter i hver medlemsstat, som patienterne kan henvende sig til, og som kan give oplysninger om grænseoverskridende sundhedsydelser også under hensyn til sundhedssystemet i den pågældende medlemsstat. Da spørgsmål om aspekter af grænseoverskridende sundhedsydelser også vil kræve koordinering mellem myndighederne i forskellige medlemsstater, bør disse centrale kontaktpunkter også indgå i et netværk, som mest effektivt kan behandle sådanne spørgsmål. Kontaktpunkterne bør samarbejde med hinanden og bør give patienterne mulighed for at træffe informerede valg om grænseoverskridende sundhedsydelser. De bør også informere om løsningsmuligheder, hvis der opstår problemer med grænseoverskridende sundhedsydelser, særlig om udenretslige ordninger til løsning af grænseoverskridende tvister.
  Når medlemsstaterne etablerer ordninger til formidling af oplysninger om grænseoverskridende sundhedsydelser, bør de tage hensyn til behovet for at stille oplysninger til rådighed i tilgængelige formater og til potentielle kilder til supplerende bistand til sårbare patienter, handicappede og personer med komplekse behov. |
| --- | --- |

(43)

Det er nødvendigt med passende information om alle vigtige aspekter af grænseoverskridende sundhedsydelser, hvis patienterne skal have mulighed for at gøre brug af deres ret til grænseoverskridende sundhedsydelser i praksis. For grænseoverskridende sundhedsydelsers vedkommende er den bedste måde at give denne information på at oprette centrale kontaktpunkter i hver medlemsstat, som patienterne kan henvende sig til, og som kan give oplysninger om grænseoverskridende sundhedsydelser også under hensyn til sundhedssystemet i den pågældende medlemsstat. Da spørgsmål om aspekter af grænseoverskridende sundhedsydelser også vil kræve koordinering mellem myndighederne i forskellige medlemsstater, bør disse centrale kontaktpunkter også indgå i et netværk, som mest effektivt kan behandle sådanne spørgsmål. Kontaktpunkterne bør samarbejde med hinanden og bør give patienterne mulighed for at træffe informerede valg om grænseoverskridende sundhedsydelser. De bør også informere om løsningsmuligheder, hvis der opstår problemer med grænseoverskridende sundhedsydelser, særlig om udenretslige ordninger til løsning af grænseoverskridende tvister.
  Når medlemsstaterne etablerer ordninger til formidling af oplysninger om grænseoverskridende sundhedsydelser, bør de tage hensyn til behovet for at stille oplysninger til rådighed i tilgængelige formater og til potentielle kilder til supplerende bistand til sårbare patienter, handicappede og personer med komplekse behov.

| (44) | Hvis en patient gør brug af sundhedsydelser i en medlemsstat, der ikke er vedkommendes forsikringsmedlemsstat, er det vigtigt, at patienten på forhånd ved, hvilke regler der er gældende. Der er behov for en tilsvarende grad af klarhed i de tilfælde, hvor ▐ sundhedsydelser leveres på tværs af grænserne
  , f.eks. ved telemedicinydelser.
  I disse tilfælde gælder de regler vedrørende sundhedsydelser, der er fastsat i behandlingsmedlemsstatens lovgivning i overensstemmelse med de generelle principper i artikel 5, eftersom det er medlemsstaterne, der har ansvaret for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling, jf. traktatens artikel 152, stk. 5. Dette vil gøre det nemmere for patienter at træffe informerede valg og vil forhindre misforståelser. Det vil også skabe et højt tillidsniveau mellem patient og sundhedstjenesteyder. |
| --- | --- |

(44)

Hvis en patient gør brug af sundhedsydelser i en medlemsstat, der ikke er vedkommendes forsikringsmedlemsstat, er det vigtigt, at patienten på forhånd ved, hvilke regler der er gældende. Der er behov for en tilsvarende grad af klarhed i de tilfælde, hvor ▐ sundhedsydelser leveres på tværs af grænserne
  , f.eks. ved telemedicinydelser.
  I disse tilfælde gælder de regler vedrørende sundhedsydelser, der er fastsat i behandlingsmedlemsstatens lovgivning i overensstemmelse med de generelle principper i artikel 5, eftersom det er medlemsstaterne, der har ansvaret for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling, jf. traktatens artikel 152, stk. 5. Dette vil gøre det nemmere for patienter at træffe informerede valg og vil forhindre misforståelser. Det vil også skabe et højt tillidsniveau mellem patient og sundhedstjenesteyder.

| (45) | Medlemsstaterne bør træffe afgørelse om disse nationale kontaktpunkters form og antal. De nationale kontaktpunkter kan også indgå i eller bygge på aktiviteter i eksisterende informationscentre, forudsat at det tydeligt fremgår, at de også er nationale kontaktpunkter for grænseoverskridende sundhedsydelser. De nationale kontaktpunkter bør have egnede faciliteter til at give information om de vigtigste aspekter af grænseoverskridende sundhedsydelser og til at yde patienterne praktisk bistand, hvis der er behov herfor.
  Medlemsstaterne bør sikre, at organer, der repræsenterer sundhedsprofessionelle, deltager i disse aktiviteter.
  Etableringen af nationale kontaktpunkter bør ikke udelukke, at medlemsstaterne kan etablere andre indbyrdes forbundne kontaktpunkter på regionalt eller lokalt plan, der afspejler deres sundhedssystems særlige opbygning.
  De nationale kontaktpunkter bør kunne give patienter relevante oplysninger om grænseoverskridende sundhedsoplysninger og hjælpe dem. Dette bør ikke omfatte juridisk rådgivning. |
| --- | --- |

(45)

Medlemsstaterne bør træffe afgørelse om disse nationale kontaktpunkters form og antal. De nationale kontaktpunkter kan også indgå i eller bygge på aktiviteter i eksisterende informationscentre, forudsat at det tydeligt fremgår, at de også er nationale kontaktpunkter for grænseoverskridende sundhedsydelser. De nationale kontaktpunkter bør have egnede faciliteter til at give information om de vigtigste aspekter af grænseoverskridende sundhedsydelser og til at yde patienterne praktisk bistand, hvis der er behov herfor.
  Medlemsstaterne bør sikre, at organer, der repræsenterer sundhedsprofessionelle, deltager i disse aktiviteter.
  Etableringen af nationale kontaktpunkter bør ikke udelukke, at medlemsstaterne kan etablere andre indbyrdes forbundne kontaktpunkter på regionalt eller lokalt plan, der afspejler deres sundhedssystems særlige opbygning.
  De nationale kontaktpunkter bør kunne give patienter relevante oplysninger om grænseoverskridende sundhedsoplysninger og hjælpe dem. Dette bør ikke omfatte juridisk rådgivning.

| (46) | Det
  kræver ▐ samarbejde mellem udbydere, brugere og myndigheder i forskellige medlemsstater på nationalt, regionalt eller lokalt plan ║ at skabe sikre og effektive ydelser af høj kvalitet på tværs af grænserne. Dette gælder særlig for samarbejde i grænseregioner, hvor grænseoverskridende
  sundhedsydelser
  kan være den mest effektive måde at tilrettelægge sundhedsydelser for lokalbefolkningen på, men hvor sådanne grænseoverskridende ydelser kun kan leveres på vedvarende basis, hvis der finder et samarbejde sted mellem forskellige medlemsstaters sundhedssystemer. Et sådant samarbejde kan omfatte fælles planlægning, gensidig anerkendelse eller tilpasning af procedurer og standarder, interoperabilitet mellem de nationale ikt-systemer, praktiske mekanismer til at sikre kontinuitet i behandlingen eller lettelse i praksis af sundhedsprofessionelles levering af grænseoverskridende sundhedsydelser på midlertidig eller permanent basis.▐ |
| --- | --- |

(46)

Det
  kræver ▐ samarbejde mellem udbydere, brugere og myndigheder i forskellige medlemsstater på nationalt, regionalt eller lokalt plan ║ at skabe sikre og effektive ydelser af høj kvalitet på tværs af grænserne. Dette gælder særlig for samarbejde i grænseregioner, hvor grænseoverskridende
  sundhedsydelser
  kan være den mest effektive måde at tilrettelægge sundhedsydelser for lokalbefolkningen på, men hvor sådanne grænseoverskridende ydelser kun kan leveres på vedvarende basis, hvis der finder et samarbejde sted mellem forskellige medlemsstaters sundhedssystemer. Et sådant samarbejde kan omfatte fælles planlægning, gensidig anerkendelse eller tilpasning af procedurer og standarder, interoperabilitet mellem de nationale ikt-systemer, praktiske mekanismer til at sikre kontinuitet i behandlingen eller lettelse i praksis af sundhedsprofessionelles levering af grænseoverskridende sundhedsydelser på midlertidig eller permanent basis.▐

| (47) | Kommissionen bør fremme samordningen mellem medlemsstaterne på de områder, der er omhandlet i kapitel IV i dette direktiv, og kan i henhold til traktatens artikel 152, stk. 2, tage ethvert passende initiativ for at lette og fremme denne samordning. Der bør lægges særlig vægt på mulig anvendelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen bør fremme samordningen mellem medlemsstaterne på de områder, der er omhandlet i kapitel IV i dette direktiv, og kan i henhold til traktatens artikel 152, stk. 2, tage ethvert passende initiativ for at lette og fremme denne samordning. Der bør lægges særlig vægt på mulig anvendelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde.

| (48) | Hvis lægemidler er godkendt i patientens medlemsstat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (16),
  herunder fremtidige direktiver om forfalskede lægemidler og lægemiddelovervågning,
  og der er blevet udskrevet recept på dem i en anden medlemsstat til en bestemt patient, bør sådanne recepter i princippet kunne anerkendes lægeligt
  eller på apoteker
  og anvendes i patientens egen medlemsstat. Fjernelsen af lovgivningsmæssige og administrative hindringer for denne anerkendelse berører ikke behovet for, at patientens behandlende læge eller farmaceut i hvert enkelt tilfælde godkender recepten behørigt, hvis dette er nødvendigt af hensyn til beskyttelsen af menneskers sundhed og er nødvendigt og står i rimeligt forhold til dette mål. Uanset en sådan lægelig anerkendelse kan forsikringsmedlemsstaten træffe afgørelse om at lade sådanne lægemidler være omfattet af de ydelser, der dækkes af den socialsikringsordning, som patienten er forsikret i
  , og uden at dette berører gyldigheden af nationale prisfastsættelses- og betalingsregler.
  Det vil være lettere at gennemføre princippet om anerkendelse, hvis der vedtages de nødvendige foranstaltninger til at varetage patientens sikkerhed og til at forebygge misbrug eller fejlanvendelse af lægemidler. |
| --- | --- |

(48)

Hvis lægemidler er godkendt i patientens medlemsstat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (16),
  herunder fremtidige direktiver om forfalskede lægemidler og lægemiddelovervågning,
  og der er blevet udskrevet recept på dem i en anden medlemsstat til en bestemt patient, bør sådanne recepter i princippet kunne anerkendes lægeligt
  eller på apoteker
  og anvendes i patientens egen medlemsstat. Fjernelsen af lovgivningsmæssige og administrative hindringer for denne anerkendelse berører ikke behovet for, at patientens behandlende læge eller farmaceut i hvert enkelt tilfælde godkender recepten behørigt, hvis dette er nødvendigt af hensyn til beskyttelsen af menneskers sundhed og er nødvendigt og står i rimeligt forhold til dette mål. Uanset en sådan lægelig anerkendelse kan forsikringsmedlemsstaten træffe afgørelse om at lade sådanne lægemidler være omfattet af de ydelser, der dækkes af den socialsikringsordning, som patienten er forsikret i
  , og uden at dette berører gyldigheden af nationale prisfastsættelses- og betalingsregler.
  Det vil være lettere at gennemføre princippet om anerkendelse, hvis der vedtages de nødvendige foranstaltninger til at varetage patientens sikkerhed og til at forebygge misbrug eller fejlanvendelse af lægemidler.

| (49) | Europæiske netværk af referencecentre bør yde sundhedsydelser til alle patienter, hvis tilstand kræver en særlig koncentration af ressourcer eller ekspertise, så der kan tilbydes økonomisk overkommelige og omkostningseffektive ydelser af høj kvalitet, og kan også være centrum for medicinsk uddannelse og forskning, informationsformidling og evaluering. Ordningen for etablering og udvikling af de europæiske netværk af referencecentre bør fastsættes med det mål på europæisk plan at give lige adgang til fælles ekspertise på højt niveau på et givet medicinsk område for alle patienter og for sundhedsprofessionelle. |
| --- | --- |

(49)

Europæiske netværk af referencecentre bør yde sundhedsydelser til alle patienter, hvis tilstand kræver en særlig koncentration af ressourcer eller ekspertise, så der kan tilbydes økonomisk overkommelige og omkostningseffektive ydelser af høj kvalitet, og kan også være centrum for medicinsk uddannelse og forskning, informationsformidling og evaluering. Ordningen for etablering og udvikling af de europæiske netværk af referencecentre bør fastsættes med det mål på europæisk plan at give lige adgang til fælles ekspertise på højt niveau på et givet medicinsk område for alle patienter og for sundhedsprofessionelle.

| (50) | Den teknologiske udvikling inden for grænseoverskridende levering af sundhedsydelser gennem brug af ikt kan skabe uklarhed for så vidt angår medlemsstaternes udøvelse af tilsynsbeføjelser og kan dermed hindre den frie bevægelighed for sundhedsydelser og give anledning til yderligere potentielle sundhedsrisici, når ydelserne leveres på denne måde. Der anvendes meget forskellige og inkompatible formater og standarder ved levering af grænseoverskridende sundhedsydelser ved hjælp af ikt i Fællesskabet, og dette skaber hindringer for denne form for levering af grænseoverskridende sundhedsydelser og indebærer samtidig potentielle sundhedsrisici. Det er derfor nødvendigt at sørge for harmonisering på fællesskabsplan på disse områder ved at bemyndige Kommissionen til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, så ansvarsfordelingen og standarderne på dette område kan fastlægges tilstrækkelig hurtigt til, at det er muligt at følge den konstante udvikling inden for de relevante teknologier og teknikker. |
| --- | --- |

(50)

Den teknologiske udvikling inden for grænseoverskridende levering af sundhedsydelser gennem brug af ikt kan skabe uklarhed for så vidt angår medlemsstaternes udøvelse af tilsynsbeføjelser og kan dermed hindre den frie bevægelighed for sundhedsydelser og give anledning til yderligere potentielle sundhedsrisici, når ydelserne leveres på denne måde. Der anvendes meget forskellige og inkompatible formater og standarder ved levering af grænseoverskridende sundhedsydelser ved hjælp af ikt i Fællesskabet, og dette skaber hindringer for denne form for levering af grænseoverskridende sundhedsydelser og indebærer samtidig potentielle sundhedsrisici. Det er derfor nødvendigt at sørge for harmonisering på fællesskabsplan på disse områder ved at bemyndige Kommissionen til at vedtage gennemførelsesforanstaltninger, så ansvarsfordelingen og standarderne på dette område kan fastlægges tilstrækkelig hurtigt til, at det er muligt at følge den konstante udvikling inden for de relevante teknologier og teknikker.

| (51) | Interoperabiliteten mellem elektroniske sundhedsydelser (e-sundhed) bør sikres under overholdelse af sådanne nationale bestemmelser om levering af sundhedsydelser, som er vedtaget for at beskytte patienterne, herunder nationale bestemmelser om internetapoteker, navnlig nationale forbud mod postordresalg af receptpligtige lægemidler i overensstemmelse med Domstolens retspraksis og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg (17). |
| --- | --- |

(51)

Interoperabiliteten mellem elektroniske sundhedsydelser (e-sundhed) bør sikres under overholdelse af sådanne nationale bestemmelser om levering af sundhedsydelser, som er vedtaget for at beskytte patienterne, herunder nationale bestemmelser om internetapoteker, navnlig nationale forbud mod postordresalg af receptpligtige lægemidler i overensstemmelse med Domstolens retspraksis og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF af 20. maj 1997 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg (17).

| (52) | Der kræves regelmæssige statistikker og supplerende data om grænseoverskridende sundhedsydelser, hvis sundhedsydelser generelt og grænseoverskridende sundhedsydelser specielt skal kunne overvåges, planlægges og forvaltes effektivt, og udarbejdelsen heraf bør i videst muligt omfang integreres i de eksisterende dataindsamlingssystemer, så der i den relevante overvågning og planlægning kan tages højde for grænseoverskridende sundhedsydelser, herunder relevante strukturer på fællesskabsplan som f.eks. Fællesskabets statistiske system og særlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (18), det sundhedsinformationssystem, der er indført som led i det ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (19) fastsatte sundhedsprogram, og andre overvågningsaktiviteter, f.eks. dem, der udøves af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 851/2004 af 21. april 2004 om oprettelse af et europæisk center for forebyggelse af og kontrol med sygdomme (20). |
| --- | --- |

(52)

Der kræves regelmæssige statistikker og supplerende data om grænseoverskridende sundhedsydelser, hvis sundhedsydelser generelt og grænseoverskridende sundhedsydelser specielt skal kunne overvåges, planlægges og forvaltes effektivt, og udarbejdelsen heraf bør i videst muligt omfang integreres i de eksisterende dataindsamlingssystemer, så der i den relevante overvågning og planlægning kan tages højde for grænseoverskridende sundhedsydelser, herunder relevante strukturer på fællesskabsplan som f.eks. Fællesskabets statistiske system og særlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1338/2008 af 16. december 2008 om fællesskabsstatistikker over folkesundhed og arbejdsmiljø (18), det sundhedsinformationssystem, der er indført som led i det ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF af 23. september 2002 om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008) (19) fastsatte sundhedsprogram, og andre overvågningsaktiviteter, f.eks. dem, der udøves af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 851/2004 af 21. april 2004 om oprettelse af et europæisk center for forebyggelse af og kontrol med sygdomme (20).

| (53) | Den konstante udvikling inden for lægevidenskab og sundhedsteknologi indebærer både muligheder og udfordringer for medlemsstaternes sundhedssystemer.
  Evaluering af sundhedsteknologier såvel som mulig begrænsning af adgangen til nye teknologier som følge af visse beslutninger truffet af administrative organer rejser dog en række grundlæggende samfundsspørgsmål, som kræver deltagelse af en stor gruppe aktører såvel som udarbejdelse af en model for bæredygtig forvaltning. Derfor bør ethvert samarbejde inddrage ikke blot de kompetente myndigheder i alle medlemsstaterne, men også alle de berørte parter, inklusive sundhedsprofessionelle, patientrepræsentanter og repræsentanter for industrien. Derudover bør dette samarbejde bygge på bæredygtige principper for god forvaltning såsom gennemsigtighed, åbenhed, objektivitet og upartiskhed i procedurerne. |
| --- | --- |

(53)

Den konstante udvikling inden for lægevidenskab og sundhedsteknologi indebærer både muligheder og udfordringer for medlemsstaternes sundhedssystemer.
  Evaluering af sundhedsteknologier såvel som mulig begrænsning af adgangen til nye teknologier som følge af visse beslutninger truffet af administrative organer rejser dog en række grundlæggende samfundsspørgsmål, som kræver deltagelse af en stor gruppe aktører såvel som udarbejdelse af en model for bæredygtig forvaltning. Derfor bør ethvert samarbejde inddrage ikke blot de kompetente myndigheder i alle medlemsstaterne, men også alle de berørte parter, inklusive sundhedsprofessionelle, patientrepræsentanter og repræsentanter for industrien. Derudover bør dette samarbejde bygge på bæredygtige principper for god forvaltning såsom gennemsigtighed, åbenhed, objektivitet og upartiskhed i procedurerne.

| (54) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (21). |
| --- | --- |

(54)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (21).

| (55) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til
  i samarbejde med relevante eksperter of interessenter
  at vedtage en liste over ▐ særlige kriterier og betingelser, som europæiske netværk af referencecentre skal opfylde, og proceduren for etablering af europæiske netværk af referencecentre. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF; |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til
  i samarbejde med relevante eksperter of interessenter
  at vedtage en liste over ▐ særlige kriterier og betingelser, som europæiske netværk af referencecentre skal opfylde, og proceduren for etablering af europæiske netværk af referencecentre. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF;

| (56) | Målet for dette direktiv, nemlig at fastlægge en generel ramme for ydelse af sikre og effektive grænseoverskridende sundhedsydelser af høj kvalitet i hele Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor, på grund af den påtænkte handlings omfang, bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(56)

Målet for dette direktiv, nemlig at fastlægge en generel ramme for ydelse af sikre og effektive grænseoverskridende sundhedsydelser af høj kvalitet i hele Fællesskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor, på grund af den påtænkte handlings omfang, bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (57) | Forsikringsmedlemsstaten og behandlingsmedlemsstaten bør i et forudgående bilateralt samarbejde og i samråd med patienten sikre, at der stilles passende efterbehandling og støtte til rådighed i den ene af disse medlemsstater efter den godkendte lægebehandling, og at der stilles klare oplysninger om efterbehandlingsmuligheder og omkostninger til rådighed for patienterne. Med henblik herpå bør medlemsstaterne træffe foranstaltninger for at sikre, at de nødvendige oplysninger om sundhedsydelser og sociale ydelser overføres under fornøden hensyntagen til patientoplysningernes fortrolige karakter, og at professionelle inden for sundheds- og socialplejen i begge lande kan henvende sig til hinanden for at sikre den kvalitetsmæssigt bedste behandling og efterbehandling (herunder social støtte) for patienten. |
| --- | --- |

(57)

Forsikringsmedlemsstaten og behandlingsmedlemsstaten bør i et forudgående bilateralt samarbejde og i samråd med patienten sikre, at der stilles passende efterbehandling og støtte til rådighed i den ene af disse medlemsstater efter den godkendte lægebehandling, og at der stilles klare oplysninger om efterbehandlingsmuligheder og omkostninger til rådighed for patienterne. Med henblik herpå bør medlemsstaterne træffe foranstaltninger for at sikre, at de nødvendige oplysninger om sundhedsydelser og sociale ydelser overføres under fornøden hensyntagen til patientoplysningernes fortrolige karakter, og at professionelle inden for sundheds- og socialplejen i begge lande kan henvende sig til hinanden for at sikre den kvalitetsmæssigt bedste behandling og efterbehandling (herunder social støtte) for patienten.

| (58) | Ved at fremme patienternes frie bevægelighed inden for EU vil dette direktiv utvivlsomt skabe konkurrence mellem sundhedstjenesteydere. En sådan konkurrence vil givetvis medvirke til at forbedre kvaliteten af sundhedsydelser for alle og fremme etableringen af ekspertisecentre
  - |
| --- | --- |

(58)

Ved at fremme patienternes frie bevægelighed inden for EU vil dette direktiv utvivlsomt skabe konkurrence mellem sundhedstjenesteydere. En sådan konkurrence vil givetvis medvirke til at forbedre kvaliteten af sundhedsydelser for alle og fremme etableringen af ekspertisecentre
  -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Formål

║ Dette direktiv
  fastlægger regler for adgang til
  sikre sundhedsydelser af høj kvalitet
  i en anden medlemsstat og etablerer mekanismer for samarbejde mellem medlemsstaterne om sundhedsydelser under fuld hensyntagen til de nationale beføjelser til at tilrettelægge og levere sundhedsydelser
  .

Ved anvendelsen af dette direktiv tager medlemsstaterne hensyn til principperne om adgang til sundhedsydelser af god kvalitet og lighed.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Dette direktiv finder anvendelse på levering af
  grænseoverskridende
  sundhedsydelser, uanset hvordan de tilrettelægges, finder sted og finansieres, og om det sker i offentligt eller privat regi.
  Det berører ikke den eksisterende lovgivningsmæssige ramme for koordinering af de sociale sikringsordninger som fastlagt i forordning (EØF) nr. 1408/71 og dennes efterfølger, forordning (EF) nr. 883/2004.

Dette direktiv finder ikke anvendelse på sundhedsydelser med hovedsigte på langtidspleje, herunder ydelser, der strækker sig over en længere periode og har til formål at hjælpe personer, der har brug for hjælp til at klare rutinemæssige, dagligdags opgaver.

Dette direktiv finder heller ikke anvendelse på organtransplantation.

Artikel 3

Sammenhæng med andre fællesskabsbestemmelser

1.   Dette direktiv berører ikke:

| a) | direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer |
| --- | --- |

a)

direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer

| b) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (22) |
| --- | --- |

b)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (»Direktivet om elektronisk handel«) (22)

| c) | direktiv 95/46/EF om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (23) |
| --- | --- |

c)

direktiv 95/46/EF om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (Direktiv om databeskyttelse inden for elektronisk kommunikation) (23)

| d) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (24) og direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler |
| --- | --- |

d)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (24) og direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler

| e) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/20/EF af 4. april 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til human brug (25) |
| --- | --- |

e)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/20/EF af 4. april 2001 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til human brug (25)

| f) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (26) |
| --- | --- |

f)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (26)

| g) | ║ Direktiv 2000/43/EF ║ om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse |
| --- | --- |

g)

║ Direktiv 2000/43/EF ║ om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse

| h) | Direktiv 2004/113/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser |
| --- | --- |

h)

Direktiv 2004/113/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser

| i) | Direktiv 2000/78/EFom generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv |
| --- | --- |

i)

Direktiv 2000/78/EFom generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv

| j) | Direktiv 2009/.../EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering |
| --- | --- |

j)

Direktiv 2009/.../EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering

| k) | forordningerne om koordinering af socialsikringsordningerne, særlig artikel 22 i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 ║ om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, og ║ forordning (EF) nr. 883/2004 ║ om koordinering af de sociale sikringsordninger |
| --- | --- |

k)

forordningerne om koordinering af socialsikringsordningerne, særlig artikel 22 i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 ║ om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, og ║ forordning (EF) nr. 883/2004 ║ om koordinering af de sociale sikringsordninger

| l) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (27) |
| --- | --- |

l)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (27)

| m) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/98/EF af 27. januar 2003 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved tapning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humant blod og blodkomponenter (28) |
| --- | --- |

m)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/98/EF af 27. januar 2003 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved tapning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humant blod og blodkomponenter (28)

| n) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/23/EF af 31. marts 2004 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler (29) |
| --- | --- |

n)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/23/EF af 31. marts 2004 om fastsættelse af standarder for kvaliteten og sikkerheden ved donation, udtagning, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af humane væv og celler (29)

| o) | Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (30), for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen
  . |
| --- | --- |

o)

Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (30), for så vidt angår de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen
  .

2.   
  Dette direktiv berører ikke spørgsmålet om godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser, som er nødvendige af lægelige grunde under en forsikret persons midlertidige ophold i en anden medlemsstat.


  Dette direktiv berører heller ikke patienters ret til at opnå tilladelse til behandling i en anden medlemsstat, hvis de betingelser, der er fastsat i forordningerne om koordinering af de sociale sikringsordninger, særlig
  artikel 22 i forordning (EØF) nr. 1408/71
  og artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 883/2004, er opfyldt.

▐

3.   Medlemsstaterne anvender bestemmelserne i dette direktiv i overensstemmelse med ║ traktaten.

Artikel 4

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| a) | »sundhedsydelser«:
  sundhedsydelser eller varer såsom lægemidler og medicinsk udstyr
  , der leveres

  eller ordineres
  af
  sundhedsprofessionelle til patienter for at vurdere, bevare eller genetablere deres sundhedstilstand eller forhindre dem i at blive syge
  , uanset hvordan
  de
  tilrettelægges, leveres og finansieres, og om
  sundhedsydelserne leveres
  i offentligt eller privat regi |
| --- | --- |

a)

»sundhedsydelser«:
  sundhedsydelser eller varer såsom lægemidler og medicinsk udstyr
  , der leveres

  eller ordineres
  af
  sundhedsprofessionelle til patienter for at vurdere, bevare eller genetablere deres sundhedstilstand eller forhindre dem i at blive syge
  , uanset hvordan
  de
  tilrettelægges, leveres og finansieres, og om
  sundhedsydelserne leveres
  i offentligt eller privat regi

| b) | »sundhedsoplysninger«: alle oplysninger vedrørende en persons fysiske eller psykiske helbredstilstand eller vedrørende levering af sundhedsydelser til personen; sådanne oplysninger kan omfatte: oplysninger om registreringen af en person med henblik på levering af sundhedsydelser; oplysninger om betalinger eller berettigelse til sundhedsydelser vedrørende en person; et tal, et symbol eller en bestemt oplysning tildelt til en person med henblik på entydig identifikation af vedkommende til sundhedsformål; alle oplysninger om en person indsamlet i forbindelse med levering af sundhedsydelser til vedkommende; oplysninger indhentet fra prøver eller undersøgelser af en legemsdel eller legemlig substans; identifikation af en person (sundhedsprofessionel) som leverandør af sundhedsydelser til en person |
| --- | --- |

b)

»sundhedsoplysninger«: alle oplysninger vedrørende en persons fysiske eller psykiske helbredstilstand eller vedrørende levering af sundhedsydelser til personen; sådanne oplysninger kan omfatte: oplysninger om registreringen af en person med henblik på levering af sundhedsydelser; oplysninger om betalinger eller berettigelse til sundhedsydelser vedrørende en person; et tal, et symbol eller en bestemt oplysning tildelt til en person med henblik på entydig identifikation af vedkommende til sundhedsformål; alle oplysninger om en person indsamlet i forbindelse med levering af sundhedsydelser til vedkommende; oplysninger indhentet fra prøver eller undersøgelser af en legemsdel eller legemlig substans; identifikation af en person (sundhedsprofessionel) som leverandør af sundhedsydelser til en person

| c) | »grænseoverskridende sundhedsydelser«: sundhedsydelser, der leveres i en anden medlemsstat end forsikringsmedlemsstaten ▐
  ▐ |
| --- | --- |

c)

»grænseoverskridende sundhedsydelser«: sundhedsydelser, der leveres i en anden medlemsstat end forsikringsmedlemsstaten ▐

▐

| d) | »sundhedsprofessionel«: en læge eller en sygeplejerske med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje eller en tandlæge eller en jordemoder eller en farmaceut som defineret i direktiv 2005/36/EF eller en anden, der udøver en form for erhvervsmæssig virksomhed i sundhedssektoren, der er begrænset til et lovreguleret erhverv, jf. artikel 3, stk. 1, litra a), i direktiv 2005/36/EF
  , eller en person, der lovligt leverer sundhedsydelser i behandlingsmedlemsstaten |
| --- | --- |

d)

»sundhedsprofessionel«: en læge eller en sygeplejerske med ansvar for den almene sundheds- og sygepleje eller en tandlæge eller en jordemoder eller en farmaceut som defineret i direktiv 2005/36/EF eller en anden, der udøver en form for erhvervsmæssig virksomhed i sundhedssektoren, der er begrænset til et lovreguleret erhverv, jf. artikel 3, stk. 1, litra a), i direktiv 2005/36/EF
  , eller en person, der lovligt leverer sundhedsydelser i behandlingsmedlemsstaten

| e) | »sundhedstjenesteyder«: en
  sundhedsprofessionel som defineret i litra d)
  eller
  en
  juridisk person, der lovligt leverer sundhedsydelser på en medlemsstats område |
| --- | --- |

e)

»sundhedstjenesteyder«: en
  sundhedsprofessionel som defineret i litra d)
  eller
  en
  juridisk person, der lovligt leverer sundhedsydelser på en medlemsstats område

| f) | »patient«: en fysisk person, der gør brug af eller ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en medlemsstat |
| --- | --- |

f)

»patient«: en fysisk person, der gør brug af eller ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en medlemsstat

| g) | »forsikret«:
  ▐
  en person, der er forsikret efter bestemmelserne i
  definitionen i
  artikel 1, litra c), i forordning (EF) nr. 883/2004
  , eller som defineret i de policymæssige betingelser i private sygesikringsordninger |
| --- | --- |

g)

»forsikret«:
  ▐
  en person, der er forsikret efter bestemmelserne i
  definitionen i
  artikel 1, litra c), i forordning (EF) nr. 883/2004
  , eller som defineret i de policymæssige betingelser i private sygesikringsordninger

| h) | »forsikringsmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori patienten er forsikret
  , eller den medlemsstat, hvori patienten bor, hvis denne medlemsstat ikke er den samme som den medlemsstat, hvori patienten er forsikret



  Når sundhedsforsikringsinstansen i patientens opholdsmedlemsstat i henhold til henholdsvis forordning (EØF) nr. 1408/71 og forordning (EF) nr. 883/2004 har ansvaret for at levere ydelser i overensstemmelse med lovgivningen i den pågældende medlemsstat, betragtes denne medlemsstat som forsikringsmedlemsstaten i forbindelse med anvendelsen af dette direktiv |
| --- | --- |

h)

»forsikringsmedlemsstat«: den medlemsstat, hvori patienten er forsikret
  , eller den medlemsstat, hvori patienten bor, hvis denne medlemsstat ikke er den samme som den medlemsstat, hvori patienten er forsikret

| i) | »behandlingsmedlemsstat«: den medlemsstat, på hvis område de grænseoverskridende sundhedsydelser faktisk udføres |
| --- | --- |

i)

»behandlingsmedlemsstat«: den medlemsstat, på hvis område de grænseoverskridende sundhedsydelser faktisk udføres

| j) | »medicinsk udstyr«: medicinsk udstyr som defineret i Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger (31), Rådets direktiv 90/385/EØF af 20. juni 1990 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aktive, implantable medicinske anordninger (32) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/79/EF af 27. oktober 1998 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik (33) |
| --- | --- |

j)

»medicinsk udstyr«: medicinsk udstyr som defineret i Rådets direktiv 93/42/EØF af 14. juni 1993 om medicinske anordninger (31), Rådets direktiv 90/385/EØF af 20. juni 1990 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aktive, implantable medicinske anordninger (32) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/79/EF af 27. oktober 1998 om medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik (33)

| k) | »varer til brug i forbindelse med sundhedsydelser«: varer, der bruges til at bevare eller forbedre en persons helbred, f.eks. medicinsk udstyr og lægemidler |
| --- | --- |

k)

»varer til brug i forbindelse med sundhedsydelser«: varer, der bruges til at bevare eller forbedre en persons helbred, f.eks. medicinsk udstyr og lægemidler

| l) | »lægemiddel«: et lægemiddel som defineret i direktiv 2001/83/EF |
| --- | --- |

l)

»lægemiddel«: et lægemiddel som defineret i direktiv 2001/83/EF

| m) | »recept«: en recept som defineret i direktiv 2001/83/EF, herunder recepter, der udstedes og sendes elektronisk (e-recepter) |
| --- | --- |

m)

»recept«: en recept som defineret i direktiv 2001/83/EF, herunder recepter, der udstedes og sendes elektronisk (e-recepter)

| n) | »sundhedsteknologi«: lægemidler, medicinsk udstyr, lægelige og kirurgiske procedurer samt foranstaltninger til sygdomsforebyggelse, diagnosticering eller behandling anvendt i forbindelse med sundhedsydelser |
| --- | --- |

n)

»sundhedsteknologi«: lægemidler, medicinsk udstyr, lægelige og kirurgiske procedurer samt foranstaltninger til sygdomsforebyggelse, diagnosticering eller behandling anvendt i forbindelse med sundhedsydelser

| o) | »skade«:
  i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser defineres skade under henvisning til gældende lovgivning i behandlingsmedlemsstaten, eftersom fortolkningen af dette begreb kan variere fra medlemsstat til medlemsstat |
| --- | --- |

o)

»skade«:
  i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser defineres skade under henvisning til gældende lovgivning i behandlingsmedlemsstaten, eftersom fortolkningen af dette begreb kan variere fra medlemsstat til medlemsstat

| p) | »patientjournal«: alle dokumenter med oplysninger, vurderinger og information af enhver art om en patients situation og udvikling gennem hele behandlingsprocessen. |
| --- | --- |

p)

»patientjournal«: alle dokumenter med oplysninger, vurderinger og information af enhver art om en patients situation og udvikling gennem hele behandlingsprocessen.

KAPITEL II

MYNDIGHEDER I MEDLEMSSTATERNE MED ANSVAR FOR OVERHOLDELSE AF DE FÆLLES PRINCIPPER FOR SUNDHEDSYDELSER

Artikel 5

Ansvar påhvilende behandlingsmedlemsstatens myndigheder

1.   Behandlingsmedlemsstaterne er ansvarlige for organisationen og leveringen af sundhedsydelser. De skal i den forbindelse og under hensyntagen til principperne om universalitet, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet, lighed og solidaritet fastsætte klare
  kvalitetsstandarder
  for sundhedsydelser, der leveres på deres område, og sikre
  overholdelse af eksisterende EU-lovgivning om sikkerhedsstandarder
  ,
  og
  at:

| a) | sundhedsydelser, når de leveres i en anden medlemsstat end patientens forsikringsmedlemsstat, leveres i overensstemmelse med behandlingsmedlemsstatens lovgivning |
| --- | --- |

a)

sundhedsydelser, når de leveres i en anden medlemsstat end patientens forsikringsmedlemsstat, leveres i overensstemmelse med behandlingsmedlemsstatens lovgivning

| b) | de i litra a) omhandlede sundhedsydelser leveres i overensstemmelse med kvalitetsstandarder og kvalitetsretningslinjer fastlagt af behandlingsmedlemsstaten |
| --- | --- |

b)

de i litra a) omhandlede sundhedsydelser leveres i overensstemmelse med kvalitetsstandarder og kvalitetsretningslinjer fastlagt af behandlingsmedlemsstaten

| c) | patienter og sundhedstjenesteydere fra andre medlemsstater fra behandlingsmedlemsstatens nationale kontaktpunkt modtager information, bl.a. ad elektronisk vej, om kvalitetsstandarder og kvalitetsretningslinjer, herunder retningslinjer for overvågning, og om udbud, kvalitet og sikkerhed, behandlingsmuligheder, priser, resultater af leverede sundhedsydelser og adgang for handicappede samt om sundhedstjenesteyderens registreringsstatus og forsikringsdækning eller andre former for personlig eller kollektiv erhvervsansvarsdækning |
| --- | --- |

c)

patienter og sundhedstjenesteydere fra andre medlemsstater fra behandlingsmedlemsstatens nationale kontaktpunkt modtager information, bl.a. ad elektronisk vej, om kvalitetsstandarder og kvalitetsretningslinjer, herunder retningslinjer for overvågning, og om udbud, kvalitet og sikkerhed, behandlingsmuligheder, priser, resultater af leverede sundhedsydelser og adgang for handicappede samt om sundhedstjenesteyderens registreringsstatus og forsikringsdækning eller andre former for personlig eller kollektiv erhvervsansvarsdækning

| d) | sundhedstjenesteyderne stiller al relevant information til rådighed for patienterne, så disse kan træffe et informeret valg ▐ |
| --- | --- |

d)

sundhedstjenesteyderne stiller al relevant information til rådighed for patienterne, så disse kan træffe et informeret valg ▐

| e) | patienterne har klageadgang og
  ret til at søge
  erstatning, hvis de lider skade forårsaget af sundhedsydelser, de har gjort brug af
  , og der findes mekanismer til sikring af retsmidler |
| --- | --- |

e)

patienterne har klageadgang og
  ret til at søge
  erstatning, hvis de lider skade forårsaget af sundhedsydelser, de har gjort brug af
  , og der findes mekanismer til sikring af retsmidler

| f) | der for behandlinger, der ydes på deres område, findes ordninger for erhvervsansvarsforsikring eller en garanti eller en lignende ordning, ▐ som er afstemt efter risikoens art og omfang |
| --- | --- |

f)

der for behandlinger, der ydes på deres område, findes ordninger for erhvervsansvarsforsikring eller en garanti eller en lignende ordning, ▐ som er afstemt efter risikoens art og omfang

| g) | de grundlæggende rettigheder til beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med behandling af personoplysninger respekteres i overensstemmelse med de nationale foranstaltninger til gennemførelse af fællesskabsbestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, særlig direktiv 95/46/EF og direktiv 2002/58/EF |
| --- | --- |

g)

de grundlæggende rettigheder til beskyttelse af privatlivets fred i forbindelse med behandling af personoplysninger respekteres i overensstemmelse med de nationale foranstaltninger til gennemførelse af fællesskabsbestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, særlig direktiv 95/46/EF og direktiv 2002/58/EF

| h) | patienter fra andre medlemsstater behandles på samme måde som behandlingsmedlemsstatens egne borgere, også når det gælder beskyttelse mod
  direkte eller indirekte
  forskelsbehandling
  på grund af race eller etnisk oprindelse, køn, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering
  i overensstemmelse med fællesskabsretten og gældende lovgivning i behandlingsmedlemsstaten.
  Dog forpligter dette direktiv ikke sundhedstjenesteyderne i en medlemsstat til at levere sundhedsydelser til en forsikret person fra en anden medlemsstat eller til at prioritere leveringen af sundhedstjenesteydelser til en forsikret person fra en anden medlemsstat på bekostning af en person, der har et tilsvarende behandlingsbehov og er forsikret i behandlingsmedlemsstaten |
| --- | --- |

h)

patienter fra andre medlemsstater behandles på samme måde som behandlingsmedlemsstatens egne borgere, også når det gælder beskyttelse mod
  direkte eller indirekte
  forskelsbehandling
  på grund af race eller etnisk oprindelse, køn, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering
  i overensstemmelse med fællesskabsretten og gældende lovgivning i behandlingsmedlemsstaten.
  Dog forpligter dette direktiv ikke sundhedstjenesteyderne i en medlemsstat til at levere sundhedsydelser til en forsikret person fra en anden medlemsstat eller til at prioritere leveringen af sundhedstjenesteydelser til en forsikret person fra en anden medlemsstat på bekostning af en person, der har et tilsvarende behandlingsbehov og er forsikret i behandlingsmedlemsstaten

| i) | patienter, der har modtaget behandling, har ret til en skreven eller elektronisk journal over den pågældende behandling og over eventuel lægelig rådgivning af hensyn til kontinuiteten i deres videre pleje. |
| --- | --- |

i)

patienter, der har modtaget behandling, har ret til en skreven eller elektronisk journal over den pågældende behandling og over eventuel lægelig rådgivning af hensyn til kontinuiteten i deres videre pleje.

2.
     
  De offentlige myndigheder i behandlingsmedlemsstaten undersøger regelmæssigt adgangen til, kvaliteten af og den økonomiske situation i deres sundhedssystemer på grundlag af data indsamlet i henhold til dette direktivs artikel 21.

3.
     
  For at højne patientsikkerheden mest muligt påser behandlings- og forsikringsmedlemsstaterne, at:

| a) | patienterne har mulighed for at klage, og at de sikres retsmidler og erstatning, når de lider skade som følge af de sundhedsydelser, de modtager |
| --- | --- |

a)

patienterne har mulighed for at klage, og at de sikres retsmidler og erstatning, når de lider skade som følge af de sundhedsydelser, de modtager

| b) | behandlingsmedlemsstatens kvalitets- og sikkerhedsnormer offentliggøres på et sprog og i et format, der er klart og tilgængeligt for alle borgere |
| --- | --- |

b)

behandlingsmedlemsstatens kvalitets- og sikkerhedsnormer offentliggøres på et sprog og i et format, der er klart og tilgængeligt for alle borgere

| c) | der sikres ret til kontinuitet i behandlingen, navnlig ved fremsendelse af relevante lægelige oplysninger om patienten under behørig iagttagelse af bestemmelserne i stk. 1, litra g), og i henhold til artikel 15, og at patienter, der har modtaget behandling, har ret til en skreven eller elektronisk journal over den pågældende behandling og over eventuel lægelig rådgivning af hensyn til kontinuiteten i deres videre pleje |
| --- | --- |

c)

der sikres ret til kontinuitet i behandlingen, navnlig ved fremsendelse af relevante lægelige oplysninger om patienten under behørig iagttagelse af bestemmelserne i stk. 1, litra g), og i henhold til artikel 15, og at patienter, der har modtaget behandling, har ret til en skreven eller elektronisk journal over den pågældende behandling og over eventuel lægelig rådgivning af hensyn til kontinuiteten i deres videre pleje

| d) | forsikringsmedlemsstaten i tilfælde af komplikationer som følge af sundhedsydelser, der er leveret i udlandet, eller hvis en særlig lægelig opfølgning viser sig nødvendig, garanterer leveringen af sundhedsydelser svarende til dem, som modtages på dens område |
| --- | --- |

d)

forsikringsmedlemsstaten i tilfælde af komplikationer som følge af sundhedsydelser, der er leveret i udlandet, eller hvis en særlig lægelig opfølgning viser sig nødvendig, garanterer leveringen af sundhedsydelser svarende til dem, som modtages på dens område

| e) | de omgående og proaktivt underretter hinanden, når der træffes forskriftsmæssige foranstaltninger mod sundhedstjenesteyderes eller sundhedsprofessionelles registrering eller ret til at levere ydelser |
| --- | --- |

e)

de omgående og proaktivt underretter hinanden, når der træffes forskriftsmæssige foranstaltninger mod sundhedstjenesteyderes eller sundhedsprofessionelles registrering eller ret til at levere ydelser

4.
     
  Kommissionen vedtager i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 22, stk. 2, de nødvendige foranstaltninger til opnåelse af et fælles sikkerhedsniveau for sundhedsoplysninger på nationalt plan og tager i denne forbindelse hensyn til allerede eksisterende tekniske standarder på dette område.

5.   I det omfang, det er nødvendigt for at lette leveringen af grænseoverskridende sundhedsydelser, og med udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau
  kan
  Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne
  udarbejde
  retningslinjer for at fremme gennemførelsen af stk. 1.

6.
     
  Med henblik på anvendelsen af denne artikel skal medlemsstaterne oprette en gennemsigtig ordning til beregning af den betaling, der skal opkræves for leverede sundhedsydelser. Denne beregningsordning baseres på objektive og ikke-diskriminerende kriterier, der er kendt på forhånd, og anvendes på det relevante administrative niveau i tilfælde, hvor behandlingsmedlemsstaten har et decentraliseret sundhedssystem.

7.
     
  I betragtning af den store betydning, navnlig for patienterne, af at sikre grænseoverskridende sundhedsydelsers kvalitet og sikkerhed, inddrager de organisationer, der udarbejder de i stk. 1 og 5 omhandlede standarder og retningslinjer, som et minimum patientorganisationer (navnlig grænseoverskridende patientorganisationer).

KAPITEL III

GRÆNSEOVERSKRIDENDE SUNDHEDSYDELSER ║

Artikel 6

Ansvar påhvilende forsikringsmedlemsstatens myndigheder

1.   Uanset bestemmelserne i dette direktiv, særlig artikel 7, 8 og 9, sikrer forsikringsmedlemsstaten, at forsikrede, der tager til en anden medlemsstat for at gøre brug af sundhedsydelser der eller ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, ikke hindres i at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, hvis den pågældende behandling indgår i de ydelser, som er omfattet af lovgivningen
  , administrative bestemmelser, retningslinjer og lægelige professioners adfærdskodekser
  i forsikringsmedlemsstaten, og som den forsikrede har krav på.
  Uanset forordning (EØF) nr. 1408/71 og fra dennes anvendelsesdato forordning (EF) nr. 883/2004
  godtgør forsikringsmedlemsstaten
  behandlingsmedlemsstaten eller
  den forsikrede de udgifter, som ville være blevet dækket af dens lovpligtige socialsikringsordning, hvis
  en lige så effektiv behandling
  var blevet ydet på dens område.
  Hvis forsikringsmedlemsstaten nægter at godtgøre udgifterne til behandlingen, skal den forelægge en lægelig begrundelse for sin afgørelse.
  Det er under alle omstændigheder forsikringsmedlemsstaten, der afgør, hvilke sundhedsydelsesomkostninger der dækkes, uanset hvor ydelserne leveres.

Patienter, der lider af sjældne sygdomme, bør have ret til at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat og til at få udgifterne hertil godtgjort, selv om den pågældende behandling ikke indgår i de ydelser, som er omfattet af lovgivningen i forsikringsmedlemsstaten.

2.   Udgifterne til sundhedsydelser leveret i en anden medlemsstat godtgøres
  eller betales direkte
  af forsikringsmedlemsstaten i henhold til bestemmelserne i dette direktiv med et beløb, der mindst svarer til de udgifter, der ville være blevet godtgjort ║ i forsikringsmedlemsstaten
  for den samme lidelse på de i stk. 1 fastsatte betingelser
  , uden at beløbet dog kan overstige de faktiske udgifter til de pågældende sundhedsydelser.
  Medlemsstaterne kan beslutte at dække andre hermed forbundne udgifter, f.eks. udgifter til terapeutisk behandling og indlæggelse samt rejseudgifter.

3.
     
  De ekstraudgifter, som handicappede måtte have, når de gør brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat som følge af ét eller flere handicap, godtgøres af forsikringsmedlemsstaten i overensstemmelse med national lovgivning og forudsat, at der forelægges fyldestgørende dokumentation for disse udgifter.

4.   Forsikringsmedlemsstaten kan for en patient, der ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, fastsætte de samme betingelser, behandlingskriterier og lovgivningsmæssige og administrative formaliteter
  , det være sig på lokalt, nationalt eller regionalt plan,
  for brug af sundhedsydelser og godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser, som den ville fastsætte, hvis de
  pågældende
  sundhedsydelser var blevet leveret på dens område, forudsat at de ikke er diskriminerende eller udgør en hindring for den frie bevægelighed for
  patienter og varer såsom lægemidler og medicinsk udstyr og kendes på forhånd. Dette kan omfatte et krav om, at den forsikrede med henblik på anvendelsen af disse betingelser, kriterier eller formaliteter vurderes af sundhedsprofessionelle eller sundhedsadministratorer, som leverer tjenesteydelser til forsikringsmedlemsstatens lovpligtige socialsikringsordning, hvis en sådan vurdering også er en forudsætning for at kunne gøre brug af sundhedsydelser i forsikringsmedlemsstaten.

5.   
  Med henblik på anvendelsen af denne artikel

  skal medlemsstaterne råde over en
  gennemsigtig
  ordning til beregning af udgifter, som den lovpligtige socialsikringsordning
  eller en anden lovpligtig offentlig ordning
  skal godtgøre ▐ for sundhedsydelser udført i en anden medlemsstat. Denne ordning skal være baseret på objektive, ikke-diskriminerende kriterier, der er kendt på forhånd, og de udgifter, der godtgøres efter ordningen, må ikke være mindre end dem, der ville være blevet godtgjort, hvis de
  pågældende
  sundhedsydelser var blevet leveret på forsikringsmedlemsstatens område.
  Ordningen skal anvendes på det relevante administrative niveau i tilfælde, hvor forsikringsmedlemsstaten har et decentraliseret sundhedssystem.

6.   Patienter, der
  gør
  brug af sundhedsydelser
  i en anden medlemsstat end deres forsikringsmedlemsstat
  , eller som ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, sikres adgang til deres journaler i overensstemmelse med de nationale foranstaltninger til gennemførelse af fællesskabsbestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, særlig direktiv 95/46/EF og direktiv 2002/58/EF.
  Hvis journalerne opbevares i elektronisk form, sikres patienterne ret til at rekvirere en kopi af dem eller til at få fjernadgang til dem. Overførsel af data skal kun ske efter udtrykkeligt skriftligt samtykke fra patienten eller dennes pårørende.

7.
     
  Bestemmelserne i dette kapitel berører ikke indgåelsen af grænseoverskridende aftaler om planlagte sundhedsydelser.

Artikel 7

Sundhedsydelser, der ikke kræver hospitalsindlæggelse

Forsikringsmedlemsstaten kræver ikke forhåndstilladelse til godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser, der ikke kræver hospitalsindlæggelse, og som er leveret i en anden medlemsstat,
  eller køb af varer i forbindelse med sundhedsydelser i en anden medlemsstat,
  hvis udgifterne til disse ydelser, hvis de var blevet leveret på dens område
  , eller til disse varer, hvis de var blevet købt på dens område,
  ville være blevet dækket af dens socialsikringsordning.

Artikel 8

Hospitalsbehandling

1.   I forbindelse med godtgørelse af sundhedsydelser udført i en anden medlemsstat i henhold til dette direktiv
  begrænses den af forsikringsmedlemsstaten fastlagte definition af
  hospitalsbehandling
  til
  :

| a) | sundhedsydelser, der kræver indlæggelse af den pågældende patient mindst en nat
  ▐ |
| --- | --- |

a)

sundhedsydelser, der kræver indlæggelse af den pågældende patient mindst en nat
  ▐

| b) | sundhedsydelser, der
  er højt specialiserede og/eller
  kræver brug af omkostningskrævende medicinsk infrastruktur eller medicinsk udstyr, eller |
| --- | --- |

b)

sundhedsydelser, der
  er højt specialiserede og/eller
  kræver brug af omkostningskrævende medicinsk infrastruktur eller medicinsk udstyr, eller

| c) | sundhedsydelser, der indebærer behandlinger, der udgør en særlig risiko for patienten eller befolkningen. |
| --- | --- |

c)

sundhedsydelser, der indebærer behandlinger, der udgør en særlig risiko for patienten eller befolkningen.

▐

2.   Forsikringsmedlemsstaten kan indføre en ordning med forhåndstilladelse til godtgørelse gennem dens socialsikringsordning af udgifter til hospitalsbehandling i en anden medlemsstat, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | var sundhedsydelsen blevet udført på dens område, ville den være blevet dækket af medlemsstatens socialsikringsordning, og |
| --- | --- |

a)

var sundhedsydelsen blevet udført på dens område, ville den være blevet dækket af medlemsstatens socialsikringsordning, og

| b) | manglen på en forhåndstilladelse kunne gribe
  alvorligt ind i eller formentligt
  gribe
  ind i:






  i) | den økonomiske ligevægt i medlemsstatens socialsikringsordning og/eller |
| --- | --- | --- |

b)

manglen på en forhåndstilladelse kunne gribe
  alvorligt ind i eller formentligt
  gribe
  ind i:

i)

den økonomiske ligevægt i medlemsstatens socialsikringsordning og/eller

| ii) | den planlægning og rationalisering i hospitalssektoren, der gennemføres for at undgå overkapacitet på hospitalerne, ubalance i udbuddet af hospitalsbehandling samt logistisk og økonomisk spild, opretholdelsen af et afbalanceret system for læge- og hospitalsbehandling, der er tilgængeligt for alle, eller opretholdelsen af behandlingskapacitet eller medicinsk kompetence på den berørte medlemsstats område. |
| --- | --- |

ii)

den planlægning og rationalisering i hospitalssektoren, der gennemføres for at undgå overkapacitet på hospitalerne, ubalance i udbuddet af hospitalsbehandling samt logistisk og økonomisk spild, opretholdelsen af et afbalanceret system for læge- og hospitalsbehandling, der er tilgængeligt for alle, eller opretholdelsen af behandlingskapacitet eller medicinsk kompetence på den berørte medlemsstats område.

En sådan ordning berører ikke forordning (EØF) nr. 1408/71 og fra dennes anvendelsesdato forordning (EF) nr. 883/2004.

3.   Forhåndstilladelsesordningen skal
  anvendes med forbehold af artikel 3, stk. 2, og
  være begrænset til det, der er nødvendigt og rimeligt,
  være baseret på klare og gennemsigtige kriterier
  og ║ ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling
  eller en hindring for patienters frie bevægelighed
  .

4.
     
  Når der er søgt om forhåndstilladelse, og denne er givet, sikrer forsikringsmedlemsstaten, at patienter kun forventes at erlægge forskudsbetaling for de udgifter, de ville skulle betale på denne måde, hvis ydelserne var blevet leveret i deres forsikringsmedlemsstats sundhedssystem. For alle andre udgifters vedkommende tilstræber medlemsstaterne at overføre midler direkte mellem dem, der finansierer, og dem, der leverer ydelserne.

5.
     
  Der skal etableres ordninger for ansøgning om forhåndstilladelser på lokalt/regionalt plan, og disse skal være tilgængelige og gennemsigtige for patienterne. Reglerne for ansøgning om og afslag på forhåndstilladelser skal være tilgængelige forud for indgivelse af ansøgning, således at der kan ansøges på rimelig og gennemsigtig vis.

6.
     
  Patienter, der ønsker at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, skal sikres ret til at ansøge om forhåndstilladelse i forsikringsmedlemsstaten.

7.   Forsikringsmedlemsstaten offentliggør alle relevante oplysninger om de forhåndstilladelsesordninger, der er indført i henhold til stk. 3,
  herunder om klagemuligheder i tilfælde af, at tilladelsen ikke gives
  .

8.
     
  For så vidt angår enhver anmodning om tilladelse til at gøre brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat, som indgives af en forsikret, kontrollerer forsikringsmedlemsstaten, om betingelserne i forordning (EF) nr. 883/2004 er opfyldt, og giver i bekræftende fald forhåndstilladelse i henhold til nævnte forordning.

9.
     
  Patienter med sjældne sygdomme er ikke underlagt krav om forhåndstilladelse.

Artikel 9

Proceduremæssige garantier vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser ║

1.   Forsikringsmedlemsstaten sikrer, at de administrative procedurer i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser ║ for så vidt angår eventuel forhåndstilladelse som omhandlet i artikel 8, stk. 2, godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser i en anden medlemsstat og andre betingelser og formaliteter som omhandlet i artikel 6, stk. 4, er baseret på objektive, ikke-diskriminerende kriterier, som er offentliggjort på forhånd, og som er nødvendige og står i et rimeligt forhold til målet. Under alle omstændigheder skal en forsikret person altid have en tilladelse i henhold til de forordninger om koordinering af socialsikringsordningerne, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, litra k), når betingelserne i artikel 22, stk. 1, litra c), og i artikel 22, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1408/71 er opfyldt.

2.   Der skal være let adgang til sådanne proceduresystemer, og de skal kunne sikre, at anmodninger behandles objektivt og upartisk inden for
  rimelige
  tidsfrister, der er fastsat og offentliggjort på forhånd af medlemsstaterne.

3.
     
  Forsikringsmedlemsstaten sikrer, at patienter, der har modtaget forhåndstilladelse til grænseoverskridende sundhedsydelser, kun skal erlægge forskudsbetalinger eller supplerende betalinger til sundhedssystemerne og/eller sundhedstjenesteyderne i behandlingsmedlemsstaten i det omfang, sådanne betalinger kræves erlagt i forsikringsmedlemsstaten selv.

4.   Medlemsstaterne skal, når de fastsætter frister for behandlingen af ansøgninger om brug af grænseoverskridende sundhedsydelser,
  og når de behandler disse ansøgninger,
  sørge for, at der tages hensyn til:

| a) | patientens helbredstilstand |
| --- | --- |

a)

patientens helbredstilstand

| b) | patientens personlige omstændigheder |
| --- | --- |

b)

patientens personlige omstændigheder

| c) | patientens smerteniveau |
| --- | --- |

c)

patientens smerteniveau

| d) | arten af patientens handicap og |
| --- | --- |

d)

arten af patientens handicap og

| e) | patientens evne til at udøve erhvervsmæssig virksomhed. |
| --- | --- |

e)

patientens evne til at udøve erhvervsmæssig virksomhed.

5.
     
  Ordninger for ansøgning om forhåndstilladelser skal gøres tilgængelige på det niveau, der er hensigtsmæssigt for forvaltningen i medlemsstatens sundhedssystem, og skal være tilgængelige og gennemsigtige for patienterne. Reglerne for ansøgning om og afslag på forhåndstilladelser skal være tilgængelige forud for indgivelse af ansøgning, således at der kan ansøges på rimelig og gennemsigtig vis.

6.   Medlemsstaterne skal sikre, at administrative
  eller lægelige
  afgørelser om brug af grænseoverskridende sundhedsydelser
  i det enkelte tilfælde
  kan
  underkastes en lægelig undersøgelse eller
  påklages administrativt
  eller
  indbringes for domstolene, herunder at der findes foreløbige retsmidler.

7.
     
  Kommissionen gennemfører senest to år efter dette direktivs ikrafttræden en undersøgelse af muligheden for at etablere et clearingcenter med henblik på at gøre det lettere at godtgøre omkostninger, der opstår i medfør af dette direktiv, på tværs af grænser, sundhedssystemer og valutazoner og aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet og fremsætter om nødvendigt et lovgivningsmæssigt forslag.

Artikel 10

Forudgående underretning

Medlemsstaterne kan tilbyde patienter en frivillig ordning med forudgående underretning, hvorefter patienten til gengæld for en sådan underretning modtager en skriftlig bekræftelse på det maksimumbeløb, der vil blive betalt. Denne skriftlige bekræftelse kan derefter medbringes til det behandlende hospital, hvorefter forsikringsmedlemsstaten vil erlægge betalingen direkte til dette hospital.

Artikel 11

Europæisk ombudsmand for patienter

Kommissionen forelægger senest 18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden et lovgivningsmæssigt forslag om oprettelse af en europæisk ombudsmandsinstitution for patienter. En europæisk ombudsmand for patienter skal behandle klager fra patienter vedrørende forhåndstilladelser, godtgørelse af udgifter eller skader og om nødvendigt mægle i disse sager. Henvendelse til en europæisk ombudsmand for patienter skal kun ske, når alle klagemuligheder i den relevante medlemsstat er udtømt.

Artikel 12

Oplysning til patienter om brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat

1.   Forsikringsmedlemsstaterne skal sikre, at der findes
  let tilgængelige
  ordninger,
  herunder elektroniske ordninger,
  så patienterne efter anmodning
  straks
  kan få oplysning om brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat og om betingelserne herfor, herunder
  oplysninger om patienternes rettigheder, om procedurer for at gøre brug af disse rettigheder og om klage- og prøvelsesprocedurer, hvis patienten fratages sådanne rettigheder,

  bl.a. i tilfælde af, at der sker skader som følge af sundhedsydelser, der er leveret i en anden medlemsstat.
  Disse oplysninger skal offentliggøres i formater, der er tilgængelige for handicappede. Medlemsstaterne skal høre berørte parter, herunder patientsammenslutninger, for at sikre, at oplysningerne er klare og tilgængelige. I oplysninger om grænseoverskridende sundhedsydelser skal der foretages en klar skelnen mellem de rettigheder, som patienter har i medfør af dette direktiv, og de rettigheder, der følger af de i artikel 3, stk. 1, litra k), omhandlede forordninger om koordinering af de sociale sikringsordninger.

2.
     
  Ud over de i stk. 1 omhandlede oplysninger, skal oplysninger om sundhedsprofessionelle og sundhedstjenesteydere gøres let tilgængelige ad elektronisk vej af den medlemsstat, hvori de sundhedsprofessionelle og sundhedstjenesteyderne er registreret, og de skal omfatte navn, registreringsnummer og adresse på den sundhedsprofessionelles praksis samt oplysning om de restriktioner, den enkelte sundhedsprofessionnelle måtte være pålagt.

Artikel 13

Regler for sundhedsydelser, der leveres i en anden medlemsstat

1.   Når sundhedsydelser modtages i en anden medlemsstat end forsikringsmedlemsstaten, ▐ leveres sådanne sundhedsydelser i henhold til behandlingsmedlemsstatens lovgivning, jf. artikel 5.

2.   Denne artikel gælder ikke for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer.

Artikel 14

Nationale kontaktpunkter for grænseoverskridende sundhedsydelser

1.   Medlemsstaterne udpeger nationale kontaktpunkter for grænseoverskridende sundhedsydelser og meddeler Kommissionen disses navne og kontaktoplysninger.
  Medlemsstaterne sikrer, at patientorganisationer, sygekasser og sundhedstjenesteydere er omfattet af nationale kontaktpunkter. De nationale kontaktpunkter etableres på en effektiv og gennemsigtig måde.

Oplysninger om de nationale kontaktpunkters eksistens videreformidles til alle medlemsstaterne, således at patienterne har let adgang til oplysningerne.

2.
     
  De nationale kontaktpunkter for grænseoverskridende sundhedsydelser kan også indgå i eksisterende informationscentre i medlemsstaterne.

3.   Det nationale kontaktpunkt i forsikringsmedlemsstaten skal ▐ stille oplysninger til rådighed for
  patienter og sundhedsprofessionelle, om nødvendigt på et websted, om brugen af sundhedsydelser i en anden medlemsstat og om de betingelser, der gælder herfor,
  særlig om
  patienternes
  rettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser
  som fastlagt i artikel 6. Det nationale kontaktpunkt skal hjælpe patienterne med at beskytte deres rettigheder og med at klage, hvis de kommer ud for skader som følge af brug af sundhedsydelser i en anden medlemsstat.

4.
     
  Det nationale kontaktpunkt i behandlingsmedlemsstaten skal stille oplysninger til rådighed for patienter, om nødvendigt på et website, om de i artikel 5, stk. 1, litra c), omhandlede spørgsmål og om beskyttelsen af personoplysninger, om niveauet for adgang til sundhedsydelsesfaciliteter for handicappede og om klageprocedurer og erstatningsmuligheder i forbindelse med sundhedsydelser modtaget i behandlingsmedlemsstaten. Det
  skal særlig oplyse
  patienter og sundhedsprofessionnelle
  om
  reglerne for professionelle og tjenesteydere og for at tage forskriftsmæssige foranstaltninger og om
  mulighederne for tvistbilæggelse
  og
  bistå med valg af egnet udenretslig tvistbilæggelsesordning i den konkrete sag ▐.

5.
     
  Det nationale kontaktpunkt i en medlemsstat skal indgå i et snævert samarbejde med andre kompetente myndigheder, med nationale kontaktpunkter i andre medlemsstater, med patientsammenslutninger og med Kommissionen.

6.
     
  De nationale kontaktpunkter skal stille de i stk. 2 og 3 omhandlede oplysninger til rådighed i formater, der er let tilgængelige for handicappede.

7.   Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 22, stk. 2:

| a) | de nødvendige foranstaltninger ║ til forvaltning af netværket af nationale kontaktpunkter som omhandlet i denne artikel |
| --- | --- |

a)

de nødvendige foranstaltninger ║ til forvaltning af netværket af nationale kontaktpunkter som omhandlet i denne artikel

| b) | hvilken art og type data, der skal indsamles og udveksles inden for netværket |
| --- | --- |

b)

hvilken art og type data, der skal indsamles og udveksles inden for netværket

| c) | retningslinjer for den information, som patienter skal have, jf. nærværende artikels stk. 2 og 3. |
| --- | --- |

c)

retningslinjer for den information, som patienter skal have, jf. nærværende artikels stk. 2 og 3.

KAPITEL IV

SAMARBEJDE OM SUNDHEDSYDELSER

Artikel 15

Samarbejdspligt

1.   Medlemsstaterne yder hinanden den bistand, der er nødvendig for gennemførelsen af dette direktiv.

2.   Medlemsstaterne fremmer samarbejdet om grænseoverskridende sundhedsydelser udført på regionalt og lokalt plan samt ved hjælp af ikt, grænseoverskridende sundhedsydelser udført midlertidigt eller på ad hoc-basis og andre former for grænseoverskridende samarbejde.

3.
     
  Medlemsstaterne, navnlig nabolande, kan indgå aftaler med hinanden om videreførelse eller potentiel videreudvikling af samarbejdsordninger.

4.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at registre over sundhedsprofessionelle kan konsulteres af andre medlemsstaters relevante myndigheder.

5.
     
  Medlemsstaterne udveksler straks og proaktivt oplysninger om resultaterne af disciplinær- og straffesager mod sundhedsprofessionelle, når sådanne sager indvirker på deres registrering og deres ret til at levere ydelser.

Artikel 16

Anerkendelse af recepter udstedt i en anden medlemsstat

1.   Hvis et lægemiddel er godkendt på deres område i henhold til artikel 6, stk. 1, i direktiv 2001/83/EF, skal medlemsstaterne sikre, at recepter
  på dette lægemiddel
  udstedt af en autoriseret person i en anden medlemsstat til en bestemt patient kan anvendes på deres område, og at der ikke er hindringer for anerkendelsen af individuelle recepter, medmindre disse:

| a) | er begrænset til det, der er nødvendigt og rimeligt af hensyn til folkesundheden, og ikke udgør et middel til forskelsbehandling eller |
| --- | --- |

a)

er begrænset til det, der er nødvendigt og rimeligt af hensyn til folkesundheden, og ikke udgør et middel til forskelsbehandling eller

| b) | er baseret på legitim og berettiget tvivl om den pågældende recepts ægthed eller indhold
  eller om receptudstederens status
  . |
| --- | --- |

b)

er baseret på legitim og berettiget tvivl om den pågældende recepts ægthed eller indhold
  eller om receptudstederens status
  .

Anerkendelsen af sådanne recepter berører ikke:

| i) | nationale bestemmelser for ordinering og udlevering af lægemidler, herunder generisk substitution |
| --- | --- |

i)

nationale bestemmelser for ordinering og udlevering af lægemidler, herunder generisk substitution

| ii) | nationale bestemmelser for godtgørelse af recepter udstedt i en anden medlemsstat |
| --- | --- |

ii)

nationale bestemmelser for godtgørelse af recepter udstedt i en anden medlemsstat

| iii) | en erhvervsmæssig eller etisk pligt for farmaceuten til at nægte at udlevere det ordinerede lægemiddel, hvis recepten havde været udstedt i forsikringsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

iii)

en erhvervsmæssig eller etisk pligt for farmaceuten til at nægte at udlevere det ordinerede lægemiddel, hvis recepten havde været udstedt i forsikringsmedlemsstaten.

2.   For at lette gennemførelsen af stk. 1 vedtager Kommissionen:

| a) | foranstaltninger, der gør det muligt for en farmaceut eller anden sundhedsprofessionel at kontrollere, om recepten er ægte, og om den i en anden medlemsstat er udstedt af en autoriseret person, ved at udvikle en fællesskabsmodel for recepter og ved at fremme interoperabiliteten af e-recepter
  ; der tages hensyn til databeskyttelsesforanstaltninger, og disse indarbejdes lige fra første fase af denne udviklingsproces |
| --- | --- |

a)

foranstaltninger, der gør det muligt for en farmaceut eller anden sundhedsprofessionel at kontrollere, om recepten er ægte, og om den i en anden medlemsstat er udstedt af en autoriseret person, ved at udvikle en fællesskabsmodel for recepter og ved at fremme interoperabiliteten af e-recepter
  ; der tages hensyn til databeskyttelsesforanstaltninger, og disse indarbejdes lige fra første fase af denne udviklingsproces

| b) | foranstaltninger, der skal sikre, at lægemidler ordineret i en medlemsstat og udleveret i en anden medlemsstat identificeres korrekt, og at oplysningerne til patienten om midlet er forståelige
  , herunder at der hersker klarhed med hensyn til anvendelsen af forskellige navne for det samme lægemiddel |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger, der skal sikre, at lægemidler ordineret i en medlemsstat og udleveret i en anden medlemsstat identificeres korrekt, og at oplysningerne til patienten om midlet er forståelige
  , herunder at der hersker klarhed med hensyn til anvendelsen af forskellige navne for det samme lægemiddel

| c) | foranstaltninger, der, i fald der er behov herfor, sikrer kontakt mellem den receptudstedende part og den part, der udleverer lægemidlet, for at sikre, at der hersker fuldstændig klarhed med hensyn til behandlingen samtidig med, at den fortrolige karakter af patientoplysninger respekteres. |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger, der, i fald der er behov herfor, sikrer kontakt mellem den receptudstedende part og den part, der udleverer lægemidlet, for at sikre, at der hersker fuldstændig klarhed med hensyn til behandlingen samtidig med, at den fortrolige karakter af patientoplysninger respekteres.

3.
     
  I tilfælde, hvor der i behandlingsmedlemsstaten udstedes recept på lægemidler, der ikke normalt kan fås på recept i forsikringsmedlemsstaten, er det op til sidstnævnte medlemsstat at afgøre, om lægemidlet undtagelsesvis kan udleveres, eller om der skal udleveres et alternativt lægemiddel, som anses for at være lige så effektivt.

4.   Foranstaltningerne i stk. 2, litra a)
  ,
  ║ b)
  og c)
  , vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 22, stk. 2. ▐

5.   Stk. 1 finder ikke anvendelse på lægemidler, hvortil der kræves en særlig recept som omhandlet i artikel 71, stk. 2, i direktiv 2001/83/EF.

Artikel 17

Europæiske netværk af referencecentre

1.   Medlemsstaterne fremmer etableringen af europæiske netværk af sundhedstjenesteydere, der fungerer som referencecentre
  , navnlig på området sjældne sygdomme, og som trækker på samarbejdserfaringer på sundhedsområdet, der er høstet i europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS)
  . Disse netværk skal til enhver tid være åbne for nye sundhedstjenesteydere, som måtte ønske at deltage i dem, forudsat at disse sundhedstjenesteydere opfylder de fastsatte betingelser og kriterier.

2.   Formålet med europæiske netværk af referencecentre er:

| a) | at bidrage til at udnytte potentialet ved europæisk samarbejde om højt specialiserede sundhedsydelser for patienter og sundhedssystemerne, når der finder innovationer sted inden for lægevidenskab og sundhedsteknologi |
| --- | --- |

a)

at bidrage til at udnytte potentialet ved europæisk samarbejde om højt specialiserede sundhedsydelser for patienter og sundhedssystemerne, når der finder innovationer sted inden for lægevidenskab og sundhedsteknologi

| b) | at bidrage til pooling af viden om sygdomsforebyggelse og behandling af vigtige og almindeligt forekommende sygdomme |
| --- | --- |

b)

at bidrage til pooling af viden om sygdomsforebyggelse og behandling af vigtige og almindeligt forekommende sygdomme

| c) | at bidrage til at fremme adgang til omkostningseffektive sundhedsydelser af høj kvalitet for alle patienter, hvis sundhedsmæssige tilstand kræver en særlig koncentration af ressourcer eller ekspertise |
| --- | --- |

c)

at bidrage til at fremme adgang til omkostningseffektive sundhedsydelser af høj kvalitet for alle patienter, hvis sundhedsmæssige tilstand kræver en særlig koncentration af ressourcer eller ekspertise

| d) | at gøre anvendelsen af ressourcerne så omkostningseffektiv som muligt ved at koncentrere dem i fornødent omfang |
| --- | --- |

d)

at gøre anvendelsen af ressourcerne så omkostningseffektiv som muligt ved at koncentrere dem i fornødent omfang

| e) | at bidrage til videndeling og til uddannelse af sundhedsprofessionelle |
| --- | --- |

e)

at bidrage til videndeling og til uddannelse af sundhedsprofessionelle

| f) | at fastsætte benchmarks for kvalitet og sikkerhed og at bidrage til at udvikle og formidle bedste praksis inden for og uden for netværket |
| --- | --- |

f)

at fastsætte benchmarks for kvalitet og sikkerhed og at bidrage til at udvikle og formidle bedste praksis inden for og uden for netværket

| g) | at bistå medlemsstater, der ikke har nok patienter med en særlig sundhedsmæssig tilstand eller mangler teknologi eller ekspertise, med at stille et komplet sæt højt specialiserede ydelser af højeste kvalitet til rådighed |
| --- | --- |

g)

at bistå medlemsstater, der ikke har nok patienter med en særlig sundhedsmæssig tilstand eller mangler teknologi eller ekspertise, med at stille et komplet sæt højt specialiserede ydelser af højeste kvalitet til rådighed

| h) | at indføre instrumenter, der muliggør bedst mulig anvendelse af eksisterende ressourcer på sundhedsydelsesområdet i tilfælde af alvorlige ulykker, navnlig i grænseregioner. |
| --- | --- |

h)

at indføre instrumenter, der muliggør bedst mulig anvendelse af eksisterende ressourcer på sundhedsydelsesområdet i tilfælde af alvorlige ulykker, navnlig i grænseregioner.

3.   Kommissionen vedtager
  i samarbejde med relevante eksperter og berørte parter
  :

| a) | en liste over specifikke kriterier og betingelser, som de europæiske netværk af referencecentre skal opfylde, herunder
  også en liste over de mere sjældne sygdomsområder, der skal dækkes, samt
  betingelser og kriterier vedrørende sundhedstjenesteydere, der ønsker at blive medlemmer af de europæiske netværk af referencecentre, særlig med henblik på at sikre, at de europæiske netværk af referencecentre:






  i) | har tilstrækkelig kapacitet til at diagnosticere, foretage opfølgning på og forvalte patienter og har dokumentation for gode resultater, for så vidt det er relevant |
| --- | --- | --- |

a)

en liste over specifikke kriterier og betingelser, som de europæiske netværk af referencecentre skal opfylde, herunder
  også en liste over de mere sjældne sygdomsområder, der skal dækkes, samt
  betingelser og kriterier vedrørende sundhedstjenesteydere, der ønsker at blive medlemmer af de europæiske netværk af referencecentre, særlig med henblik på at sikre, at de europæiske netværk af referencecentre:

i)

har tilstrækkelig kapacitet til at diagnosticere, foretage opfølgning på og forvalte patienter og har dokumentation for gode resultater, for så vidt det er relevant

| ii) | har tilstrækkelig kapacitet og et tilstrækkeligt aktivitetsniveau til at kunne tilbyde relevante ydelser og opretholde kvaliteten af de udførte ydelser |
| --- | --- |

ii)

har tilstrækkelig kapacitet og et tilstrækkeligt aktivitetsniveau til at kunne tilbyde relevante ydelser og opretholde kvaliteten af de udførte ydelser

| iii) | har kapacitet til at yde ekspertrådgivning, stille eller bekræfte diagnoser, udarbejde og følge retningslinjer for god praksis og gennemføre statusmålinger og kvalitetskontrol |
| --- | --- |

iii)

har kapacitet til at yde ekspertrådgivning, stille eller bekræfte diagnoser, udarbejde og følge retningslinjer for god praksis og gennemføre statusmålinger og kvalitetskontrol

| iv) | kan demonstrere tværfaglighed |
| --- | --- |

iv)

kan demonstrere tværfaglighed

| v) | har et højt ekspertise- og erfaringsniveau dokumenteret gennem publikationer, donationer eller udmærkelser og undervisningsaktiviteter |
| --- | --- |

v)

har et højt ekspertise- og erfaringsniveau dokumenteret gennem publikationer, donationer eller udmærkelser og undervisningsaktiviteter

| vi) | yder væsentlige forskningsbidrag |
| --- | --- |

vi)

yder væsentlige forskningsbidrag

| vii) | er involveret i epidemiologisk overvågning, f.eks. registre |
| --- | --- |

vii)

er involveret i epidemiologisk overvågning, f.eks. registre

| viii) | har tætte forbindelser til og samarbejder snævert med andre ekspertcentre og -netværk på nationalt og internationalt plan og har kapacitet til at indgå i netværk |
| --- | --- |

viii)

har tætte forbindelser til og samarbejder snævert med andre ekspertcentre og -netværk på nationalt og internationalt plan og har kapacitet til at indgå i netværk

| ix) | har tætte forbindelser til og samarbejder snævert med eventuelle patientsammenslutninger |
| --- | --- |

ix)

har tætte forbindelser til og samarbejder snævert med eventuelle patientsammenslutninger

| x) | har passende og effektive forbindelser til teknologiudbydere. |
| --- | --- |

x)

har passende og effektive forbindelser til teknologiudbydere.

| b) | proceduren for etablering af europæiske netværk af referencecentre. |
| --- | --- |

b)

proceduren for etablering af europæiske netværk af referencecentre.

4.   Foranstaltningerne i stk. 3, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv ved at supplere det, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 22, stk. 3.

Artikel 18

Forsøgsområder

I samarbejde med medlemsstaterne kan Kommissionen udpege grænseregioner som forsøgsområder, hvor innovative grænseoverskridende sundhedsinitiativer kan testes, analyseres og evalueres.

Artikel 19

E-sundhed

Kommissionen vedtager efter proceduren i artikel 22, stk. 2, de særlige foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå interoperabilitet i ikt-systemer på sundhedsområdet, og som skal anvendes, når en medlemsstat beslutter at indføre sådanne systemer. Disse foranstaltninger skal
  være i overensstemmelse med gældende databeskyttelseslovgivning i den enkelte medlemsstat og skal ligeledes
  afspejle udviklingen inden for sundhedsteknologi og lægevidenskaben
  , herunder telemedicin og telepsykiatri,
  og må ikke krænke den grundlæggende ret til beskyttelse af personoplysninger ▐. De skal særlig fastlægge de nødvendige standarder og den nødvendige terminologi for interoperabilitet i de relevante ikt-systemer med henblik på levering af sikre og effektive grænseoverskridende sundhedsydelser af høj kvalitet.

Medlemsstaterne sikrer, at anvendelsen af e-sundhed og andre telemedicinydelser:

| a) | opfylder de samme professionelle lægelige kvalitets- og sikkerhedsstandarder som dem, der gælder for ikke-elektronisk levering af sundhedsydelser |
| --- | --- |

a)

opfylder de samme professionelle lægelige kvalitets- og sikkerhedsstandarder som dem, der gælder for ikke-elektronisk levering af sundhedsydelser

| b) | yder patienterne tilstrækkelig beskyttelse, navnlig gennem indførelse af passende forskriftsmæssige krav til leverandører af e-sundhedsydelser svarende til dem, der gælder for ikke-elektronisk levering af sundhedsydelser. |
| --- | --- |

b)

yder patienterne tilstrækkelig beskyttelse, navnlig gennem indførelse af passende forskriftsmæssige krav til leverandører af e-sundhedsydelser svarende til dem, der gælder for ikke-elektronisk levering af sundhedsydelser.

Artikel 20

Samarbejde om forvaltning af ny sundhedsteknologi

1.   
  Kommissionen
  fremmer
  i samråd med Europa-Parlamentet
  etableringen af et netværk mellem de nationale myndigheder eller organer, der er ansvarlige for sundhedsteknologivurdering.
  Dette netværk skal være baseret på principperne om god forvaltningsskik, herunder gennemsigtighed, objektivitet, retfærdige procedurer og bred og fuld inddragelse af berørte aktører fra alle relevante grupper, bl.a., men ikke udelukkende, sundhedsprofessionelle, patientrepræsentanter, arbejdsmarkedets parter, videnskabsfolk og erhvervsfolk, samtidig med, at medlemsstaternes kompetence på området for sundhedsteknologivurdering skal respekteres.

2.   Netværket for sundhedsteknologivurdering har til opgave:

| a) | at støtte samarbejdet mellem de nationale myndigheder eller organer |
| --- | --- |

a)

at støtte samarbejdet mellem de nationale myndigheder eller organer

| b) | at finde bæredygtige måder til at skabe balance mellem målsætningerne om adgang til lægemidler, belønning af innovation og forvaltning af sundhedsbudgetter |
| --- | --- |

b)

at finde bæredygtige måder til at skabe balance mellem målsætningerne om adgang til lægemidler, belønning af innovation og forvaltning af sundhedsbudgetter

| c) | at fremme levering af objektive, pålidelige, aktuelle, gennemsigtige og formidlelige oplysninger om effektiviteten på kort og længere sigt af sundhedsteknologier og at muliggøre en effektiv udveksling af disse oplysninger mellem de nationale myndigheder eller organer |
| --- | --- |

c)

at fremme levering af objektive, pålidelige, aktuelle, gennemsigtige og formidlelige oplysninger om effektiviteten på kort og længere sigt af sundhedsteknologier og at muliggøre en effektiv udveksling af disse oplysninger mellem de nationale myndigheder eller organer

| d) | at undersøge, hvilken form for og hvilken type oplysninger, der kan udveksles. |
| --- | --- |

d)

at undersøge, hvilken form for og hvilken type oplysninger, der kan udveksles.

3.   Medlemsstaterne udpeger de myndigheder eller organer, der deltager i netværket som omhandlet i stk. 1, og meddeler Kommissionen disse myndigheders eller organers navne og kontaktoplysninger.

4.   Kommissionen vedtager efter forskriftsproceduren i artikel 22, stk. 2, de nødvendige foranstaltninger til etablering og forvaltning af dette netværk og til
  , at det fungerer på en gennemsigtig måde
  .

5.
     
  Kommissionen tillader kun deltagelse i netværket for de myndigheder, der overholder principperne om god forvaltningsskik som defineret i stk. 1.

Artikel 21

Indsamling af data til statistisk brug og overvågningsformål

1.   Medlemsstaterne indsamler statistiske ▐ data til overvågningsformål om grænseoverskridende sundhedsydelser, om de udførte ydelser, sundhedstjenesteyderne og patienterne, udgifterne og resultaterne. De indsamler sådanne data som led i deres generelle system til indsamling af sundhedsdata i overensstemmelse med deres nationale lovgivning og fællesskabslovgivningen om udarbejdelse af statistikker og om beskyttelse af persondata
  , navnlig artikel 8, stk. 4, i direktiv 95/46/EF
  .

2.   Medlemsstaterne indsender de i stk. 1 omhandlede data til Kommissionen mindst en gang om året, undtagen de data, der allerede indsamles i henhold til direktiv 2005/36/EF.

3.   Uden at dette berører foranstaltningerne til gennemførelse af Fællesskabets statistiske program eller til gennemførelse af ║ forordning (EF) nr. 1338/2008, vedtager Kommissionen efter forskriftsproceduren i artikel 22, stk. 2, foranstaltninger til gennemførelse af denne artikel.

KAPITEL V

GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 22

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.
  Kommissionen sikrer i den forbindelse, at eksperter fra de relevante patient- og faggrupper bliver hørt på en hensigtsmæssig måde, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af dette direktiv. Den forelægger en rapport om disse høringer.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Fristen i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til 3 måneder.

Vedrører gennemførelsesforanstaltningerne behandlingen af personoplysninger, høres Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 23

Rapporter

Kommissionen udarbejder inden fem år efter den i artikel 25, stk. 1, nævnte dato en rapport om gennemførelsen af dette direktiv
  , herunder statistikker om patientstrømme som følge af dette direktiv,
  og forelægger den for Europa-Parlamentet og Rådet.

Med henblik herpå, og uden at det berører artikel 25, meddeler medlemsstaterne Kommissionen enhver foranstaltning, de har truffet, ændret eller opretholdt med henblik på gennemførelse af procedurerne i artikel 8 og 9.

Artikel 24

Henvisninger til anden lovgivning

Fra datoen for anvendelsen af ║ forordning (EF) nr. 883/2004 ║:

| — | betragtes henvisninger til ║ forordning (EØF) nr. 1408/71 i dette direktiv som henvisninger til forordning (EF) nr. 883/2004 |
| --- | --- |

—

betragtes henvisninger til ║ forordning (EØF) nr. 1408/71 i dette direktiv som henvisninger til forordning (EF) nr. 883/2004

| — | betragtes henvisninger til artikel 22 i ║ forordning (EØF) nr. 1408/71 i dette direktiv som henvisninger til artikel 20 i forordning (EF) nr. 883/2004. |
| --- | --- |

—

betragtes henvisninger til artikel 22 i ║ forordning (EØF) nr. 1408/71 i dette direktiv som henvisninger til artikel 20 i forordning (EF) nr. 883/2004.

Artikel 25

Gennemførelse

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... (34).

De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 26

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 27

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Udtalelse af 4.12.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

Udtalelse af 4.12.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(2)  EUT C 120 af 28.5.2009, s. 65
  .

2

120 af 28.5.2009, s. 65

(3)  
  EUT C 128 af 6.6.2009, s. 20.

3

EUT C 128 af 6.6.2009, s. 20.

(4)  Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

4

Europa-Parlamentets holdning af 23.4.2009.

(5)  

  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 543.

5

EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 543.

(6)  EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

6

(7)  EUT C 146 af 22.6.2006, s. 1.

7

(8)  
  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

8

EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(9)  

  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

9

EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

(10)  

  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

10

EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(11)  
  EUT L ...

11

EUT L ...

(12)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22. ║

12

(13)  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

13

(14)  EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2. ║

14

(15)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

15

(16)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67. ║

16

(17)  

  EFT L 144 af 4.6.1997, s. 19.

17

EFT L 144 af 4.6.1997, s. 19.

(18)  
  EUT L 354 af 31.12.2008, s. 70.

18

EUT L 354 af 31.12.2008, s. 70.

(19)  EFT L 271 af 9.10.2002, s. 1.

19

(20)  EUT L 142 af 30.4.2004, s. 1.

20

(21)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║

21

(22)  

  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1

22

EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1

(23)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37. ║

23

(24)  EUT L 136 af 30.4.2004, s. 1. ║

24

(25)  EFT L 121 af 1.5.2001, s. 34.

25

(26)  EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1.

26

(27)  EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19.

27

(28)  

  EUT L 33 af 8.2.2003, s. 30.

28

EUT L 33 af 8.2.2003, s. 30.

(29)  

  EUT L 102 af 7.4.2004, s. 48.

29

EUT L 102 af 7.4.2004, s. 48.

(30)  

  EFT L 228 af 11.8.1992, s. 1.

30

EFT L 228 af 11.8.1992, s. 1.

(31)  

  EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1.

31

EFT L 169 af 12.7.1993, s. 1.

(32)  

  EFT L 189 af 20.7.1990, s. 17.

32

EFT L 189 af 20.7.1990, s. 17.

(33)  

  EFT L 331 af 7.12.1998, s. 1.

33

EFT L 331 af 7.12.1998, s. 1.

(34)  Et år efter dette direktivs ikrafttrædelse.

34

Et år efter dette direktivs ikrafttrædelse.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/395 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/395

---

Torsdag, den 23. april 2009Patientsikkerhed *

P6_TA(2009)0287

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Rådets henstilling om patientsikkerhed, herunder forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet (KOM(2008)0837 - C6-0032/2009 - 2009/0003(CNS))

2010/C 184 E/74

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0837),

der henviser til EF-traktatens artikel 152, stk. 4, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0032/3009),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0239/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til henstilling


  Betragtning 2 |
| (2) | Det skønnes, at mellem 8 % og 12 % af de patienter, der indlægges på EU's hospitaler, udsættes for utilsigtede hændelser i forbindelse med deres behandling. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til henstilling

Betragtning 2

(2)

Det skønnes, at mellem 8 % og 12 % af de patienter, der indlægges på EU's hospitaler, udsættes for utilsigtede hændelser i forbindelse med deres behandling.

| (2) | Det skønnes, at mellem 8 % og 12 % af de patienter, der indlægges på EU's hospitaler, udsættes for utilsigtede hændelser i forbindelse med deres behandling
  , hvilket svarer til mellem 6,7 og 15 mio. patienter, og at over 37 mio. patienter, der modtager primære sundhedsydelser, udsættes for utilsigtede hændelser
  . |
| --- | --- |

(2)

Det skønnes, at mellem 8 % og 12 % af de patienter, der indlægges på EU's hospitaler, udsættes for utilsigtede hændelser i forbindelse med deres behandling
  , hvilket svarer til mellem 6,7 og 15 mio. patienter, og at over 37 mio. patienter, der modtager primære sundhedsydelser, udsættes for utilsigtede hændelser
  .

Ændring 2

Forslag til henstilling

Betragtning 2 a (ny)

| (2a) | Det skønnes, at infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet gennemsnitligt rammer én patient ud af tyve, hvilket svarer til 4,1 mio. patienter i EU om året, og at ca. 37 000 dødsfald om året skyldes følgevirkningerne af en sådan infektion
  . |
| --- | --- |

(2a)

Det skønnes, at infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet gennemsnitligt rammer én patient ud af tyve, hvilket svarer til 4,1 mio. patienter i EU om året, og at ca. 37 000 dødsfald om året skyldes følgevirkningerne af en sådan infektion
  .

Ændring 3

Forslag til henstilling

Betragtning 3

| (3) | Dårlig patientsikkerhed udgør både et alvorligt folkesundhedsproblem og en stor økonomisk belastning af de begrænsede sundhedsressourcer. En stor del af de utilsigtede hændelser kan forebygges både i hospitalssektoren og i den primære sundhedssektor, idet de fleste af dem kan tilskrives systemiske faktorer. |
| --- | --- |

(3)

Dårlig patientsikkerhed udgør både et alvorligt folkesundhedsproblem og en stor økonomisk belastning af de begrænsede sundhedsressourcer. En stor del af de utilsigtede hændelser kan forebygges både i hospitalssektoren og i den primære sundhedssektor, idet de fleste af dem kan tilskrives systemiske faktorer.

| (3) | Dårlig patientsikkerhed udgør både et alvorligt folkesundhedsproblem og en stor økonomisk belastning af de begrænsede sundhedsressourcer. En stor del af de utilsigtede hændelser
  , herunder sådanne, som skyldes fejldiagnose og/eller fejlbehandling,
  kan forebygges både i hospitalssektoren og i den primære sundhedssektor, idet de fleste af dem kan tilskrives
  begrænsede finansielle midler samt
  systemiske faktorer |
| --- | --- |

(3)

Dårlig patientsikkerhed udgør både et alvorligt folkesundhedsproblem og en stor økonomisk belastning af de begrænsede sundhedsressourcer. En stor del af de utilsigtede hændelser
  , herunder sådanne, som skyldes fejldiagnose og/eller fejlbehandling,
  kan forebygges både i hospitalssektoren og i den primære sundhedssektor, idet de fleste af dem kan tilskrives
  begrænsede finansielle midler samt
  systemiske faktorer

Ændring 4

Forslag til henstilling

Betragtning 6 a (ny)

| (6a) | Det vurderes, at infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er en af de former for utilsigtede hændelser, der lettest kan undgås. Det er nødvendigt, at medlemsstaterne indfører redskaber, der skal nedbringe det antal personer i EU, der årligt udsættes for utilsigtede hændelser, med 20 %. |
| --- | --- |

(6a)

Det vurderes, at infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er en af de former for utilsigtede hændelser, der lettest kan undgås. Det er nødvendigt, at medlemsstaterne indfører redskaber, der skal nedbringe det antal personer i EU, der årligt udsættes for utilsigtede hændelser, med 20 %.

Ændring 5

Forslag til henstilling

Betragtning 7

| (7) | Undersøgelser viser, at EU's medlemsstater befinder sig på forskellige niveauer, når det gælder udvikling og gennemførelse af effektive og omfattende strategier for patientsikkerhed. Hensigten med dette initiativ er derfor at skabe en ramme, der skal fremme politikudviklingen og den fremtidige indsats i og mellem medlemsstaterne med henblik på at løse de centrale problemer på patientsikkerhedsområdet, som EU står over for. |
| --- | --- |

(7)

Undersøgelser viser, at EU's medlemsstater befinder sig på forskellige niveauer, når det gælder udvikling og gennemførelse af effektive og omfattende strategier for patientsikkerhed. Hensigten med dette initiativ er derfor at skabe en ramme, der skal fremme politikudviklingen og den fremtidige indsats i og mellem medlemsstaterne med henblik på at løse de centrale problemer på patientsikkerhedsområdet, som EU står over for.

| (7) | Undersøgelser viser, at EU's medlemsstater befinder sig på forskellige niveauer, når det gælder udvikling og gennemførelse af effektive og omfattende strategier for patientsikkerhed. Hensigten med dette initiativ er derfor at skabe en ramme, der skal fremme politikudviklingen og den fremtidige indsats i og mellem medlemsstaterne
  , især styrke ansvaret for folkesundheden hos organer og institutioner på sundhedsområdet,
  med henblik på at løse de centrale problemer på patientsikkerhedsområdet, som EU står over for.
  Der må dog i henhold til EF-traktatens artikel 152 ikke gribes ind i medlemsstaternes ansvarsområde. |
| --- | --- |

(7)

Undersøgelser viser, at EU's medlemsstater befinder sig på forskellige niveauer, når det gælder udvikling og gennemførelse af effektive og omfattende strategier for patientsikkerhed. Hensigten med dette initiativ er derfor at skabe en ramme, der skal fremme politikudviklingen og den fremtidige indsats i og mellem medlemsstaterne
  , især styrke ansvaret for folkesundheden hos organer og institutioner på sundhedsområdet,
  med henblik på at løse de centrale problemer på patientsikkerhedsområdet, som EU står over for.
  Der må dog i henhold til EF-traktatens artikel 152 ikke gribes ind i medlemsstaternes ansvarsområde.

Ændring 6

Forslag til henstilling

Betragtning 8

| (8) | Patienterne skal oplyses og myndiggøres ved at blive involveret dem i patientsikkerhedsprocessen; de bør oplyses om sikkerhedsniveauer og om, hvordan de finder tilgængelig og forståelig information om klage- og erstatningsmuligheder. |
| --- | --- |

(8)

Patienterne skal oplyses og myndiggøres ved at blive involveret dem i patientsikkerhedsprocessen; de bør oplyses om sikkerhedsniveauer og om, hvordan de finder tilgængelig og forståelig information om klage- og erstatningsmuligheder.

| (8) | Patienterne skal oplyses og myndiggøres ved at blive involveret i patientsikkerhedsprocessen; de bør oplyses om sikkerhedsniveauer og om, hvordan de finder tilgængelig og forståelig information om klage- og erstatningsmuligheder.
  Kompensationens art og den procedure, der skal følges for at opnå kompensation, hører dog under den enkelte medlemsstats ansvarsområde. |
| --- | --- |

(8)

Patienterne skal oplyses og myndiggøres ved at blive involveret i patientsikkerhedsprocessen; de bør oplyses om sikkerhedsniveauer og om, hvordan de finder tilgængelig og forståelig information om klage- og erstatningsmuligheder.
  Kompensationens art og den procedure, der skal følges for at opnå kompensation, hører dog under den enkelte medlemsstats ansvarsområde.

Ændring 7

Forslag til henstilling

Betragtning 10

| (10) | Der bør indsamles sammenlignelige og aggregerede data på fællesskabsplan med henblik på indførelse af effektive og gennemsigtige patientsikkerhedsprogrammer, -strukturer og –politikker, og bedste praksis bør udbredes i medlemsstaterne. For at lette den gensidige læring, skal der gennem samarbejde mellem medlemsstaterne og Europa-Kommissionen udvikles en fælles terminologi for patientsikkerhed og fælles indikatorer, idet der tages hensyn til de relevante internationale organisationers arbejde. |
| --- | --- |

(10)

Der bør indsamles sammenlignelige og aggregerede data på fællesskabsplan med henblik på indførelse af effektive og gennemsigtige patientsikkerhedsprogrammer, -strukturer og –politikker, og bedste praksis bør udbredes i medlemsstaterne. For at lette den gensidige læring, skal der gennem samarbejde mellem medlemsstaterne og Europa-Kommissionen udvikles en fælles terminologi for patientsikkerhed og fælles indikatorer, idet der tages hensyn til de relevante internationale organisationers arbejde.

| (10) | Der bør indsamles sammenlignelige og aggregerede data på fællesskabsplan med henblik på indførelse af effektive og gennemsigtige patientsikkerhedsprogrammer, -strukturer og –politikker, og bedste praksis bør udbredes i medlemsstaterne.
  Disse data må kun anvendes til at sikre patientsikkerheden i forbindelse med bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet.
  For at lette den gensidige læring skal der gennem samarbejde mellem medlemsstaterne og Europa-Kommissionen udvikles en fælles terminologi for patientsikkerhed og fælles indikatorer, idet der tages hensyn til de relevante internationale organisationers arbejde. |
| --- | --- |

(10)

Der bør indsamles sammenlignelige og aggregerede data på fællesskabsplan med henblik på indførelse af effektive og gennemsigtige patientsikkerhedsprogrammer, -strukturer og –politikker, og bedste praksis bør udbredes i medlemsstaterne.
  Disse data må kun anvendes til at sikre patientsikkerheden i forbindelse med bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet.
  For at lette den gensidige læring skal der gennem samarbejde mellem medlemsstaterne og Europa-Kommissionen udvikles en fælles terminologi for patientsikkerhed og fælles indikatorer, idet der tages hensyn til de relevante internationale organisationers arbejde.

Ændring 8

Forslag til henstilling

Betragtning 11

| (11) | Informations- og kommunikationsteknologiværktøjer, bl.a. elektroniske journaler eller e-recepter, kan medvirke til at forbedre patientsikkerheden, f. eks. ved systematisk at screene for potentielle lægemiddelinteraktioner eller lægemiddelallergier. |
| --- | --- |

(11)

Informations- og kommunikationsteknologiværktøjer, bl.a. elektroniske journaler eller e-recepter, kan medvirke til at forbedre patientsikkerheden, f. eks. ved systematisk at screene for potentielle lægemiddelinteraktioner eller lægemiddelallergier.

| (11) | Informations- og kommunikationsteknologiværktøjer, bl.a. elektroniske journaler eller e-recepter, kan medvirke til at forbedre patientsikkerheden, f. eks. ved systematisk at screene for potentielle lægemiddelinteraktioner eller lægemiddelallergier
  , hvilket fremgår af Kommissionens henstilling 2008/594/EF af 2. juli 2008 om grænseoverskridende interoperabilitet mellem elektroniske patientjournalsystemer (1)

  . |
| --- | --- |

(11)

Informations- og kommunikationsteknologiværktøjer, bl.a. elektroniske journaler eller e-recepter, kan medvirke til at forbedre patientsikkerheden, f. eks. ved systematisk at screene for potentielle lægemiddelinteraktioner eller lægemiddelallergier
  , hvilket fremgår af Kommissionens henstilling 2008/594/EF af 2. juli 2008 om grænseoverskridende interoperabilitet mellem elektroniske patientjournalsystemer (1)

  .

Ændring 9

Forslag til henstilling

Betragtning 12 a (ny)

| (12a) | Ældre mennesker er mere sårbare over for smitsomme sygdomme under hospitalsophold, og der bør derfor forskes i denne særlige gruppes behov og tages skridt til at imødekomme deres behov med henblik på at fremme deres helbredelse og tilbagevenden til en ordentlig sundhedstilstand. |
| --- | --- |

(12a)

Ældre mennesker er mere sårbare over for smitsomme sygdomme under hospitalsophold, og der bør derfor forskes i denne særlige gruppes behov og tages skridt til at imødekomme deres behov med henblik på at fremme deres helbredelse og tilbagevenden til en ordentlig sundhedstilstand.

Ændring 10

Forslag til henstilling

Betragtning 15

| (15) | De foreliggende data om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er ikke tilstrækkelige til, at overvågningsnettene kan foretage fornuftige sammenligninger mellem institutionerne, og til at man kan overvåge epidemiologien af de patogener, der er erhvervet i sundhedsvæsenet, og evaluere og fastlægge retningslinjer for politikker vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Derfor bør man oprette eller udbygge overvågningssystemer på sundhedsinstitutionsplan og på regionalt og nationalt plan. |
| --- | --- |

(15)

De foreliggende data om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er ikke tilstrækkelige til, at overvågningsnettene kan foretage fornuftige sammenligninger mellem institutionerne, og til at man kan overvåge epidemiologien af de patogener, der er erhvervet i sundhedsvæsenet, og evaluere og fastlægge retningslinjer for politikker vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Derfor bør man oprette eller udbygge overvågningssystemer på sundhedsinstitutionsplan og på regionalt og nationalt plan.

| (15) | De foreliggende data om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er ikke tilstrækkelige til, at overvågningsnettene kan foretage fornuftige sammenligninger mellem institutionerne, og til at man kan overvåge epidemiologien af de patogener, der er erhvervet i sundhedsvæsenet, og evaluere og fastlægge retningslinjer for politikker vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Derfor bør man oprette eller udbygge overvågningssystemer på sundhedsinstitutionsplan og på regionalt og nationalt plan.
  En forbedring af indsamlingen af oplysninger på regionalt, nationalt og europæisk plan bør give mulighed for at lettere at kunne fastlægge den direkte sammenhæng mellem kvaliteten af de indførte politikker, systemer og strukturer inden for patientsikkerhed og de resultater, der opnås på området. |
| --- | --- |

(15)

De foreliggende data om infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet er ikke tilstrækkelige til, at overvågningsnettene kan foretage fornuftige sammenligninger mellem institutionerne, og til at man kan overvåge epidemiologien af de patogener, der er erhvervet i sundhedsvæsenet, og evaluere og fastlægge retningslinjer for politikker vedrørende forebyggelse og bekæmpelse af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Derfor bør man oprette eller udbygge overvågningssystemer på sundhedsinstitutionsplan og på regionalt og nationalt plan.
  En forbedring af indsamlingen af oplysninger på regionalt, nationalt og europæisk plan bør give mulighed for at lettere at kunne fastlægge den direkte sammenhæng mellem kvaliteten af de indførte politikker, systemer og strukturer inden for patientsikkerhed og de resultater, der opnås på området.

Ændring 11

Forslag til henstilling

Betragtning 15 a (ny)

| (15a) | Medlemsstaterne skal sættes i stand til at nedbringe antallet af personer, der udsættes for infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Blandt de forskellige mulige redskaber er et vigtigt redskab ansættelsen af et større antal sygeplejersker, der er specialiserede i infektionskontrol. |
| --- | --- |

(15a)

Medlemsstaterne skal sættes i stand til at nedbringe antallet af personer, der udsættes for infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. Blandt de forskellige mulige redskaber er et vigtigt redskab ansættelsen af et større antal sygeplejersker, der er specialiserede i infektionskontrol.

Ændring 12

Forslag til henstilling

Betragtning 15 b (ny)

| (15b) | Medlemsstaterne og deres sundhedsinstitutioner bør overveje at tilknytte personale til på klinisk niveau at støtte specialsygeplejersker på skadestuer og i andre lokale fælles sundhedsfaciliteter. |
| --- | --- |

(15b)

Medlemsstaterne og deres sundhedsinstitutioner bør overveje at tilknytte personale til på klinisk niveau at støtte specialsygeplejersker på skadestuer og i andre lokale fælles sundhedsfaciliteter.

Ændring 13

Forslag til henstilling

Betragtning 15 c (ny)

| 15c. | Med henblik på at nedbringe antallet af utilsigtede hændelser i forbindelse med behandling opfordres medlemsstaterne til at fastsætte lokale og nationale mål for ansættelsen af sundhedspersonale med speciale i infektionskontrol med et anbefalet måltal på 1 sygeplejerske for hver 250 hospitalssenge inden 2015. |
| --- | --- |

15c.

Med henblik på at nedbringe antallet af utilsigtede hændelser i forbindelse med behandling opfordres medlemsstaterne til at fastsætte lokale og nationale mål for ansættelsen af sundhedspersonale med speciale i infektionskontrol med et anbefalet måltal på 1 sygeplejerske for hver 250 hospitalssenge inden 2015.

Ændring 14

Forslag til henstilling

Betragtning 16 a (ny)

| (16a) | Kommissionen bør fremsætte forslag til at hindre omsætningen af forfalskede lægemidler og de skader, som patienter og sundhedspersonale kan blive påført kanylestik. |
| --- | --- |

(16a)

Kommissionen bør fremsætte forslag til at hindre omsætningen af forfalskede lægemidler og de skader, som patienter og sundhedspersonale kan blive påført kanylestik.

Ændring 15

Forslag til henstilling

Del I - kapitel I a (nyt) - overskrift

Ændring 16

Forslag til henstilling

Del I - kapitel I a (nyt) - punkt 1

| 1) | Medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger til at nedbringe det årlige antal personer inden for EU, der udsættes for utilsigtede hændelser i forbindelse med behandling i sundhedsvæsenet, med 20 %, hvilket svarer til målet om at nedbringe disse hændelser med 900 000 tilfælde om året frem til 2015. |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger til at nedbringe det årlige antal personer inden for EU, der udsættes for utilsigtede hændelser i forbindelse med behandling i sundhedsvæsenet, med 20 %, hvilket svarer til målet om at nedbringe disse hændelser med 900 000 tilfælde om året frem til 2015.

Ændring 17

Forslag til henstilling

Del I – kapitel II – punkt 1 – litra a

| a) | udpege den eller de ansvarlige myndigheder for patientsikkerhed på deres område |
| --- | --- |

a)

udpege den eller de ansvarlige myndigheder for patientsikkerhed på deres område

| a) | udpege den eller de
  på de forskellige niveauer inden for den statslige og lokale forvaltning
  ansvarlige myndigheder for patientsikkerhed på deres område
  og føre tilsyn med samt koordinere foranstaltningerne til forbedring af folkesundheden |
| --- | --- |

a)

udpege den eller de
  på de forskellige niveauer inden for den statslige og lokale forvaltning
  ansvarlige myndigheder for patientsikkerhed på deres område
  og føre tilsyn med samt koordinere foranstaltningerne til forbedring af folkesundheden

Ændring 18

Forslag til henstilling

Del I – kapitel II – punkt 1 – litra c

| c) | støtte udviklingen af sikrere systemer, processer og værktøjer, herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi. |
| --- | --- |

c)

støtte udviklingen af sikrere systemer, processer og værktøjer, herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi.

| c) | støtte udviklingen af sikrere systemer, processer og værktøjer,
  der er lette at anvende,
  herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi. |
| --- | --- |

c)

støtte udviklingen af sikrere systemer, processer og værktøjer,
  der er lette at anvende,
  herunder anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi.

Ændring 19

Forslag til henstilling

Del I – kapitel II – punkt 2 – litra b a (nyt)

| ba) | oplyse patienterne om behandlingsrisici og indføre retslige mekanismer, der kan gøre det lettere at gøre erstatningskrav gældende over for medicinalfirmaer i tilfælde af sundhedsskader |
| --- | --- |

ba)

oplyse patienterne om behandlingsrisici og indføre retslige mekanismer, der kan gøre det lettere at gøre erstatningskrav gældende over for medicinalfirmaer i tilfælde af sundhedsskader

Ændring 20

Forslag til henstilling

Del I – kapitel II – punkt 3 – litra a

| a) | giver relevante oplysninger om omfanget og typer af samt årsager til fejl, utilsigtede hændelser og nærfejl |
| --- | --- |

a)

giver relevante oplysninger om omfanget og typer af samt årsager til fejl, utilsigtede hændelser og nærfejl

| a) | giver relevante oplysninger om omfanget og typer af samt årsager til fejl, utilsigtede hændelser og nærfejl
  , samt hvilke personer der er ansvarlige herfor |
| --- | --- |

a)

giver relevante oplysninger om omfanget og typer af samt årsager til fejl, utilsigtede hændelser og nærfejl
  , samt hvilke personer der er ansvarlige herfor

Ændring 21

Forslag til henstilling

Del I – kapitel II – punkt 3 – litra b a (nyt)

| ba) | gøre det muligt på fortrolig måde at udveksle oplysninger mellem sundhedsmyndighederne i forskellige medlemsstater om sundhedspersonale, der er blevet fundet skyldige i uagtsomhed eller uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

ba)

gøre det muligt på fortrolig måde at udveksle oplysninger mellem sundhedsmyndighederne i forskellige medlemsstater om sundhedspersonale, der er blevet fundet skyldige i uagtsomhed eller uregelmæssigheder.

Ændring 22

Forslag til henstilling

Del I – kapitel II – punkt 4 – litra b a (nyt)

| ba) | tilbyde hensigtsmæssig uddannelse og oplæring af alle sundhedsarbejdere i en korrekt brug af medicinsk teknologi i overensstemmelse med de i brugsanvisningen anførte funktioner og specifikationer, således at sundhedsfarer og bivirkninger kan forebygges, herunder sådanne, som opstår ved genbrug af udstyr. |
| --- | --- |

ba)

tilbyde hensigtsmæssig uddannelse og oplæring af alle sundhedsarbejdere i en korrekt brug af medicinsk teknologi i overensstemmelse med de i brugsanvisningen anførte funktioner og specifikationer, således at sundhedsfarer og bivirkninger kan forebygges, herunder sådanne, som opstår ved genbrug af udstyr.

Ændring 23

Forslag til henstilling

Del I – kapitel II – punkt 5 – litra c

| c) | indsamle og udveksle sammenlignelige data og oplysninger om typer og antal af patientsikkerhedsresultater på EU-plan for at lette den gensidige læring og fastsætte prioriterede områder. |
| --- | --- |

c)

indsamle og udveksle sammenlignelige data og oplysninger om typer og antal af patientsikkerhedsresultater på EU-plan for at lette den gensidige læring og fastsætte prioriterede områder.

| c) | indsamle og udveksle sammenlignelige data og oplysninger om typer og antal af patientsikkerhedsresultater på EU-plan for at lette den gensidige læring og fastsætte prioriterede områder.
  Omfanget af og midlerne til dataindsamlingen samt anvendelsen af dataene skal tilpasses den forventede nyttevirkning. Der må kun indsamles data med henblik på, ved gensidig læring, at nedbringe antallet af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet. |
| --- | --- |

c)

indsamle og udveksle sammenlignelige data og oplysninger om typer og antal af patientsikkerhedsresultater på EU-plan for at lette den gensidige læring og fastsætte prioriterede områder.
  Omfanget af og midlerne til dataindsamlingen samt anvendelsen af dataene skal tilpasses den forventede nyttevirkning. Der må kun indsamles data med henblik på, ved gensidig læring, at nedbringe antallet af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet.

Ændring 24

Forslag til henstilling

Del I – kapitel II – punkt 6 – litra b a (nyt)

| ba) | fremme mulighederne for at samarbejde og udveksle erfaring og bedste praksis mellem hospitalsledelser, behandlerteams og patientgrupper over hele EU for så vidt angår patientsikkerhedsinitiativer på lokalt plan. |
| --- | --- |

ba)

fremme mulighederne for at samarbejde og udveksle erfaring og bedste praksis mellem hospitalsledelser, behandlerteams og patientgrupper over hele EU for så vidt angår patientsikkerhedsinitiativer på lokalt plan.

Ændring 25

Forslag til henstilling

Del I – kapitel III – punkt 1 – litra -a (nyt)

| -a) | tilbyde effektive mekanismer for risikovurdering, herunder diagnostisk screening af patienter inden indlæggelse, for hurtigt at identificere tilstande, som kræver yderligere sikkerhedsforanstaltninger |
| --- | --- |

-a)

tilbyde effektive mekanismer for risikovurdering, herunder diagnostisk screening af patienter inden indlæggelse, for hurtigt at identificere tilstande, som kræver yderligere sikkerhedsforanstaltninger

Ændring 26

Forslag til henstilling

Del I – kapitel III – punkt 1 – litra -a a (nyt)

| -aa) | sikre hensigtsmæssig beskyttelse af sundhedspersonalet ved hjælp af vaccination, postekspositionsprofylakse, rutinemæssig screening, udlevering af personligt beskyttelsesudstyr og anvendelse af medicinsk teknologi, der nedsætter eksponeringen for blodtransmitterede infektioner |
| --- | --- |

-aa)

sikre hensigtsmæssig beskyttelse af sundhedspersonalet ved hjælp af vaccination, postekspositionsprofylakse, rutinemæssig screening, udlevering af personligt beskyttelsesudstyr og anvendelse af medicinsk teknologi, der nedsætter eksponeringen for blodtransmitterede infektioner

Ændring 27

Forslag til henstilling

Del I – kapitel III – punkt 1 – litra -a b (nyt)

| -ab) | sikre effektiv forebyggelse og kontrol med infektioner i langtidspleje- og rehabiliteringsfaciliteter |
| --- | --- |

-ab)

sikre effektiv forebyggelse og kontrol med infektioner i langtidspleje- og rehabiliteringsfaciliteter

Ændring 28

Forslag til henstilling

Del I - kapitel III - punkt 1 - litra b

| b) | forbedre forebyggelsen og bekæmpelsen af infektioner på sundhedsinstitutionsplan |
| --- | --- |

b)

forbedre forebyggelsen og bekæmpelsen af infektioner på sundhedsinstitutionsplan

| b) | forbedre forebyggelsen og bekæmpelsen af infektioner på sundhedsinstitutionsplan
  og sikre det højeste niveau for renhed, hygiejne og om nødvendigt asepsis:










  i) | i forbindelse med det udstyr, der anvendes ved modtagelse af patienter, og i forbindelse med deres ophold |
| --- | --- | --- |

b)

forbedre forebyggelsen og bekæmpelsen af infektioner på sundhedsinstitutionsplan
  og sikre det højeste niveau for renhed, hygiejne og om nødvendigt asepsis:

i)

i forbindelse med det udstyr, der anvendes ved modtagelse af patienter, og i forbindelse med deres ophold

| ii) | i forbindelse med medicinsk og paramedicinsk udstyr og de elektro-medicinske apparater, der anvendes på patienterne, og ved indgivelse af lægemidler |
| --- | --- |

ii)

i forbindelse med medicinsk og paramedicinsk udstyr og de elektro-medicinske apparater, der anvendes på patienterne, og ved indgivelse af lægemidler

| iii) | i forbindelse med de sundhedsstrukturer, der behandler patienter |
| --- | --- |

iii)

i forbindelse med de sundhedsstrukturer, der behandler patienter

Ændring 29

Forslag til henstilling

Del I – kapitel III – punkt 1 – litra b a (nyt)

| — | fremme håndhygiejnen blandt sundhedspersonalet |
| --- | --- |

—

fremme håndhygiejnen blandt sundhedspersonalet

Ændring 30

Forslag til henstilling

Del I – kapitel III – punkt 1 – litra b - nyt led

| — | forbedre forebyggelse og bekæmpelse af sygdomsspredning mellem det medicinske og det paramedicinske personale samt inden for sidstnævnte gruppe ved at iværksætte en profylaktisk politik omfattende bl.a. den fornødne vaccination af personalet |
| --- | --- |

—

forbedre forebyggelse og bekæmpelse af sygdomsspredning mellem det medicinske og det paramedicinske personale samt inden for sidstnævnte gruppe ved at iværksætte en profylaktisk politik omfattende bl.a. den fornødne vaccination af personalet

Ændring 31

Forslag til henstilling

Del I - kapitel III - punkt 1 - litra d

| d) | fremme sundhedsarbejderes uddannelse og videreuddannelse på medlemsstatsplan og sundhedsinstitutionsplan |
| --- | --- |

d)

fremme sundhedsarbejderes uddannelse og videreuddannelse på medlemsstatsplan og sundhedsinstitutionsplan

| d) | fremme sundhedsarbejderes
  og det paramedicinsk personales
  uddannelse og videreuddannelse på medlemsstatsplan og sundhedsinstitutionsplan
  med særlig fokus på nosocomiale infektioner og viras resistens over for antibiotika |
| --- | --- |

d)

fremme sundhedsarbejderes
  og det paramedicinsk personales
  uddannelse og videreuddannelse på medlemsstatsplan og sundhedsinstitutionsplan
  med særlig fokus på nosocomiale infektioner og viras resistens over for antibiotika

Ændring 32

Forslag til henstilling

Del I - kapitel III - punkt 1 - litra e

| e) | forbedre oplysningerne til patienterne |
| --- | --- |

e)

forbedre oplysningerne til patienterne

| e) | forbedre oplysningerne til patienterne
  via social- og sundhedsnetværket, men også via løbende informationskampagner i aviser, radio og tv og på internettet |
| --- | --- |

e)

forbedre oplysningerne til patienterne
  via social- og sundhedsnetværket, men også via løbende informationskampagner i aviser, radio og tv og på internettet

Ændring 33

Forslag til henstilling

Del I - kapitel III - punkt 1 - litra f

| f) | støtte forskning. |
| --- | --- |

f)

støtte forskning.

| f) | støtte forskning
  , bl.a. i mulige medicinske anvendelser af nanoteknologier og nanomaterialer
  . |
| --- | --- |

f)

støtte forskning
  , bl.a. i mulige medicinske anvendelser af nanoteknologier og nanomaterialer
  .

Ændring 34

Forslag til henstilling

Del I – kapitel III – punkt 1 – litra f a (nyt)

| fa) | indberette ethvert udbrud af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, som har ramte et større antal patienter, til Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme |
| --- | --- |

fa)

indberette ethvert udbrud af infektioner erhvervet i sundhedsvæsenet, som har ramte et større antal patienter, til Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

Ændring 35

Forslag til henstilling

Del I – kapitel III – punkt 1 – litra f b (nyt)

| fb) | gennemføre oplysningskampagner for offentligheden og for sundhedspersonalet med henblik på at begrænse adfærdsformer, der kan føre til antimikrobiel resistens |
| --- | --- |

fb)

gennemføre oplysningskampagner for offentligheden og for sundhedspersonalet med henblik på at begrænse adfærdsformer, der kan føre til antimikrobiel resistens

Ændring 36

Forslag til henstilling

Del II - overskrift

Ændring 37

Forslag til henstilling

Del II – punkt 1 a (nyt)

| (1a) | Kommissionen bør overveje, på hvilke områder den nuværende fællesskabslovgivning kan strammes for at forbedre patientsikkerheden, f.eks. ved at sørge for, at de faglige reguleringsmyndigheder i tilfælde, hvor fagfolk inden for sundhedsområdet bevæger sig over grænserne inden for EU, udveksler informationer om eventuelle afsluttede eller igangværende disciplinærsager mod enkeltpersoner og ikke kun oplysninger om deres oprindelige kvalifikationer. |
| --- | --- |

(1a)

Kommissionen bør overveje, på hvilke områder den nuværende fællesskabslovgivning kan strammes for at forbedre patientsikkerheden, f.eks. ved at sørge for, at de faglige reguleringsmyndigheder i tilfælde, hvor fagfolk inden for sundhedsområdet bevæger sig over grænserne inden for EU, udveksler informationer om eventuelle afsluttede eller igangværende disciplinærsager mod enkeltpersoner og ikke kun oplysninger om deres oprindelige kvalifikationer.

Ændring 38

Forslag til henstilling

Del II - punkt 1 b (nyt)

| 1b) | Kommissionen opfordres til på basis af den praktiske vejledning om forebyggelse af infektioner erhvervet på hospitaler, der blev udarbejdet af Verdenssundhedsorganisationen i 2002 (2), at udarbejde et dokument rettet mod patienter om forebyggelse af nosocomiale infektioner. |
| --- | --- |

1b)

Kommissionen opfordres til på basis af den praktiske vejledning om forebyggelse af infektioner erhvervet på hospitaler, der blev udarbejdet af Verdenssundhedsorganisationen i 2002 (2), at udarbejde et dokument rettet mod patienter om forebyggelse af nosocomiale infektioner.

Ændring 39

Forslag til henstilling

Bilag 1 - definitioner »Utilsigtet hændelse» - kolonne 2

En begivenhed, der skader patienten. Skaden indebærer en svækkelse af kroppens struktur eller funktion og/eller enhver anden skadelig virkning i forbindelse dermed.

En begivenhed, der skader patienten
  , og som opstår under medicinsk behandling
  . Skaden indebærer en
  permanent eller midlertidig
  svækkelse af kroppens struktur eller funktion og/eller enhver anden skadelig virkning i forbindelse dermed.

Ændring 40

Forslag til henstilling

Bilag 1 – definitioner »Sundhedsinstitution« – kolonne 2

En institution, hvor sundhedsarbejdere yder sekundære eller tertiære sundhedsydelser.

En
  offentlig, ikke-offentlig eller velgørende
  institution, hvor sundhedsarbejdere
  eller frivillige
  yder sekundære eller tertiære sundhedsydelser.

Ændring 41

Forslag til henstilling

Bilag 1 – definitioner »Patientsikkerhed« – kolonne 2

Patienters ret til at undgå unødvendige skader eller risiko for skader som følge af sundhedsydelser.

Fravær of utilsigtede begivenheder, hvor der ved en utilsigtet begivenhed forstås en skadelig hændelse, der i højere grad skyldes behandlingen end sygdommen. Disse utilsigtede hændelser kan være af undgåelig eller uundgåelig karakter.

Ændring 42

Forslag til henstilling

Bilag 1 – definitioner »Forbindelsespersonale for infektionsbekæmpelse« – kolonne 2

Sundhedsprofessionelle, der arbejder
  i kliniske afsnit/afdelinger
  og fungerer som forbindelsesled mellem deres
  afsnit/afdelinger
  og teamet for infektionsforebyggelse og -bekæmpelse. Forbindelsespersonalet for infektionsbekæmpelse medvirker til fremme af forebyggelse og bekæmpelse af infektioner i deres
  afsnit/afdelinger
  og sørger for feedback til teamet for infektionsforebyggelse og -bekæmpelse.

Sundhedsprofessionelle, der arbejder
  inden for de forskellige områder
  og fungerer som forbindelsesled mellem deres
  arbejdsområde
  og teamet for infektionsforebyggelse og -bekæmpelse. Forbindelsespersonalet for infektionsbekæmpelse medvirker til fremme af forebyggelse og bekæmpelse af infektioner i deres
  arbejdsområde
  og sørger for feedback til teamet for infektionsforebyggelse og -bekæmpelse.

Ændring 43

Forslag til henstilling

Bilag 2 – kapitel 1 – punkt 1 – litra b a (nyt)

| ba) | godkende og lette anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologiske værktøjer, som f.eks. brugsanvisninger i elektronisk format, for at øge brugernes forståelse af lægemidlerne |
| --- | --- |

ba)

godkende og lette anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologiske værktøjer, som f.eks. brugsanvisninger i elektronisk format, for at øge brugernes forståelse af lægemidlerne

Ændring 44

Forslag til henstilling

Bilag 2 – kapitel 1 – punkt 4 – litra c a (nyt)

| ca) | tilbyde hensigtsmæssig uddannelse og oplæring af alle sundhedsarbejdere i en korrekt brug af medicinsk teknologi i overensstemmelse med de i brugsanvisninger anførte funktioner og specifikationer, således at sundhedsfarer og bivirkninger kan forebygges, herunder sådanne, som opstår ved genbrug af udstyr. |
| --- | --- |

ca)

tilbyde hensigtsmæssig uddannelse og oplæring af alle sundhedsarbejdere i en korrekt brug af medicinsk teknologi i overensstemmelse med de i brugsanvisninger anførte funktioner og specifikationer, således at sundhedsfarer og bivirkninger kan forebygges, herunder sådanne, som opstår ved genbrug af udstyr.

Ændring 45

Forslag til henstilling

Bilag II - del 1 - punkt 7 - litra a a (ny)

| aa) | ved at stimulere forskning, bl.a. i medicinske anvendelser af nanoteknologier og nanomaterialer. |
| --- | --- |

aa)

ved at stimulere forskning, bl.a. i medicinske anvendelser af nanoteknologier og nanomaterialer.

Ændring 46

Forslag til henstilling

Bilag 2 – kapitel 2 – punkt 1 – litra a – led 2

| — | integrere infektionsforebyggelses- og infektionsbekæmpelsesforanstaltninger i patientbehandlingsplanerne |
| --- | --- |

—

integrere infektionsforebyggelses- og infektionsbekæmpelsesforanstaltninger i patientbehandlingsplanerne

| — | integrere infektionsforebyggelses- og infektionsbekæmpelsesforanstaltninger i patientbehandlingsplanerne
  , herunder den fornødne vaccination af personalet |
| --- | --- |

—

integrere infektionsforebyggelses- og infektionsbekæmpelsesforanstaltninger i patientbehandlingsplanerne
  , herunder den fornødne vaccination af personalet

---

(1)  

  EUT L 190 af 18.7.2008, s. 37.

(2)  
  WHO, »Prevention of hospital-acquired infections. A practical guide«, første udgave, december 2002 (anden udgave udgivet i 2008).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/404 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/404

---

Torsdag, den 23. april 2009Sjældne sygdomme *

P6_TA(2009)0288

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. april 2009 om forslag til Rådets henstilling om et europæisk tiltag vedrørende sjældne sygdomme (KOM(2008)0726 - C6-0455/2008 - 2008/0218(CNS))

2010/C 184 E/75

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0726),

der henviser til EF-traktatens artikel 152, stk. 4, andet afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0455/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0231/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til henstilling


  Betragtning 1 |
| (1) | Sjældne sygdomme er en trussel mod europæiske borgeres sundhed, for det er livstruende eller kronisk invaliderende sygdomme med lav prævalens og af stor kompleksitet. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til henstilling

Betragtning 1

(1)

Sjældne sygdomme er en trussel mod europæiske borgeres sundhed, for det er livstruende eller kronisk invaliderende sygdomme med lav prævalens og af stor kompleksitet.

| (1) | Sjældne sygdomme er en trussel mod europæiske borgeres sundhed, for det er livstruende eller kronisk invaliderende sygdomme med lav prævalens og af stor kompleksitet,
  men da der er så mange forskellige typer sjældne sygdomme, er det samlede antal berørte personer ganske stort. |
| --- | --- |

(1)

Sjældne sygdomme er en trussel mod europæiske borgeres sundhed, for det er livstruende eller kronisk invaliderende sygdomme med lav prævalens og af stor kompleksitet,
  men da der er så mange forskellige typer sjældne sygdomme, er det samlede antal berørte personer ganske stort.

Ændring 2

Forslag til henstilling

Betragtning 2

| (2) | Der blev vedtaget et EF-handlingsprogram vedrørende sjældne sygdomme, herunder genetiske sygdomme, for perioden 1. januar 1999-31. december 2003. I programmet defineres prævalensen for en sjælden sygdom som højst 5 ud af 10 000 personer i EU. |
| --- | --- |

(2)

Der blev vedtaget et EF-handlingsprogram vedrørende sjældne sygdomme, herunder genetiske sygdomme, for perioden 1. januar 1999-31. december 2003. I programmet defineres prævalensen for en sjælden sygdom som højst 5 ud af 10 000 personer i EU.

| (2) | Der blev vedtaget et EF-handlingsprogram vedrørende sjældne sygdomme, herunder genetiske sygdomme, for perioden 1. januar 1999-31. december 2003. I programmet defineres prævalensen for en sjælden sygdom som højst 5 ud af 10 000 personer i EU,
  et tal som skal vurderes på et statistisk grundlag, der er omfattet af en videnskabelig undersøgelse. |
| --- | --- |

(2)

Der blev vedtaget et EF-handlingsprogram vedrørende sjældne sygdomme, herunder genetiske sygdomme, for perioden 1. januar 1999-31. december 2003. I programmet defineres prævalensen for en sjælden sygdom som højst 5 ud af 10 000 personer i EU,
  et tal som skal vurderes på et statistisk grundlag, der er omfattet af en videnskabelig undersøgelse.

Ændring 3

Forslag til henstilling

Betragtning 2 a (ny)

| (2a) | Grundet denne statistiske forekomst skal de sjældne sygdomme omhyggeligt katalogiseres og revideres regelmæssigt af et videnskabeligt udvalg for at fastslå nødvendigheden af mulige tilføjelser. |
| --- | --- |

(2a)

Grundet denne statistiske forekomst skal de sjældne sygdomme omhyggeligt katalogiseres og revideres regelmæssigt af et videnskabeligt udvalg for at fastslå nødvendigheden af mulige tilføjelser.

Ændring 4

Forslag til henstilling

Betragtning 4

| (4) | Det skønnes, at der i dag findes mellem 5 000 og 8 000 forskellige sjældne sygdomme, som rammer 6-8 % af befolkningen i løbet af livet. Det vil med andre ord sige 27-36 millioner mennesker i EU. De fleste af dem lider af mindre hyppigt forekommende sygdomme, som rammer højst 1 ud af 100 000 personer. |
| --- | --- |

(4)

Det skønnes, at der i dag findes mellem 5 000 og 8 000 forskellige sjældne sygdomme, som rammer 6-8 % af befolkningen i løbet af livet. Det vil med andre ord sige 27-36 millioner mennesker i EU. De fleste af dem lider af mindre hyppigt forekommende sygdomme, som rammer højst 1 ud af 100 000 personer.

| (4) | Det skønnes, at der i dag findes mellem 5 000 og 8 000 forskellige sjældne sygdomme, som rammer 6-8 % af befolkningen i løbet af livet. Det vil med andre ord sige,
  at selvom alle sjældne sygdomme er karakteriseret ved lav prævalens, er det samlede antal berørte personer ganske stort, mellem
  27-36 millioner mennesker i EU. De fleste af dem lider af mindre hyppigt forekommende sygdomme, som rammer højst 1 ud af 100 000 personer. |
| --- | --- |

(4)

Det skønnes, at der i dag findes mellem 5 000 og 8 000 forskellige sjældne sygdomme, som rammer 6-8 % af befolkningen i løbet af livet. Det vil med andre ord sige,
  at selvom alle sjældne sygdomme er karakteriseret ved lav prævalens, er det samlede antal berørte personer ganske stort, mellem
  27-36 millioner mennesker i EU. De fleste af dem lider af mindre hyppigt forekommende sygdomme, som rammer højst 1 ud af 100 000 personer.

Ændring 5

Forslag til henstilling

Betragtning 5

| (5) | Sjældne sygdomme kræver på grund af deres lave prævalens
  og
  særtræk en global tilgang baseret på en særlig, kombineret indsats for at forebygge høj sygelighed eller for tidlig død og for at forbedre de berørtes livskvalitet og socioøkonomiske potentiale. |
| --- | --- |

(5)

Sjældne sygdomme kræver på grund af deres lave prævalens
  og
  særtræk en global tilgang baseret på en særlig, kombineret indsats for at forebygge høj sygelighed eller for tidlig død og for at forbedre de berørtes livskvalitet og socioøkonomiske potentiale.

| (5) | Sjældne sygdomme kræver på grund af deres lave prævalens, særtræk
  og deres samlet set store antal forekomster
  en global tilgang baseret på en særlig, kombineret indsats, herunder partnerskaber med tredjelande såsom USA, for at forebygge høj sygelighed eller for tidlig død og for at forbedre de berørtes livskvalitet og socioøkonomiske potentiale
  i udviklede lande og udviklingslande
  . |
| --- | --- |

(5)

Sjældne sygdomme kræver på grund af deres lave prævalens, særtræk
  og deres samlet set store antal forekomster
  en global tilgang baseret på en særlig, kombineret indsats, herunder partnerskaber med tredjelande såsom USA, for at forebygge høj sygelighed eller for tidlig død og for at forbedre de berørtes livskvalitet og socioøkonomiske potentiale
  i udviklede lande og udviklingslande
  .

Ændring 6

Forslag til henstilling

Betragtning 8

| (8) | For at sikre en bedre koordinering og sammenhæng mellem nationale, regionale og lokale initiativer vedrørende sjældne sygdomme bør alle relevante nationale tiltag i forbindelse med sjældne sygdomme integreres i nationale planer vedrørende sjældne sygdomme. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre en bedre koordinering og sammenhæng mellem nationale, regionale og lokale initiativer vedrørende sjældne sygdomme bør alle relevante nationale tiltag i forbindelse med sjældne sygdomme integreres i nationale planer vedrørende sjældne sygdomme.

| (8) | For at sikre en bedre koordinering og sammenhæng mellem nationale, regionale og lokale initiativer vedrørende sjældne sygdomme
  og for at fremme samarbejdet mellem uddannelsescentrene på området
  bør alle relevante nationale tiltag i forbindelse med sjældne sygdomme integreres i nationale planer vedrørende sjældne sygdomme. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre en bedre koordinering og sammenhæng mellem nationale, regionale og lokale initiativer vedrørende sjældne sygdomme
  og for at fremme samarbejdet mellem uddannelsescentrene på området
  bør alle relevante nationale tiltag i forbindelse med sjældne sygdomme integreres i nationale planer vedrørende sjældne sygdomme.

Ændring 7

Forslag til henstilling

Betragtning 13

| (13) | EF-merværdien ved europæiske referencenetværk er særlig stor i forbindelse med sjældne sygdomme på grund af disse lidelsers sjældne forekomst, som både indebærer, at der er et begrænset antal patienter og knaphed på ekspertise i de enkelte lande. Det er derfor helt afgørende at samle ekspertise på europæisk plan for at sikre lige adgang til behandling og pleje af høj kvalitet for patienter med sjældne sygdomme. |
| --- | --- |

(13)

EF-merværdien ved europæiske referencenetværk er særlig stor i forbindelse med sjældne sygdomme på grund af disse lidelsers sjældne forekomst, som både indebærer, at der er et begrænset antal patienter og knaphed på ekspertise i de enkelte lande. Det er derfor helt afgørende at samle ekspertise på europæisk plan for at sikre lige adgang til behandling og pleje af høj kvalitet for patienter med sjældne sygdomme.

| (13) | EF-merværdien ved europæiske referencenetværk er særlig stor i forbindelse med sjældne sygdomme på grund af disse lidelsers sjældne forekomst, som både indebærer, at der er et begrænset antal patienter og knaphed på ekspertise i de enkelte lande. Det er derfor helt afgørende at samle ekspertise på europæisk plan for at sikre lige adgang til
  nøjagtig information, behørig og rettidig diagnosticering og til
  behandling og pleje af høj kvalitet for patienter med sjældne sygdomme. |
| --- | --- |

(13)

EF-merværdien ved europæiske referencenetværk er særlig stor i forbindelse med sjældne sygdomme på grund af disse lidelsers sjældne forekomst, som både indebærer, at der er et begrænset antal patienter og knaphed på ekspertise i de enkelte lande. Det er derfor helt afgørende at samle ekspertise på europæisk plan for at sikre lige adgang til
  nøjagtig information, behørig og rettidig diagnosticering og til
  behandling og pleje af høj kvalitet for patienter med sjældne sygdomme.

Ændring 8

Forslag til henstilling

Betragtning 14 a (ny)

| (14a) | Lægemiddelforummet vedtog den 12. oktober 2008 sin endelige rapport, som indeholder forslag til retningslinjer for, hvordan medlemsstaterne, de berørte parter og Kommissionen kan forbedre deres indsats med henblik på at sikre lettere og hurtigere adgang til lægemidler til sjældne sygdomme i EU. |
| --- | --- |

(14a)

Lægemiddelforummet vedtog den 12. oktober 2008 sin endelige rapport, som indeholder forslag til retningslinjer for, hvordan medlemsstaterne, de berørte parter og Kommissionen kan forbedre deres indsats med henblik på at sikre lettere og hurtigere adgang til lægemidler til sjældne sygdomme i EU.

Ændring 9

Forslag til henstilling

Betragtning 20

| (20) | Patienter og patientrepræsentanter bør derfor inddrages på alle stadier i den politiske beslutningsproces. Deres aktiviteter bør fremmes ved en aktiv indsats og støttes, også finansielt, i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

(20)

Patienter og patientrepræsentanter bør derfor inddrages på alle stadier i den politiske beslutningsproces. Deres aktiviteter bør fremmes ved en aktiv indsats og støttes, også finansielt, i de enkelte medlemsstater.

| (20) | Patienter og patientrepræsentanter bør derfor inddrages på alle stadier i den politiske beslutningsproces. Deres aktiviteter bør fremmes ved en aktiv indsats og støttes, også finansielt, i de enkelte medlemsstater,
  men også på EU-plan, i form af EU-dækkende patientstøttenetværk for specifikke sjældne sygdomme. |
| --- | --- |

(20)

Patienter og patientrepræsentanter bør derfor inddrages på alle stadier i den politiske beslutningsproces. Deres aktiviteter bør fremmes ved en aktiv indsats og støttes, også finansielt, i de enkelte medlemsstater,
  men også på EU-plan, i form af EU-dækkende patientstøttenetværk for specifikke sjældne sygdomme.

Ændring 10

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 1 – indledning

| 1. | at udarbejde nationale planer for sjældne sygdomme for at sikre patienter med sjældne sygdomme universel adgang til behandling og pleje af høj kvalitet, herunder diagnostik, behandling og lægemidler til sjældne sygdomme inden for deres nationale område på grundlag af princippet om lighed og solidaritet i hele EU, og navnlig at |
| --- | --- |

1.

at udarbejde nationale planer for sjældne sygdomme for at sikre patienter med sjældne sygdomme universel adgang til behandling og pleje af høj kvalitet, herunder diagnostik, behandling og lægemidler til sjældne sygdomme inden for deres nationale område på grundlag af princippet om lighed og solidaritet i hele EU, og navnlig at

| 1. | at udarbejde nationale planer for sjældne sygdomme for at sikre patienter med sjældne sygdomme universel adgang til behandling og pleje af høj kvalitet, herunder diagnostik, behandling og lægemidler til sjældne sygdomme
  samt revalidering og undervisning i at leve med sygdom
  inden for deres nationale område på grundlag af princippet om lighed og solidaritet i hele EU, og navnlig at |
| --- | --- |

1.

at udarbejde nationale planer for sjældne sygdomme for at sikre patienter med sjældne sygdomme universel adgang til behandling og pleje af høj kvalitet, herunder diagnostik, behandling og lægemidler til sjældne sygdomme
  samt revalidering og undervisning i at leve med sygdom
  inden for deres nationale område på grundlag af princippet om lighed og solidaritet i hele EU, og navnlig at

Ændring 11

Forslag til henstilling

Henstiller til medlemsstaterne – punkt 1 – nr. 1

| 1) | udarbejde og vedtage en samlet integreret strategi inden udgangen af
  2011
  , som skal fungere som rettesnor for og strukturere alle relevante tiltag i forbindelse med sjældne sygdomme i form af en national plan for sjældne sygdomme |
| --- | --- |

1)

udarbejde og vedtage en samlet integreret strategi inden udgangen af
  2011
  , som skal fungere som rettesnor for og strukturere alle relevante tiltag i forbindelse med sjældne sygdomme i form af en national plan for sjældne sygdomme

| 1) | udarbejde og vedtage en samlet integreret strategi inden udgangen af
  2010
  , som skal fungere som rettesnor for og strukturere alle relevante tiltag i forbindelse med sjældne sygdomme i form af en national plan for sjældne sygdomme |
| --- | --- |

1)

udarbejde og vedtage en samlet integreret strategi inden udgangen af
  2010
  , som skal fungere som rettesnor for og strukturere alle relevante tiltag i forbindelse med sjældne sygdomme i form af en national plan for sjældne sygdomme

Ændring 12

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 1 – nr. 3

| 3) | definere et begrænset antal prioriterede tiltag inden for den nationale plan for sjældne sygdomme, med konkrete mål, tydelige frister, ledelsesstrukturer og regelmæssige rapporter |
| --- | --- |

3)

definere et begrænset antal prioriterede tiltag inden for den nationale plan for sjældne sygdomme, med konkrete mål, tydelige frister, ledelsesstrukturer og regelmæssige rapporter

| 3) | definere et begrænset antal prioriterede tiltag inden for den nationale plan for sjældne sygdomme, med konkrete mål, tydelige frister,
  omfattende og klart identificeret finansiering,
  ledelsesstrukturer og regelmæssige rapporter |
| --- | --- |

3)

definere et begrænset antal prioriterede tiltag inden for den nationale plan for sjældne sygdomme, med konkrete mål, tydelige frister,
  omfattende og klart identificeret finansiering,
  ledelsesstrukturer og regelmæssige rapporter

Ændring 13

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 1 – nr. 3 a (nyt)

| 3a) | meddele, hvorvidt de har specialiserede centre og udarbejde et katalog over eksperter |
| --- | --- |

3a)

meddele, hvorvidt de har specialiserede centre og udarbejde et katalog over eksperter

Ændring 14

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 1 – nr. 5

| 5) | indføre bestemmelser i de nationale planer, som skal sikre lige adgang til behandling og pleje af høj kvalitet, herunder diagnostik, behandling og lægemidler til sjældne sygdomme, til alle patienter med sjældne sygdomme inden for deres nationale område med henblik på at sikre lige adgang til kvalitetspleje på grundlag af princippet om lighed og solidaritet i hele EU |
| --- | --- |

5)

indføre bestemmelser i de nationale planer, som skal sikre lige adgang til behandling og pleje af høj kvalitet, herunder diagnostik, behandling og lægemidler til sjældne sygdomme, til alle patienter med sjældne sygdomme inden for deres nationale område med henblik på at sikre lige adgang til kvalitetspleje på grundlag af princippet om lighed og solidaritet i hele EU

| 5) | indføre bestemmelser i de nationale planer, som skal sikre lige adgang til behandling og pleje af høj kvalitet, herunder diagnostik,
  primære forebyggelsesforanstaltninger
  , behandling og lægemidler til sjældne sygdomme
  samt revalidering og undervisning i at leve med sygdom til glæde for
  alle patienter med sjældne sygdomme inden for deres nationale område med henblik på at sikre lige adgang til kvalitetspleje på grundlag af princippet om lighed og solidaritet i hele EU
  i overensstemmelse med principperne i dokumentet »Improving access to orphan medicines for all affected EU citizens« fra lægemiddelforummet på højt plan |
| --- | --- |

5)

indføre bestemmelser i de nationale planer, som skal sikre lige adgang til behandling og pleje af høj kvalitet, herunder diagnostik,
  primære forebyggelsesforanstaltninger
  , behandling og lægemidler til sjældne sygdomme
  samt revalidering og undervisning i at leve med sygdom til glæde for
  alle patienter med sjældne sygdomme inden for deres nationale område med henblik på at sikre lige adgang til kvalitetspleje på grundlag af princippet om lighed og solidaritet i hele EU
  i overensstemmelse med principperne i dokumentet »Improving access to orphan medicines for all affected EU citizens« fra lægemiddelforummet på højt plan

Ændring 15

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 1 – nr. 5 a (nyt)

| 5a) | støtte bestræbelserne på at undgå sjældne arvelige sygdomme gennem










  a) | genetisk rådgivning af forældre, som er smittebærere og |
| --- | --- | --- |

5a)

støtte bestræbelserne på at undgå sjældne arvelige sygdomme gennem

a)

genetisk rådgivning af forældre, som er smittebærere og

| b) | når det er relevant og ikke i modstrid med gældende national lovgivning og altid på frivilligt grundlag, gennem udvælgelse af sunde embryoer forud for implantation |
| --- | --- |

b)

når det er relevant og ikke i modstrid med gældende national lovgivning og altid på frivilligt grundlag, gennem udvælgelse af sunde embryoer forud for implantation

Ændring 16

Forslag til henstilling

Henstiller til medlemsstaterne – punkt 1 – nr. 5 b (nyt)

| 5b) | fastsætte ekstraordinære foranstaltninger i de nationale planer med hensyn til at give adgang til lægemidler, som ikke har fået nogen markedsføringstilladelse, når der er et reelt folkesundhedsbehov herfor, og, hvis ikke der findes noget egnet behandlingsalternativ i en medlemsstat, og når forholdet mellem fordele og risici menes at være positivt, sikre, at patienter med sjældne sygdomme får adgang til lægemidlerne |
| --- | --- |

5b)

fastsætte ekstraordinære foranstaltninger i de nationale planer med hensyn til at give adgang til lægemidler, som ikke har fået nogen markedsføringstilladelse, når der er et reelt folkesundhedsbehov herfor, og, hvis ikke der findes noget egnet behandlingsalternativ i en medlemsstat, og når forholdet mellem fordele og risici menes at være positivt, sikre, at patienter med sjældne sygdomme får adgang til lægemidlerne

Ændring 17

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 1 – nr. 5 c (nyt)

| 5c) | oprette nationale multiinteressent-rådgivningsgrupper bestående af samtlige interessenter, der skal vejlede regeringerne ved udformning og gennemførelse af nationale handlingsplaner for sjældne sygdomme; dette skal sikre, at regeringerne er velunderrettede, og at afgørelser, der træffes på nationalt plan, afspejler samfundets synspunkter og behov |
| --- | --- |

5c)

oprette nationale multiinteressent-rådgivningsgrupper bestående af samtlige interessenter, der skal vejlede regeringerne ved udformning og gennemførelse af nationale handlingsplaner for sjældne sygdomme; dette skal sikre, at regeringerne er velunderrettede, og at afgørelser, der træffes på nationalt plan, afspejler samfundets synspunkter og behov

Ændring 18

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 1 – nr. 5 d (nyt)

| 5d) | tilskynde til, at behandling af sjældne sygdomme finansieres på nationalt plan; i tilfælde, hvor medlemsstaterne ikke ønsker eller er i stand til at oprette ekspertcentre, bør en sådan central national fond anvendes til at sikre, at patienter kan rejse til et center i et andet land; det er dog også vigtigt, at dette separate budget gennemgås hvert år og tilpasses på grundlag af den forhåndenværende viden om patienter, der har behov for behandling i det pågældende år, og om mulige nye behandlingsformer, der bør tilføjes; dette bør ske med bidrag fra multiinteressent-rådgivningsgrupperne |
| --- | --- |

5d)

tilskynde til, at behandling af sjældne sygdomme finansieres på nationalt plan; i tilfælde, hvor medlemsstaterne ikke ønsker eller er i stand til at oprette ekspertcentre, bør en sådan central national fond anvendes til at sikre, at patienter kan rejse til et center i et andet land; det er dog også vigtigt, at dette separate budget gennemgås hvert år og tilpasses på grundlag af den forhåndenværende viden om patienter, der har behov for behandling i det pågældende år, og om mulige nye behandlingsformer, der bør tilføjes; dette bør ske med bidrag fra multiinteressent-rådgivningsgrupperne

Ændring 19

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 2 – nr. 1

| 1) | indføre en fælles EU-definition af sjældne sygdomme som sygdomme, der rammer højst 5 ud af 10 000 personer |
| --- | --- |

1)

indføre en fælles EU-definition af sjældne sygdomme som sygdomme, der rammer højst 5 ud af 10 000 personer

| 1) | indføre en fælles EU-definition af sjældne sygdomme som sygdomme, der rammer højst 5 ud af 10 000 personer
  i gennemsnit i hele EU; det er imidlertid yderst vigtigt at kende den nøjagtige fordeling på hver medlemsstat |
| --- | --- |

1)

indføre en fælles EU-definition af sjældne sygdomme som sygdomme, der rammer højst 5 ud af 10 000 personer
  i gennemsnit i hele EU; det er imidlertid yderst vigtigt at kende den nøjagtige fordeling på hver medlemsstat

Ændring 20

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 2 – nr. 4

| 4) | støtte særlige sygdomsinformationsnetværk, registre og databaser på nationalt eller regionalt plan, |
| --- | --- |

4)

støtte særlige sygdomsinformationsnetværk, registre og databaser på nationalt eller regionalt plan,

| 4) | støtte
  , især med økonomiske midler,
  særlige sygdomsinformationsnetværk, registre og databaser på
  europæisk,
  nationalt eller regionalt plan,
  herunder regelmæssigt ajourført information, der gøres tilgængelig for offentligheden på internettet, |
| --- | --- |

4)

støtte
  , især med økonomiske midler,
  særlige sygdomsinformationsnetværk, registre og databaser på
  europæisk,
  nationalt eller regionalt plan,
  herunder regelmæssigt ajourført information, der gøres tilgængelig for offentligheden på internettet,

Ændring 21

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 3 – nr. 3

| 3) | fremme nationale forskeres og laboratoriers deltagelse i forskningsprojekter vedrørende sjældne sygdomme, som finansieres på fællesskabsplan |
| --- | --- |

3)

fremme nationale forskeres og laboratoriers deltagelse i forskningsprojekter vedrørende sjældne sygdomme, som finansieres på fællesskabsplan

| 3) | fremme nationale forskeres og laboratoriers deltagelse i forskningsprojekter vedrørende sjældne sygdomme, som finansieres på fællesskabsplan
  og udnytte de muligheder, der ligger i forordning (EF) nr. 141/2000 om lægemidler til sjældne sygdomme |
| --- | --- |

3)

fremme nationale forskeres og laboratoriers deltagelse i forskningsprojekter vedrørende sjældne sygdomme, som finansieres på fællesskabsplan
  og udnytte de muligheder, der ligger i forordning (EF) nr. 141/2000 om lægemidler til sjældne sygdomme

Ændring 22

Forslag til henstilling

Henstiller til medlemsstaterne – punkt 3 – nr. 3 a (nyt)

| 3a) | fremme videndeling og samarbejde mellem forskere, laboratorier og forskningsprojekter i Den Europæiske Union og lignende institutioner i tredjelande, som kan give globale fordele ikke kun for Den Europæiske Union, men også for fattigere lande og udviklingslande, som har dårligere forudsætninger for at sikre midler til forskning i sjældne sygdomme |
| --- | --- |

3a)

fremme videndeling og samarbejde mellem forskere, laboratorier og forskningsprojekter i Den Europæiske Union og lignende institutioner i tredjelande, som kan give globale fordele ikke kun for Den Europæiske Union, men også for fattigere lande og udviklingslande, som har dårligere forudsætninger for at sikre midler til forskning i sjældne sygdomme

Ændring 23

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 3 – nr. 4

| 4) | indføre bestemmelser i de nationale planer for sjældne sygdomme, som tager sigte på at fremme forskning, herunder folkesundheds- og socialforskning, i forbindelse med sjældne sygdomme, navnlig med henblik på at udvikle redskaber, som f.eks. tværgående infrastrukturer samt sygdomsspecifikke projekter, |
| --- | --- |

4)

indføre bestemmelser i de nationale planer for sjældne sygdomme, som tager sigte på at fremme forskning, herunder folkesundheds- og socialforskning, i forbindelse med sjældne sygdomme, navnlig med henblik på at udvikle redskaber, som f.eks. tværgående infrastrukturer samt sygdomsspecifikke projekter,

| 4) | indføre bestemmelser i de nationale planer for sjældne sygdomme, som tager sigte på at fremme forskning, herunder folkesundheds- og socialforskning, i forbindelse med sjældne sygdomme, navnlig med henblik på at udvikle redskaber, som f.eks. tværgående infrastrukturer samt sygdomsspecifikke projekter,
  revalideringsprogrammer og programmer med sigte på at lære patienterne at leve med en sjælden sygdom, samt forskning vedrørende diagnostiske test og diagnoseredskaber |
| --- | --- |

4)

indføre bestemmelser i de nationale planer for sjældne sygdomme, som tager sigte på at fremme forskning, herunder folkesundheds- og socialforskning, i forbindelse med sjældne sygdomme, navnlig med henblik på at udvikle redskaber, som f.eks. tværgående infrastrukturer samt sygdomsspecifikke projekter,
  revalideringsprogrammer og programmer med sigte på at lære patienterne at leve med en sjælden sygdom, samt forskning vedrørende diagnostiske test og diagnoseredskaber

Ændring 24

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 3 – nr. 4 a (nyt)

| 4a) | indføre en passende, langsigtet finansiering, navnlig gennem offentlige og private partnerskaber, med henblik på at støtte forskningsarbejdet på nationalt og europæisk plan og sikre dets bæredygtighed |
| --- | --- |

4a)

indføre en passende, langsigtet finansiering, navnlig gennem offentlige og private partnerskaber, med henblik på at støtte forskningsarbejdet på nationalt og europæisk plan og sikre dets bæredygtighed

Ændring 25

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 4 – nr. 1

| 1) | identificere nationale eller regionale ekspertisecentre inden for deres nationale område inden udgangen af 2011 og fremme oprettelse af ekspertisecentre på steder, hvor de ikke findes, navnlig ved at indføre bestemmelser i den nationale plan for sjældne sygdomme om oprettelse af nationale eller regionale ekspertisecentre |
| --- | --- |

1)

identificere nationale eller regionale ekspertisecentre inden for deres nationale område inden udgangen af 2011 og fremme oprettelse af ekspertisecentre på steder, hvor de ikke findes, navnlig ved at indføre bestemmelser i den nationale plan for sjældne sygdomme om oprettelse af nationale eller regionale ekspertisecentre

| 1) | identificere nationale eller regionale ekspertisecentre inden for deres nationale område inden udgangen af 2011 og fremme oprettelse af ekspertisecentre på steder, hvor de ikke findes, navnlig ved at indføre bestemmelser i den nationale plan for sjældne sygdomme om oprettelse af nationale eller regionale ekspertisecentre;
  hjælpe med at udarbejde kataloger over sjældne sygdomme og over eksperter i sjældne sygdomme; |
| --- | --- |

1)

identificere nationale eller regionale ekspertisecentre inden for deres nationale område inden udgangen af 2011 og fremme oprettelse af ekspertisecentre på steder, hvor de ikke findes, navnlig ved at indføre bestemmelser i den nationale plan for sjældne sygdomme om oprettelse af nationale eller regionale ekspertisecentre;
  hjælpe med at udarbejde kataloger over sjældne sygdomme og over eksperter i sjældne sygdomme;

Ændring 26

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 4 – nr. 3

| 3) | organisere behandlingsmuligheder for patienter gennem samarbejde med relevante eksperter fra selve landet eller fra udlandet, hvis det er nødvendigt; der bør ydes støtte til sundhedsydelser på tværs af grænser, herunder til patientmobilitet, ansatte inden for sundhedsvæsenet samt tjenesteydere og -ydelser, ved brug af informations- og kommunikationsteknologi, hvis det er nødvendigt for at sikre universel adgang til de særlige sundhedsydelser, der er behov for |
| --- | --- |

3)

organisere behandlingsmuligheder for patienter gennem samarbejde med relevante eksperter fra selve landet eller fra udlandet, hvis det er nødvendigt; der bør ydes støtte til sundhedsydelser på tværs af grænser, herunder til patientmobilitet, ansatte inden for sundhedsvæsenet samt tjenesteydere og -ydelser, ved brug af informations- og kommunikationsteknologi, hvis det er nødvendigt for at sikre universel adgang til de særlige sundhedsydelser, der er behov for

| 3) | organisere
  europæiske
  behandlingsmuligheder for
  de
  patienter,
  der lider af sjældne sygdomme,
  gennem samarbejde med relevante eksperter fra det pågældende land eller fra udlandet, hvis det er nødvendigt; der bør ydes støtte til sundhedsydelser på tværs af grænser, herunder mobilitet for patienter og ekspertise ved fremme af data mobilitet, for ansatte inden for sundhedsvæsenet samt for tjenesteydere og -ydelser ved brug af informations- og kommunikationsteknologi, hvis dette er nødvendigt for at sikre universel adgang til de særlige sundhedsydelser, der er behov for |
| --- | --- |

3)

organisere
  europæiske
  behandlingsmuligheder for
  de
  patienter,
  der lider af sjældne sygdomme,
  gennem samarbejde med relevante eksperter fra det pågældende land eller fra udlandet, hvis det er nødvendigt; der bør ydes støtte til sundhedsydelser på tværs af grænser, herunder mobilitet for patienter og ekspertise ved fremme af data mobilitet, for ansatte inden for sundhedsvæsenet samt for tjenesteydere og -ydelser ved brug af informations- og kommunikationsteknologi, hvis dette er nødvendigt for at sikre universel adgang til de særlige sundhedsydelser, der er behov for

Ændring 27

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 4 – nr. 5

| 5) | sikre, at nationale eller regionale ekspertisecentre overholder de standarder, der er defineret af de europæiske referencenetværk for sjældne sygdomme, under korrekt hensyntagen til patienters og ansattes behov og forventninger |
| --- | --- |

5)

sikre, at nationale eller regionale ekspertisecentre overholder de standarder, der er defineret af de europæiske referencenetværk for sjældne sygdomme, under korrekt hensyntagen til patienters og ansattes behov og forventninger

| 5) | sikre, at nationale eller regionale ekspertisecentre overholder de standarder, der er defineret af de europæiske referencenetværk for sjældne sygdomme, under korrekt hensyntagen til patienters og ansattes behov og forventninger
  og ved at involvere patienterne i disse centres aktiviteter |
| --- | --- |

5)

sikre, at nationale eller regionale ekspertisecentre overholder de standarder, der er defineret af de europæiske referencenetværk for sjældne sygdomme, under korrekt hensyntagen til patienters og ansattes behov og forventninger
  og ved at involvere patienterne i disse centres aktiviteter

Ændring 28

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 4 – nr. 5 a (nyt)

| 5a) | tilskynde, eventuelt med EU-finansiering eller samfinansiering, ekspertisecentre og -hospitaler til at etablere særlige uddannelsestilbud for ansatte inden for visse sjældne sygdomme og give dem mulighed for at opnå den relevante ekspertise |
| --- | --- |

5a)

tilskynde, eventuelt med EU-finansiering eller samfinansiering, ekspertisecentre og -hospitaler til at etablere særlige uddannelsestilbud for ansatte inden for visse sjældne sygdomme og give dem mulighed for at opnå den relevante ekspertise

Ændring 29

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 5 – nr. 1 – litra b

| b) | europæiske retningslinjer for populationsscreening og diagnostiske test |
| --- | --- |

b)

europæiske retningslinjer for populationsscreening og diagnostiske test

| b) | europæiske retningslinjer for populationsscreening og diagnostiske test,
  herunder genetiske test som heterozygoti-test og pollegemediagnostik, og dermed sikre prøvning af høj kvalitet og relevant genetisk rådgivning under hensyntagen til de etiske forskelle i medlemsstaterne |
| --- | --- |

b)

europæiske retningslinjer for populationsscreening og diagnostiske test,
  herunder genetiske test som heterozygoti-test og pollegemediagnostik, og dermed sikre prøvning af høj kvalitet og relevant genetisk rådgivning under hensyntagen til de etiske forskelle i medlemsstaterne

Ændring 30

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 5 – nr. 1 – litra c

| c) | udveksling
  af de enkelte medlemsstaters vurderingsrapporter om den
  behandlingsmæssige
  merværdi ved lægemidler til sjældne sygdomme på EU-niveau for at minimere den tid, der går, inden der gives adgang til lægemidler til patienter med sjældne sygdomme |
| --- | --- |

c)

udveksling
  af de enkelte medlemsstaters vurderingsrapporter om den
  behandlingsmæssige
  merværdi ved lægemidler til sjældne sygdomme på EU-niveau for at minimere den tid, der går, inden der gives adgang til lægemidler til patienter med sjældne sygdomme

| c) | udarbejdelse
  af de enkelte medlemsstaters vurderingsrapporter om den
  kliniske
  merværdi ved lægemidler til sjældne sygdomme på EU-niveau
  inden for det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA), hvor den relevante europæiske viden og ekspertise er samlet,
  for at minimere den tid, der går, inden der gives adgang til lægemidler til patienter med sjældne sygdomme |
| --- | --- |

c)

udarbejdelse
  af de enkelte medlemsstaters vurderingsrapporter om den
  kliniske
  merværdi ved lægemidler til sjældne sygdomme på EU-niveau
  inden for det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA), hvor den relevante europæiske viden og ekspertise er samlet,
  for at minimere den tid, der går, inden der gives adgang til lægemidler til patienter med sjældne sygdomme

Ændring 31

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 5 – nr. 1 – litra c a (nyt)

| ca) | strukturstøtte til og investeringer i databasen Orphanet, for at lette adgangen til oplysninger om sjældne sygdomme |
| --- | --- |

ca)

strukturstøtte til og investeringer i databasen Orphanet, for at lette adgangen til oplysninger om sjældne sygdomme

Ændring 32

Forslag til henstilling

Henstillinger til medlemsstaterne – punkt 6

| 6. | at styrke patientforeningers indflydelse, og navnlig at |
| --- | --- |

6.

at styrke patientforeningers indflydelse, og navnlig at

| 6. | at styrke
  uafhængige
  patientforeningers indflydelse, og navnlig at |
| --- | --- |

6.

at styrke
  uafhængige
  patientforeningers indflydelse, og navnlig at

| 1) | tage skridt til at sikre, at patienter og patientrepræsentanter konsulteres behørigt på alle trin i den politiske beslutningsproces i forbindelse med sjældne sygdomme, herunder i forbindelse med oprettelse og ledelse af ekspertisecentre og europæiske referencenetværk og udarbejdelse af nationale planer |
| --- | --- |

1)

tage skridt til at sikre, at patienter og patientrepræsentanter konsulteres behørigt på alle trin i den politiske beslutningsproces i forbindelse med sjældne sygdomme, herunder i forbindelse med oprettelse og ledelse af ekspertisecentre og europæiske referencenetværk og udarbejdelse af nationale planer

| 1) | tage skridt til at sikre, at patienter og
  uafhængige
  patientrepræsentanter konsulteres behørigt på alle trin i den politiske beslutningsproces i forbindelse med sjældne sygdomme, herunder i forbindelse med oprettelse og ledelse af ekspertisecentre og europæiske referencenetværk og udarbejdelse af nationale planer |
| --- | --- |

1)

tage skridt til at sikre, at patienter og
  uafhængige
  patientrepræsentanter konsulteres behørigt på alle trin i den politiske beslutningsproces i forbindelse med sjældne sygdomme, herunder i forbindelse med oprettelse og ledelse af ekspertisecentre og europæiske referencenetværk og udarbejdelse af nationale planer

| 2) | støtte patientforeningers aktiviteter, f.eks. oplysningskampagner, kapacitetsopbygning og uddannelse, udveksling af informationer og eksempler på bedste praksis, opbygning af netværk, opsøgende arbejde i forbindelse med meget isolerede patienter |
| --- | --- |

2)

støtte patientforeningers aktiviteter, f.eks. oplysningskampagner, kapacitetsopbygning og uddannelse, udveksling af informationer og eksempler på bedste praksis, opbygning af netværk, opsøgende arbejde i forbindelse med meget isolerede patienter

| 2) | støtte
  uafhængige
  patientforeningers aktiviteter, f.eks. oplysningskampagner, kapacitetsopbygning og uddannelse, udveksling af informationer og eksempler på bedste praksis, opbygning af netværk, opsøgende arbejde i forbindelse med meget isolerede patienter |
| --- | --- |

2)

støtte
  uafhængige
  patientforeningers aktiviteter, f.eks. oplysningskampagner, kapacitetsopbygning og uddannelse, udveksling af informationer og eksempler på bedste praksis, opbygning af netværk, opsøgende arbejde i forbindelse med meget isolerede patienter

| 2a) | sikre, at der ydes økonomisk støtte til patientorganisationer, som ikke er direkte knyttet til enkelte medicinalfirmer |
| --- | --- |

2a)

| 2b) | fremme patienters adgang til foreliggende oplysninger på europæisk plan om medicin, behandling eller behandlingscentre i medlemsstaterne eller tredjelande, som skal sikre lægebehandling, der er særligt egnet til deres sygdom |
| --- | --- |

2b)

| 3) | indføre bestemmelser i de nationale planer for sjældne sygdomme om støtte til og høring af patientforeninger, jf. punkt 1 og 2, |
| --- | --- |

3)

indføre bestemmelser i de nationale planer for sjældne sygdomme om støtte til og høring af patientforeninger, jf. punkt 1 og 2,

| 3) | indføre bestemmelser i de nationale planer for sjældne sygdomme om støtte til og høring af
  uafhængige
  patientforeninger, jf. punkt 1 og 2;
  sikre, at der i de nationale planer sker en identifikation af nationale og regionale ekspertisecentre samt udarbejdes et katalog over eksperter i sjældne sygdomme |
| --- | --- |

3)

indføre bestemmelser i de nationale planer for sjældne sygdomme om støtte til og høring af
  uafhængige
  patientforeninger, jf. punkt 1 og 2;
  sikre, at der i de nationale planer sker en identifikation af nationale og regionale ekspertisecentre samt udarbejdes et katalog over eksperter i sjældne sygdomme

Ændring 33

Forslag til henstilling

Opfordringer til Kommissionen – punkt -1 (nyt)

| -1) | støtte »Orphanet«, europæisk websted og kvikskranke, på en bæredygtig måde, med oplysninger:









  a) | om eksisterende specifik forskning i sjældne sygdomme, resultater deraf og tilgængeligheden for patienter |
| --- | --- | --- |

-1)

a)

om eksisterende specifik forskning i sjældne sygdomme, resultater deraf og tilgængeligheden for patienter

| b) | om tilgængelig medicin for de enkelte sjældne sygdomme |
| --- | --- |

b)

om tilgængelig medicin for de enkelte sjældne sygdomme

| c) | om behandling i medlemsstaterne af de enkelte sjældne sygdomme |
| --- | --- |

c)

om behandling i medlemsstaterne af de enkelte sjældne sygdomme

| d) | om eksisterende specialbehandlingscentre i medlemsstaterne eller tredjelande for de enkelte sjældne sygdomme |
| --- | --- |

d)

om eksisterende specialbehandlingscentre i medlemsstaterne eller tredjelande for de enkelte sjældne sygdomme

Ændring 34

Forslag til henstilling

Opfordringer til Kommissionen – punkt 1

| 1. | udarbejde en gennemførelsesrapport om denne henstilling til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Sociale og Økonomiske Udvalg og Regionsudvalget på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne senest inden udgangen af
  det femte år efter denne henstillings vedtagelsesdato, at vurdere, i hvilket omfang de i henstillingen omhandlede foranstaltninger er effektive, og at overveje, om der er behov for yderligere indsats, og |
| --- | --- |

1.

udarbejde en gennemførelsesrapport om denne henstilling til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Sociale og Økonomiske Udvalg og Regionsudvalget på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne senest inden udgangen af
  det femte år efter denne henstillings vedtagelsesdato, at vurdere, i hvilket omfang de i henstillingen omhandlede foranstaltninger er effektive, og at overveje, om der er behov for yderligere indsats, og

| 1. | udarbejde en rapport om gennemførelsen af denne henstilling til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Sociale og Økonomiske Udvalg og Regionsudvalget på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne senest inden udgangen af
  2012, hvor der vil blive foreslået gennemførelse af tiltag, der dækker herunder:










  a) | de fornødne budgetforanstaltninger for EF-handlingsprogrammet for sjældne sygdomme |
| --- | --- | --- |

1.

udarbejde en rapport om gennemførelsen af denne henstilling til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Sociale og Økonomiske Udvalg og Regionsudvalget på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne senest inden udgangen af
  2012, hvor der vil blive foreslået gennemførelse af tiltag, der dækker herunder:

a)

de fornødne budgetforanstaltninger for EF-handlingsprogrammet for sjældne sygdomme

| b) | oprettelse af relevante netværk af ekspertisecentre |
| --- | --- |

b)

oprettelse af relevante netværk af ekspertisecentre

| c) | indsamling af epidemiologiske data om sjældne sygdomme |
| --- | --- |

c)

indsamling af epidemiologiske data om sjældne sygdomme

| d) | ekspertmobilitet og mobilitet af ansatte |
| --- | --- |

d)

ekspertmobilitet og mobilitet af ansatte

| e) | patientmobilitet; og |
| --- | --- |

e)

patientmobilitet; og

| f) | overvejelser om behovet for yderligere tiltag med henblik på at øge livskvaliteten for patienter med sjældne sygdomme og deres familier |
| --- | --- |

f)

overvejelser om behovet for yderligere tiltag med henblik på at øge livskvaliteten for patienter med sjældne sygdomme og deres familier

---

Freadg, den 24. april 2009

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/413 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/413

---

Freadg, den 24. april 2009De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder *

P6_TA(2009)0312

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

2010/C 184 E/76

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0530),

der henviser til den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (»FN-konventionen«), der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 13. december 2006,

der henviser til EF-traktatens artikel 13, stk. 1, og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0116/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0229/2009),

| 1. | godkender indgåelsen af konventionen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af konventionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/414 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/414

---

Freadg, den 24. april 2009De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (valgfrie protokol) *

P6_TA(2009)0313

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets afgørelse om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

2010/C 184 E/77

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2008)0530),

der henviser til den valgfrie protokol til De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (»den valgfrie protokol«), der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 13. december 2006,

der henviser til EF-traktatens artikel 13, stk. 1, og artikel 300, stk. 2, første afsnit,

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0117/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0230/2009),

| 1. | godkender indgåelsen af den valgfrie protokol; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af den valgfrie protokol;

| 2. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at aflægge beretning for Rådet og Parlamentet hvert tredje år om, hvor langt man er nået med gennemførelsen af den valgfrie protokol inden for deres respektive kompetencer; |
| --- | --- |

2.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at aflægge beretning for Rådet og Parlamentet hvert tredje år om, hvor langt man er nået med gennemførelsen af den valgfrie protokol inden for deres respektive kompetencer;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/415 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/415

---

Freadg, den 24. april 2009Statistik over plantebeskyttelsesmidler ***II

P6_TA(2009)0318

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over plantebeskyttelsesmidler (11120/2/2008 - C6-0004/2009 - 2006/0258(COD))

2010/C 184 E/78

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Rådets fælles holdning (11120/2/2008 - C6-0004/2009) (1),

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0778),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

der henviser til forretningsordenens artikel 62,

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0256/2009),

| 1. | godkender den fælles holdning som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 38 E af 17.2.2009, s. 1.

(2)  EUT C 66 E af 20.3.2009, s. 98.

---

Freadg, den 24. april 2009P6_TC2-COD(2006)0258

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved andenbehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om statistik over plantebeskyttelsesmidler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (3) erkendes det, at virkningerne af pesticider for sundheden og miljøet, især virkningerne af plantebeskyttelsesmidler, der anvendes i landbruget, skal begrænses yderligere. Afgørelsen betoner behovet for en mere bæredygtig anvendelse af pesticider og slår til lyd for en betydelig samlet nedsættelse af risiciene og af pesticidanvendelsen, der dog skal være forenelig med den nødvendige afgrødebeskyttelse. |
| --- | --- |

(1)

I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (3) erkendes det, at virkningerne af pesticider for sundheden og miljøet, især virkningerne af plantebeskyttelsesmidler, der anvendes i landbruget, skal begrænses yderligere. Afgørelsen betoner behovet for en mere bæredygtig anvendelse af pesticider og slår til lyd for en betydelig samlet nedsættelse af risiciene og af pesticidanvendelsen, der dog skal være forenelig med den nødvendige afgrødebeskyttelse.

| (2) | Kommissionen erkender i sin meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg »Mod en tematisk strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider« behovet for detaljerede, harmoniserede og ajourførte statistikker over afsætning og anvendelse af pesticider i Fællesskabet. Disse statistikker er nødvendige for at kunne vurdere Den Europæiske Unions politikker for bæredygtig udvikling og udarbejde relevante indikatorer for de sundheds- og miljørisici, der er forbundet med anvendelsen af pesticider. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen erkender i sin meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg »Mod en tematisk strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider« behovet for detaljerede, harmoniserede og ajourførte statistikker over afsætning og anvendelse af pesticider i Fællesskabet. Disse statistikker er nødvendige for at kunne vurdere Den Europæiske Unions politikker for bæredygtig udvikling og udarbejde relevante indikatorer for de sundheds- og miljørisici, der er forbundet med anvendelsen af pesticider.

| (3) | Det er meget vigtigt at råde over harmoniserede og sammenlignelige EF-statistikker over afsætning og anvendelse af pesticider for at kunne udforme og overvåge Fællesskabets lovgivning og politikker som led i den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider. |
| --- | --- |

(3)

Det er meget vigtigt at råde over harmoniserede og sammenlignelige EF-statistikker over afsætning og anvendelse af pesticider for at kunne udforme og overvåge Fællesskabets lovgivning og politikker som led i den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider.

| (4) | Da virkningerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (4) først vil blive synlige et godt stykke tid efter 2006, når den første evaluering af aktivstoffer til brug i biocidholdige produkter afsluttes, har hverken Kommissionen eller de fleste medlemsstater i øjeblikket tilstrækkelig viden eller erfaring til at foreslå yderligere foranstaltninger på biocidområdet. Anvendelsesområdet for denne forordning bør derfor begrænses til de plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... af ... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]
   (5), for hvilke man allerede har stor erfaring med dataindsamling. |
| --- | --- |

(4)

Da virkningerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (4) først vil blive synlige et godt stykke tid efter 2006, når den første evaluering af aktivstoffer til brug i biocidholdige produkter afsluttes, har hverken Kommissionen eller de fleste medlemsstater i øjeblikket tilstrækkelig viden eller erfaring til at foreslå yderligere foranstaltninger på biocidområdet. Anvendelsesområdet for denne forordning bør derfor begrænses til de plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... af ... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]
   (5), for hvilke man allerede har stor erfaring med dataindsamling.

| (5) | Kommissionens mangeårige erfaringer med indsamling af data om afsætning og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har vist, at der er behov for en harmoniseret metodologi til indsamling af statistiske oplysninger på fællesskabsplan både på omsætningsstadiet og hos brugerne. Da målet i henhold til målsætningerne i den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider er at udarbejde nøjagtige risikoindikatorer, skal de statistiske oplysninger desuden opdeles efter aktivstoffer. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens mangeårige erfaringer med indsamling af data om afsætning og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har vist, at der er behov for en harmoniseret metodologi til indsamling af statistiske oplysninger på fællesskabsplan både på omsætningsstadiet og hos brugerne. Da målet i henhold til målsætningerne i den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider er at udarbejde nøjagtige risikoindikatorer, skal de statistiske oplysninger desuden opdeles efter aktivstoffer.

| (6) | Blandt de forskellige alternative muligheder for dataindsamling, der blev evalueret i konsekvensanalysen af den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider, blev obligatorisk dataindsamling anbefalet som den bedste løsning, fordi den vil gøre det muligt at udarbejde nøjagtige og pålidelige data om omsætning og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler hurtigt og omkostningseffektivt. |
| --- | --- |

(6)

Blandt de forskellige alternative muligheder for dataindsamling, der blev evalueret i konsekvensanalysen af den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider, blev obligatorisk dataindsamling anbefalet som den bedste løsning, fordi den vil gøre det muligt at udarbejde nøjagtige og pålidelige data om omsætning og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler hurtigt og omkostningseffektivt.

| (7) | Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (6) udgør referencerammen for bestemmelserne i denne forordning. Den kræver bl.a., at udarbejdelsen af statistikker skal være karakteriseret ved upartiskhed, pålidelighed, relevans, omkostningseffektivitet, statistisk fortrolighed samt gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(7)

Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (6) udgør referencerammen for bestemmelserne i denne forordning. Den kræver bl.a., at udarbejdelsen af statistikker skal være karakteriseret ved upartiskhed, pålidelighed, relevans, omkostningseffektivitet, statistisk fortrolighed samt gennemsigtighed.

| (8) | Fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger er underlagt bestemmelserne i forordning (EF) nr. 322/97 og Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (7). Hvis de foranstaltninger, der træffes, er i overensstemmelse med disse forordninger, er der sikkerhed for, at fortrolige data beskyttes fysisk og logisk, og at der ikke sker uretmæssig videregivelse og anvendelse i ikke-statistisk øjemed, når EF-statistikker bliver udarbejdet og formidlet. |
| --- | --- |

(8)

Fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger er underlagt bestemmelserne i forordning (EF) nr. 322/97 og Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (7). Hvis de foranstaltninger, der træffes, er i overensstemmelse med disse forordninger, er der sikkerhed for, at fortrolige data beskyttes fysisk og logisk, og at der ikke sker uretmæssig videregivelse og anvendelse i ikke-statistisk øjemed, når EF-statistikker bliver udarbejdet og formidlet.

| (9) | Den nødvendige beskyttelse af fortrolige data med kommerciel værdi bør sikres, bl.a. gennem en hensigtsmæssig aggregering ved statistikkernes offentliggørelse. |
| --- | --- |

(9)

Den nødvendige beskyttelse af fortrolige data med kommerciel værdi bør sikres, bl.a. gennem en hensigtsmæssig aggregering ved statistikkernes offentliggørelse.

| (10) | For at sikre sammenlignelige resultater bør statistikkerne over plantebeskyttelsesmidler udarbejdes med en bestemt opdeling, i en hensigtsmæssig form og inden for en bestemt frist efter udløbet af et referenceår, jf. bilagene til denne forordning. |
| --- | --- |

(10)

For at sikre sammenlignelige resultater bør statistikkerne over plantebeskyttelsesmidler udarbejdes med en bestemt opdeling, i en hensigtsmæssig form og inden for en bestemt frist efter udløbet af et referenceår, jf. bilagene til denne forordning.

| (11) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tildeles Kommissionen (8). |
| --- | --- |

(11)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tildeles Kommissionen (8).

| (12) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at definere det område, der er behandlet, og til at tilpasse bilag III. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at definere det område, der er behandlet, og til at tilpasse bilag III. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (13) | Målet for denne forordning, nemlig fastlæggelse af en fælles ramme for systematisk udarbejdelse af fællesskabsstatistikker om omsætning og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitets-princippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(13)

Målet for denne forordning, nemlig fastlæggelse af en fælles ramme for systematisk udarbejdelse af fællesskabsstatistikker om omsætning og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitets-princippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (14) | Udvalget for det statistiske program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (9), er blevet hørt - |
| --- | --- |

(14)

Udvalget for det statistiske program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (9), er blevet hørt -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand, anvendelsesområde og mål

1.   Ved denne forordning fastsættes der fælles regler for systematisk udarbejdelse af EF-statistikker over omsætning og anvendelse af
  de pesticider, der er
  plantebeskyttelsesmidler,
  som defineret i artikel 2, litra a), nr. i
  .

2.   Statistikkerne vedrører

| — | de mængder plantebeskyttelsesmidler, der årligt bringes i omsætning, jf. bilag I |
| --- | --- |

—

de mængder plantebeskyttelsesmidler, der årligt bringes i omsætning, jf. bilag I

| — | de mængder plantebeskyttelsesmidler, der årligt medgår til landbrugsmæssig anvendelse, jf. bilag II. |
| --- | --- |

—

de mængder plantebeskyttelsesmidler, der årligt medgår til landbrugsmæssig anvendelse, jf. bilag II.

3.   Statistikkerne skal navnlig sammen med andre relevante data opfylde formålene med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv .../.../EF af ... [om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider]
   (10).

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a)   »plantebeskyttelsesmidler«: plantebeskyttelsesmidler som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

b)   »stoffer«: stoffer som defineret i artikel 3, nr. 2, i (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler], herunder aktivstoffer, safenere og synergister

c)   »aktive stoffer«: aktive stoffer som defineret i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

d)   »safenere«: safenere som defineret i artikel 2, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

e)   »synergister«: synergister som nævnt i artikel 2, stk. 3, litra b), i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

f)   »omsætning«: omsætning som defineret i artikel 3, nr. 8 i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

g)   »godkendelsens indehaver«: godkendelsens indehaver som defineret i artikel 3, nr. 20 i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

h)   »landbrugsmæssig anvendelse«: enhver form for anvendelse af et plantebeskyttelsesmiddel, direkte eller indirekte i forbindelse med produktion af planteprodukter som led i en landbrugsbedrifts økonomiske aktivitet

i)   »professionel bruger«: professionel bruger som defineret i artikel 3, litra a) i direktiv .../.../EF [om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider]

j)   »landbrugsbedrift«: landbrugsbedrift som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... [om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget]
   (11).

Artikel 3

Indsamling, fremsendelse og bearbejdning af data

1.   Medlemsstaterne indsamler de oplysninger, som er nødvendige for at kunne opfylde kravene i bilag I og II, ved hjælp af:

| — | undersøgelser |
| --- | --- |

—

undersøgelser

| — | forpligtelser vedrørende omsætning af plantebeskyttelsesmidler, navnlig forpligtelser i medfør af artikel 67 i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler] |
| --- | --- |

—

forpligtelser vedrørende omsætning af plantebeskyttelsesmidler, navnlig forpligtelser i medfør af artikel 67 i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

| — | forpligtelser for professionelle brugere baseret på journaler over anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, navnlig forpligtelser i medfør af artikel 67 i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler] |
| --- | --- |

—

forpligtelser for professionelle brugere baseret på journaler over anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, navnlig forpligtelser i medfør af artikel 67 i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

| — | administrative kilder eller |
| --- | --- |

—

administrative kilder eller

| — | en kombination af disse metoder, herunder statistiske skøn baseret på ekspertvurderinger eller modeller. |
| --- | --- |

—

en kombination af disse metoder, herunder statistiske skøn baseret på ekspertvurderinger eller modeller.

2.   Medlemsstaterne fremsender de statistiske resultater, herunder fortrolige data, til Kommissionen (Eurostat) efter den tidsplan og med den hyppighed, der er fastlagt i bilag I og II. Dataene opstilles efter klassificeringen i bilag III.

3.   Medlemsstaterne fremsender dataene elektronisk i et egnet teknisk format, der vedtages af Kommissionen (Eurostat) efter forskriftsproceduren i artikel 6, stk. 2.

4.   Af hensyn til fortroligheden aggregerer Kommissionen (Eurostat) dataene efter kemisk gruppe eller produktkategori forud for offentliggørelsen, jf. bilag III, under behørig hensyntagen til beskyttelsen af fortrolige oplysninger i de enkelte medlemsstater. I overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 322/97 anvender de nationale myndigheder og Kommissionen (Eurostat) udelukkende de fortrolige oplysninger til statistiske formål.

Artikel 4

Kvalitetsvurdering

1.   I denne forordning finder følgende kvalitetsvurderingskriterier anvendelse på data, der skal indberettes:

–   »relevans«: angiver, i hvilket omfang statistikkerne opfylder brugernes nuværende og potentielle behov

–   »nøjagtighed«: angiver graden af overensstemmelse mellem estimater og de ukendte korrekte værdier

–   »aktualitet«: vedrører tidsrummet mellem oplysningernes tilgængelighed og den begivenhed eller det fænomen, de beskriver

–   »punktlighed«: vedrører tidsrummet mellem datoen for offentliggørelse af dataene og den dato, hvor de skulle have været offentliggjort

–   »tilgængelighed« og »klarhed«: vedrører betingelserne og bestemmelserne for brugernes adgang til, anvendelse af og fortolkning af dataene

–   »sammenlignelighed«: vedrører målingen af virkningen af forskelle i anvendte statistiske begreber og måleværktøjer og måleprocedurer, når statistikker sammenlignes mellem geografiske områder, mellem sektorer eller over tid

–   »kohærens«: angiver dataenes egnethed til at blive kombineret på forskellige måder og til forskellige formål.

2.   Medlemsstaterne forelægger Kommissionen (Eurostat) rapporter om kvaliteten af de indberettede data, jf. bilag I og II. Kommissionen (Eurostat) vurderer kvaliteten af de indberettede data.

Artikel 5

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   Kommissionen vedtager det egnede tekniske format til fremsendelse af dataene efter forskriftsproceduren i artikel 6, stk. 2.

2.   Kommissionen vedtager definitionen af det område, der er behandlet, som omhandlet i bilag II, afsnit 2. Denne foranstaltning, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 6, stk. 3.

3.   Kommissionen kan ændre den harmoniserede klassificering af stoffer som defineret i bilag III for at tilpasse den til ændringer i den liste over aktive stoffer, der vedtages efter artikel 78, stk. 3, i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]. Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 6, stk. 3.

Artikel 6

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 7

Rapport

Kommissionen forelægger hvert femte år Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne forordning. Denne rapport skal navnlig indeholde en evaluering af kvaliteten af de indberettede data, jf. artikel 4, af byrden for virksomhederne, landbrugsbedrifterne og de nationale forvaltninger og af de statistiske oplysningers anvendelighed i forbindelse med den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider, navnlig for så vidt angår de i artikel 1 nævnte mål. Den skal om nødvendigt indeholde forslag til en yderligere forbedring af datakvaliteten og aflastning af virksomheder, landbrugsbedrifter og nationale forvaltninger.

Den første rapport indsendes senest den 1. januar ... (12).

Artikel 8

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 256 af 27.10.2007, s. 86.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 12.3.2008 (
  EUT C 66 E af 20.3.2009, s. 98
  ), Rådets fælles holdning af 20.11.2008 (
  EUT C 38 E af 17.2.2009, s. 1
  ) og Europa-Parlamentets holdning af 24.4.2009.

2

holdning

EUT C 66 E af 20.3.2009, s. 98

20.11.2008

EUT C 38 E af 17.2.2009, s. 1

holdning af 24.4.2009

(3)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

3

(4)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

4

(5)  EUT L ...

5

(6)  EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1.

6

(7)  EFT L 151 af 15.6.1990, s. 1.

7

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47.

9

(10)  EUT L

10

(11)  EUT L

11

(12)  Otte år efter året for denne forordnings vedtagelse.

12

Freadg, den 24. april 2009BILAG I

Statistikker over omsætning af plantebeskyttelsesmidler

AFSNIT 1

Dækning

Statistikkerne skal dække de stoffer, der er anført i bilag III, som er indeholdt i de plantebeskyttelsesmidler, der bringes i omsætning i medlemsstaterne. Der skal udvises særlig påpasselighed for at undgå dobbelttælling i tilfælde af en ny præsentation af produktet eller overdragelse af en godkendelse mellem godkendelsens indehavere.

AFSNIT 2

Variabler

Mængden af hvert af de i bilag III anførte stoffer, som er indeholdt i de plantebeskyttelsesmidler, der bringes i omsætning, angives.

AFSNIT 3

Indberetningsforanstaltning

Dataene udtrykkes i kg stoffer.

AFSNIT 4

Referenceperiode

Referenceperioden er kalenderåret.

AFSNIT 5

Første referenceperiode, hyppighed og fremsendelse af resultater

| 1. | Den første referenceperiode er det andet kalenderår efter... (1) |
| --- | --- |

1.

Den første referenceperiode er det andet kalenderår efter... (1)

| 2. | Medlemsstaterne indsender data for hvert kalenderår, der følger efter den første referenceperiode. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne indsender data for hvert kalenderår, der følger efter den første referenceperiode.

| 3. | Dataene fremsendes til Kommissionen (Eurostat) senest 12 måneder efter udløbet af referenceåret. |
| --- | --- |

3.

Dataene fremsendes til Kommissionen (Eurostat) senest 12 måneder efter udløbet af referenceåret.

AFSNIT 6

Kvalitetsrapport

Medlemsstaterne indsender en kvalitetsrapport, jf. artikel 4, til Kommissionen (Eurostat), hvori de angiver

| — | den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene |
| --- | --- |

—

den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene

| — | relevante kvalitetsaspekter i forhold til den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene |
| --- | --- |

—

relevante kvalitetsaspekter i forhold til den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene

| — | en beskrivelse af anvendte skøn, aggregeringer og udelukkelsesmetoder. |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af anvendte skøn, aggregeringer og udelukkelsesmetoder.

Denne rapport fremsendes til Kommissionen (Eurostat) senest 15 måneder efter udløbet af referenceåret.

---

(1)  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Freadg, den 24. april 2009BILAG II

Statistikker over landbrugsmæssig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler

AFSNIT 1

Dækning

| 1. | Statistikkerne skal dække de stoffer, der er anført i bilag III, som er indeholdt i de plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt i landbruget på hver af de udvalgte afgrøder i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.

Statistikkerne skal dække de stoffer, der er anført i bilag III, som er indeholdt i de plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt i landbruget på hver af de udvalgte afgrøder i medlemsstaterne.

| 2. | Medlemsstaterne skal foretage en udvælgelse af de afgrøder, der skal være omfattet af statistikkerne i den femårsperiode, der er defineret i afsnit 5. Udvælgelsen skal være repræsentativ for de afgrøder, der dyrkes i medlemsstaten, og de stoffer, der anvendes.
  Der skal ved udvælgelsen af afgrøder tages hensyn til de afgrøder, som er mest relevante for de nationale handlingsplaner, der er omhandlet i artikel 4 i direktiv .../.../EF [om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider]. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne skal foretage en udvælgelse af de afgrøder, der skal være omfattet af statistikkerne i den femårsperiode, der er defineret i afsnit 5. Udvælgelsen skal være repræsentativ for de afgrøder, der dyrkes i medlemsstaten, og de stoffer, der anvendes.

Der skal ved udvælgelsen af afgrøder tages hensyn til de afgrøder, som er mest relevante for de nationale handlingsplaner, der er omhandlet i artikel 4 i direktiv .../.../EF [om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider].

AFSNIT 2

For hver udvalgt afgrøde skal følgende variabler angives:

Variabler

| a) | mængden af hvert af de i bilag III anførte stoffer, som er indeholdt i de plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt på denne afgrøde, og |
| --- | --- |

a)

mængden af hvert af de i bilag III anførte stoffer, som er indeholdt i de plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt på denne afgrøde, og

| b) | det område, der er behandlet med hvert stof. |
| --- | --- |

b)

det område, der er behandlet med hvert stof.

AFSNIT 3

Indberetningsforanstaltninger

| 1. | Mængderne af stoffer angives i kg. |
| --- | --- |

1.

Mængderne af stoffer angives i kg.

| 2. | Behandlede arealer angives i ha. |
| --- | --- |

2.

Behandlede arealer angives i ha.

AFSNIT 4

Referenceperiode

| 1. | Referenceperioden er i princippet en periode på højst 12 måneder, der omfatter alle de plantebeskyttelsesbehandlinger, der er foretaget af afgrøden. |
| --- | --- |

1.

Referenceperioden er i princippet en periode på højst 12 måneder, der omfatter alle de plantebeskyttelsesbehandlinger, der er foretaget af afgrøden.

| 2. | Referenceperioden indberettes som det år, hvor høsten af afgrøden begyndte. |
| --- | --- |

2.

Referenceperioden indberettes som det år, hvor høsten af afgrøden begyndte.

AFSNIT 5

Første referenceperiode, hyppighed og fremsendelse af resultater

| 1. | Medlemsstaterne udarbejder for hver femårsperiode statistikker over anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler på hver af de udvalgte afgrøder i en referenceperiode, jf. afsnit 4. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne udarbejder for hver femårsperiode statistikker over anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler på hver af de udvalgte afgrøder i en referenceperiode, jf. afsnit 4.

| 2. | Medlemsstaterne kan frit vælge referenceperioden inden for den pågældende femårsperiode. Der kan vælges forskellige referenceperioder for hver udvalgt afgrøde. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan frit vælge referenceperioden inden for den pågældende femårsperiode. Der kan vælges forskellige referenceperioder for hver udvalgt afgrøde.

| 3. | Den første femårsperiode begynder med det første kalenderår, der følger efter... (1) |
| --- | --- |

3.

Den første femårsperiode begynder med det første kalenderår, der følger efter... (1)

| 4. | Medlemsstaterne indsender data for hver femårsperiode. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne indsender data for hver femårsperiode.

| 5. | Dataene fremsendes til Kommissionen (Eurostat) senest 12 måneder efter udløbet af hver femårsperiode. |
| --- | --- |

5.

Dataene fremsendes til Kommissionen (Eurostat) senest 12 måneder efter udløbet af hver femårsperiode.

AFSNIT 6

Kvalitetsrapport

Sammen med resultaterne indsender medlemsstaterne en kvalitetsrapport, jf. artikel 4, til Kommissionen (Eurostat), hvori de angiver

| — | stikprøvemetodologiens udformning |
| --- | --- |

—

stikprøvemetodologiens udformning

| — | den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene |
| --- | --- |

—

den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene

| — | et skøn over de omfattede afgrøders relative betydning i forhold til den samlede mængde plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt |
| --- | --- |

—

et skøn over de omfattede afgrøders relative betydning i forhold til den samlede mængde plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt

| — | relevante kvalitetsaspekter i forhold til den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene |
| --- | --- |

—

relevante kvalitetsaspekter i forhold til den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene

| — | en sammenligning mellem oplysningerne om de plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt i femårsperioden, og de plantebeskyttelsesmidler, der er bragt i omsætning i de pågældende fem år. |
| --- | --- |

—

en sammenligning mellem oplysningerne om de plantebeskyttelsesmidler, der er anvendt i femårsperioden, og de plantebeskyttelsesmidler, der er bragt i omsætning i de pågældende fem år.

---

(1)  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Freadg, den 24. april 2009BILAG III

Harmoniseret klassificering af stoffer

| HOVEDGRUPPER | Kode | Kemisk gruppe | Stoffer (fællesnavne) | CAS RN-nr. (1) | CIPAC-nr. (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktkategorier | | | Den fælles nomenklatur | | |
| Fungicider og baktericider | F0 | | | | |
| Uorganiske fungicider | F1 | | | | |
| | F1.1 | KOBBERFORBINDELSER | ALLE KOBBER-FORBINDELSER | | 44 |
| | F1.1 | | BORDEAUXVÆSKE | 8011-63-0 | 44 |
| | F1.1 | | KOBBERHYDROXID | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | KOBBEROXYCHLORID | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | TRIBASISK KOBBERSULFAT | 1333-22-8 | 44 |
| | F1.1 | | KOBBEROXID (I) | 1319-39-1 | 44 |
| | F1.1 | | ANDRE KOBBERSALTE | | 44 |
| | F1.2 | UORGANISK SVOVL | SVOVL | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | ANDRE UORGANISKE FUNGICIDER | ANDRE UORGANISKE FUNGICIDER | | |
| Fungicider på basis af carbamater og dithiocarbamater | F2 | | | | |
| | F2.1 | CARBANILATFUNGICIDER | DIETHOFENCARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | CARBAMATFUNGICIDER | BENTHIAVALICARB | 413615-35-7 | 744 |
| | F2.2 | | IPROVALICARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.2 | | PROPAMOCARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.3 | DITHIOCARBAMAT-FUNGICIDER | MANCOZEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | THIRAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAM | 137-30-4 | 31 |
| Fungicider på basis af benzimidazoler | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENZIMIDAZOL-FUNGICIDER | CARBENDAZIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDAZOL | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | THIABENDAZOL | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | THIOPHANAT-METHYL | 23564-05-8 | 262 |
| Fungicider på basis af imidazoler og triazoler | F4 | | | | |
| | F4.1 | CONAZOLFUNGICIDER | BITERTANOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUCONAZOL | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | CYPROCONAZOL | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOCONAZOL | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINICONAZOL | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOXICONAZOL | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIAZOL | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUCONAZOL | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUQUINCONAZOL | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILAZOL | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEXACONAZOL | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMAZALIL (ENILCONAZOL) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METCONAZOL | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MYCLOBUTANIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENCONAZOL | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPICONAZOL | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | PROTHIOCONAZOL | 178928-70-6 | 745 |
| | F4.1 | | TEBUCONAZOL | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRACONAZOL | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRICYCLAZOL | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMIZOL | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITICONAZOL | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDAZOLFUNGICIDER | CYAZOFAMID | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDON | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIAZOXID | 72459-58-6 | 729 |
| Fungicider på basis af morpholiner | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORPHOLINFUNGICIDER | DIMETHOMORPH | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORPH | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORPH | 67564-91-4 | 427 |
| Andre fungicider | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIFAFISKE NITROGENFUNGICIDER | CYMOXANIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODIN | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUAZATIN | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMIDFUNGICIDER | BENALAXYL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSCALID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAXYL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAXYL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROCHLORAZ | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTHIOFAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLYLFLUANID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOXAMID | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILIDFUNGICIDER | CARBOXIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEXAMID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOTISKE FUNGICIDER OG BAKTERICIDER | KASUGAMYCIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLYOXINER | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMYCIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMATISKE FUNGICIDER | CHLORTHALONIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DICLORAN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DICARBOXIMIDFUNGICIDER | IPRODION | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROCYMIDON | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILINFUNGICIDER | FLUAZINAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROPHENOLFUNGICIDER | DINOCAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | ORGANISKE FOSFORFUNGICIDER | FOSETYL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOLCLOFOS-METHYL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OXAZOLFUNGICIDER | HYMEXAZOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOXADON | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINCLOZOLIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | PHENYLPYRROLFUNGICIDER | FLUDIOXONIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | PHTHALMIDFUNGICIDER | CAPTAN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PYRIMIDINFUNGICIDER | BUPIRIMAT | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | CYPRODINIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPYRIM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PYRIMETHANIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | QUINOLINFUNGICIDER | QUINOXYFEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HYDROXYQUINOLINSULFAT | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | QUINONFUNGICIDER | DITHIANON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURINFUNGICIDER | AZOXYSTROBIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOXYSTROBIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | FLUOXASTROBIN | 361377-29-9 | 746 |
| | F6.16 | | KRESOXIM-METHYL | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PICOXYSTROBIN | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PYRACLOSTROBIN | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOXYSTROBIN | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | UREAFUNGICIDER | PENCYCURON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | IKKE-KLASSIFICEREDE FUNGICIDER | ACIBENZOLAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENZOESYRE | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DICHLOROPHEN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | METRAFENON | 220899-03-6 | 752 |
| | F6.18 | | 2-PHENYPHENOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROXAMIN | 118134-30-8 | 572 |
| | F6.19 | ANDRE FUNGICIDER | ANDRE FUNGICIDER | | |
| Herbicider, afsvidningsmidler og mosdræbere | H0 | | | | |
| Herbicider på basis af phenoxyphytohormoner | H1 | | | | |
| | H1.1 | PHENOXYHERBICIDER | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DICHLORPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MECOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MECOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Herbicider på basis af triaziner og triazinoner | H2 | | | | |
| | H2.1 | METHYLTHIOTRIAZIN-HERBICIDER | METHOPROTRYN | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIAZINHERBICIDER | SIMETRYN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTHYLAZIN | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIAZINONHERBICIDER | METAMITRON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUZIN | 21087-64-9 | 283 |
| Herbicider på basis af amider og anilider | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMIDHERBICIDER | BEFLUBUTAMID | 113614-08-7 | 662 |
| | H3.1 | | DIMETHENAMID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOXAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOXABEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMID | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PETHOXAMID | 106700-29-2 | 665 |
| | H3.1 | | PROPYZAMID | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILIDHERBICIDER | DIFLUFENICAN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENACET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METAZACHLOR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | CHLORACETANILID-HERBICIDER | ACETOCHLOR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALACHLOR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETHACHLOR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILACHLOR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPACHLOR | 1918-16-7 | 176 |
| | H3.3 | | S-METOLACHLOR | 87392-12-9 | 607 |
| Herbicider på basis af carbamater og biscarbamater | H4 | | | | |
| | H4.1 | BISCARBAMATHERBICIDER | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIPHAM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | PHENMEDIPHAM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | CARBAMATHERBICIDER | ASULAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | CARBETAMID | 16118-49-3 | 95 |
| Herbicider på basis af dinitroanilinderivater | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITROANILIN-HERBICIDER | BENFLURALIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETHALFLURALIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORYZALIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETHALIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIN | 2582-09-8 | 183 |
| Herbicider på basis af urea-, uracil- eller sulfonylureaderivater | H6 | | | | |
| | H6.1 | SULFONYLUREA-HERBICIDER | AMIDOSULFURON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | AZIMSULFURON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFURON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | CHLORSULFURON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | CINOSULFURON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETHOXYSULFURON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLAZASULFURON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPYRSULFURON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSULFURON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMAZOSULFURON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | IODOSULFURON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFURON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFURON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NICOSULFURON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OXASULFURON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFURON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFURON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFURON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFURON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | THIFENSULFURON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFURON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFURON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFURON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URACILHERBICIDER | LENACIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | UREAHERBICIDER | CHLORTOLURON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | ISOPROTURON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METHABENZTHIAZURON | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURON | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOXURON | 19937-59-8 | 219 |
| Andre herbicider | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARYLOXYPHENOXYPRO-PIONHERBICIDER | CLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | CYHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DICLOFOP | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOXAPROP-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUAZIFOP-P-BUTYL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOXYFOP | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOXYFOP-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAQUIZAFOP | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENZOFURANHERBICIDER | ETHOFUMESAT | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | BENZOESYREHERBICIDER | CHLORTHAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DICAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPYRIDYLIUMHERBICIDER | DIQUAT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAQUAT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | CYCLOHEXANEDION-HERBICIDER | CLETHODIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | CYCLOXYDIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOXYDIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOXYDIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIAZINHERBICIDER | PYRIDAT | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DICARBOXIMID-HERBICIDER | CINIDON-ETHYL | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOXAZIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIPHENYLETHER-HERBICIDER | ACLONIFEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOX | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OXYFLUORFEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDAZOLINON-HERBICIDER | IMAZAMETHABENZ | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMAZAMOX | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMAZETHAPYR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | UORGANISKE HERBICIDER | AMMONIUM SULFAMAT | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | CHLORATER | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | ISOXAZOLHERBICIDER | ISOXAFLUTOL | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORPHACTINHERBICIDER | FLURENOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRILHERBICIDER | BROMOXYNIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DICHLOBENIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOXYNIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | ORGANISKE FOSFORHERBICIDER | GLUFOSINAT | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLYPHOSAT | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | PHENYLPYRAZOLHERBICIDER | PYRAFLUFEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PYRIDAZINONHERBICIDER | CHLORIDAZON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMON | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PYRIDINCARBOXAMID-HERBICIDER | PICOLINAFEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | PYRIDINCARBOXYLSYRE-HERBICIDER | CLOPYRALID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PICLORAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | PYRIDYLOXYEDDIKESYRE-HERBICIDER | FLUROXYPYR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRICLOPYR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | QUINOLINHERBICIDER | QUINCLORAC | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | QUINMERAC | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | THIADIAZINHERBICIDER | BENTAZON | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | THIOCARBAMATHERBICIDER | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINAT | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOCARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | THIOBENCARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRIALLAT | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIAZOLHERBICIDER | AMITROL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIAZOLINONHERBICIDER | CARFENTRAZON | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIAZOLONHERBICIDER | PROPOXYCARBAZON | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETONHERBICIDER | MESOTRION | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULCOTRION | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | IKKE-KLASSIFICEREDE HERBICIDER | CLOMAZON | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROCHLORIDON | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | QUINOCLAMIN | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METHAZOL | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OXADIARGYL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OXADIAZON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | ANDRE HERBICIDER, AFSVIDNINGSMIDLER OG MOSDRÆBERE | ANDRE HERBICIDER, AFSVIDNINGSMIDLER OG MOSDRÆBERE | | |
| Insekticider og acaricider | I0 | | | | |
| Insekticider på basis af pyrethroider | I1 | | | | |
| | I1.1 | PYRETHROIDINSEKTICIDER | ACRINATHRIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALPHA-CYPERMETHRIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BETA-CYFLUTHRIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BETA-CYPERMETHRIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTHRIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | CYFLUTHRIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | CYPERMETHRIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETHRIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERAT | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROX | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMMA-CYHALOTHRIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-CYHALOTHRIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINAT | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTHRIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZETA-CYPERMETHRIN | 52315-07-8 | 733 |
| Insekticider på basis af chlorderivater af carbonhydrider | I2 | | | | |
| | I2.1 | ORGANISKE KLOREREDE INSEKTICIDER | DICOFOL | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 |
| Insekticider på basis af carbamater og oximcarbamat | I3 | | | | |
| | I3.1 | OXIMCARBAMAT-INSEKTICIDER | METHOMYL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OXAMYL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | CARBAMATINSEKTICIDER | BENFURACARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | CARBARYL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | CARBOFURAN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | CARBOSULFAN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOXYCARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANAT | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METHIOCARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMICARB | 23103-98-2 | 231 |
| Insekticider på basis af organophosphater | I4 | | | | |
| | I4.1 | INSEKTICIDER MED ORGANISK FOSFOR | AZINPHOS-METHYL | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | CADUSAFOS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | CHLORPYRIFOS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | CHLORPYRIFOS-METHYL | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | COUMAPHOS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIAZINON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DICHLORVOS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETHOATE | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETHOPROPHOS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIPHOS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTHION | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTHIAZATE | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | ISOFENPHOS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATHION | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METHAMIDOPHOS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | OXYDEMETON-METHYL | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | PHOSALONE | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | PHOSMET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | PHOXIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | PIRIMIPHOS-METHYL | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRICHLORFON | 52-68-6 | 68 |
| Insekticider på basis af biologiske og botaniske produkter | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOGISKE INSEKTICIDER | AZADIRACHTIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTIN | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PYRETHRINER | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENON | 83-79-4 | 671 |
| Andre insekticider | I6 | | | | |
| | I6.1 | INSEKTICIDER FREMSTILLET VED GÆRING | ABAMECTIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMECTIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | BENZOYLUREAINSEKTICIDER | DIFLUBENZURON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOXURON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEXAFLUMURON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENZURON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | CARBAZATINSEKTICIDER | BIFENAZAT | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIAZYLHYDRAZIN-INSEKTICIDER | METHOXYFENOZID | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOZID | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | INSEKT-VÆKSTREGULERINGS-MIDLER | BUPROFEZIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | CYROMAZIN | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEXYTHIAZOX | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | INSEKTFEROMONER | (E,Z)-9-DODECENYL ACETAT | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDIN-INSEKTICIDER | CLOTHIANIDIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | THIAMETHOXAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | ORGANOTININSEKTICIDER | AZOCYCLOTIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | CYHEXATIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATINOXID | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OXADIAZININSEKTICIDER | INDOXACARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENYLETHERINSEKTICIDER | PYRIPROXYFEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PYRAZOL (PHENYL-) INSEKTICIDER | FENPYROXIMAT | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPYRAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PYRIDININSEKTICIDER | PYMETROZIN | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PYRIDYLMETHYLAMIN-INSEKTICIDER | ACETAMIPRID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDACLOPRID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | THIACLOPRID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SULFITESTERINSEKTICIDER | PROPARGIT | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRAZININSEKTICIDER | CLOFENTEZIN | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | TETRONSYREINSEKTICIDER | SPIRODICLOFEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (CARBAMOYL-) TRIAZOLINSEKTICIDER | TRIAZAMAT | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | UREAINSEKTICIDER | DIAFENTHIURON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | IKKE-KLASSIFICEREDE INSEKTICIDER | ETOXAZOL | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENAZAQUIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PYRIDABEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6. 21 | ANDRE INSEKTICIDER/ACARI-CIDER | ANDRE INSEKTICIDER/ACARI-CIDER | | |
| Molluscicider, i alt: | M0 | | | | |
| Molluscicider | M1 | | | | |
| | M1.1 | CARBAMATMOLLUSCICIDER | THIODICARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | ANDRE MOLLUSCICIDER | FERRIPHOSPHAT | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHYD | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | ANDRE MOLLUSCICIDER | | |
| Plantevækstreguleringsmidler, i alt: | PGR0 | | | | |
| Fysiologiske plantevækstreguleringsmidler | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FYSIOLOGISKE PLANTEVÆKS-TREGULERINGSMIDLER | CHLORMEQUAT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | CYCLANILID | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOZID | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETHIPIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIPHENYLAMIN | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETHEPHON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETHOXYQUIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORCHLORFENURON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMAZAQUIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEINHYDRAZID | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIQUAT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METHYLCYCLOPROPEN | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PACLOBUTRAZOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEXADION CALCIUM | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | NATRIUM 5-NITROGUAIACOLAT | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | NATRIUM O-NITROPHENOLAT | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEXAPAC-ETHYL | 95266-40-3 | 8349 |
| Antispiringsmidler | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | ANTISPIRINGSMIDLER | CARVONE | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 |
| Andre plantevækstreguleringsmidler | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | ANDRE PLANTEVÆKST-REGULERINGSMIDLER | ANDRE PLANTEVÆKST-REGULERINGSMIDLER | | |
| Andre plantebeskyttelsesmidler, i alt: | ZR0 | | | | |
| Mineralolier | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | MINERALOLIER | JORDOLIER | 64742-55-8 | 29 |
| Vegetabilske olier | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | VEGETABILSKE OLIER | TJÆREOLIER | | 30 |
| Jordsterilanter (inkl. nematicider) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METHYLBROMID | METHYLBROMID | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | ANDRE JORDSTERILANTER | CHLORPICRIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DAZOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DICHLORPROPEN | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAMNATRIUM | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | ANDRE JORDSTERILANTER | | |
| Rodenticider | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTICIDER | BRODIFACOUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLON | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | CHLORALOSE | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | CHLOROPHACINON | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | COUMATETRALYL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENACOUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETHIALON | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOCOUMAFEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | WARFARIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | ANDRE RODENTICIDER | | |
| Alle andre plantebeskyttelsesmidler | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | DESINFEKTIONSMIDLER | ANDRE DESINFEKTIONS-MIDLER | | |
| | ZR5.2 | ANDRE PLANTE-BESKYTTELSESMIDLER | ANDRE PLANTE-BESKYTTELSESMIDLER | | |

HOVEDGRUPPER

Kode

Kemisk gruppe

Stoffer (fællesnavne)

CAS RN-nr. (1)

CIPAC-nr. (2)

Produktkategorier

Den fælles nomenklatur

Fungicider og baktericider

F0

Uorganiske fungicider

F1

F1.1

KOBBERFORBINDELSER

ALLE KOBBER-FORBINDELSER

44

F1.1

BORDEAUXVÆSKE

8011-63-0

44

F1.1

KOBBERHYDROXID

20427-59-2

44

F1.1

KOBBEROXYCHLORID

1332-40-7

44

F1.1

TRIBASISK KOBBERSULFAT

1333-22-8

44

F1.1

KOBBEROXID (I)

1319-39-1

44

F1.1

ANDRE KOBBERSALTE

44

F1.2

UORGANISK SVOVL

SVOVL

7704-34-9

18

F1.3

ANDRE UORGANISKE FUNGICIDER

ANDRE UORGANISKE FUNGICIDER

Fungicider på basis af carbamater og dithiocarbamater

F2

F2.1

CARBANILATFUNGICIDER

DIETHOFENCARB

87130-20-9

513

F2.2

CARBAMATFUNGICIDER

BENTHIAVALICARB

413615-35-7

744

F2.2

IPROVALICARB

140923-17-7

620

F2.2

PROPAMOCARB

24579-73-5

399

F2.3

DITHIOCARBAMAT-FUNGICIDER

MANCOZEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEB

12071-83-9

177

F2.3

THIRAM

137-26-8

24

F2.3

ZIRAM

137-30-4

31

Fungicider på basis af benzimidazoler

F3

F3.1

BENZIMIDAZOL-FUNGICIDER

CARBENDAZIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F3.1

THIABENDAZOL

148-79-8

323

F3.1

THIOPHANAT-METHYL

23564-05-8

262

Fungicider på basis af imidazoler og triazoler

F4

F4.1

CONAZOLFUNGICIDER

BITERTANOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUCONAZOL

116255-48-2

680

F4.1

CYPROCONAZOL

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOCONAZOL

119446-68-3

687

F4.1

DINICONAZOL

83657-24-3

690

F4.1

EPOXICONAZOL

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F4.1

FENBUCONAZOL

114369-43-6

694

F4.1

FLUQUINCONAZOL

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILAZOL

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F4.1

HEXACONAZOL

79983-71-4

465

F4.1

IMAZALIL (ENILCONAZOL)

58594-72-2

335

F4.1

METCONAZOL

125116-23-6

706

F4.1

MYCLOBUTANIL

88671-89-0

442

F4.1

PENCONAZOL

66246-88-6

446

F4.1

PROPICONAZOL

60207-90-1

408

F4.1

PROTHIOCONAZOL

178928-70-6

745

F4.1

TEBUCONAZOL

107534-96-3

494

F4.1

TETRACONAZOL

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F4.1

TRICYCLAZOL

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F4.1

TRITICONAZOL

131983-72-7

652

F4.2

IMIDAZOLFUNGICIDER

CYAZOFAMID

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDON

161326-34-7

650

F4.2

TRIAZOXID

72459-58-6

729

Fungicider på basis af morpholiner

F5

F5.1

MORPHOLINFUNGICIDER

DIMETHOMORPH

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORPH

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORPH

67564-91-4

427

Andre fungicider

F6

F6.1

ALIFAFISKE NITROGENFUNGICIDER

CYMOXANIL

57966-95-7

419

F6.1

DODIN

2439-10-3

101

F6.1

GUAZATIN

108173-90-6

361

F6.2

AMIDFUNGICIDER

BENALAXYL

71626-11-4

416

F6.2

BOSCALID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAXYL

57837-19-1

365

F6.2

METALAXYL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROCHLORAZ

67747-09-5

407

F6.2

SILTHIOFAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLYLFLUANID

731-27-1

275

F6.2

ZOXAMID

156052-68-5

640

F6.3

ANILIDFUNGICIDER

CARBOXIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEXAMID

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOTISKE FUNGICIDER OG BAKTERICIDER

KASUGAMYCIN

6980-18-3

703

F6.4

POLYOXINER

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMYCIN

57-92-1

312

F6.5

AROMATISKE FUNGICIDER

CHLORTHALONIL

1897-45-6

288

F6.5

DICLORAN

99-30-9

150

F6.6

DICARBOXIMIDFUNGICIDER

IPRODION

36734-19-7

278

F6.6

PROCYMIDON

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILINFUNGICIDER

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F6.8

DINITROPHENOLFUNGICIDER

DINOCAP

39300-45-3

98

F6.9

ORGANISKE FOSFORFUNGICIDER

FOSETYL

15845-66-6

384

F6.9

TOLCLOFOS-METHYL

57018-04-9

479

F6.10

OXAZOLFUNGICIDER

HYMEXAZOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOXADON

131807-57-3

594

F6.10

VINCLOZOLIN

50471-44-8

280

F6.11

PHENYLPYRROLFUNGICIDER

FLUDIOXONIL

131341-86-1

522

F6.12

PHTHALMIDFUNGICIDER

CAPTAN

133-06-2

40

F6.12

FOLPET

133-07-3

75

F6.13

PYRIMIDINFUNGICIDER

BUPIRIMAT

41483-43-6

261

F6.13

CYPRODINIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPYRIM

110235-47-7

611

F6.13

PYRIMETHANIL

53112-28-0

714

F6.14

QUINOLINFUNGICIDER

QUINOXYFEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HYDROXYQUINOLINSULFAT

134-31-6

677

F6.15

QUINONFUNGICIDER

DITHIANON

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURINFUNGICIDER

AZOXYSTROBIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOXYSTROBIN

149961-52-4

739

F6.16

FLUOXASTROBIN

361377-29-9

746

F6.16

KRESOXIM-METHYL

143390-89-0

568

F6.16

PICOXYSTROBIN

117428-22-5

628

F6.16

PYRACLOSTROBIN

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOXYSTROBIN

141517-21-7

617

F6.17

UREAFUNGICIDER

PENCYCURON

66063-05-6

402

F6.18

IKKE-KLASSIFICEREDE FUNGICIDER

ACIBENZOLAR

126448-41-7

597

F6.18

BENZOESYRE

65-85-0

622

F6.18

DICHLOROPHEN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F6.18

METRAFENON

220899-03-6

752

F6.18

2-PHENYPHENOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROXAMIN

118134-30-8

572

F6.19

ANDRE FUNGICIDER

ANDRE FUNGICIDER

Herbicider, afsvidningsmidler og mosdræbere

H0

Herbicider på basis af phenoxyphytohormoner

H1

H1.1

PHENOXYHERBICIDER

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DICHLORPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MECOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MECOPROP-P

16484-77-8

475

Herbicider på basis af triaziner og triazinoner

H2

H2.1

METHYLTHIOTRIAZIN-HERBICIDER

METHOPROTRYN

841-06-5

94

H2.2

TRIAZINHERBICIDER

SIMETRYN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTHYLAZIN

5915-41-3

234

H2.3

TRIAZINONHERBICIDER

METAMITRON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUZIN

21087-64-9

283

Herbicider på basis af amider og anilider

H3

H3.1

AMIDHERBICIDER

BEFLUBUTAMID

113614-08-7

662

H3.1

DIMETHENAMID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOXAM

119126-15-7

8158

H3.1

ISOXABEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H3.1

PETHOXAMID

106700-29-2

665

H3.1

PROPYZAMID

23950-58-5

315

H3.2

ANILIDHERBICIDER

DIFLUFENICAN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENACET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAM

139528-85-1

707

H3.2

METAZACHLOR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIL

709-98-8

205

H3.3

CHLORACETANILID-HERBICIDER

ACETOCHLOR

34256-82-1

496

H3.3

ALACHLOR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETHACHLOR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILACHLOR

51218-49-6

711

H3.3

PROPACHLOR

1918-16-7

176

H3.3

S-METOLACHLOR

87392-12-9

607

Herbicider på basis af carbamater og biscarbamater

H4

H4.1

BISCARBAMATHERBICIDER

CHLORPROPHAM

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIPHAM

13684-56-5

477

H4.1

PHENMEDIPHAM

13684-63-4

77

H4.2

CARBAMATHERBICIDER

ASULAM

3337-71-1

240

H4.2

CARBETAMID

16118-49-3

95

Herbicider på basis af dinitroanilinderivater

H5

H5.1

DINITROANILIN-HERBICIDER

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIN

33629-47-9

504

H5.1

ETHALFLURALIN

55283-68-6

516

H5.1

ORYZALIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETHALIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIN

2582-09-8

183

Herbicider på basis af urea-, uracil- eller sulfonylureaderivater

H6

H6.1

SULFONYLUREA-HERBICIDER

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H6.1

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFURON

99283-01-9

502

H6.1

CHLORSULFURON

64902-72-3

391

H6.1

CINOSULFURON

94593-91-6

507

H6.1

ETHOXYSULFURON

126801-58-9

591

H6.1

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPYRSULFURON

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H6.1

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H6.1

IODOSULFURON

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFURON

400852-66-6

663

H6.1

METSULFURON

74223-64-6

441

H6.1

NICOSULFURON

111991-09-4

709

H6.1

OXASULFURON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFURON

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFURON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H6.1

THIFENSULFURON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFURON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H6.2

URACILHERBICIDER

LENACIL

2164-08-1

163

H6.3

UREAHERBICIDER

CHLORTOLURON

15545-48-9

217

H6.3

DIURON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H6.3

ISOPROTURON

34123-59-6

336

H6.3

LINURON

330-55-2

76

H6.3

METHABENZTHIAZURON

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURON

3060-89-7

168

H6.3

METOXURON

19937-59-8

219

Andre herbicider

H7

H7.1

ARYLOXYPHENOXYPRO-PIONHERBICIDER

CLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

CYHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DICLOFOP

40843-25-2

358

H7.1

FENOXAPROP-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUAZIFOP-P-BUTYL

79241-46-6

395

H7.1

HALOXYFOP

69806-34-4

438

H7.1

HALOXYFOP-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAQUIZAFOP

111479-05-1

713

H7.1

QUIZALOFOP

76578-12-6

429

H7.1

QUIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H7.2

BENZOFURANHERBICIDER

ETHOFUMESAT

26225-79-6

233

H7.3

BENZOESYREHERBICIDER

CHLORTHAL

2136-79-0

328

H7.3

DICAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPYRIDYLIUMHERBICIDER

DIQUAT

85-00-7

55

H7.4

PARAQUAT

4685-14-7

56

H7.5

CYCLOHEXANEDION-HERBICIDER

CLETHODIM

99129-21-2

508

H7.5

CYCLOXYDIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOXYDIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOXYDIM

87820-88-0

544

H7.6

DIAZINHERBICIDER

PYRIDAT

55512-33-9

447

H7.7

DICARBOXIMID-HERBICIDER

CINIDON-ETHYL

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOXAZIN

103361-09-7

578

H7.8

DIPHENYLETHER-HERBICIDER

ACLONIFEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOX

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEN

1836-75-5

170

H7.8

OXYFLUORFEN

42874-03-3

538

H7.9

IMIDAZOLINON-HERBICIDER

IMAZAMETHABENZ

100728-84-5

529

H7.9

IMAZAMOX

114311-32-9

619

H7.9

IMAZETHAPYR

81335-77-5

700

H7.10

UORGANISKE HERBICIDER

AMMONIUM SULFAMAT

7773-06-0

679

H7.10

CHLORATER

7775-09-9

7

H7.11

ISOXAZOLHERBICIDER

ISOXAFLUTOL

141112-29-0

575

H7.12

MORPHACTINHERBICIDER

FLURENOL

467-69-6

304

H7.13

NITRILHERBICIDER

BROMOXYNIL

1689-84-5

87

H7.13

DICHLOBENIL

1194-65-6

73

H7.13

IOXYNIL

1689-83-4

86

H7.14

ORGANISKE FOSFORHERBICIDER

GLUFOSINAT

51276-47-2

437

H7.14

GLYPHOSAT

1071-83-6

284

H7.15

PHENYLPYRAZOLHERBICIDER

PYRAFLUFEN

129630-19-9

605

H7.16

PYRIDAZINONHERBICIDER

CHLORIDAZON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMON

96525-23-4

569

H7.17

PYRIDINCARBOXAMID-HERBICIDER

PICOLINAFEN

137641-05-5

639

H7.18

PYRIDINCARBOXYLSYRE-HERBICIDER

CLOPYRALID

1702-17-6

455

H7.18

PICLORAM

1918-02-1

174

H7.19

PYRIDYLOXYEDDIKESYRE-HERBICIDER

FLUROXYPYR

69377-81-7

431

H7.19

TRICLOPYR

55335-06-3

376

H7.20

QUINOLINHERBICIDER

QUINCLORAC

84087-01-4

493

H7.20

QUINMERAC

90717-03-6

563

H7.21

THIADIAZINHERBICIDER

BENTAZON

25057-89-0

366

H7.22

THIOCARBAMATHERBICIDER

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINAT

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOCARB

52888-80-9

539

H7.22

THIOBENCARB

28249-77-6

388

H7.22

TRIALLAT

2303-17-5

97

H7.23

TRIAZOLHERBICIDER

AMITROL

61-82-5

90

H7.24

TRIAZOLINONHERBICIDER

CARFENTRAZON

128639-02-1

587

H7.25

TRIAZOLONHERBICIDER

PROPOXYCARBAZON

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETONHERBICIDER

MESOTRION

104206-82-8

625

H7.26

SULCOTRION

99105-77-8

723

H7.27

IKKE-KLASSIFICEREDE HERBICIDER

CLOMAZON

81777-89-1

509

H7.27

FLUROCHLORIDON

61213-25-0

430

H7.27

QUINOCLAMIN

2797-51-5

648

H7.27

METHAZOL

20354-26-1

369

H7.27

OXADIARGYL

39807-15-3

604

H7.27

OXADIAZON

19666-30-9

213

H7.27

ANDRE HERBICIDER, AFSVIDNINGSMIDLER OG MOSDRÆBERE

ANDRE HERBICIDER, AFSVIDNINGSMIDLER OG MOSDRÆBERE

Insekticider og acaricider

I0

Insekticider på basis af pyrethroider

I1

I1.1

PYRETHROIDINSEKTICIDER

ACRINATHRIN

101007-06-1

678

I1.1

ALPHA-CYPERMETHRIN

67375-30-8

454

I1.1

BETA-CYFLUTHRIN

68359-37-5

482

I1.1

BETA-CYPERMETHRIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTHRIN

82657-04-3

415

I1.1

CYFLUTHRIN

68359-37-5

385

I1.1

CYPERMETHRIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETHRIN

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERAT

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROX

80844-07-1

471

I1.1

GAMMA-CYHALOTHRIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-CYHALOTHRIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINAT

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTHRIN

79538-32-2

451

I1.1

ZETA-CYPERMETHRIN

52315-07-8

733

Insekticider på basis af chlorderivater af carbonhydrider

I2

I2.1

ORGANISKE KLOREREDE INSEKTICIDER

DICOFOL

115-32-2

123

I2.1

TETRASUL

2227-13-6

114

Insekticider på basis af carbamater og oximcarbamat

I3

I3.1

OXIMCARBAMAT-INSEKTICIDER

METHOMYL

16752-77-5

264

I3.1

OXAMYL

23135-22-0

342

I3.2

CARBAMATINSEKTICIDER

BENFURACARB

82560-54-1

501

I3.2

CARBARYL

63-25-2

26

I3.2

CARBOFURAN

1563-66-2

276

I3.2

CARBOSULFAN

55285-14-8

417

I3.2

FENOXYCARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANAT

22259-30-9

697

I3.2

METHIOCARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMICARB

23103-98-2

231

Insekticider på basis af organophosphater

I4

I4.1

INSEKTICIDER MED ORGANISK FOSFOR

AZINPHOS-METHYL

86-50-0

37

I4.1

CADUSAFOS

95465-99-9

682

I4.1

CHLORPYRIFOS

2921-88-2

221

I4.1

CHLORPYRIFOS-METHYL

5589-13-0

486

I4.1

COUMAPHOS

56-72-4

121

I4.1

DIAZINON

333-41-5

15

I4.1

DICHLORVOS

62-73-7

11

I4.1

DIMETHOATE

60-51-5

59

I4.1

ETHOPROPHOS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIPHOS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTHION

122-14-5

35

I4.1

FOSTHIAZATE

98886-44-3

585

I4.1

ISOFENPHOS

25311-71-1

412

I4.1

MALATHION

121-75-5

12

I4.1

METHAMIDOPHOS

10265-92-6

355

I4.1

NALED

300-76-5

195

I4.1

OXYDEMETON-METHYL

301-12-2

171

I4.1

PHOSALONE

2310-17-0

109

I4.1

PHOSMET

732-11-6

318

I4.1

PHOXIM

14816-18-3

364

I4.1

PIRIMIPHOS-METHYL

29232-93-7

239

I4.1

TRICHLORFON

52-68-6

68

Insekticider på basis af biologiske og botaniske produkter

I5

I5.1

BIOLOGISKE INSEKTICIDER

AZADIRACHTIN

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTIN

54-11-5

8

I5.1

PYRETHRINER

8003-34-7

32

I5.1

ROTENON

83-79-4

671

Andre insekticider

I6

I6.1

INSEKTICIDER FREMSTILLET VED GÆRING

ABAMECTIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMECTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSAD

168316-95-8

636

I6.3

BENZOYLUREAINSEKTICIDER

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOXURON

101463-69-8

470

I6.3

HEXAFLUMURON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I6.4

CARBAZATINSEKTICIDER

BIFENAZAT

149877-41-8

736

I6.5

DIAZYLHYDRAZIN-INSEKTICIDER

METHOXYFENOZID

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I6.6

INSEKT-VÆKSTREGULERINGS-MIDLER

BUPROFEZIN

69327-76-0

681

I6.6

CYROMAZIN

66215-27-8

420

I6.6

HEXYTHIAZOX

78587-05-0

439

I6.7

INSEKTFEROMONER

(E,Z)-9-DODECENYL ACETAT

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDIN-INSEKTICIDER

CLOTHIANIDIN

210880-92-5

738

I6.8

THIAMETHOXAM

153719-23-4

637

I6.9

ORGANOTININSEKTICIDER

AZOCYCLOTIN

41083-11-8

404

I6.9

CYHEXATIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATINOXID

13356-08-6

359

I6.10

OXADIAZININSEKTICIDER

INDOXACARB

173584-44-6

612

I6.11

FENYLETHERINSEKTICIDER

PYRIPROXYFEN

95737-68-1

715

I6.12

PYRAZOL (PHENYL-) INSEKTICIDER

FENPYROXIMAT

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPYRAD

119168-77-3

725

I6.13

PYRIDININSEKTICIDER

PYMETROZIN

123312-89-0

593

I6.14

PYRIDYLMETHYLAMIN-INSEKTICIDER

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDACLOPRID

138261-41-3

582

I6.14

THIACLOPRID

111988-49-9

631

I6.15

SULFITESTERINSEKTICIDER

PROPARGIT

2312-35-8

216

I6.16

TETRAZININSEKTICIDER

CLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I6.17

TETRONSYREINSEKTICIDER

SPIRODICLOFEN

148477-71-8

737

I6.18

(CARBAMOYL-) TRIAZOLINSEKTICIDER

TRIAZAMAT

112143-82-5

728

I6.19

UREAINSEKTICIDER

DIAFENTHIURON

80060-09-9

8097

I6.20

IKKE-KLASSIFICEREDE INSEKTICIDER

ETOXAZOL

153233-91-1

623

I6.20

FENAZAQUIN

120928-09-8

693

I6.20

PYRIDABEN

96489-71-3

583

I6. 21

ANDRE INSEKTICIDER/ACARI-CIDER

ANDRE INSEKTICIDER/ACARI-CIDER

Molluscicider, i alt:

M0

Molluscicider

M1

M1.1

CARBAMATMOLLUSCICIDER

THIODICARB

59669-26-0

543

M1.2

ANDRE MOLLUSCICIDER

FERRIPHOSPHAT

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHYD

108-62-3

62

M1.2

ANDRE MOLLUSCICIDER

Plantevækstreguleringsmidler, i alt:

PGR0

Fysiologiske plantevækstreguleringsmidler

PGR1

PGR1.1

FYSIOLOGISKE PLANTEVÆKS-TREGULERINGSMIDLER

CHLORMEQUAT

999-81-5

143

PGR1.1

CYCLANILID

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETHIPIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIPHENYLAMIN

122-39-4

460

PGR1.1

ETHEPHON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETHOXYQUIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLORCHLORFENURON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMAZAQUIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEINHYDRAZID

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIQUAT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METHYLCYCLOPROPEN

3100-04-7

767

PGR1.1

PACLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEXADION CALCIUM

127277-53-6

567

PGR1.1

NATRIUM 5-NITROGUAIACOLAT

67233-85-6

718

PGR1.1

NATRIUM O-NITROPHENOLAT

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEXAPAC-ETHYL

95266-40-3

8349

Antispiringsmidler

PGR2

PGR2.2

ANTISPIRINGSMIDLER

CARVONE

99-49-0

602

PGR2.2

CHLORPROPHAM

101-21-3

43

Andre plantevækstreguleringsmidler

PGR3

PGR3.1

ANDRE PLANTEVÆKST-REGULERINGSMIDLER

ANDRE PLANTEVÆKST-REGULERINGSMIDLER

Andre plantebeskyttelsesmidler, i alt:

ZR0

Mineralolier

ZR1

ZR1.1

MINERALOLIER

JORDOLIER

64742-55-8

29

Vegetabilske olier

ZR2

ZR2.1

VEGETABILSKE OLIER

TJÆREOLIER

30

Jordsterilanter (inkl. nematicider)

ZR3

ZR3.1

METHYLBROMID

METHYLBROMID

74-83-9

128

ZR3.2

ANDRE JORDSTERILANTER

CHLORPICRIN

76-06-2

298

ZR3.2

DAZOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DICHLORPROPEN

542-75-6

675

ZR3.2

METAMNATRIUM

137-42-8

20

ZR3.2

ANDRE JORDSTERILANTER

Rodenticider

ZR4

ZR4.1

RODENTICIDER

BRODIFACOUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR4.1

CHLORALOSE

15879-93-3

249

ZR4.1

CHLOROPHACINON

3691-35-8

208

ZR4.1

COUMATETRALYL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENACOUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETHIALON

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOCOUMAFEN

90035-08-8

453

ZR4.1

WARFARIN

81-81-2

70

ZR4.1

ANDRE RODENTICIDER

Alle andre plantebeskyttelsesmidler

ZR5

ZR5.1

DESINFEKTIONSMIDLER

ANDRE DESINFEKTIONS-MIDLER

ZR5.2

ANDRE PLANTE-BESKYTTELSESMIDLER

ANDRE PLANTE-BESKYTTELSESMIDLER

---

(1)  Chemical Abstracts Service Registry Numbers.

(2)  Collaborative International Pesticides Analytical Council.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/439 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/439

---

Freadg, den 24. april 2009Miljøvenligt design af energirelaterede produkter (omarbejdning) ***I

P6_TA(2009)0319

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (omarbejdning) (KOM(2008)0399 - C6-0277/2008 - 2008/0151(COD))

2010/C 184 E/79

(Fælles beslutningsprocedure – omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0399),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0277/2008),

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

der henviser til skrivelse af 9. oktober 2008 fra Retsudvalget til Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 80a, stk. 3,

der henviser til forretningsordenens artikel 80a og 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0096/2009),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de eksisterende retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de eksisterende retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående;

| 2. | tager Kommissionens erklæring, som er vedføjet denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

tager Kommissionens erklæring, som er vedføjet denne beslutning, til efterretning;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Freadg, den 24. april 2009P6_TC1-COD(2008)0151

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/125/EF).

Freadg, den 24. april 2009BILAG

Freadg, den 24. april 2009Erklæring fra Kommissionen

»Kommissionen erklærer, at vedtagelsen af den foreslåede udvidelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter ikke vil påvirke gennemførelsen af det fastlagte arbejdsprogram.

Kommissionen vil endvidere tage behørigt hensyn til de erfaringer, der er gjort inden for rammerne af direktivet under udarbejdelsen af arbejdsprogrammet og fremlæggelsen forslag til nye gennemførelsesforanstaltninger i henhold til det omarbejdede direktiv. Kommissionen vil i tråd med direktivets artikel 15, stk. 2, og principperne om bedre lovgivning navnlig bestræbe sig på at sikre en fortsat overordnet sammenhæng inden for EU's lovgivning om produkter.

Tilmed vil Kommissionen, når den vurderer hensigtsmæssigheden af at udvide direktivets anvendelsesområde til at omfatte ikke-energirelaterede produkter, overveje behovet for at tilpasse de metoder, der anvendes til at identificere og behandle betydelige miljømæssige parametre for sådanne produkter.«

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/441

---

Freadg, den 24. april 2009Markedsføring af byggevarer ***I

P6_TA(2009)0320

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer (KOM(2008)0311 - C6-0203/2008 - 2008/0098(COD))

2010/C 184 E/80

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0311),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0203/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og til udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0068/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Freadg, den 24. april 2009P6_TC1-COD(2008)0098

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ║,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Medlemsstaternes regler kræver, at bygge- og anlægsarbejder konstrueres og udføres på en sådan måde, at menneskers, husdyrs og ejendoms sikkerhed ikke bringes i fare,
  og at naturen og det menneskeskabte miljø ikke forringes
  . |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaternes regler kræver, at bygge- og anlægsarbejder konstrueres og udføres på en sådan måde, at menneskers, husdyrs og ejendoms sikkerhed ikke bringes i fare,
  og at naturen og det menneskeskabte miljø ikke forringes
  .

| (2) | Disse regler har direkte betydning for kravene til byggevarer. Disse krav kommer derfor til udtryk i nationale produktstandarder, nationale tekniske godkendelser og andre nationale tekniske specifikationer og bestemmelser vedrørende byggevarer. Som følge af disse kravs forskelligartethed hæmmer de samhandelen inden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Disse regler har direkte betydning for kravene til byggevarer. Disse krav kommer derfor til udtryk i nationale produktstandarder, nationale tekniske godkendelser og andre nationale tekniske specifikationer og bestemmelser vedrørende byggevarer. Som følge af disse kravs forskelligartethed hæmmer de samhandelen inden for Fællesskabet.

| (3) | Formålet med Rådets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer (4) var at fjerne de tekniske handelshindringer for byggevarer for at fremme den frie bevægelighed i det indre marked. |
| --- | --- |

(3)

Formålet med Rådets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer (4) var at fjerne de tekniske handelshindringer for byggevarer for at fremme den frie bevægelighed i det indre marked.

| (4) | For at opfylde dette mål, indeholdt direktiv 89/106/EØF bestemmelser om etablering af harmoniserede standarder for byggevarer og om tildeling af europæiske tekniske godkendelser. |
| --- | --- |

(4)

For at opfylde dette mål, indeholdt direktiv 89/106/EØF bestemmelser om etablering af harmoniserede standarder for byggevarer og om tildeling af europæiske tekniske godkendelser.

| (5) | Direktiv 89/106/EØF bør erstattes for at forenkle og tydeliggøre de nuværende rammer og forbedre de eksisterende foranstaltningers gennemskuelighed og effektivitet. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 89/106/EØF bør erstattes for at forenkle og tydeliggøre de nuværende rammer og forbedre de eksisterende foranstaltningers gennemskuelighed og effektivitet.

| (6) | Det er nødvendigt at indføre bestemmelser for forenklede procedurer for udarbejdelse af ydeevnedeklarationer for at lette den økonomiske byrde for SMV'erne og især mikrovirksomhederne. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at indføre bestemmelser for forenklede procedurer for udarbejdelse af ydeevnedeklarationer for at lette den økonomiske byrde for SMV'erne og især mikrovirksomhederne.

| (7) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om akkrediterings- og markedstilsynskrav i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 339/93
   (5) og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF
   (6) fastsætter horisontale retlige rammer for markedsføring af produkter i det indre marked. Nærværende forordning bør derfor tage hensyn til disse retlige rammer. |
| --- | --- |

(7)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om akkrediterings- og markedstilsynskrav i forbindelse med markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 339/93
   (5) og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF
   (6) fastsætter horisontale retlige rammer for markedsføring af produkter i det indre marked. Nærværende forordning bør derfor tage hensyn til disse retlige rammer.

| (8) | Varer, der fremstilles på byggepladser, bør ikke betragtes som henhørende under anvendelsesområdet for levering af byggevarer på fællesskabsmarkedet. Fabrikanter, der fremstiller deres byggevarer i bygværker bør have lov men ikke være forpligtede til at deklarere disse produkters ydeevne i overensstemmelse med denne forordning. |
| --- | --- |

(8)

Varer, der fremstilles på byggepladser, bør ikke betragtes som henhørende under anvendelsesområdet for levering af byggevarer på fællesskabsmarkedet. Fabrikanter, der fremstiller deres byggevarer i bygværker bør have lov men ikke være forpligtede til at deklarere disse produkters ydeevne i overensstemmelse med denne forordning.

| (9) | Fjernelsen af tekniske handelshindringer på byggeområdet kan kun opnås ved etablering af harmoniserede tekniske specifikationer for vurdering af byggevarers ydeevne. |
| --- | --- |

(9)

Fjernelsen af tekniske handelshindringer på byggeområdet kan kun opnås ved etablering af harmoniserede tekniske specifikationer for vurdering af byggevarers ydeevne.

| (10) | En byggevares ydeevne defineres ikke kun ud fra tekniske standarder og væsentlige egenskaber, men også ud fra de sundheds- og sikkerhedsmæssige aspekter i forbindelse med brug af produktet i hele dets livscyklus. |
| --- | --- |

(10)

En byggevares ydeevne defineres ikke kun ud fra tekniske standarder og væsentlige egenskaber, men også ud fra de sundheds- og sikkerhedsmæssige aspekter i forbindelse med brug af produktet i hele dets livscyklus.

| (11) | Disse harmoniserede tekniske specifikationer bør omfatte prøvning, beregning og andre midler defineret i harmoniserede standarder og europæiske vurderingsdokumenter (European Assessment Documents - EAD) med henblik på vurdering af ydeevne med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber. |
| --- | --- |

(11)

Disse harmoniserede tekniske specifikationer bør omfatte prøvning, beregning og andre midler defineret i harmoniserede standarder og europæiske vurderingsdokumenter (European Assessment Documents - EAD) med henblik på vurdering af ydeevne med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber.

| (12) | De metoder, der anvendes af medlemsstaterne i deres krav til bygværker, samt andre nationale regler med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber,
  skal
  være i overensstemmelse med harmoniserede tekniske specifikationer. |
| --- | --- |

(12)

De metoder, der anvendes af medlemsstaterne i deres krav til bygværker, samt andre nationale regler med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber,
  skal
  være i overensstemmelse med harmoniserede tekniske specifikationer.

| (13) | Det er nødvendigt at fastlægge grundlæggende krav til bygværker for at skabe et grundlag for udarbejdelse af mandater og harmoniserede standarder samt for udarbejdelsen af europæiske vurderingsdokumenter (EAD) for byggevarer. |
| --- | --- |

(13)

Det er nødvendigt at fastlægge grundlæggende krav til bygværker for at skabe et grundlag for udarbejdelse af mandater og harmoniserede standarder samt for udarbejdelsen af europæiske vurderingsdokumenter (EAD) for byggevarer.

| (14) | Til vurdering af bæredygtig brug af ressourcer og bygværkers påvirkning af miljøet bør der benyttes miljøvaredeklarationer. |
| --- | --- |

(14)

Til vurdering af bæredygtig brug af ressourcer og bygværkers påvirkning af miljøet bør der benyttes miljøvaredeklarationer.

| (15) | Hvor det er hensigtsmæssigt, bør der tilskyndes til anvendelsen af harmoniserede standarder for ydeevneklasser i forbindelse med byggevarernes væsentlige egenskaber, således at der tages hensyn til forskellige niveauer af grundlæggende krav til visse bygværker og til forskelle i klima, geologi og geografi og i andre fremherskende forhold i medlemsstaterne. Har Kommissionen ikke allerede fastlagt sådanne klasser, bør de europæiske standardiseringsorganer have ret til at fastlægge sådanne klasser på grundlag af et revideret mandat. |
| --- | --- |

(15)

Hvor det er hensigtsmæssigt, bør der tilskyndes til anvendelsen af harmoniserede standarder for ydeevneklasser i forbindelse med byggevarernes væsentlige egenskaber, således at der tages hensyn til forskellige niveauer af grundlæggende krav til visse bygværker og til forskelle i klima, geologi og geografi og i andre fremherskende forhold i medlemsstaterne. Har Kommissionen ikke allerede fastlagt sådanne klasser, bør de europæiske standardiseringsorganer have ret til at fastlægge sådanne klasser på grundlag af et revideret mandat.

| (16) | Hvor det er hensigtsmæssigt, bør ydeevneniveauet for de væsentlige karakteristika, der skal opfyldes af byggevarer i medlemsstaterne, fastlægges i de harmoniserede tekniske specifikationer, således at der tages hensyn til forskellige niveauer af grundlæggende krav til bygværker for bestemte værker og for forskellige forhold med hensyn til klima, geologi og geografi samt andre forskellige fremherskende forhold i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(16)

Hvor det er hensigtsmæssigt, bør ydeevneniveauet for de væsentlige karakteristika, der skal opfyldes af byggevarer i medlemsstaterne, fastlægges i de harmoniserede tekniske specifikationer, således at der tages hensyn til forskellige niveauer af grundlæggende krav til bygværker for bestemte værker og for forskellige forhold med hensyn til klima, geologi og geografi samt andre forskellige fremherskende forhold i medlemsstaterne.

| (17) | Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (Cenelec) anerkendes som kompetente organisationer til vedtagelse af harmoniserede standarder i overensstemmelse med de generelle retningslinjer (7) for samarbejdet mellem Kommissionen og disse to organisationer, der blev undertegnet den 28. marts 2003. |
| --- | --- |

(17)

Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (Cenelec) anerkendes som kompetente organisationer til vedtagelse af harmoniserede standarder i overensstemmelse med de generelle retningslinjer (7) for samarbejdet mellem Kommissionen og disse to organisationer, der blev undertegnet den 28. marts 2003.

| (18) | Disse harmoniserede standarder bør give hensigtsmæssige værktøjer for den harmoniserede vurdering af ydeevne med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber. Der bør udarbejdes harmoniserede standarder, der omfatter de relevante familier af byggevarer, på grundlag af mandater vedtaget af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 6 i Europa-parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter for informationssamfundets tjenester
   (8).
  Kommissionen bør tage skridt til at udvide rækken af produkter, der er omfattet af harmoniserede standarder. |
| --- | --- |

(18)

Disse harmoniserede standarder bør give hensigtsmæssige værktøjer for den harmoniserede vurdering af ydeevne med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber. Der bør udarbejdes harmoniserede standarder, der omfatter de relevante familier af byggevarer, på grundlag af mandater vedtaget af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 6 i Europa-parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter for informationssamfundets tjenester
   (8).
  Kommissionen bør tage skridt til at udvide rækken af produkter, der er omfattet af harmoniserede standarder.

| (19) | Det er nødvendigt, at repræsentative organer for de vigtigste erhverv inden for udvikling, fremstilling og anvendelse af byggevarer deltager i de europæiske tekniske organer for at sikre, at de fungerer på en retfærdig og gennemsigtig måde, og for at sikre markedseffektivitet. |
| --- | --- |

(19)

Det er nødvendigt, at repræsentative organer for de vigtigste erhverv inden for udvikling, fremstilling og anvendelse af byggevarer deltager i de europæiske tekniske organer for at sikre, at de fungerer på en retfærdig og gennemsigtig måde, og for at sikre markedseffektivitet.

| (20) | For at sikre, at den information, som fabrikanten giver, er forståelig, bør ydeevnedeklarationen udarbejdes på det officielle sprog eller et af de officielle sprog i den medlemsstat, i hvilken varen bringes i omsætning. Hvis en medlemsstat har flere officielle sprog, bør valget af det sprog, der anvendes ved udarbejdelsen af ydeevnedeklarationen, ske med modtagerens samtykke. |
| --- | --- |

(20)

For at sikre, at den information, som fabrikanten giver, er forståelig, bør ydeevnedeklarationen udarbejdes på det officielle sprog eller et af de officielle sprog i den medlemsstat, i hvilken varen bringes i omsætning. Hvis en medlemsstat har flere officielle sprog, bør valget af det sprog, der anvendes ved udarbejdelsen af ydeevnedeklarationen, ske med modtagerens samtykke.

| (21) | Procedurerne i direktiv 89/106/EØF til vurdering af ydeevnen med hensyn til væsentlige egenskaber for byggevarer, der ikke er omfattet af en harmoniseret standard, bør forenkles for at gøre dem mere gennemskuelige og reducere omkostningerne for fabrikanter af byggevarer. |
| --- | --- |

(21)

Procedurerne i direktiv 89/106/EØF til vurdering af ydeevnen med hensyn til væsentlige egenskaber for byggevarer, der ikke er omfattet af en harmoniseret standard, bør forenkles for at gøre dem mere gennemskuelige og reducere omkostningerne for fabrikanter af byggevarer.

| (22) | For at gøre det muligt for fabrikanter og importører af byggevarer at udarbejde en ydeevnedeklaration for byggevarer, der
  ikke er omfattet fuldt ud eller
  ikke er omfattet af en harmoniseret standard, er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en europæisk teknisk vurdering.
  ▐ |
| --- | --- |

(22)

For at gøre det muligt for fabrikanter og importører af byggevarer at udarbejde en ydeevnedeklaration for byggevarer, der
  ikke er omfattet fuldt ud eller
  ikke er omfattet af en harmoniseret standard, er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en europæisk teknisk vurdering.

▐

| (23) | Fabrikanter og importører af byggevarer bør kunne anmode om gennemførelse af europæiske tekniske vurderinger af deres byggevarer på grundlag af de retningslinjer for europæiske tekniske godkendelser, der er opstillet i henhold til direktiv 89/106/EØF. Derfor bør disse retningslinjers fortsatte gyldighed som europæiske vurderingsdokumenter ║ sikres. |
| --- | --- |

(23)

Fabrikanter og importører af byggevarer bør kunne anmode om gennemførelse af europæiske tekniske vurderinger af deres byggevarer på grundlag af de retningslinjer for europæiske tekniske godkendelser, der er opstillet i henhold til direktiv 89/106/EØF. Derfor bør disse retningslinjers fortsatte gyldighed som europæiske vurderingsdokumenter ║ sikres.

| (24) | Udarbejdelsen af ▐ europæiske vurderingsdokumenter ║ og udstedelse af europæiske tekniske vurderinger bør overlades til tekniske vurderingsorganer (Technical Assessment Bodies - TAB), der udpeges af medlemsstaterne. For at sikre, at de tekniske vurderingsorganer er i besiddelse af den nødvendige kompetence til udførelse af disse opgaver, bør kravene i forbindelse med deres udpegelse fastsættes på europæisk plan. Det er derfor også nødvendigt at indføre bestemmelser om regelmæssig evaluering af tekniske vurderingsorganer ║ , som skal udføres af tekniske vurderingsorganer ║ fra andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(24)

Udarbejdelsen af ▐ europæiske vurderingsdokumenter ║ og udstedelse af europæiske tekniske vurderinger bør overlades til tekniske vurderingsorganer (Technical Assessment Bodies - TAB), der udpeges af medlemsstaterne. For at sikre, at de tekniske vurderingsorganer er i besiddelse af den nødvendige kompetence til udførelse af disse opgaver, bør kravene i forbindelse med deres udpegelse fastsættes på europæisk plan. Det er derfor også nødvendigt at indføre bestemmelser om regelmæssig evaluering af tekniske vurderingsorganer ║ , som skal udføres af tekniske vurderingsorganer ║ fra andre medlemsstater.

| (25) | De tekniske vurderingsorganer ║ bør oprette en organisation for at koordinere
  og garantere gennemsigtigheden af
  procedurerne for udarbejdelse af europæiske vurderingsdokumenter ║ og udstedelse af europæiske tekniske vurderinger.
  Denne organisation skal navnlig sørge for, at fabrikanten modtager fyldestgørende oplysninger, og at de af de tekniske vurderingsorganer nedsatte arbejdsgrupper om nødvendigt hører en uafhængig videnskabelig ekspert og/eller en faglig organisation, der er udpeget af den pågældende fabrikant. |
| --- | --- |

(25)

De tekniske vurderingsorganer ║ bør oprette en organisation for at koordinere
  og garantere gennemsigtigheden af
  procedurerne for udarbejdelse af europæiske vurderingsdokumenter ║ og udstedelse af europæiske tekniske vurderinger.
  Denne organisation skal navnlig sørge for, at fabrikanten modtager fyldestgørende oplysninger, og at de af de tekniske vurderingsorganer nedsatte arbejdsgrupper om nødvendigt hører en uafhængig videnskabelig ekspert og/eller en faglig organisation, der er udpeget af den pågældende fabrikant.

| (26) | Blandt de væsentlige egenskaber bør de egenskaber, for hvilke minimumskravene til ydeevneniveauer eller -klasser fastsættes af Kommissionen under en passende udvalgsprocedure, og egenskaber, som gælder uafhængigt af, hvor byggevaren bringes i omsætning, holdes særskilt. |
| --- | --- |

(26)

Blandt de væsentlige egenskaber bør de egenskaber, for hvilke minimumskravene til ydeevneniveauer eller -klasser fastsættes af Kommissionen under en passende udvalgsprocedure, og egenskaber, som gælder uafhængigt af, hvor byggevaren bringes i omsætning, holdes særskilt.

| (27) | Når der bringes byggevarer i omsætning, der er omfattet af en harmoniseret standard, eller for hvilke der er udstedt en europæisk teknisk vurdering, bør disse ledsages af en angivelse af byggevarens ydeevne med hensyn til de væsentlige egenskaber i henhold til de relevante harmoniserede tekniske specifikationer.
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Når der bringes byggevarer i omsætning, der er omfattet af en harmoniseret standard, eller for hvilke der er udstedt en europæisk teknisk vurdering, bør disse ledsages af en angivelse af byggevarens ydeevne med hensyn til de væsentlige egenskaber i henhold til de relevante harmoniserede tekniske specifikationer.

▐

| (28) | Det er nødvendigt at indføre bestemmelser for forenklede procedurer for udarbejdelse af ydeevnedeklarationer for at lette den økonomiske byrde for SMV'erne og især mikrovirksomhederne. |
| --- | --- |

(28)

Det er nødvendigt at indføre bestemmelser for forenklede procedurer for udarbejdelse af ydeevnedeklarationer for at lette den økonomiske byrde for SMV'erne og især mikrovirksomhederne.

| (29) | For at sikke, at ydeevnedeklarationen er nøjagtig og pålidelig, bør byggevarens ydeevne vurderes, og produktionen på fabrikken bør kontrolleres i overensstemmelse med et hensigtsmæssigt system til vurdering og kontrol af konstansens af byggevarers ydeevne. |
| --- | --- |

(29)

For at sikke, at ydeevnedeklarationen er nøjagtig og pålidelig, bør byggevarens ydeevne vurderes, og produktionen på fabrikken bør kontrolleres i overensstemmelse med et hensigtsmæssigt system til vurdering og kontrol af konstansens af byggevarers ydeevne.

| (30) | I betragtning af byggevarers særegenheder og det særlige fokus på systemet til vurdering af dem er overensstemmelsesvurderingsprocedurerne i afgørelse nr. 768/2008/EF og de moduler, der indgår i denne beslutning, ikke hensigtsmæssige for disse varer. Der bør derfor opstilles særlige metoder til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber. |
| --- | --- |

(30)

I betragtning af byggevarers særegenheder og det særlige fokus på systemet til vurdering af dem er overensstemmelsesvurderingsprocedurerne i afgørelse nr. 768/2008/EF og de moduler, der indgår i denne beslutning, ikke hensigtsmæssige for disse varer. Der bør derfor opstilles særlige metoder til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber.

| (31) | Som følge af forskellen i betydningen af CE-mærkning af byggevarer i forhold til de generelle principper i forordning (EF) nr. 765/2008 bør der indføres særlige bestemmelser, for at tydeliggøre forpligtelsen til at anbringe CE-mærket på byggevarer og følgerne af denne mærkning. |
| --- | --- |

(31)

Som følge af forskellen i betydningen af CE-mærkning af byggevarer i forhold til de generelle principper i forordning (EF) nr. 765/2008 bør der indføres særlige bestemmelser, for at tydeliggøre forpligtelsen til at anbringe CE-mærket på byggevarer og følgerne af denne mærkning.

| (32) | Ved at anbringe eller lade CE-mærket anbringe på en byggevare, bør fabrikanten
  , en bemyndiget repræsentant eller importøren
  være ansvarlig for denne byggevarers overensstemmelse med den deklarerede ydeevne. |
| --- | --- |

(32)

Ved at anbringe eller lade CE-mærket anbringe på en byggevare, bør fabrikanten
  , en bemyndiget repræsentant eller importøren
  være ansvarlig for denne byggevarers overensstemmelse med den deklarerede ydeevne.

| (33) | CE-mærkningen bør anbringes på alle byggevarer, for hvilke fabrikanten har udarbejdet en ydeevnedeklaration i henhold til denne forordning. ▐ |
| --- | --- |

(33)

CE-mærkningen bør anbringes på alle byggevarer, for hvilke fabrikanten har udarbejdet en ydeevnedeklaration i henhold til denne forordning. ▐

| (34) | CE-mærkningen bør være den eneste
  mærkning til angivelse af, at en byggevare er i
  overensstemmelse med den deklarerede ydeevne og
  kravene i Fællesskabets gældende harmoniseringsforskrifter
  .
  Der kan dog benyttes andre former for mærkning, forudsat at disse bidrager til at forbedre beskyttelsen af brugere af byggevarer og ikke er omfattet af Fællesskabets harmoniseringsforskrifter. |
| --- | --- |

(34)

CE-mærkningen bør være den eneste
  mærkning til angivelse af, at en byggevare er i
  overensstemmelse med den deklarerede ydeevne og
  kravene i Fællesskabets gældende harmoniseringsforskrifter
  .
  Der kan dog benyttes andre former for mærkning, forudsat at disse bidrager til at forbedre beskyttelsen af brugere af byggevarer og ikke er omfattet af Fællesskabets harmoniseringsforskrifter.

| (35) | For at undgå unødig prøvning af byggevarer for hvilke ydeevnen allerede er blevet tilfredsstillende påvist af tidligere stabile prøvningsresultater eller andre foreliggende data, bør fabrikanten på de betingelser, der er opstillet i harmoniserede tekniske specifikationer eller i en beslutning fra Kommissionen, kunne deklarere et bestemt ydeevneniveau eller en bestemt ydeevneklasse uden prøvning eller uden yderligere prøvning. |
| --- | --- |

(35)

For at undgå unødig prøvning af byggevarer for hvilke ydeevnen allerede er blevet tilfredsstillende påvist af tidligere stabile prøvningsresultater eller andre foreliggende data, bør fabrikanten på de betingelser, der er opstillet i harmoniserede tekniske specifikationer eller i en beslutning fra Kommissionen, kunne deklarere et bestemt ydeevneniveau eller en bestemt ydeevneklasse uden prøvning eller uden yderligere prøvning.

| (36) | For at undgå gentagelse af allerede udførte prøvninger bør en fabrikant af en byggevare være berettiget til at gøre brug af prøvningsresultater opnået af en tredjepart. |
| --- | --- |

(36)

For at undgå gentagelse af allerede udførte prøvninger bør en fabrikant af en byggevare være berettiget til at gøre brug af prøvningsresultater opnået af en tredjepart.

| (37) | For at reducere omkostningerne for mikrovirksomheder i forbindelse med at bringe varer i omsætning er der nødvendigt at fastsætte bestemmelser om forenklede procedurer til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, når de pågældende byggevarer ikke indebærer betydelige sikkerhedsrisici. |
| --- | --- |

(37)

For at reducere omkostningerne for mikrovirksomheder i forbindelse med at bringe varer i omsætning er der nødvendigt at fastsætte bestemmelser om forenklede procedurer til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, når de pågældende byggevarer ikke indebærer betydelige sikkerhedsrisici.

| (38) | For at garantere et effektivt markedstilsyn og et højt niveau af forbrugerbeskyttelse er det væsentligt, at de forenklede procedurer for udarbejdelse af ydeevnedeklarationer, som gør det muligt at deklarere et bestemt niveau eller en bestemt klasse for denne ydeevne uden at foretage prøvninger eller yderligere prøvninger, ikke finder anvendelse på importører, som bringer et produkt i omsætning under deres eget navn eller varemærke, eller som modificerer en byggevare, der allerede er bragt i omsætning, på en sådan måde, at det kan påvirke overensstemmelsen med den deklarerede ydeevne. Dette vedrører anvendelse af stabile resultater af tidligere prøvninger eller af andre eksisterende data og anvendelse af resultater af prøvninger udført af en tredjepart. Den omfatter desuden den forenklede procedure, som finder anvendelse på mikrovirksomheder. |
| --- | --- |

(38)

For at garantere et effektivt markedstilsyn og et højt niveau af forbrugerbeskyttelse er det væsentligt, at de forenklede procedurer for udarbejdelse af ydeevnedeklarationer, som gør det muligt at deklarere et bestemt niveau eller en bestemt klasse for denne ydeevne uden at foretage prøvninger eller yderligere prøvninger, ikke finder anvendelse på importører, som bringer et produkt i omsætning under deres eget navn eller varemærke, eller som modificerer en byggevare, der allerede er bragt i omsætning, på en sådan måde, at det kan påvirke overensstemmelsen med den deklarerede ydeevne. Dette vedrører anvendelse af stabile resultater af tidligere prøvninger eller af andre eksisterende data og anvendelse af resultater af prøvninger udført af en tredjepart. Den omfatter desuden den forenklede procedure, som finder anvendelse på mikrovirksomheder.

| (39) | For en individuelt konstrueret og fremstillet byggevare bør fabrikanten være berettiget til at anvende forenklede procedurer til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, hvis det kan påvises, at den byggevare, der bringes i omsætning, er i overensstemmelse med gældende bestemmelser. |
| --- | --- |

(39)

For en individuelt konstrueret og fremstillet byggevare bør fabrikanten være berettiget til at anvende forenklede procedurer til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, hvis det kan påvises, at den byggevare, der bringes i omsætning, er i overensstemmelse med gældende bestemmelser.

| (40) | Det er vigtigt at sikre adgang til nationale tekniske forskrifter, således at virksomhederne og herunder navnlig SMV'erne kan indsamle pålidelige og nøjagtige oplysninger om gældende ret i den medlemsstat, hvor de agter at bringe deres varer i omsætning. Produktkontaktpunkter oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 764/2008 af 9. juli 2008 om procedurer for anvendelsen af visse nationale tekniske forskrifter på produkter, der markedsføres lovligt i en anden medlemsstat, og om ophævelse af beslutning nr. 3052/95/EF (9) bør derfor også give oplysninger om regler gældende for indbygning, samling eller montering af en specifik type byggevare.
  Desuden bør de kunne give enhver fabrikant alle oplysninger vedrørende de appelprocedurer, der er til rådighed i tilfælde af anfægtelse af betingelserne for adgang til CE-mærkning for en eller flere af fabrikantens varer, herunder passende appelprocedurer mod afgørelser truffet som et resultat af evalueringen. |
| --- | --- |

(40)

Det er vigtigt at sikre adgang til nationale tekniske forskrifter, således at virksomhederne og herunder navnlig SMV'erne kan indsamle pålidelige og nøjagtige oplysninger om gældende ret i den medlemsstat, hvor de agter at bringe deres varer i omsætning. Produktkontaktpunkter oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 764/2008 af 9. juli 2008 om procedurer for anvendelsen af visse nationale tekniske forskrifter på produkter, der markedsføres lovligt i en anden medlemsstat, og om ophævelse af beslutning nr. 3052/95/EF (9) bør derfor også give oplysninger om regler gældende for indbygning, samling eller montering af en specifik type byggevare.
  Desuden bør de kunne give enhver fabrikant alle oplysninger vedrørende de appelprocedurer, der er til rådighed i tilfælde af anfægtelse af betingelserne for adgang til CE-mærkning for en eller flere af fabrikantens varer, herunder passende appelprocedurer mod afgørelser truffet som et resultat af evalueringen.

| (41) | Med henblik på at sikre en ækvivalent og konsistent håndhævelse af Fællesskabets harmoniseringslovgivning bør medlemsstaterne udføre et effektivt markedstilsyn. ║ Forordning (EF) nr. 765/2008 indeholder de grundlæggende betingelser for et sådant markedstilsyn. |
| --- | --- |

(41)

Med henblik på at sikre en ækvivalent og konsistent håndhævelse af Fællesskabets harmoniseringslovgivning bør medlemsstaterne udføre et effektivt markedstilsyn. ║ Forordning (EF) nr. 765/2008 indeholder de grundlæggende betingelser for et sådant markedstilsyn.

| (42) | Medlemsstaternes ansvar for sikkerhedsmæssige, sundhedsmæssige og andre forhold, som er omfattet af de grundlæggende krav til bygværker på deres område, bør anerkendes i en beskyttelsesklausul, hvori der fastsættes passende beskyttelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

(42)

Medlemsstaternes ansvar for sikkerhedsmæssige, sundhedsmæssige og andre forhold, som er omfattet af de grundlæggende krav til bygværker på deres område, bør anerkendes i en beskyttelsesklausul, hvori der fastsættes passende beskyttelsesforanstaltninger.

| (43) | Eftersom det er nødvendigt at sikre, at vurderingsorganerne foretager ensartede vurderinger og kontrol af konstansen af byggevarers ydeevne i hele Fællesskabet, og eftersom alle sådanne organer bør udøve deres funktioner på en ensartet måde på lige konkurrencemæssige vilkår, bør der fastsættes krav til ydeevnevurderingsorganer, der ønsker at blive notificeret til at udføre de i denne forordning omhandlede opgaver. Der bør ligeledes fastsættes bestemmelser om, at der skal være tilstrækkelige oplysninger om sådanne organer til rådighed, og at der skal føres tilsyn med disse organer. |
| --- | --- |

(43)

Eftersom det er nødvendigt at sikre, at vurderingsorganerne foretager ensartede vurderinger og kontrol af konstansen af byggevarers ydeevne i hele Fællesskabet, og eftersom alle sådanne organer bør udøve deres funktioner på en ensartet måde på lige konkurrencemæssige vilkår, bør der fastsættes krav til ydeevnevurderingsorganer, der ønsker at blive notificeret til at udføre de i denne forordning omhandlede opgaver. Der bør ligeledes fastsættes bestemmelser om, at der skal være tilstrækkelige oplysninger om sådanne organer til rådighed, og at der skal føres tilsyn med disse organer.

| (44) | For at sikre et ensartet kvalitetsniveau ved vurdering og kontrol af konstansen af byggevarers ydeevne er det også nødvendigt at fastsætte krav, som skal opfyldes af de myndigheder, der har ansvaret for at udpege de organer, der udfører disse opgaver, og give meddelelse herom til Kommissionen og de andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(44)

For at sikre et ensartet kvalitetsniveau ved vurdering og kontrol af konstansen af byggevarers ydeevne er det også nødvendigt at fastsætte krav, som skal opfyldes af de myndigheder, der har ansvaret for at udpege de organer, der udfører disse opgaver, og give meddelelse herom til Kommissionen og de andre medlemsstater.

| (45) | Målet for denne forordning, nemlig at sikre, at det indre marked for byggevarer fungerer ved hjælp af harmoniserede tekniske specifikationer, der udtrykker byggevarers ydeevne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(45)

Målet for denne forordning, nemlig at sikre, at det indre marked for byggevarer fungerer ved hjælp af harmoniserede tekniske specifikationer, der udtrykker byggevarers ydeevne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (46) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10). |
| --- | --- |

(46)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10).

| (47) | Navnlig bør Kommissionen være bemyndiget til at fastsætte betingelser, under hvilke ydeevnedeklarationen kan gøres tilgængelig på et websted, at bestemme i hvor lang en periode fabrikanter, importører og distributører skal kunne stille den tekniske dokumentation og ydeevnedeklarationen til rådighed, at fastsætte ydeevneklasser for byggevarers væsentlige egenskaber, at etablere systemet til vurdering af ydeevne og kontrol af, at den deklarerede ydeevne for en given byggevare eller famille af byggevarer er konstant, at fastlægge formatet for den europæiske tekniske vurdering, at fastlægge procedurerne for evaluering af de tekniske vurderingsorganer ║ og at ændre bilag I-VI. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, bl.a. ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(47)

Navnlig bør Kommissionen være bemyndiget til at fastsætte betingelser, under hvilke ydeevnedeklarationen kan gøres tilgængelig på et websted, at bestemme i hvor lang en periode fabrikanter, importører og distributører skal kunne stille den tekniske dokumentation og ydeevnedeklarationen til rådighed, at fastsætte ydeevneklasser for byggevarers væsentlige egenskaber, at etablere systemet til vurdering af ydeevne og kontrol af, at den deklarerede ydeevne for en given byggevare eller famille af byggevarer er konstant, at fastlægge formatet for den europæiske tekniske vurdering, at fastlægge procedurerne for evaluering af de tekniske vurderingsorganer ║ og at ændre bilag I-VI. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, bl.a. ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

| (48) | Eksisterende mandater til udarbejdelse af europæiske harmoniserede standarder bør tages i betragtning. CEN bør fastsætte standarder, der præciserer det grundlæggende bygningskrav nr. 7 »Bæredygtig udnyttelse af naturressourcer«. |
| --- | --- |

(48)

Eksisterende mandater til udarbejdelse af europæiske harmoniserede standarder bør tages i betragtning. CEN bør fastsætte standarder, der præciserer det grundlæggende bygningskrav nr. 7 »Bæredygtig udnyttelse af naturressourcer«.

| (49) | Det grundlæggende bygningskrav nr. 7 bør tage hensyn til genvinding af bygværker og deres materialer og dele efter nedrivning, bygværkers holdbarhed og anvendelse af miljøkompatible råvarer og sekundære materialer i bygværker. |
| --- | --- |

(49)

Det grundlæggende bygningskrav nr. 7 bør tage hensyn til genvinding af bygværker og deres materialer og dele efter nedrivning, bygværkers holdbarhed og anvendelse af miljøkompatible råvarer og sekundære materialer i bygværker.

| (50) | Da der er brug for et vist tidsrum til at sikre, at de rammer, der er nødvendige for at denne forordning kan fungere efter hensigten, udskydes anvendelsen af forordningen, bortset fra bestemmelserne om udpegelse af tekniske vurderingsorganer ║ , om notificerende myndigheder og notificerede organer, om etableringen af en organisation af tekniske vurderingsorganer ║ og om oprettelse af et stående udvalg. |
| --- | --- |

(50)

Da der er brug for et vist tidsrum til at sikre, at de rammer, der er nødvendige for at denne forordning kan fungere efter hensigten, udskydes anvendelsen af forordningen, bortset fra bestemmelserne om udpegelse af tekniske vurderingsorganer ║ , om notificerende myndigheder og notificerede organer, om etableringen af en organisation af tekniske vurderingsorganer ║ og om oprettelse af et stående udvalg.

| (51) | Kommissionen og medlemsstaterne bør i samarbejde med interessenter lancere oplysningskampagner for at informere byggesektoren, navnlig de erhvervsdrivende og brugerne, om fastsættelsen af et fælles teknisk sprog, ansvarsfordelingen mellem de forskellige erhvervsdrivende, anbringelsen af CE-mærkningen på byggevarer, revisionen af de grundlæggende bygningskrav og systemet med vurdering og kontrol af ydeevnens konstans. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen og medlemsstaterne bør i samarbejde med interessenter lancere oplysningskampagner for at informere byggesektoren, navnlig de erhvervsdrivende og brugerne, om fastsættelsen af et fælles teknisk sprog, ansvarsfordelingen mellem de forskellige erhvervsdrivende, anbringelsen af CE-mærkningen på byggevarer, revisionen af de grundlæggende bygningskrav og systemet med vurdering og kontrol af ydeevnens konstans.

| (52) | Kommissionen bør senest et år efter denne forordnings ikrafttrædelse forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om revision af det europæiske standardiseringssystem for at øge gennemsigtigheden af systemet generelt, men frem for alt for at sikre en afbalanceret deltagelse af interessenter i de europæiske standardiseringsorganers tekniske udvalg og for at forebygge interessekonflikter blandt disse. Samtidig bør der træffes foranstaltninger for at fremskynde vedtagelsen af europæiske standarder samt deres oversættelse til alle de officielle sprog i Den Europæiske Union og især oversættelsen af retningslinjer til SMV'er - |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen bør senest et år efter denne forordnings ikrafttrædelse forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om revision af det europæiske standardiseringssystem for at øge gennemsigtigheden af systemet generelt, men frem for alt for at sikre en afbalanceret deltagelse af interessenter i de europæiske standardiseringsorganers tekniske udvalg og for at forebygge interessekonflikter blandt disse. Samtidig bør der træffes foranstaltninger for at fremskynde vedtagelsen af europæiske standarder samt deres oversættelse til alle de officielle sprog i Den Europæiske Union og især oversættelsen af retningslinjer til SMV'er -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastsætter
  betingelserne for markedsføring af byggevarer ved at fastsætte
  regler for, hvorledes byggevarers ydeevne udtrykkes med hensyn til deres væsentlige egenskaber, og for anvendelse af CE-mærkning på disse byggevarer.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »byggevare«: enhver vare eller ethvert system, som fremstilles og bringes i omsætning med henblik på at indgå varigt i bygværker eller dele heraf på en sådan måde, at en demontering af varen forringer bygværkets ydeevne, og en demontering eller udskiftning af varen udgør byggearbejde |
| --- | --- |

1)

»byggevare«: enhver vare eller ethvert system, som fremstilles og bringes i omsætning med henblik på at indgå varigt i bygværker eller dele heraf på en sådan måde, at en demontering af varen forringer bygværkets ydeevne, og en demontering eller udskiftning af varen udgør byggearbejde

| 2) | »varer, der ikke er omfattet eller ikke fuldt ud er omfattet af en harmoniseret standard«: enhver byggevare, hvis væsentlige egenskaber og ydeevne ikke kan vurderes fuldt ud i henhold til en eksisterende harmoniseret standard, bl.a. fordi:










  a) | produktet ikke henhører under en eksisterende harmoniseret standards anvendelsesområde |
| --- | --- | --- |

2)

»varer, der ikke er omfattet eller ikke fuldt ud er omfattet af en harmoniseret standard«: enhver byggevare, hvis væsentlige egenskaber og ydeevne ikke kan vurderes fuldt ud i henhold til en eksisterende harmoniseret standard, bl.a. fordi:

a)

produktet ikke henhører under en eksisterende harmoniseret standards anvendelsesområde

| b) | produktet ikke svarer til en eller flere definitioner på egenskaber, der er indeholdt i en sådan harmoniseret standard |
| --- | --- |

b)

produktet ikke svarer til en eller flere definitioner på egenskaber, der er indeholdt i en sådan harmoniseret standard

| c) | en eller flere væsentlige egenskaber ved produktet ikke på passende vis er omfattet af en sådan harmoniseret standard, eller |
| --- | --- |

c)

en eller flere væsentlige egenskaber ved produktet ikke på passende vis er omfattet af en sådan harmoniseret standard, eller

| d) | en eller flere prøvningsmetoder, der er nødvendige for at vurdere produktets ydeevne, ikke eksisterer eller ikke kan finde anvendelse |
| --- | --- |

d)

en eller flere prøvningsmetoder, der er nødvendige for at vurdere produktets ydeevne, ikke eksisterer eller ikke kan finde anvendelse

| 3) | »bygværker«: bygninger og anlægsarbejder |
| --- | --- |

3)

»bygværker«: bygninger og anlægsarbejder

| 4) | »væsentlige egenskaber«: de af byggevarens egenskaber, der vedrører de grundlæggende krav til bygværket
  i bilag I. Blandt disse væsentlige egenskaber, der er fastsat i de harmoniserede tekniske specifikationer, skelnes mellem:










  a) | egenskaber, der findes på det sted, hvor fabrikanten eller importøren agter at bringe varen i omsætning, og |
| --- | --- | --- |

4)

»væsentlige egenskaber«: de af byggevarens egenskaber, der vedrører de grundlæggende krav til bygværket
  i bilag I. Blandt disse væsentlige egenskaber, der er fastsat i de harmoniserede tekniske specifikationer, skelnes mellem:

a)

egenskaber, der findes på det sted, hvor fabrikanten eller importøren agter at bringe varen i omsætning, og

| b) | egenskaber, der skal anmeldes, uanset hvor varen bringes i omsætning, og for hvilke minimumskravene for så vidt angår ydeevneniveauer eller


  -klasser fastsættes for hver familie af byggevarer i bilag V, tabel 1, og efter anvendelsestype af de europæiske standardiseringsorganer i samråd med Kommissionen og det i artikel 51, stk. 1, omhandlede stående byggeudvalg. |
| --- | --- |

b)

egenskaber, der skal anmeldes, uanset hvor varen bringes i omsætning, og for hvilke minimumskravene for så vidt angår ydeevneniveauer eller


  -klasser fastsættes for hver familie af byggevarer i bilag V, tabel 1, og efter anvendelsestype af de europæiske standardiseringsorganer i samråd med Kommissionen og det i artikel 51, stk. 1, omhandlede stående byggeudvalg.

| 5) | »en byggevares ydeevne«: ydeevne med hensyn til væsentlige individuelle egenskaber udtrykt som værdi, niveau, klasse eller grænse eller i en beskrivelse |
| --- | --- |

5)

»en byggevares ydeevne«: ydeevne med hensyn til væsentlige individuelle egenskaber udtrykt som værdi, niveau, klasse eller grænse eller i en beskrivelse

| 6) | »niveau«: minimumsværdien for et produkts ydeevne. Et niveau kan være teknisk eller normativt og kan gælde for en enkelt egenskab eller omfatte en række egenskaber |
| --- | --- |

6)

»niveau«: minimumsværdien for et produkts ydeevne. Et niveau kan være teknisk eller normativt og kan gælde for en enkelt egenskab eller omfatte en række egenskaber

| 7) | »klasse«: en skala for et produkts ydeevne, som afgrænses af en minimums- og maksimumsværdi for ydeevnen. En klasse kan gælde for en enkelt egenskab eller omfatte en række egenskaber |
| --- | --- |

7)

»klasse«: en skala for et produkts ydeevne, som afgrænses af en minimums- og maksimumsværdi for ydeevnen. En klasse kan gælde for en enkelt egenskab eller omfatte en række egenskaber

| 8) | »harmoniserede tekniske specifikationer«: harmoniserede standarder og europæiske vurderingsdokumenter |
| --- | --- |

8)

»harmoniserede tekniske specifikationer«: harmoniserede standarder og europæiske vurderingsdokumenter

| 9) | »europæisk teknisk vurdering«: en vurdering, der bygger på et europæisk vurderingsdokument, og som er forbeholdt byggevarer, der ikke er eller ikke i fuldt omfang er omfattet af en harmoniseret standard |
| --- | --- |

9)

»europæisk teknisk vurdering«: en vurdering, der bygger på et europæisk vurderingsdokument, og som er forbeholdt byggevarer, der ikke er eller ikke i fuldt omfang er omfattet af en harmoniseret standard

| 10) | »harmoniseret standard«: en standard vedtaget af et af de europæiske standardiseringsorganer, der er anført i bilag I til direktiv 98/34/EF, på grundlag af en anmodning fra Kommissionen i henhold til artikel 6 i nævnte direktiv |
| --- | --- |

10)

»harmoniseret standard«: en standard vedtaget af et af de europæiske standardiseringsorganer, der er anført i bilag I til direktiv 98/34/EF, på grundlag af en anmodning fra Kommissionen i henhold til artikel 6 i nævnte direktiv

| 11) | »Europæisk vurderingsdokument«: et dokument,
  der er
  vedtaget af organisationen af tekniske vurderingsorganer
  med henblik på udstedelse af en europæisk teknisk vurdering, og som vedrører en vare, der ikke er omfattet eller ikke i fuldt omfang er omfattet af en harmoniseret standard |
| --- | --- |

11)

»Europæisk vurderingsdokument«: et dokument,
  der er
  vedtaget af organisationen af tekniske vurderingsorganer
  med henblik på udstedelse af en europæisk teknisk vurdering, og som vedrører en vare, der ikke er omfattet eller ikke i fuldt omfang er omfattet af en harmoniseret standard

| 12) | »erhvervsdrivende«: fabrikanten, importøren, distributøren og den bemyndigede repræsentant |
| --- | --- |

12)

»erhvervsdrivende«: fabrikanten, importøren, distributøren og den bemyndigede repræsentant

| 13) | »fabrikant«: enhver fysisk eller juridisk person, som fremstiller en byggevare eller får en sådan vare fremstillet
  og markedsfører varen
  under sit navn eller varemærke |
| --- | --- |

13)

»fabrikant«: enhver fysisk eller juridisk person, som fremstiller en byggevare eller får en sådan vare fremstillet
  og markedsfører varen
  under sit navn eller varemærke

| 14) | »importør«: enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Fællesskabet, og som bringer en byggevare fra et tredjeland i omsætning på Fællesskabets marked |
| --- | --- |

14)

»importør«: enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Fællesskabet, og som bringer en byggevare fra et tredjeland i omsætning på Fællesskabets marked

| 15) | »distributør«: enhver fysisk eller juridisk person i forsyningskæden, bortset fra fabrikanten eller importøren, som gør en byggevare tilgængelig på markedet |
| --- | --- |

15)

»distributør«: enhver fysisk eller juridisk person i forsyningskæden, bortset fra fabrikanten eller importøren, som gør en byggevare tilgængelig på markedet

| 16) | »bemyndiget repræsentant«: enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Fællesskabet, og som af fabrikanten har fået fuldmagt til at handle på dennes vegne i forbindelse med specifikke opgaver |
| --- | --- |

16)

»bemyndiget repræsentant«: enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Fællesskabet, og som af fabrikanten har fået fuldmagt til at handle på dennes vegne i forbindelse med specifikke opgaver

| 17) | »gøre tilgængelig på markedet«: enhver levering af en byggevare med henblik på distribution eller anvendelse på Fællesskabets marked som led i erhvervsvirksomhed, mod eller uden vederlag;
  dette omfatter ikke:










  a) | enhver vare, der som led i erhvervsvirksomhed og til eget brug forarbejdes på byggepladsen af en bruger |
| --- | --- | --- |

17)

»gøre tilgængelig på markedet«: enhver levering af en byggevare med henblik på distribution eller anvendelse på Fællesskabets marked som led i erhvervsvirksomhed, mod eller uden vederlag;
  dette omfatter ikke:

a)

enhver vare, der som led i erhvervsvirksomhed og til eget brug forarbejdes på byggepladsen af en bruger

| b) | enhver vare, der fremstilles på og/eller uden for byggepladsen, og som af fabrikanten indarbejdes i et bygværk, uden at den bringes i omsætning |
| --- | --- |

b)

enhver vare, der fremstilles på og/eller uden for byggepladsen, og som af fabrikanten indarbejdes i et bygværk, uden at den bringes i omsætning

| 18) | »bringe i omsætning«: første tilgængeliggørelse af en byggevare på Fællesskabets marked |
| --- | --- |

18)

»bringe i omsætning«: første tilgængeliggørelse af en byggevare på Fællesskabets marked

| 19) | »tilbagetrækning«: enhver foranstaltning, der har til formål at forhindre, at en byggevare i forsyningskæden gøres tilgængeligt på markedet |
| --- | --- |

19)

»tilbagetrækning«: enhver foranstaltning, der har til formål at forhindre, at en byggevare i forsyningskæden gøres tilgængeligt på markedet

| 20) | »tilbagekaldelse«: enhver foranstaltning, der har til formål at opnå, at en byggevare, der allerede er gjort tilgængeligt på markedet, returneres |
| --- | --- |

20)

»tilbagekaldelse«: enhver foranstaltning, der har til formål at opnå, at en byggevare, der allerede er gjort tilgængeligt på markedet, returneres

| 21) | »akkreditering«: akkreditering som defineret i forordning (EF) nr. 765/2008 |
| --- | --- |

21)

»akkreditering«: akkreditering som defineret i forordning (EF) nr. 765/2008

| 22) | »bruger«: enhver fysisk eller juridisk person, som er ansvarlig for sikker indbygning af en byggevare i et bygværk |
| --- | --- |

22)

»bruger«: enhver fysisk eller juridisk person, som er ansvarlig for sikker indbygning af en byggevare i et bygværk

| 23) | »teknisk vurderingsorgan«: et organ, der er udpeget af en medlemsstat til at bidrage til udviklingen af europæiske vurderingsdokumenter og til at vurdere de væsentlige egenskabers ydeevne for byggevarer, der ikke er omfattet eller ikke fuldt ud er omfattet af en harmoniseret standard inden for de produktområder, som er angivet i bilag V |
| --- | --- |

23)

»teknisk vurderingsorgan«: et organ, der er udpeget af en medlemsstat til at bidrage til udviklingen af europæiske vurderingsdokumenter og til at vurdere de væsentlige egenskabers ydeevne for byggevarer, der ikke er omfattet eller ikke fuldt ud er omfattet af en harmoniseret standard inden for de produktområder, som er angivet i bilag V

| 24) | »produkttype«: ydeevne for en byggevare fremstillet ved anvendelse af en given kombination af råvarer eller andre elementer i en bestemt produktionsproces |
| --- | --- |

24)

»produkttype«: ydeevne for en byggevare fremstillet ved anvendelse af en given kombination af råvarer eller andre elementer i en bestemt produktionsproces

| 25) | »fabrikkens egen produktionskontrol«: intern løbende produktionskontrol
  udført af fabrikanten til sikring af, at fremstillingen af byggevaren og det fremstillede produkt er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer |
| --- | --- |

25)

»fabrikkens egen produktionskontrol«: intern løbende produktionskontrol
  udført af fabrikanten til sikring af, at fremstillingen af byggevaren og det fremstillede produkt er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer

| 26) | »mikrovirksomhed«: en mikrovirksomhed som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (11) |
| --- | --- |

26)

»mikrovirksomhed«: en mikrovirksomhed som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (11)

| 27) | »livscyklus«: de konsekutive og indbyrdes forbundne trin i en vares liv, fra erhvervelse af råvarer eller frembringelse ud fra naturlige ressourcer til den endelige bortskaffelse |
| --- | --- |

27)

»livscyklus«: de konsekutive og indbyrdes forbundne trin i en vares liv, fra erhvervelse af råvarer eller frembringelse ud fra naturlige ressourcer til den endelige bortskaffelse

| 28) | »et system«: et sæt på mindst to separate komponenter, der skal kombineres for at blive monteret permanent i det pågældende bygværk for at blive et samlet system. |
| --- | --- |

28)

»et system«: et sæt på mindst to separate komponenter, der skal kombineres for at blive monteret permanent i det pågældende bygværk for at blive et samlet system.

Artikel 3

Grundlæggende krav til bygværker og byggevarers væsentlige egenskaber

║ Byggevarers væsentlige egenskaber fastlægges i harmoniserede tekniske specifikationer i relation til de grundlæggende krav til bygværker, som anført i bilag I.

KAPITEL II

Ydeevnedeklaration og CE-mærkning

Artikel 4

Betingelser for udarbejdelse af ydeevnedeklaration

1.   Når en byggevare bringes i omsætning, udarbejder fabrikanten eller importøren en ydeevnedeklaration, hvis
  en af
  følgende betingelser er opfyldt:

| a) | byggevaren er omfattet af en harmoniseret standard ▐ |
| --- | --- |

a)

byggevaren er omfattet af en harmoniseret standard ▐

| b) | der er udstedt en europæisk teknisk vurdering for den pågældende vare.


  ▐ |
| --- | --- |

b)

der er udstedt en europæisk teknisk vurdering for den pågældende vare.

▐

2.   Medlemsstaterne formoder, at den ydeevnedeklaration, der er udarbejdet af fabrikanten eller importøren, er nøjagtig og pålidelig.

Artikel 5

Ydeevnedeklarationens indhold

1.   Ydeevnedeklarationen skal udtrykke byggevarers ydeevne med hensyn til
  de to typer af
  væsentlige egenskaber
  , der er fastsat i artikel 2, nr. 4)
  i overensstemmelse med de relevante harmoniserede tekniske specifikationer.

2.   Ydeevnedeklarationen skal indeholde følgende:

| a) | angivelse af hvilken produkttype, den er udarbejdet for |
| --- | --- |

a)

angivelse af hvilken produkttype, den er udarbejdet for

| b) | en
  fuldstændig
  liste over de væsentlige egenskaber
  fastsat i den harmoniserede tekniske specifikation
  for
  byggevaren, og for hver væsentlig egenskab enten de deklarerede værdier, klasser eller niveauer med hensyn til ydeevne eller angivelsen »ingen ydeevne fastlagt« |
| --- | --- |

b)

en
  fuldstændig
  liste over de væsentlige egenskaber
  fastsat i den harmoniserede tekniske specifikation
  for
  byggevaren, og for hver væsentlig egenskab enten de deklarerede værdier, klasser eller niveauer med hensyn til ydeevne eller angivelsen »ingen ydeevne fastlagt«

| c) | referencenummeret for
  og navnet på
  den harmoniserede standard, det europæiske vurderingsdokument eller den specifikke tekniske dokumentation, der er blevet brugt til vurdering af hver enkel væsentlig egenskab |
| --- | --- |

c)

referencenummeret for
  og navnet på
  den harmoniserede standard, det europæiske vurderingsdokument eller den specifikke tekniske dokumentation, der er blevet brugt til vurdering af hver enkel væsentlig egenskab

| d) | den generiske tilsigtede anvendelse fastsat i den harmoniserede tekniske specifikation |
| --- | --- |

d)

den generiske tilsigtede anvendelse fastsat i den harmoniserede tekniske specifikation

| e) | oplysninger om den anvendte procedure til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans; hvis det system til vurdering af ydeevne, der skal finde anvendelse, er erstattet med den forenklede procedure i artikel 27 eller 28, angiver fabrikanten følgende: »STD - forenklet procedure« |
| --- | --- |

e)

oplysninger om den anvendte procedure til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans; hvis det system til vurdering af ydeevne, der skal finde anvendelse, er erstattet med den forenklede procedure i artikel 27 eller 28, angiver fabrikanten følgende: »STD - forenklet procedure«

| f) | oplysninger om farlige stoffer i byggevarer som omhandlet i bilag IV og oplysninger om farlige stoffer, der skal angives i henhold til andre af Fællesskabets harmoniseringsbestemmelser. |
| --- | --- |

f)

oplysninger om farlige stoffer i byggevarer som omhandlet i bilag IV og oplysninger om farlige stoffer, der skal angives i henhold til andre af Fællesskabets harmoniseringsbestemmelser.

Artikel 6

Ydeevnedeklarationens form

1.   
  Når en vare bringes i omsætning
  , skal der medfølge et eksemplar af ydeevnedeklarationen
  i papirudgave eller i elektronisk form
  .

Hvis et parti af samme vare leveres til en enkelt bruger, er det imidlertid tilstrækkeligt, at der medfølger ét eksemplar af ydeevnedeklarationen.

2.   
  Fabrikanten skal sende
  ydeevnedeklarationen
  i papirform, hvis modtageren anmoder herom
  .

3.   Som undtagelse fra stk. 1 og 2 kan indholdet af ydeevnedeklarationen gøres tilgængelig på et websted i overensstemmelse med betingelser, som fastsættes af Kommissionen.

Fastsættelsen af disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordningen ved at supplere denne, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 51, stk. 2.

4.   Ydeevnedeklarationen udarbejdes ved anvendelse af modellen i bilag III
  på det officielle sprog eller på et af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor byggevaren bringes i omsætning.

Artikel 7

Brug af CE-mærkning

1.   CE-mærkningen ▐ anbringes på de byggevarer, for hvilke fabrikanten har udarbejdet en ydeevnedeklaration i henhold til artikel 4, 5 og 6.
  Hvis ydeevnedeklarationen mangler, kan CE-mærkningen ikke anbringes.

Hvis fabrikanten ikke har udarbejdet en ydeevnedeklaration i henhold til artikel 4, 5 og 6, må CE-mærkningen ikke anbringes på byggevarer.

Ved at anbringe eller lade CE-mærkningen anbringe på en byggevare påtager fabrikanten
  eller i påkommende fald importøren
  sig ansvaret for denne byggevares overensstemmelse med den deklarerede ydeevne.

2.   CE-mærkningen skal være den eneste mærkning, ved hvilken byggevarens overensstemmelse med den deklarerede ydeevne attesteres.

Medlemsstaterne må ikke indføre nationale foranstaltninger og skal tilbagetrække alle henvisninger til en overensstemmelsesmærkning bortset fra CE-mærkningen.

3.   Medlemsstaterne må ikke forbyde eller hindre, at byggevarer med CE-mærkning gøres tilgængelige på markedet eller anvendes på deres område eller under deres ansvar, når kravene med hensyn til den pågældende anvendelse i den pågældende medlemsstat svarer til den deklarerede ydeevne.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at anvendelsen af byggevarer med denne mærkning ikke hindres af regler eller betingelser pålagt af offentlige organer eller private organer, der optræder som et offentligt foretagende eller offentligt organ på grundlag af en monopolstilling eller under et offentligt mandat, når kravene vedrørende denne anvendelse i den pågældende medlemsstat svarer til den deklarerede ydeevne.

Artikel 8

Regler og betingelser for anbringelse af CE-mærkningen

1.   CE-mærkningen er underlagt de almindelige principper i artikel 30 i forordning (EF) nr. 765/2008.

2.   CE-mærkningen anbringes på byggevaren ▐, mærkepladen
  ,
  emballagen og i følgedokumenterne, så den er synlig, let læselig og ikke kan slettes ▐.

3.   CE-mærkningen efterfølges af ▐ fabrikantens navn eller identifikationsmærke
  og
  den unikke identifikationskode for byggevaren ▐.

4.   CE-mærkningen anbringes, før byggevaren bringes i omsætning. Der kan efter CE-mærkningen anbringes et piktogram eller en anden form for angivelse vedrørende risiko- eller brugskategori.

5.
     
  Medlemsstaterne benytter eksisterende mekanismer for at sikre en korrekt anvendelse af CE-mærkningsordningen og tager passende skridt i tilfælde af ukorrekt anvendelse af mærkningen. Medlemsstaterne indfører sanktioner for overtrædelser, der kan omfatte strafferetlige sanktioner for alvorlige overtrædelser. Sanktionerne skal stå i et rimeligt forhold til overtrædelsens alvor.

Artikel 9

Produktkontaktpunkter

Hver medlemsstat skal sikre, at de produktkontaktpunkter, der er oprettet i henhold til forordning (EF) nr. 764/2008, også giver oplysninger
  på en gennemskuelig og letforståelig måde
  om
  :

| a) | eventuelle tekniske regler eller lovbestemmelser vedrørende indbygning, samling eller montering af en bestemt byggevare inden for den pågældende medlemsstats område
  ; |
| --- | --- |

a)

eventuelle tekniske regler eller lovbestemmelser vedrørende indbygning, samling eller montering af en bestemt byggevare inden for den pågældende medlemsstats område
  ;

| b) | de appelmuligheder, der i givet fald er til rådighed for enhver fabrikant, som anfægter betingelserne for adgang til CE-mærkning for en eller flere af sine varer, herunder passende appelprocedurer mod afgørelser truffet som følge af evalueringen. |
| --- | --- |

b)

de appelmuligheder, der i givet fald er til rådighed for enhver fabrikant, som anfægter betingelserne for adgang til CE-mærkning for en eller flere af sine varer, herunder passende appelprocedurer mod afgørelser truffet som følge af evalueringen.

Produktkontaktpunkterne er uafhængige af ethvert organ eller enhver organisation, der er involveret i proceduren for adgang til CE-mærkning. Kommissionen udarbejder retningslinjer for kontaktpunkternes rolle og ansvar, som vedtages af det i artikel 51, stk. 1, omhandlede stående byggeudvalg

  .

KAPITEL III

Erhvervsdrivendes forpligtelser

Artikel 10

Fabrikanternes forpligtelser

1.   Fabrikanterne udarbejder den påkrævede tekniske dokumentation, der beskriver alle de relevante elementer vedrørende den gældende attestering af deklareret ydeevne.

Fabrikanterne udarbejder ydeevnedeklarationen i henhold til artikel 4, 5 og 6, og anbringer CE-mærkningen i overensstemmelse med artikel 7 og 8.

2.   Fabrikanterne opbevarer den tekniske dokumentation og ydeevnedeklarationen i den periode, der fastsættes af Kommissionen for hver familie af byggevarer på baggrund af forventet levetid og byggevarens rolle i bygværket.

Fastsættelsen af disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordningen ved at supplere denne, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol ║ i artikel 51, stk. 2.

3.   Fabrikanterne sikrer, at der er etableret procedurer, således at en seriefremstilling opretholder den deklarerede ydeevne. Der tages behørigt hensyn til ændringer i produkttypen og de gældende tekniske harmoniserede specifikationer.

▐

4.   Fabrikanterne skal sikre, at deres byggevarer er forsynet med et type-, parti- eller serienummer eller en anden form for angivelse, ved hjælp af hvilken de kan identificeres, eller ▐ at de krævede oplysninger fremgår af emballagen eller af et dokument, der ledsager varen.

5.   Fabrikanterne skal angive deres navn, registrerede firmabetegnelse eller fabriksmærke og den adresse, hvor de kan kontaktes, på byggevaren ║ eller ▐ emballagen eller i et dokument, der følger med byggevaren.

6.   Hvis en fabrikant finder eller har grund til at tro, at en byggevare, han har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med den deklarerede ydeevne, skal han straks træffe de nødvendige foranstaltninger for at bringe den pågældende byggevare i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække den tilbage fra markedet og kalde den tilbage fra slutbrugerne. Han skal straks orientere de nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort byggevaren tilgængelig, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og om de foranstaltninger, han har truffet.

7.   Fabrikanterne skal på grundlag af en begrundet anmodning fra de kompetente nationale myndigheder give dem al den information og dokumentation, der er nødvendig for at påvise byggevarens overensstemmelse med den deklarerede ydeevne. De skal, hvis disse myndigheder anmoder herom, samarbejde med dem om enhver foranstaltning til forebyggelse af risici, som byggevarer, de har bragt i omsætning, udgør.

Artikel 11

Bemyndigede repræsentanter

1.   Fabrikanter kan ved skriftlig fuldmagt udpege en bemyndiget repræsentant.

Udarbejdelsen af teknisk dokumentation må ikke indgå i den bemyndigede repræsentants mandat.

2.   Hvis fabrikanten har udpeget en bemyndiget repræsentant, skal denne som minimum:

| a) | sørge for, at ydeevnedeklarationen og den tekniske dokumentation står til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder i den periode, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2 |
| --- | --- |

a)

sørge for, at ydeevnedeklarationen og den tekniske dokumentation står til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder i den periode, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2

| b) | på de kompetente nationale myndigheders anmodning give dem al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med den deklarerede ydeevne |
| --- | --- |

b)

på de kompetente nationale myndigheders anmodning give dem al den information og dokumentation, der er nødvendig for at konstatere produktets overensstemmelse med den deklarerede ydeevne

| c) | samarbejde med de kompetente myndigheder, hvis disse anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at undgå risici, som de byggevarer, der er omfattet af deres fuldmagt, udgør. |
| --- | --- |

c)

samarbejde med de kompetente myndigheder, hvis disse anmoder herom, om foranstaltninger, der træffes for at undgå risici, som de byggevarer, der er omfattet af deres fuldmagt, udgør.

Artikel 12

Importørernes forpligtelser

1.   Importørerne skal, når de bringer en byggevare i omsætning, handle med fornøden omhu over for kravene i denne forordning.

2.   Før de bringer en byggevare i omsætning, sikrer importørerne, at vurderingen og kontrollen af den deklarerede ydeevnes konstans er blevet udført af fabrikanten. De kontrollerer, at fabrikanten har udarbejdet den tekniske dokumentation, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1, første afsnit. De udarbejder ydeevnedeklarationen i overensstemmelse med artikel 4, 5 og 6. De kontrollerer også, at varen er forsynet med den krævede CE-mærkning, er ledsaget af den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 10, stk. 4 og 5.

Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at en byggevare ikke er i overensstemmelse med ydeevnedeklarationen, må han ikke bringe denne byggevare i omsætning, før den opfylder den medfølgende ydeevnedeklaration eller ydeevnedeklarationen er rettet.

3.   Importører skal angive deres navn, registrerede firmabetegnelse eller fabriksmærke og den adresse, hvor de kan kontaktes, på byggevaren, eller hvis dette ikke er muligt, på emballagen eller i et dokument, der følger med byggevaren.

4.   Importørerne skal sikre, at opbevarings- og transportbetingelserne for byggevarer, som de har ansvaret for, ikke bringer deres overensstemmelse med den deklarerede ydeevne i fare.

5.   Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at en byggevare, han har bragt i omsætning, ikke er i overensstemmelse med ydeevnedeklarationen, skal han straks træffe de nødvendige foranstaltninger for at bringe den pågældende byggevare i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække den tilbage fra markedet og kalde den tilbage fra slutbrugerne. Han skal straks orientere de nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort byggevaren tilgængelig, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og om de foranstaltninger, han har truffet.

6.   Importørerne skal i den periode, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2, opbevare en kopi af ydeevnedeklarationen, så den er til rådighed for markedstilsynsmyndighederne, og sikre, at den tekniske dokumentation kan stilles til rådighed for disse myndigheder, hvis de anmoder herom.

7.   Importørerne skal på grundlag af en begrundet anmodning fra de kompetente nationale myndigheder give dem al den information og dokumentation, der er nødvendig for at påvise byggevarens overensstemmelse med den deklarerede ydeevne. De skal, hvis disse myndigheder anmoder herom, samarbejde med dem om enhver foranstaltning til forebyggelse af risici, som byggevarer, de har bragt i omsætning, udgør.

Artikel 13

Distributørernes forpligtelser

1.   Distributørerne skal, når de gør et produkt tilgængeligt på markedet, handle med fornøden omhu over for kravene i denne forordning.

2.   Distributørerne skal, før de gør en byggevare tilgængelig på markedet, sikre, at den er forsynet med den krævede CE-mærkning og er ledsaget af den dokumentation, der kræves i henhold til denne forordning, og af anvisninger og sikkerhedsoplysninger på et sprog, der let forstås af brugerne i den medlemsstat, hvor varen gøres tilgængelig på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i artikel 10, stk. 4 og 5, og artikel 12, stk. 3.

Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at en byggevare ikke er i overensstemmelse med ydeevnedeklarationen, må han ikke gøre denne byggevare tilgængelig på markedet, før den opfylder den medfølgende ydeevnedeklaration eller ydeevnedeklarationen er rettet. Distributøren underretter fabrikanten eller importøren samt markedstilsynsmyndighederne herom, når varen udgør en risiko.

3.   En distributør skal sikre, at opbevarings- og transportbetingelserne for byggevarer, som han har ansvaret for, ikke bringer deres overensstemmelse med den deklarerede ydeevne i fare.

4.   Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at en byggevare, han har gjort tilgængelig på markedet, ikke er i overensstemmelse med ydeevnedeklarationen, skal han straks sikre, at der træffes de nødvendige foranstaltninger for at bringe den pågældende byggevare i overensstemmelse med lovgivningen eller om nødvendigt trække den tilbage fra markedet og kalde den tilbage fra slutbrugerne. Han skal straks orientere de nationale myndigheder i de medlemsstater, hvor han har gjort varen tilgængelig, herom og give nærmere oplysninger om særlig den manglende overensstemmelse med lovgivningen og de foranstaltninger, han har truffet.

5.   Distributørerne skal på grundlag af en begrundet anmodning fra de kompetente nationale myndigheder give dem al den information og dokumentation, der er nødvendig for at påvise byggevarens overensstemmelse med den deklarerede ydeevne. De skal, hvis disse myndigheder anmoder herom, samarbejde med dem om enhver foranstaltning til forebyggelse af risici, som byggevarer, de har gjort tilgængelige på markedet, udgør.

Artikel 14

Tilfælde, hvor

  fabrikantens forpligtelser finder anvendelse på importøren og distributøren

En importør eller distributør anses for at være en fabrikant for så vidt angår denne forordning, hvis han bringer en vare i omsætning under eget navn eller varemærke eller ændrer en byggevare, der allerede er bragt i omsætning, på en sådan måde, at overensstemmelsen med den deklarerede ydeevne kan påvirkes heraf, og skal følgelig være underlagt fabrikantens forpligtelser i henhold til artikel 10.

Artikel 15

Identifikation af erhvervsdrivende

Erhvervsdrivende skal i den periode, der er omhandlet i artikel 10, stk. 2, på anmodning kunne identificere følgende over for markedstilsynsmyndighederne:

| a) | enhver erhvervsdrivende, som har leveret dem en vare |
| --- | --- |

a)

enhver erhvervsdrivende, som har leveret dem en vare

| b) | enhver erhvervsdrivende, som de har leveret en vare til. |
| --- | --- |

b)

enhver erhvervsdrivende, som de har leveret en vare til.

KAPITEL IV

Harmoniserede tekniske specifikationer

Artikel 16

Harmoniserede standarder

1.   Harmoniserede standarder udarbejdes af de europæiske standardiseringsorganer, der er anført i bilag I til direktiv 98/34/EF, på grundlag af
  anmodninger indgivet
  af Kommissionen i henhold til
  artikel 6, stk. 3, første led,
  i nævnte direktiv
  og af det i artikel 5, stk. 1, i direktivet omhandlede stående udvalg
  .

De europæiske standardiseringsorganer sikrer, at ingen kategori af aktører inden for en sektor omfatter over 25 % af deltagerne i et teknisk udvalg eller en arbejdsgruppe. Hvis en eller flere kategorier af aktører ikke kan deltage i en arbejdsgruppe eller vælger ikke at gøre det, kan dette krav tages op til fornyet vurdering, hvis alle deltagere er enige heri.

2.   De harmoniserede standarder udgør metoderne til og kriterierne for at vurdere byggevarers ydeevne
  og holdbarhed
  med hensyn til deres væsentlige egenskaber.

De harmoniserede standarder skal i givet fald fastsætte den generelle påtænkte anvendelse; de skal endvidere fastsætte de egenskaber, for hvilke minimumskravene til ydeevneklasser eller -niveauer fastsættes af Kommissionen efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 51, stk. 2, for hver produktfamilie på grundlag af bilag V, tabel 1, og efter anvendelsesform.

De harmoniserede standarder skal, når det er hensigtsmæssigt, fastsætte metoder, der kræver færre omkostninger end prøvning, til vurdering af byggevarers ydeevne med hensyn til deres væsentlige egenskaber.

3.   De europæiske standardiseringsorganer fastlægger i harmoniserede standarder fabrikkernes egen produktionskontrol, som skal tage hensyn til de særlige forhold for fremstillingsprocessen for de pågældende byggevarer.

4.   Kommissionen vurderer, om de harmoniserede standarder udarbejdet af de europæiske standardiseringsorganer er i overensstemmelse med det relevante mandat.

Kommissionen offentliggør i Den Europæiske Unions Tidende en liste over referencer for harmoniserede standarder, der er i overensstemmelse med de relevante mandater, og fastsætter datoerne for anvendelse af disse standarder.

Kommissionen offentliggør enhver ajourføring af denne liste på sit websted.

Artikel 17

Formel indsigelse mod harmoniserede standarder

1.   Finder en medlemsstat eller Kommissionen, at en harmoniseret standard ikke fuldt ud dækker de krav, som er fastsat i det relevante mandat, forelægger Kommissionen eller den pågældende medlemsstat sagen for det stående udvalg, der er nedsat ved artikel 5, stk. 1, i direktiv 98/34/EF med angivelse af begrundelsen herfor. Efter at have hørt de relevante europæiske standardiseringsorganer afgiver udvalget straks udtalelse.

2.   På baggrund af udvalgets udtalelse træffer Kommissionen beslutning om at offentliggøre, ikke at offentliggøre, at offentliggøre med begrænsninger, at opretholde, at opretholde med begrænsninger eller at tilbagetrække henvisningerne til den pågældende harmoniserede standard i Den Europæiske Unions Tidende.

3.   Kommissionen underretter det berørte europæiske standardiseringsorgan og anmoder om nødvendigt om ændring af de pågældende harmoniserede standarder.

4.
     
  Når en harmoniseret standard er godkendt af et europæisk standardiseringsorgan, kan det i artikel 51, stk. 1, omhandlede stående byggeudvalg tage ansvaret for al kontrol med henblik på at sikre, at standarden opfylder alle kravene i det mandat, der er udstedt af Kommissionen eller en medlemsstat.

Artikel 18 ║

Ydeevneniveauer og -klasser

1.   Kommissionen kan fastsætte ydeevneklasser for byggevarers væsentlige egenskaber.

Fastsættelsen af disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordningen ved at supplere denne, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 51, stk. 2.

2.   Når Kommissionen ikke fastsætter ydeevneklasser for byggevarers væsentlige egenskaber, kan sådanne fastsættes af de europæiske standardiseringsorganer i harmoniserede standarder.

Hvis Kommissionen har fastsat ydeevneklasser for byggevarers væsentlige egenskaber, skal de europæiske standardiseringsorganer anvende disse klasser i harmoniserede standarder
  på grundlag af et revideret mandat
  .

3.   De europæiske standardiseringsorganer
  opstiller i harmoniserede standarder, for så vidt som det er angivet i det relevante mandat, niveauer for minimumsydeevnen i forbindelse med væsentlige egenskaber og i givet fald den tilsigtede endelige anvendelse, der skal opfyldes af byggevarer i medlemsstaterne.

4.
     
  Kommissionen kan fastlægge betingelser for, hvornår en byggevare skal anses for at opfylde et bestemt ydeevneniveau eller en bestemt ydeevneklasse uden prøvning eller uden yderligere prøvning.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige elementer i denne forordning ved at supplere denne, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 51, stk. 2.

Når Kommissionen ikke fastlægger sådanne betingelser, kan de fastlægges af de europæiske standardiseringsorganer i harmoniserede standarder på grundlag af et revideret mandat.

5.   Medlemsstaterne kan kun fastsætte ydeevneniveauer eller -klasser,
  der skal opfyldes af byggevarer i forbindelse med
  byggevarers væsentlige egenskaber i overensstemmelse med de klassificeringssystemer, der er fastsat af de europæiske standardiseringsorganer i harmoniserede standarder eller af Kommissionen.

Artikel 19 ║

Vurdering og kontrol af ydeevnens konstans

1.   Vurderingen og kontrollen af konstansen af byggevarers deklarerede ydeevne med hensyn til deres væsentlige egenskaber skal foretages i overensstemmelse med et af systemerne i bilag VI.

2.   Kommissionen fastsætter, hvilket system der er gældende for en given byggevare eller familie af byggevarer efter følgende kriterier:

| a) | betydningen af byggevaren med hensyn til de grundlæggende krav til bygværker |
| --- | --- |

a)

betydningen af byggevaren med hensyn til de grundlæggende krav til bygværker

| b) | byggevarens art |
| --- | --- |

b)

byggevarens art

| c) | virkningerne af variationerne af byggevarens væsentlige egenskaber i varens driftslevetid |
| --- | --- |

c)

virkningerne af variationerne af byggevarens væsentlige egenskaber i varens driftslevetid

| d) | risikoen for, at der opstår fejl ved fremstillingen af varen. |
| --- | --- |

d)

risikoen for, at der opstår fejl ved fremstillingen af varen.

I hvert tilfælde skal Kommissionen vælge det system med færrest omkostninger, der er foreneligt med
  en sikker anvendelse af den pågældende byggevare i anlægsarbejdet

  .

Fastsættelsen af disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordningen ved at supplere denne, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 51, stk. 2.

3.   Det således fastsatte system
  og oplysningerne om den påtænkte generiske anvendelse er angivet
  i mandaterne for harmoniserede standarder og i de harmoniserede tekniske specifikationer.

Artikel 20 ║

Europæisk vurderingsdokument

1.   
  For byggevarer, der ikke er omfattet eller ikke fuldt ud er omfattet af en harmoniseret standard
  , vedtages det europæiske vurderingsdokument ║ af den organisation af tekniske vurderingsorganer, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, efter anmodning om en europæisk teknisk vurdering fra en fabrikant eller en importør efter proceduren i bilag II.

2.   Den organisation af tekniske vurderingsorganer, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, skal i det europæiske vurderingsdokument ║ fastsætte metoderne og kriterierne for vurdering af ydeevnen med hensyn til de af byggevarens væsentlige egenskaber, der vedrører den af fabrikanten tilsigtede anvendelse.

3.   Organisationen af tekniske vurderingsorganer omhandlet i artikel 25, stk. 1, fastsætter i det europæiske vurderingsdokument ║ specifikt fabrikkernes egen produktionskontrol, som skal tage hensyn til de særlige forhold for fremstillingsprocessen for de pågældende byggevarer.

4.
     
  Når Kommissionen finder, at der er opbygget tilstrækkelig teknisk og videnskabelig ekspertise vedrørende et europæisk vurderingsdokument, giver den de europæiske standardiseringsorganer mandat til at udarbejde en harmoniseret standard på grundlag af det pågældende europæiske vurderingsdokument.

Artikel 21 ║

Europæisk teknisk vurdering

1.   
  For byggevarer, der ikke er omfattet eller ikke fuldt ud er omfattet af en harmoniseret standard
  , udstedes den europæiske tekniske vurdering (European Technical Assessment - ETA) efter anmodning af en fabrikant eller importør af et teknisk vurderingsorgan på grundlag af et europæisk vurderingsdokument efter proceduren i bilag II.

2.   Kommissionen fastlægger formatet for den europæiske tekniske vurdering ║.

Fastsættelsen af disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordningen ved at supplere denne, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 51, stk. 2.

KAPITEL V

Tekniske vurderingsorganer

Artikel 22 ║

Udpegelse af tekniske vurderingsorganer

1.   Medlemsstaterne kan udpege tekniske vurderingsorganer ║ for de produktområder, der er anført i tabel 1 i bilag V.

Medlemsstater, der har udpeget et teknisk vurderingsorgan ║, skal meddele de andre medlemsstater og Kommissionen navn og adresse på det pågældende tekniske vurderingsorgan ║ og det produktområde, som det er udpeget for.

2.   Kommissionen gør listen over tekniske vurderingsorganer ║ offentligt tilgængelig, idet den angiver de produktområder, de er udpeget for.

Kommissionen gør enhver ajourføring af denne liste offentligt tilgængelig.

Artikel 23 ║

Krav, der skal opfyldes af tekniske vurderingsorganer ║

1.   De tekniske vurderingsorganer ║, skal opfylde kravene i tabel 2 i bilag V.

2.   Hvis et teknisk vurderingsorgan ║ ikke længere opfylder de krav, der er henvist til i stk. 1, skal medlemsstaten tilbagetrække udpegelsen af det pågældende tekniske vurderingsorgan ║.

3.   Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om deres nationale procedurer for vurdering af tekniske vurderingsorganer ║ og overvågning af deres aktiviteter, samt om eventuelle ændringer af disse oplysninger. Kommissionen gør disse oplysninger offentligt tilgængelige.

Artikel 24 ║

Evaluering af tekniske evalueringsorganer ║

1.   De tekniske vurderingsorganer ║ skal kontrollere, om andre tekniske vurderingsorganer ║ opfylder de relevante kriterier i tabel 2 i bilag V.

Evalueringen organiseres af den organisation, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, og foretages en gang hvert fjerde år inden for de produktområder anført i tabel 1 i bilag V, som de tekniske vurderingsorganer ║ er udpeget for.

2.   Kommissionen fastsætter
  gennemsigtige
  procedurer for evalueringens udførelse, herunder passende
  og tilgængelige
  appelprocedurer mod afgørelser truffet som et resultat af evalueringen.

Fastsættelsen af disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i forordningen ved at supplere denne, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 51, stk. 2.

Evaluering af et teknisk vurderingsorgan ║ må ikke udføres af et teknisk vurderingsorgan ║ fra samme medlemsstat.

3.   Den organisation, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, meddeler resultaterne af evalueringerne af de tekniske vurderingsorganer ║ til alle medlemsstaterne og Kommissionen.

Kommissionen fører i samarbejde med medlemsstaterne tilsyn med overholdelsen af reglerne for evaluering af tekniske vurderingsorganer ║, og med at denne evaluering udføres på behørig vis.

Artikel 25 ║

Koordinering af de tekniske vurderingsorganer ║

1.   De tekniske vurderingsorganer skal oprette en organisation af tekniske vurderingsorganer ║.

2.   Organisationen af tekniske vurderingsorganer ║ skal udføre følgende opgaver:

| a) | koordinere anvendelsen af de regler og procedurer, der er fastsat i artikel 19 og i bilag II, samt yde den støtte, der er nødvendig i forbindelse hermed |
| --- | --- |

a)

koordinere anvendelsen af de regler og procedurer, der er fastsat i artikel 19 og i bilag II, samt yde den støtte, der er nødvendig i forbindelse hermed

| b) | to gange om året informere Kommissionen om ethvert spørgsmål vedrørende udarbejdelse af europæiske vurderingsdokumenter ║ og ethvert aspekt vedrørende fortolkningen af de regler og procedurer, der er henvist til i artikel 19 og i bilag II |
| --- | --- |

b)

to gange om året informere Kommissionen om ethvert spørgsmål vedrørende udarbejdelse af europæiske vurderingsdokumenter ║ og ethvert aspekt vedrørende fortolkningen af de regler og procedurer, der er henvist til i artikel 19 og i bilag II

| c) | vedtage europæiske vurderingsdokumenter ║ |
| --- | --- |

c)

vedtage europæiske vurderingsdokumenter ║

| d) | organisere evalueringen af tekniske vurderingsorganer ║ |
| --- | --- |

d)

organisere evalueringen af tekniske vurderingsorganer ║

| e) | sikre koordineringen af tekniske vurderingsorganer ║ |
| --- | --- |

e)

sikre koordineringen af tekniske vurderingsorganer ║

| f) | sikre ligebehandling af tekniske vurderingsorganer inden for organisationen af tekniske vurderingsorganer |
| --- | --- |

f)

sikre ligebehandling af tekniske vurderingsorganer inden for organisationen af tekniske vurderingsorganer

| g) | sikre, at de i artikel 19 og bilag II fastlagte procedurer er gennemsigtige, og at fabrikanten høres som led i disse procedurer. |
| --- | --- |

g)

sikre, at de i artikel 19 og bilag II fastlagte procedurer er gennemsigtige, og at fabrikanten høres som led i disse procedurer.

3.   Kommissionen kan yde hjælp til organisationen af tekniske vurderingsorganer ║ til udførelsen af de opgaver, der er omhandlet i stk. 2, litra e). Kommissionen kan med henblik herpå indgå en partnerskabsrammeaftale med organisationen af tekniske vurderingsorganer ║.

4.   Medlemsstaterne skal sikre, at de tekniske vurderingsorganer ║ bidrager til organisationen af tekniske vurderingsorganer ║ med finansielle og menneskelige ressourcer.

KAPITEL VI

FORENKLEDE PROCEDURER

Artikel 26 ║

Anvendelse af specifik teknisk dokumentation

1.   Når fabrikanten bestemmer produkttypen, kan han erstatte typeafprøvningen eller typeberegningen med specifik teknisk dokumentation (Specific Technical Documentation - STD) hvis:

| a) | byggevaren, for så vidt angår en eller flere væsentlige karakteristika af den byggevare, han bringer i omsætning, anses for at opfylde et bestemt ydeevneniveau eller en bestemt ydeevneklasse uden prøvning eller beregning, eller uden yderligere prøvning og beregning, i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de relevante harmoniserede tekniske specifikationer eller i en beslutning fra Kommissionen, |
| --- | --- |

a)

byggevaren, for så vidt angår en eller flere væsentlige karakteristika af den byggevare, han bringer i omsætning, anses for at opfylde et bestemt ydeevneniveau eller en bestemt ydeevneklasse uden prøvning eller beregning, eller uden yderligere prøvning og beregning, i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de relevante harmoniserede tekniske specifikationer eller i en beslutning fra Kommissionen,

| b) | den byggevare, han bringer i omsætning, deler produkttype med en anden byggevare fremstillet af en anden fabrikant og allerede prøvet i overensstemmelse med den relevante harmoniserede tekniske specifikation. Når disse betingelser er opfyldt, er fabrikanten berettiget til at deklarere en ydeevne svarende til alle eller en del af prøvningsresultaterne for denne anden vare.
  Fabrikanten må først anvende prøvningsresultater opnået af en anden fabrikant, efter at have fået tilladelse hertil af den pågældende fabrikant, som forbliver ansvarlig for prøvningsresultaternes nøjagtighed, pålidelighed og stabilitet; eller |
| --- | --- |

b)

den byggevare, han bringer i omsætning, deler produkttype med en anden byggevare fremstillet af en anden fabrikant og allerede prøvet i overensstemmelse med den relevante harmoniserede tekniske specifikation. Når disse betingelser er opfyldt, er fabrikanten berettiget til at deklarere en ydeevne svarende til alle eller en del af prøvningsresultaterne for denne anden vare.
  Fabrikanten må først anvende prøvningsresultater opnået af en anden fabrikant, efter at have fået tilladelse hertil af den pågældende fabrikant, som forbliver ansvarlig for prøvningsresultaternes nøjagtighed, pålidelighed og stabilitet; eller

| c) | den byggevare, han bringer i omsætning, er et system bestående af komponenter, som han samler ved nøje at følge præcise anvisninger fra leverandøren af et sådant system eller en komponent heri, som allerede har ladet dette system eller den komponent prøve for en eller flere af dettes/dens væsentlige egenskaber i overensstemmelse med den relevante harmoniserede tekniske specifikation. Når disse betingelser er opfyldt, er fabrikanten berettiget til at deklarere en ydeevne svarende til alle eller en del af prøvningsresultaterne for det system eller den komponent, der er blevet leveret til ham. |
| --- | --- |

c)

den byggevare, han bringer i omsætning, er et system bestående af komponenter, som han samler ved nøje at følge præcise anvisninger fra leverandøren af et sådant system eller en komponent heri, som allerede har ladet dette system eller den komponent prøve for en eller flere af dettes/dens væsentlige egenskaber i overensstemmelse med den relevante harmoniserede tekniske specifikation. Når disse betingelser er opfyldt, er fabrikanten berettiget til at deklarere en ydeevne svarende til alle eller en del af prøvningsresultaterne for det system eller den komponent, der er blevet leveret til ham.

Fabrikanten må først anvende prøvningsresultater opnået af en anden fabrikant
  eller systemleverandør
  , efter at have fået tilladelse hertil af den pågældende fabrikant
  eller systemleverandør
  , som forbliver ansvarlig for prøvningsresultaternes nøjagtighed, pålidelighed og stabilitet.
  Fabrikanten forbliver ansvarlig for, at det pågældende produkt er i overensstemmelse med ydeevnedeklarationen i henhold til den relevante harmoniserede tekniske specifikation. Fabrikanten sikrer, at varens ydeevne ikke ændres i negativ retning på et senere trin i fremstillings- og monteringsprocessen.

2.   
  Den specifikke tekniske dokumentation kontrolleres af et relevant certificeringsorgan, som omhandlet i bilag VI, hvis
  den byggevare, der er omhandlet i stk. 1, tilhører en familie af byggevarer, for hvilke det gældende system for vurdering og kontrol af ydeevnens konstans som fastsat i bilag VI

  er

| — | system 1+ eller 1 for varer i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, litra a (uden prøvning/uden yderligere prøvning) |
| --- | --- |

—

system 1+ eller 1 for varer i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, litra a (uden prøvning/uden yderligere prøvning)

| — | system 1+, 1 eller 3 for varer i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, litra b (fælles anvendelse af typeafprøvning) |
| --- | --- |

—

system 1+, 1 eller 3 for varer i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, litra b (fælles anvendelse af typeafprøvning)

| — | system 1+ eller 1 for varer i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, litra c (kaskadering af typeafprøvning). |
| --- | --- |

—

system 1+ eller 1 for varer i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, litra c (kaskadering af typeafprøvning).

3.
     
  Denne artikel gælder ikke for importører, der bringer en vare i omsætning under eget navn eller varemærke eller ændrer en byggevare, der allerede er bragt i omsætning, på en sådan måde, at overensstemmelsen med den deklarerede ydeevne kan påvirkes heraf, jf. artikel 14.

Artikel 27 ║

▐ Anvendelse af specifik teknisk dokumentation i mikrovirksomheder, som fremstiller byggevarer

1.   Mikrovirksomheder
  , som fremstiller byggevarer,
  kan erstatte det gældende system for vurdering af byggevarers deklarerede ydeevne med en specifik teknisk dokumentation ║. Den specifikke tekniske dokumentation ║ skal påvise, at byggevaren er i overensstemmelse med de gældende krav.

2.   Hvis den byggevare, der er omhandlet i stk. 1, tilhører en familie af byggevarer, for hvilke det gældende system for vurdering og kontrol af ydeevnens konstans er system 1+ eller 1, som fastsat i bilag VI, skal den specifikke tekniske dokumentation ║ kontrolleres af et relevant certificeringsorgan, som omhandlet i bilag VI.

3.
     
  Den specifikke tekniske dokumentation sikrer et ligeværdigt sundheds- og sikkerhedsniveau for personer og for andre almene interesser. Fabrikanten er fortsat ansvarlig for varens overensstemmelse med de egenskaber, der er anført i ydeevnedeklarationen. Fabrikanten fremlægger oplysninger om varens tilsigtede anvendelse.

4.
     
  Senest ...

   (12)

  udarbejder Kommissionen en rapport om gennemførelsen af denne artikel, hvori det bl.a. vurderes, om dens anvendelse kan udvides til at omfatte andre virksomheder, om den bør tilpasses fremstilling af små serier, eller om den bør ophæves. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet denne rapport, eventuelt ledsaget af forslag til retsakter.

5.
     
  Denne artikel gælder ikke for importører, der bringer en vare i omsætning under eget navn eller varemærke eller ændrer en byggevare, der allerede er bragt i omsætning, på en sådan måde, at overensstemmelsen med den deklarerede ydeevne kan påvirkes heraf, jf. artikel 14.

Artikel 28 ║

Anvendelse af specifik teknisk dokumentation ║ for individuelt fremstillede varer

1.   For en byggevare, der er konstrueret og fremstillet i en ikke-industrialiseret fremstillingsproces for at opfylde en bestemt ordre, og som monteres i et enkelt identificeret bygværk, kan fabrikanten erstatte det gældende system for ydeevnevurdering med en specifik teknisk dokumentation ║, der påviser, at varen er i overensstemmelse med de gældende krav.
  Den specifikke tekniske dokumentation skal sikre et tilsvarende niveau af tillid og pålidelighed med hensyn til ydeevne, hvad angår de væsentlige bygningskrav.

2.   Hvis den byggevare, der er omhandlet i stk. 1, tilhører en familie af byggevarer for hvilke det gældende system for vurdering og kontrol af ydeevnens konstans er system 1+ eller 1, som fastsat i bilag VI, skal den specifikke tekniske dokumentation ║ kontrolleres af et relevant certificeringsorgan, som omhandlet i bilag VI.

KAPITEL VII

Notificerende myndigheder og notificerede organer

Artikel 29 ║

Notifikation

Medlemsstaterne notificerer Kommissionen og de andre medlemsstater om organer, der er blevet bemyndiget til at udføre tredjepartsopgaver i processen med vurdering og kontrol af ydeevnens konstans i henhold til denne forordning.

Artikel 30 ║

Notificerende myndigheder

1.   Medlemsstaterne skal udpege en notificerende myndighed, som er ansvarlig for at indføre og gennemføre de nødvendige procedurer for vurdering og notifikation af de organer, der skal bemyndiges til at udføre tredjepartsopgaver i forbindelse med processen med vurderingen og kontrollen af den deklarerede ydeevnes konstans i henhold til denne forordning, og for overvågningen af notificerede organer, herunder overensstemmelse med artikel 33.

2.   Hvis notifikationen er baseret på et akkrediteringscertifikat, kan medlemsstaterne bestemme, at den i stk. 1 omhandlede vurdering og overvågning skal foretages af deres nationale akkrediteringsorganer som defineret i og i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 765/2008.

3.   Hvis den notificerende myndighed uddelegerer, giver i underentreprise eller på anden måde overlader vurderingen, notifikationen eller overvågningen, som omhandlet i stk. 1, til et organ, som ikke er en del af en myndighed, skal det organ, til hvilket disse opgaver uddelegeres, gives i underentreprise eller på anden måde overlades, være en juridisk enhed og skal mutatis mutandis opfylde kravene i artikel 33. Desuden skal sådanne organer have truffet foranstaltninger til dækning af erstatningsansvar i forbindelse med sine aktiviteter.

4.   Den notificerende myndighed påtager sig det fulde ansvar for de opgaver, der udføres af delegerede eller på anden måde betroede organer.

5.
     
  Den notificerende myndighed kontrollerer, at overensstemmelsesvurderingerne udføres korrekt i den forstand, at virksomhederne ikke pålægges en unødvendig byrde, og at der tages tilstrækkeligt hensyn til virksomhedernes størrelse, byggebranchens særlige karakter og struktur, den pågældende vares teknologiske kompleksitet og fremstillingsprocessens art, omfang og frekvens.

Artikel 31 ║

Krav vedrørende notificerende myndigheder

1.   Den notificerende myndighed skal være oprettet på en sådan måde, at der ikke opstår interessekonflikter med notificerede organer.

2.   Den notificerende myndighed skal være organiseret og arbejde på en sådan måde, at der i dens arbejde sikres objektivitet og uvildighed.

3.   Den notificerende myndighed skal være organiseret på en sådan måde, at alle beslutninger om notifikation af et ydeevnevurderingsorgan træffes af kompetente personer, der ikke er identiske med dem, der foretog vurderingen.

4.   Den notificerende myndighed må ikke tilbyde eller levere nogen opgave, som udføres af de notificerede organer, eller yde rådgivningstjenester på kommercielt grundlag eller konkurrencegrundlag.

5.   Den notificerende myndighed skal sikre, at de indhentede oplysninger behandles fortroligt.

6.   Den notificerende myndighed skal have et tilstrækkelig stort kompetent personale til, at den kan udføre sine opgaver behørigt.

Artikel 32 ║

Oplysningskrav for notificerende myndigheder

Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om deres nationale procedurer for vurdering og notifikation af ydeevnevurderingsorganer og overvågning af notificerede organer og om eventuelle ændringer af disse oplysninger.

Kommissionen gør disse oplysninger offentligt tilgængelige.

Artikel 33 ║

Krav vedrørende notificerede organer

1.   I forbindelse med notifikation skal et ydeevnevurderingsorgan opfylde kravene i stk. 2-11.

2.   Ydeevnevurderingsorganet skal oprettes i henhold til national lovgivning og være en juridisk person.

3.   Ydeevnevurderingsorganet skal være et tredjepartsorgan, der er uafhængigt af den organisation eller den byggevare, det vurderer.

Et organ, der er medlem af en erhvervssammenslutning eller et erhvervsforbund, der repræsenterer virksomheder, der er involveret i konstruktionen, fremstillingen, leveringen, samlingen, brugen eller vedligeholdelsen af de byggevarer, som de vurderer, kan, hvis det kan påvises, at det er uafhængigt, og at der ikke er nogen interessekonflikt, anses for at være et sådant organ.

4.   Ydeevnevurderingsorganet, dets øverste ledelse og det personale, der er ansvarligt for at udføre tredjepartsopgaverne i processen med vurdering og kontrol af den deklarerede ydeevnes konstans, må ikke være en konstruktør, fabrikant, leverandør, montør, køber, ejer, bruger eller et vedligeholdelsesorgan for den byggevare, som det vurderer, og heller ikke en bemyndiget repræsentant for nogen af disse parter. Dette skal ikke udelukke anvendelse af vurderede byggevarer, der er nødvendige for det notificerede organs drift, eller af personlig anvendelse af varerne.

Det må ikke være direkte involveret i konstruktion, fremstilling, markedsføring, installering, anvendelse eller vedligeholdelse af disse byggevarer eller repræsentere parter, der er involveret i disse aktiviteter. Det må ikke deltage i aktiviteter, som kan være i strid med dets uafhængighed eller vurderingsevne og integritet i forbindelse med de aktiviteter, som det er blevet notificeret til at udføre.

Det notificerede organ skal sikre, at dets dattervirksomheders eller underentreprenørers aktiviteter ikke påvirker fortroligheden, objektiviteten og uvildigheden af dets aktiviteter inden for vurdering og/eller kontrol.

5.   Det notificerede organ og dets personale skal udføre tredjepartsopgaverne
  , med fuld gennemsigtighed i forhold til fabrikanten,
  i processen med vurdering og kontrol af den deklarerede ydeevnes konstans med den størst mulige faglige integritet og den nødvendige tekniske kompetence på det specifikke område og må ikke påvirkes af nogen form for pression og incitament, navnlig af økonomisk art, som kan have indflydelse på dets afgørelser eller resultaterne af dets vurderings- og eller kontrolaktiviteter, særlig fra personer eller grupper af personer, som har en interesse i resultaterne af disse aktiviteter.

6.   Det notificerede organ skal kunne udføre alle de tredjepartsopgaver i processen med vurdering og kontrol af den deklarerede ydeevnes konstans, der er overdraget et sådant organ i henhold til bilag VI, og som det er blevet notificeret til at udføre, uanset om disse opgaver udføres af det notificerede organ, på vegne af dette eller under dettes ansvar.

På alle tidspunkter og for hvert system til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, og for hver art eller kategori af byggevarer, egenskaber og opgaver, med hensyn til hvilke det er notificeret, skal et notificeret organ råde over:

| a) | det nødvendige personale med teknisk viden og tilstrækkelig og passende erfaring til at udføre tredjepartsopgaver i processen med vurdering og kontrol af ydeevnens konstans |
| --- | --- |

a)

det nødvendige personale med teknisk viden og tilstrækkelig og passende erfaring til at udføre tredjepartsopgaver i processen med vurdering og kontrol af ydeevnens konstans

| b) | den nødvendige beskrivelse af procedurer i henhold til hvilke ydeevnevurderingen udføres, således at disses gennemskuelighed og reproducerbarhed sikres. Det skal have en passende politik ║, der skelner mellem opgaver udført som notificeret organ og andre aktiviteter |
| --- | --- |

b)

den nødvendige beskrivelse af procedurer i henhold til hvilke ydeevnevurderingen udføres, således at disses gennemskuelighed og reproducerbarhed sikres. Det skal have en passende politik ║, der skelner mellem opgaver udført som notificeret organ og andre aktiviteter

| c) | de nødvendige procedurer til at udføre dets aktiviteter under hensyntagen til virksomhedernes størrelse, sektor og strukturer, den pågældende produktteknologis kompleksitet, og om der er tale om en fremstillingsproces med masseproduktion eller serieproduktion. |
| --- | --- |

c)

de nødvendige procedurer til at udføre dets aktiviteter under hensyntagen til virksomhedernes størrelse, sektor og strukturer, den pågældende produktteknologis kompleksitet, og om der er tale om en fremstillingsproces med masseproduktion eller serieproduktion.

Det skal have de fornødne midler til at udføre de tekniske og administrative opgaver i forbindelse med de aktiviteter, som det er notificeret til at udføre, på en hensigtsmæssig måde og skal have adgang til alt nødvendigt udstyr og alle nødvendige faciliteter.

7.   Det personale, der er ansvarligt for udførelsen af de aktiviteter, som organet er blevet notificeret til at udføre, skal være i besiddelse af følgende:

| a) | en solid teknisk uddannelse og erhvervsuddannelse, der omfatter alle tredjepartsopgaverne i processen med vurdering af den deklarerede ydeevnes konstans inden for det relevante område for hvilket organet er blevet notificeret |
| --- | --- |

a)

en solid teknisk uddannelse og erhvervsuddannelse, der omfatter alle tredjepartsopgaverne i processen med vurdering af den deklarerede ydeevnes konstans inden for det relevante område for hvilket organet er blevet notificeret

| b) | et tilstrækkeligt kendskab til kravene vedrørende de vurderinger og den kontrol, de foretager, og den nødvendige bemyndigelse til at udføre sådanne opgaver |
| --- | --- |

b)

et tilstrækkeligt kendskab til kravene vedrørende de vurderinger og den kontrol, de foretager, og den nødvendige bemyndigelse til at udføre sådanne opgaver

| c) | tilstrækkeligt kendskab til og forståelse af de gældende harmoniserede standarder og de relevante bestemmelser i denne forordning |
| --- | --- |

c)

tilstrækkeligt kendskab til og forståelse af de gældende harmoniserede standarder og de relevante bestemmelser i denne forordning

| d) | den nødvendige færdighed i at udarbejde de attester, redegørelser og rapporter, som dokumenterer, at vurderingerne og kontrollen er blevet foretaget. |
| --- | --- |

d)

den nødvendige færdighed i at udarbejde de attester, redegørelser og rapporter, som dokumenterer, at vurderingerne og kontrollen er blevet foretaget.

8.   Det skal sikres, at det notificerede organ, dets øverste ledelse og vurderingspersonalet arbejder uvildigt.

Aflønningen af det notificerede organs øverste ledelse og vurderingspersonalet må ikke være afhængig af antallet af foretagne vurderinger eller af resultatet af disse vurderinger.

9.   Det notificerede organ skal tegne en ansvarsforsikring, medmindre staten er ansvarlig i henhold til national lovgivning, eller medlemsstaten selv er direkte ansvarlig for den udførte vurdering og/eller kontrol.

10.   Det notificerede organs personale har tavshedspligt med hensyn til alle oplysninger, det kommer i besiddelse af ved udførelsen af dets opgaver i henhold til bilag VI, undtagen over for de kompetente administrative myndigheder i den medlemsstat, hvor aktiviteterne udføres. Ejendomsrettigheder skal beskyttes.

11.   Det notificerede organ skal deltage i eller sikre, at dets vurderingspersonale er orienteret om de relevante standardiseringsaktiviteter og aktiviteterne i den koordineringsgruppe af notificerede organer, der er nedsat i henhold til denne forordning, og som generelle retningslinjer anvende de administrative afgørelser og dokumenter, som er resultatet af den nævnte gruppes arbejde.

12.
     
  De notificerede organer skal orientere deres kunder og rådgive dem bedst muligt.

Artikel 34

Overensstemmelsesformodning

Hvis et ydeevnevurderingsorgan kan dokumentere, at det opfylder kriterierne i de relevante harmoniserede standarder eller dele deraf, hvortil der er offentliggjort en henvisning i Den Europæiske Unions Tidende, formodes det at opfylde kravene i artikel 33, for så vidt den gældende harmoniserede standard dækker disse krav.

Artikel 35 ║

Dattervirksomheder og underentreprise i tilknytning til notificerede organer

1.   Hvis det notificerede organ giver bestemte opgaver i forbindelse med tredjepartsopgaverne i processen med vurdering og kontrol af ydeevnens konstans i underentreprise eller anvender en dattervirksomhed, skal det sikre, at underentreprenøren eller dattervirksomheden opfylder kravene i artikel 33, og oplyse det notificerende organ herom.

2.   Det notificerede organ har det fulde ansvar for de opgaver, der udføres af underentreprenører eller dattervirksomheder, uanset hvor disse er etableret.

3.   Aktiviteter kan kun gives i underentreprise eller udføres af en dattervirksomhed, hvis kunden har givet sit samtykke.

4.   Det notificerede organ skal kunne stille de relevante dokumenter vedrørende vurderingen af underentreprenørens eller dattervirksomhedens kvalifikationer og det arbejde, som underentreprenøren eller dattervirksomheden har udført i henhold til bilag VI, til rådighed for de nationale myndigheder.

Artikel 36 ║

Bevidnede prøvninger

1.   Hvis det er begrundet ud fra tekniske, økonomiske eller logistiske forhold, kan notificerede organer beslutte at udføre de prøvninger, der er henvist til i bilag VI, eller lade sådanne prøvninger udføre under deres tilsyn, enten i fabrikationsanlægget med anvendelse af fabrikantens interne laboratorieudstyr eller, med forudgående accept fra fabrikantens side, på et privat eller et offentligt laboratorium med anvendelse af prøvningsudstyret på det pågældende laboratorium.

2.   Før udførelse af disse prøvninger skal det notificerede organ kontrollere, om prøvningsudstyret har et hensigtsmæssigt kalibreringssystem, og om dette system er operationelt.

Artikel 37 ║

Ansøgning om notifikation

1.   For at opnå bemyndigelse til at udføre tredjepartsopgaver i processen med vurdering og kontrol af ydeevnens konstans skal et organ indsende en ansøgning om notifikation til den notificerende myndighed i den medlemsstat, hvor det er etableret.

2.   Ansøgningen skal ledsages af en beskrivelse af de aktiviteter, der skal udføres, og de vurderings- og/eller kontrolprocedurer, som organet hævder at være kompetent til, samt af en eventuel akkrediteringsattest udstedt af et nationalt akkrediteringsorgan som defineret i forordning (EF) nr. 765/2008, hvori det godtgøres, at organet opfylder kravene i artikel 33.

3.   Hvis det pågældende organ ikke kan forelægge en akkrediteringsattest, forelægger det den notificerende myndighed al den dokumentation, der er nødvendig for at kontrollere, anerkende og regelmæssigt overvåge, at det opfylder kravene i artikel 33.

Artikel 38 ║

Notifikationsprocedure

1.   De notificerende myndigheder må kun notificere organer, som opfylder kravene i artikel 33.

2.   De skal underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater ved hjælp af det elektroniske notifikationsværktøj, der er udviklet og forvaltes af Kommissionen.

Undtagelsesvis accepteres en papirudskrift af notifikationen for de horisontale notifikationer, der er omhandlet i stk. 3, andet afsnit, for hvilke der ikke findes et hensigtsmæssigt elektronisk værktøj.

3.   Notifikationen skal indeholde alle enkeltheder med hensyn til, hvilke funktioner der skal udføres, henvisning til den relevante tekniske specifikation og, for så vidt angår det system, der er omhandlet i punkt 1.4 i bilag VI, de væsentlige egenskaber med hensyn til hvilke organet er kompetent.

En henvisning til den relevante harmoniserede tekniske specifikation kræves dog ikke med hensyn til følgende væsentlige egenskaber:

| a) | reaktion ved brand |
| --- | --- |

a)

reaktion ved brand

| b) | brandbestandighed |
| --- | --- |

b)

brandbestandighed

| c) | udvendige brandmæssige egenskaber |
| --- | --- |

c)

udvendige brandmæssige egenskaber

| d) | støjabsorption. |
| --- | --- |

d)

støjabsorption.

4.   Når en notifikation er baseret på en akkrediteringsattest, leverer den notificerende myndighed Kommissionen og de andre medlemsstater al dokumentation, der påviser, det notificerede organs kompetence og de ordninger, der er etableret, for at sikre, at der føres regelmæssigt tilsyn med organet, og at det fortsat vil opfylde kravene i artikel 33.

5.   Det pågældende organ må først udføre et notificeret organs opgaver, når der ikke af Kommissionen eller de andre medlemsstater er gjort indsigelser inden for to uger efter en notifikation, hvis der er anvendt en akkrediteringsattest, og inden for to måneder efter notifikation, hvis der ikke er anvendt akkreditering.

Kun et sådant organ anses for at være et notificeret organ i denne forordnings forstand.

6.   Kommissionen og de øvrige medlemsstater skal underrettes om eventuelle efterfølgende relevante ændringer af notifikationen.

Artikel 39 ║

Identifikationsnumre for og lister over notificerede organer

1.   Kommissionen tildeler de notificerede organer ét identifikationsnummer.

Hvert notificeret organ tildeles kun et identifikationsnummer, også selv om organet er bemyndiget i henhold til flere fællesskabsretsakter.

2.   Kommissionen offentliggør listen over organer, der er notificeret i henhold til denne forordning, herunder de identifikationsnumre, de er blevet tildelt, og de aktiviteter, for hvilke de er notificeret.

Kommissionen holder listen ajourført.

Artikel 40 ║

Ændringer af notifikationen

1.   Hvis en notificerende myndighed har konstateret eller er blevet orienteret om, at et notificeret organ ikke længere opfylder kravene i artikel 33, eller at det ikke opfylder sine forpligtelser, skal den notificerende myndighed begrænse, suspendere eller inddrage notifikationen, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt, afhængigt af alvoren af den manglende opfyldelse af kravene eller forpligtelserne. Den skal straks underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.

2.   Hvis en notifikation inddrages, begrænses eller suspenderes, eller hvis det notificerede organ har indstillet sine aktiviteter, skal den pågældende notificerende medlemsstat træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at sagerne enten behandles af et andet notificeret organ eller står til rådighed for de ansvarlige notificerende myndigheder og markedstilsynsmyndigheder efter anmodning.

Artikel 41 ║

Anfægtelse af notificerede organers kompetence

1.   Kommissionen skal undersøge alle sager, hvor den tvivler på et notificeret organs kompetence eller på, at et notificeret organ fortsat opfylder de krav og forpligtelser, der påhviler det, og tilfælde, hvor den bliver gjort opmærksom på en sådan tvivl.

2.   Den notificerende medlemsstat skal efter anmodning forelægge Kommissionen alle oplysninger om grundlaget for notifikationen eller det notificerede organs fortsatte kompetence.

3.   Kommissionen skal sikre, at alle oplysninger, den indhenter som led i sine undersøgelser, behandles fortroligt.

4.   Hvis Kommissionen konstaterer, at et notificeret organ ikke eller ikke længere opfylder kravene vedrørende dets notifikation, skal den underrette den notificerende medlemsstat herom og anmode den om at træffe de nødvendige foranstaltninger, herunder om nødvendigt inddragelse af notifikationen.

Artikel 42 ║

Operationelle forpligtelser for notificerede organer

1.   Notificerede organer skal udføre tredjepartsopgaver i overensstemmelse med de systemer for vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, der fastlagt i bilag VI.

2.   Vurderinger og kontrol af ydeevnens konstans skal udføres på passende måde, idet unødige byrder for erhvervsdrivende skal undgås. De notificerede organer udfører deres aktiviteter under hensyntagen til de involverede virksomheders størrelse, sektor og strukturer, kompleksiteten af den produktteknologi, der anvendes til varerne, og om der er tale om en seriemæssig fremstilling.

De skal dog i denne forbindelse overholde den grad af stringens, der kræves med hensyn til varen i henhold til denne forordning og varens rolle med hensyn til bygværkets sikkerhed.

3.   Når et notificeret organ under den tilsynsaktivitet, der har til formål at kontrollere konstansen af den fremstillede varers ydeevne, finder, at en byggevare ikke længere har samme ydeevne som produkttypen, skal det kræve, at fabrikanten træffer de nødvendige afhjælpende foranstaltninger, og hvis det er nødvendigt, skal det suspendere eller inddrage fabrikantens attest.

4.   Hvis der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger, eller hvis disse ikke har den ønskede virkning, skal det notificerede organ begrænse, suspendere eller inddrage eventuelle attester, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt.

Artikel 43 ║

Oplysningskrav for notificerede organer

1.   De notificerede organer skal oplyse den notificerende myndighed om:

| a) | tilfælde, hvor udstedelse af en attest er blevet nægtet, samt om begrænsninger, suspenderinger eller inddragelser af attester |
| --- | --- |

a)

tilfælde, hvor udstedelse af en attest er blevet nægtet, samt om begrænsninger, suspenderinger eller inddragelser af attester

| b) | forhold, der har indflydelse på omfanget af og betingelserne for notifikationen |
| --- | --- |

b)

forhold, der har indflydelse på omfanget af og betingelserne for notifikationen

| c) | enhver anmodning om oplysninger om udførelse af aktiver inden for vurdering og/eller kontrol af ydeevnens konstans, som de har modtaget fra markedstilsynsmyndighederne |
| --- | --- |

c)

enhver anmodning om oplysninger om udførelse af aktiver inden for vurdering og/eller kontrol af ydeevnens konstans, som de har modtaget fra markedstilsynsmyndighederne

| d) | efter anmodning tredjepartsopgaver i overensstemmelse med systemerne for vurdering og kontrol af ydeevnens konstans udført inden for deres notifikations dækningsområde samt enhver anden udført aktivitet, herunder grænseoverskridende aktiviteter og underentrepriser. |
| --- | --- |

d)

efter anmodning tredjepartsopgaver i overensstemmelse med systemerne for vurdering og kontrol af ydeevnens konstans udført inden for deres notifikations dækningsområde samt enhver anden udført aktivitet, herunder grænseoverskridende aktiviteter og underentrepriser.

2.   De notificerede organer giver de andre organer, der er notificeret i henhold til denne forordning og udfører lignende tredjepartsopgaver i overensstemmelse med systemerne til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans og omfattende samme byggevarer, relevante oplysninger om spørgsmål vedrørende negative og, efter anmodning, positive resultater fra disse vurderinger og/eller kontroller.

Artikel 44 ║

Erfaringsudveksling

Kommissionen sørger for, at der foregår erfaringsudveksling mellem medlemsstaternes nationale myndigheder med ansvar for notifikationspolitik.

Artikel 45 ║

Koordinering af notificerede organer

Kommissionen sikrer, at der etableres koordinering og samarbejde mellem organer, der er notificeret i henhold til artikel 29, og at denne koordinering og dette samarbejde fungerer efter hensigten, i form af grupper af notificerede organer, både sektorspecifikke og på tværs af sektorerne.

Medlemsstaterne sikrer for, at de organer, de har notificeret, deltager i arbejdet i sådanne grupper, enten direkte eller gennem udpegede repræsentanter.

KAPITEL VIII

Markedstilsyn og beskyttelsesprocedurer

Artikel 46 ║

Procedure i tilfælde af byggevarer, der udgør en risiko på nationalt plan

1.   Hvis markedstilsynsmyndighederne i en af medlemsstaterne har truffet foranstaltninger i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 765/2008, eller hvis de har tilstrækkelig grund til at antage, at en byggevare ikke opfylder den deklarerede ydeevne og/eller udgør en risiko for menneskers sundhed eller sikkerhed eller for andre almene samfundshensyn, der er omfattet af denne forordning, skal de i samarbejde med de relevante erhvervsdrivende foretage en evaluering af den pågældende vare omfattende alle de krav, der er fastlagt i denne forordning. De berørte erhvervsdrivende skal i ethvert nødvendigt omfang samarbejde med markedstilsynsvirksomhederne.

Hvis markedstilsynsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering konstaterer, at byggevaren ikke opfylder kravene i denne forordning, skal de straks anmode den pågældende erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne foranstaltninger for at bringe byggevaren i overensstemmelse med disse krav eller for at trække produktet tilbage fra markedet eller kalde det tilbage inden for en rimelig tidsfrist, som de fastsætter i forhold til risikoens art.

Markedstilsynsmyndighederne underretter det relevante notificerede organ.

Artikel 19 i forordning (EF) nr. 765/2008 finder anvendelse på de ovenfor omhandlede foranstaltninger.

2.   Hvis markedstilsynsmyndighederne konstaterer, at den manglende overensstemmelse med kravene ikke er begrænset til medlemsstatens område, skal de underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om resultaterne af evalueringen og om de foranstaltninger, de har pålagt den erhvervsdrivende at træffe.

3.   Den erhvervsdrivende skal sikre, at der træffes foranstaltninger over for alle de pågældende byggevarer, som han har gjort tilgængelige på Fællesskabets marked.

4.   Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne foranstaltninger, skal markedstilsynsmyndighederne træffe de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af byggevaren på det nationale marked eller for at trække byggevaren tilbage fra markedet eller kalde den tilbage.

De underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater om sådanne foranstaltninger.

5.   Den i stk. 4 omhandlede information skal indeholde alle tilgængelige oplysninger, særlig hvad angår de nødvendige data til identifikation af den byggevare, der ikke opfylder kravene, byggevarens oprindelse, arten af den pågældende risiko og arten og varigheden af de trufne nationale foranstaltninger. Markedstilsynsmyndighederne skal navnlig oplyse, om den manglende overensstemmelse med kravene skyldes:

| a) | at varen ikke opfylder kravene vedrørende menneskers sundhed eller sikkerhed eller andre almene samfundshensyn som fastlagt i denne forordning |
| --- | --- |

a)

at varen ikke opfylder kravene vedrørende menneskers sundhed eller sikkerhed eller andre almene samfundshensyn som fastlagt i denne forordning

| b) | at der er mangler i de harmoniserede tekniske specifikationer eller i den specifikke tekniske dokumentation ║ . |
| --- | --- |

b)

at der er mangler i de harmoniserede tekniske specifikationer eller i den specifikke tekniske dokumentation ║ .

6.   De andre medlemsstater end den medlemsstat, der har indledt proceduren, skal straks underrette Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de trufne foranstaltninger og om yderligere information om den pågældende byggevarers manglende overensstemmelse med kravene, som de måtte råde over, og om deres indsigelser, hvis de ikke er indforstået med den meddelte nationale foranstaltning.

7.   Hvis der ikke inden for femten arbejdsdage efter modtagelsen af de i stk. 4 omhandlede oplysninger er blevet gjort indsigelse af en medlemsstat eller Kommissionen mod en foreløbig foranstaltning truffet af en medlemsstat over for den pågældende byggevare, anses foranstaltningen for at være berettiget.

8.   Medlemsstaterne sikrer, at der straks træffes passende begrænsende foranstaltninger over for den pågældende byggevare, som f.eks. tilbagetrækkelse af byggevaren fra deres marked.

Artikel 47 ║

Beskyttelsesprocedure på fællesskabsplan

1.   Hvis der efter afslutningen af proceduren i artikel 46, stk. 3 og 4, gøres indsigelse mod en medlemsstats nationale foranstaltning, eller hvis Kommissionen finder, at den nationale foranstaltning er i modstrid med fællesskabslovgivningen, skal Kommissionen straks drøfte spørgsmålet med medlemsstaterne og den eller de pågældende erhvervsdrivende og vurdere den nationale foranstaltning. På grundlag af resultaterne af denne vurdering skal Kommissionen træffe afgørelse om, hvorvidt foranstaltningen er berettiget eller ej.

Kommissionen retter sin afgørelse til alle medlemsstaterne og meddeler den straks til den eller de relevante erhvervsdrivende.

2.   Hvis den nationale foranstaltning anses for at være berettiget, skal samtlige medlemsstater træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den byggevare, der ikke er i overensstemmelse med kravene, trækkes tilbage fra deres marked. Medlemsstaterne underretter Kommissionen herom. Hvis den nationale foranstaltning anses for ikke at være berettiget, skal den pågældende medlemsstat trække foranstaltningen tilbage.

3.   Hvis den nationale foranstaltning anses for at være berettiget, og hvis byggevarens manglende overensstemmelse med kravene tilskrives mangler ved de harmoniserede standarder som omhandlet i artikel 46, stk. 5, litra b), skal Kommissionen indbringe sagen for det stående udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 5, stk. 1, i direktiv 98/34/EF. Udvalget skal høre de relevante europæiske standardiseringsorganer og straks afgive udtalelse.

Hvis den nationale foranstaltning anses for at være berettiget, og hvis byggevarens manglende overensstemmelse med kravene tilskrives mangler ved det europæiske vurderingsdokument ║ eller den specifikke tekniske dokumentation ║ som omhandlet i artikel 46, stk. 5, litra b), skal Kommissionen vedtage passende foranstaltninger.

Artikel 48 ║

Byggevarer, som er i overensstemmelse med kravene, men som alligevel udgør en risiko for sundheden og sikkerheden

1.   Hvis en medlemsstat efter at have foretaget en vurdering i henhold til artikel 46, stk. 1, finder, at en byggevare, selv om den opfylder kravene i denne forordning, udgør en risiko for menneskers sundhed eller sikkerhed eller for andre almene samfundshensyn, pålægger medlemsstaten den pågældende erhvervsdrivende at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den pågældende byggevare, når den bringes i omsætning, ikke længere udgør en risiko, eller for at trække den tilbage fra markedet eller kalde den tilbage inden for en rimelig tidsfrist, som den fastsætter i forhold til risikoens art.

2.   Den erhvervsdrivende skal sikre, at der træffes foranstaltninger over for alle de pågældende byggevarer, som han har gjort tilgængelige på Fællesskabets marked.

3.   Medlemsstaten underretter straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom. Informationen skal indeholde alle tilgængelige oplysninger, særlig hvad angår de nødvendige data til identifikation af den pågældende byggevare, varens oprindelse og forsyningskæden, arten af den pågældende risiko og arten og varigheden af de trufne nationale foranstaltninger.

4.   Kommissionen skal straks drøfte spørgsmålet med medlemsstaterne og den eller de pågældende erhvervsdrivende og vurdere den nationale foranstaltning. På grundlag af resultaterne af denne vurdering skal Kommissionen træffe afgørelse om, hvorvidt foranstaltningen er berettiget eller ej, og om nødvendigt foreslå passende foranstaltninger.

5.   Kommissionen retter sin afgørelse til alle medlemsstaterne og meddeler den straks til den eller de relevante erhvervsdrivende.

Artikel 49 ║

Formel manglende overensstemmelse med kravene

1.   Uanset artikel 46 skal en medlemsstat, hvis den konstaterer et af følgende forhold, pålægge den pågældende erhvervsdrivende at bringe den manglende overensstemmelse med kravene til ophør:

| a) | CE-mærkningen er anbragt i modstrid med artikel 7 eller artikel 8 |
| --- | --- |

a)

CE-mærkningen er anbragt i modstrid med artikel 7 eller artikel 8

| b) | CE-mærkningen er ikke blevet anbragt, selv om dette er påkrævet i henhold til artikel 7, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

CE-mærkningen er ikke blevet anbragt, selv om dette er påkrævet i henhold til artikel 7, stk. 1

| c) | der er ikke udarbejdet en ydeevnedeklaration, selv om dette er påkrævet i henhold til artikel 4 |
| --- | --- |

c)

der er ikke udarbejdet en ydeevnedeklaration, selv om dette er påkrævet i henhold til artikel 4

| d) | ydeevnedeklarationen er ikke udarbejdet i overensstemmelse med artikel 4, 5 og 6 |
| --- | --- |

d)

ydeevnedeklarationen er ikke udarbejdet i overensstemmelse med artikel 4, 5 og 6

| e) | den tekniske dokumentation er ikke tilgængelig eller ikke komplet. |
| --- | --- |

e)

den tekniske dokumentation er ikke tilgængelig eller ikke komplet.

2.   Hvis der fortsat er tale om manglende overensstemmelse som omhandlet i stk. 1, skal medlemsstaten træffe alle nødvendige foranstaltninger for at begrænse eller forbyde, at byggevaren gøres tilgængeligt på markedet, eller sikre, at den kaldes tilbage eller trækkes tilbage fra markedet.

KAPITEL IX

Afsluttende bestemmelser

Artikel 50 ║

Ændring af bilag

1.   Kommissionen kan ændre bilag I-VI.

2.   Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 51, stk. 2.

Artikel 51 ║

Udvalg

1.   Kommissionen bistås af et udvalg, der benævnes det stående byggeudvalg.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at medlemmerne af det i stk. 1 nævnte udvalg er uafhængige af de parter, der er involveret i vurdering af byggevarers overensstemmelse.

Artikel 52 ║

Ophævelse

1.   Direktiv 89/106/EØF ophæves.

2.   Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til denne forordning.

Artikel 53 ║

Overgangsbestemmelser

1.   Byggevarer bragt i omsætning i overensstemmelse med direktiv 89/106/EØF før den 1. juli 2011 anses for at være i overensstemmelse med denne forordning.

2.   Fabrikanter og importører kan udfærdige en ydeevnedeklaration på grundlag af en overensstemmelsesattest eller en overensstemmelseserklæring, som er blevet udstedt inden den 1. juli 2011 i overensstemmelse med direktiv 89/106/EØF.

3.   Retningslinjer for europæiske tekniske godkendelser offentliggjort før den 1. juli 2011 i overensstemmelse med artikel 11 i direktiv 89/106/EØF
  og fælles fortolkninger af procedurer for vurdering af byggevarer vedtaget af EOTA før den 1. juli 2011 i henhold til artikel 9, stk. 2, i direktiv 89/106/EØF
  kan anvendes som europæiske vurderingsdokumenter.
  Når Kommissionen finder, at der er opbygget tilstrækkelig teknisk og videnskabelig ekspertise vedrørende retningslinjerne for europæiske tekniske godkendelser, giver den de europæiske standardiseringsorganer mandat til at udarbejde en harmoniseret standard på grundlag af disse retningslinjer i henhold til artikel 20, stk. 4.

4.   Fabrikanter og importører kan anvende europæiske tekniske godkendelser udstedt i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 89/106/EØF før den 1. juli 2011 som europæiske tekniske vurderinger, så længe disse godkendelser er gyldige.

Artikel 54 ║

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3-21, 26, 27, ║ 28, ║ 46-50, 52 og 53 samt bilag I, II, III og VI finder dog anvendelse fra den 1. juli 2011.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ║

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  Udtalelse af 25.2.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

Udtalelse af 25.2.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 24.4.2009.

3

Europa-Parlamentets holdning af 24.4.2009.

(4)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12. ║

4

(5)  
  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30.

5

EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30.

(6)  
  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 82.

6

EUT L 218 af 13.8.2008, s. 82.

(7)  
  EUT C 91 af 16.4.2003, s. 7.

7

EUT C 91 af 16.4.2003, s. 7.

(8)  
  EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

8

EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(9)  
  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 21.

9

EUT L 218 af 13.8.2008, s. 21.

(10)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. ║

10

(11)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

11

(12)  
  Fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

12

Fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Freadg, den 24. april 2009BILAG I

Grundlæggende krav til bygværker

Bygværker som et hele samt deres enkelte dele skal være egnede til den tilsigtede anvendelse
  under hensyntagen til de berørte personers sundhed og sikkerhed i bygværkernes samlede levetid
  .

Grundlæggende krav til bygværker skal med forbehold af normal vedligeholdelse være opfyldt gennem en økonomisk rimelig levetid.

1.   MEKANISK MODSTANDSDYGTIGHED OG STABILITET

Bygværker skal være konstrueret og opført på en sådan måde, at de påvirkninger, de vil kunne komme ud for under opførelse og brug, ikke fremkalder nogen af følgende skader:

| a) | sammenstyrtning af hele bygværket eller dele heraf |
| --- | --- |

a)

sammenstyrtning af hele bygværket eller dele heraf

| b) | større deformationer i uacceptabelt omfang |
| --- | --- |

b)

større deformationer i uacceptabelt omfang

| c) | beskadigelse af andre af bygværkets dele eller af installationer eller fast udstyr som følge af en større deformation af de bærende dele |
| --- | --- |

c)

beskadigelse af andre af bygværkets dele eller af installationer eller fast udstyr som følge af en større deformation af de bærende dele

| d) | beskadigelse ved ydre påvirkning, som ikke står i et rimeligt forhold til den oprindelige årsag. |
| --- | --- |

d)

beskadigelse ved ydre påvirkning, som ikke står i et rimeligt forhold til den oprindelige årsag.

2.   BRANDSIKRING

Bygværker skal være konstrueret og opført på en sådan måde, at følgende krav kan opfyldes i tilfælde af brand:

| a) | man skal kunne regne med bygværkets bæreevne i et bestemt tidsrum |
| --- | --- |

a)

man skal kunne regne med bygværkets bæreevne i et bestemt tidsrum

| b) | udvikling og spredning af ild og røg inde i selve bygningen skal være begrænset |
| --- | --- |

b)

udvikling og spredning af ild og røg inde i selve bygningen skal være begrænset

| c) | ilden må kun i begrænset omfang kunne brede sig til nabobygninger |
| --- | --- |

c)

ilden må kun i begrænset omfang kunne brede sig til nabobygninger

| d) | redningsmandskabets sikkerhed skal være taget i betragtning. |
| --- | --- |

d)

redningsmandskabets sikkerhed skal være taget i betragtning.

3.   HYGIEJNE, SUNDHED OG MILJØ

Bygværker skal være konstrueret og opført på en sådan måde, at de
  i hele deres levetid
  ikke udgør nogen risiko af hygiejne- eller sundhedsmæssig art for
  arbejdstagere,
  personer i bygværkerne eller naboer og i hele deres levetid ikke har en uforholdsmæssig stor indvirkning på den miljømæssige kvalitet eller på klimaet, under opførelse, brug og nedrivning, navnlig på grund af følgende:

| a) | afgivelse af giftige gasser |
| --- | --- |

a)

afgivelse af giftige gasser

| b) | emissioner af farlige stoffer, flygtige organiske forbindelser (VOC), drivhusgasser eller farlige partikler til luften indendørs eller udendørs |
| --- | --- |

b)

emissioner af farlige stoffer, flygtige organiske forbindelser (VOC), drivhusgasser eller farlige partikler til luften indendørs eller udendørs

| c) | afgivelse af farlig stråling |
| --- | --- |

c)

afgivelse af farlig stråling

| d) | afgivelse af farlige stoffer til drikkevand, grundvand, marine vande eller jord |
| --- | --- |

d)

afgivelse af farlige stoffer til drikkevand, grundvand, marine vande eller jord

| e) | mangelfuld udledning af spildevand, emission af røggas eller mangelfuld bortskafning af fast eller flydende affald |
| --- | --- |

e)

mangelfuld udledning af spildevand, emission af røggas eller mangelfuld bortskafning af fast eller flydende affald

| f) | fugtdannelse i dele af bygværket eller på overflader inden i dette. |
| --- | --- |

f)

fugtdannelse i dele af bygværket eller på overflader inden i dette.

4.   SIKKERHED VED ANVENDELSEN

Bygværker skal være konstrueret og opført på en sådan måde, at anvendelsen heraf ikke indebærer en uacceptabel risiko for drifts- eller arbejdsulykker såsom glidning, fald, sammenstød, forbrændinger, elektriske stød og forvoldelse af eksplosionskader.

5.   BESKYTTELSE MOD STØJ

Bygværker skal være konstrueret og opført på en sådan måde, at den støj, der opfattes af personer i bygningen eller i nærheden, holdes nede på et sådant niveau, at det ikke frembyder nogen sundhedsfare, og at de pågældende personer kan sove, hvile og arbejde under tilfredsstillende forhold.

6.   ENERGIBESPARELSER OG VARMEISOLERING

Bygværker og deres varme-, køle-
  , belysnings
  - og ventilationsanlæg skal være konstrueret og udført på en sådan måde, at energiforbruget ved anvendelse heraf er moderat under hensyn til stedets klimatiske forhold og til beboerne.
  Byggematerialerne skal desuden være energieffektive. De skal bruge så lidt energi som muligt i deres livscyklus.

7.   BÆREDYGTIG UDNYTTELSE AF NATURRESSOURCER

Bygværker skal konstrueres, opføres og nedrives på en sådan måde, at naturressourcer anvendes på en bæredygtig måde og
  mindst
  sikrer følgende:

| a) | genvinding af bygværker, deres materialer og dele efter nedrivning |
| --- | --- |

a)

genvinding af bygværker, deres materialer og dele efter nedrivning

| b) | bygværkers holdbarhed |
| --- | --- |

b)

bygværkers holdbarhed

| c) | anvendelse af miljøkompatible råvarer og sekundære materialer i bygværker. |
| --- | --- |

c)

anvendelse af miljøkompatible råvarer og sekundære materialer i bygværker.

Freadg, den 24. april 2009BILAG II

Procedure for vedtagelse af et europæisk vurderingsdokument og for udstedelse af en europæisk teknisk vurdering for byggevarer, der ikke er omfattet eller ikke fuldt ud er omfattet af en harmoniseret standard

| 1. | Et tekniske vurderingsorgan ║ foretager vurderingen og udsteder den europæiske tekniske vurdering (ETA) inden for det produktområde, som der er udpeget til.
  De bestemmelser i dette bilag, der gælder for fabrikanterne, finder også anvendelse på importørerne. |
| --- | --- |

1.

Et tekniske vurderingsorgan ║ foretager vurderingen og udsteder den europæiske tekniske vurdering (ETA) inden for det produktområde, som der er udpeget til.

De bestemmelser i dette bilag, der gælder for fabrikanterne, finder også anvendelse på importørerne.

| 2. | Udarbejdelsen og vedtagelsen af et europæisk vurderingsdokument finder sted i overensstemmelse med punkt 2.1-2.11.








  2.1. | Det relevante tekniske vurderingsorgan skal efter aftale med de tekniske vurderingsorganer på det valgte målmarked foretage vurderingen i overensstemmelse med bestemmelserne i den anden kontrakt og udkastet til arbejdsprogram, udstede den relevante europæiske tekniske vurdering og sende den til Kommissionen og alle de øvrige tekniske vurderingsorganer, der er udpeget for samme produktområde, i henhold til tabel 1 i bilag V. |
| --- | --- | --- |

2.

Udarbejdelsen og vedtagelsen af et europæisk vurderingsdokument finder sted i overensstemmelse med punkt 2.1-2.11.

2.1.

Det relevante tekniske vurderingsorgan skal efter aftale med de tekniske vurderingsorganer på det valgte målmarked foretage vurderingen i overensstemmelse med bestemmelserne i den anden kontrakt og udkastet til arbejdsprogram, udstede den relevante europæiske tekniske vurdering og sende den til Kommissionen og alle de øvrige tekniske vurderingsorganer, der er udpeget for samme produktområde, i henhold til tabel 1 i bilag V.

| 2.2. | Det tekniske vurderingsorgan ║, der modtager en anmodning om en europæisk teknisk vurdering ║ (herefter benævnt »det ansvarlige tekniske vurderingsorgan«) for en byggevare, underretter den organisation af tekniske vurderingsorganer, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, og Kommissionen om indholdet af anmodningen og om referencen til den kommissionsbeslutning om vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, som det tekniske vurderingsorgan agter at anvende for den pågældende byggevare, eller om, at en sådan kommissionsbeslutning ikke findes. |
| --- | --- |

2.2.

Det tekniske vurderingsorgan ║, der modtager en anmodning om en europæisk teknisk vurdering ║ (herefter benævnt »det ansvarlige tekniske vurderingsorgan«) for en byggevare, underretter den organisation af tekniske vurderingsorganer, der er omhandlet i artikel 25, stk. 1, og Kommissionen om indholdet af anmodningen og om referencen til den kommissionsbeslutning om vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, som det tekniske vurderingsorgan agter at anvende for den pågældende byggevare, eller om, at en sådan kommissionsbeslutning ikke findes.

| 2.3. | Det relevante tekniske vurderingsorgan skal efter aftale med den andre tekniske vurderingsorganer foretage vurderingen i overensstemmelse med bestemmelserne i den anden kontrakt og udkastet til arbejdsprogram, udstede den relevante europæiske tekniske vurdering og sende den til Kommissionen og de øvrige tekniske vurderingsorganer, der er udpeget for samme produktområde, i overensstemmelse med tabel 1 i bilag V. |
| --- | --- |

2.3.

Det relevante tekniske vurderingsorgan skal efter aftale med den andre tekniske vurderingsorganer foretage vurderingen i overensstemmelse med bestemmelserne i den anden kontrakt og udkastet til arbejdsprogram, udstede den relevante europæiske tekniske vurdering og sende den til Kommissionen og de øvrige tekniske vurderingsorganer, der er udpeget for samme produktområde, i overensstemmelse med tabel 1 i bilag V.

| 2.4. | Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan indhenter i samarbejde med fabrikanten de relevante oplysninger om byggevaren og den tilsigtede anvendelse heraf. Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan meddeler fabrikanten, om byggevaren er helt eller delvist omfattet af en anden harmoniseret teknisk specifikation. Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan udarbejder derefter et udkast til den første kontrakt, der skal indgås med fabrikanten, i hvilken vilkårene for udarbejdelse af arbejdsprogrammet fastsættes. |
| --- | --- |

2.4.

Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan indhenter i samarbejde med fabrikanten de relevante oplysninger om byggevaren og den tilsigtede anvendelse heraf. Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan meddeler fabrikanten, om byggevaren er helt eller delvist omfattet af en anden harmoniseret teknisk specifikation. Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan udarbejder derefter et udkast til den første kontrakt, der skal indgås med fabrikanten, i hvilken vilkårene for udarbejdelse af arbejdsprogrammet fastsættes.

| 2.5. | Inden for én måned efter indgåelsen af den første kontrakt, fremsender fabrikanten et teknisk dossier, der beskriver byggevaren, den tilsigtede anvendelse heraf og nærmere oplysninger om fabrikkens egen produktionskontrol til det ansvarlige tekniske vurderingsorgan. |
| --- | --- |

2.5.

Inden for én måned efter indgåelsen af den første kontrakt, fremsender fabrikanten et teknisk dossier, der beskriver byggevaren, den tilsigtede anvendelse heraf og nærmere oplysninger om fabrikkens egen produktionskontrol til det ansvarlige tekniske vurderingsorgan.

| 2.6. | Inden for én måned efter modtagelse af det tekniske dossier udarbejder det ansvarlige tekniske vurderingsorgan et udkast til en anden kontrakt og udkast til arbejdsprogram, der indeholder alle de detaljerede aspekter og handlinger, som det vil udføre for at vurdere ydeevnen med hensyn til byggevarens væsentlige egenskaber i relation til den tilsigtede anvendelse, og fremsender dette til fabrikanten. Udkastet til arbejdsprogram skal mindst omfatte følgende dele:






  a) | del 1: vurderingsprogrammet med angivelse af prøvningsmetoder, beregningsmetoder, deskriptive metoder, parametre og alle andre midler, herunder de vurderingskriterier, der anses for egnede til identifikation af varen, til vurdering af ydeevnen med hensyn til dens væsentlige egenskaber i relation til den tilsigtede anvendelse, samt holdbarhedsaspekter for de relevante væsentlige egenskaber |
| --- | --- | --- |

2.6.

Inden for én måned efter modtagelse af det tekniske dossier udarbejder det ansvarlige tekniske vurderingsorgan et udkast til en anden kontrakt og udkast til arbejdsprogram, der indeholder alle de detaljerede aspekter og handlinger, som det vil udføre for at vurdere ydeevnen med hensyn til byggevarens væsentlige egenskaber i relation til den tilsigtede anvendelse, og fremsender dette til fabrikanten. Udkastet til arbejdsprogram skal mindst omfatte følgende dele:

a)

del 1: vurderingsprogrammet med angivelse af prøvningsmetoder, beregningsmetoder, deskriptive metoder, parametre og alle andre midler, herunder de vurderingskriterier, der anses for egnede til identifikation af varen, til vurdering af ydeevnen med hensyn til dens væsentlige egenskaber i relation til den tilsigtede anvendelse, samt holdbarhedsaspekter for de relevante væsentlige egenskaber

| b) | del 2: aktiviteter i forbindelse med den indledende inspektion af det anlæg, hvor den byggevare, der er omfattet af anmodningen, fremstilles |
| --- | --- |

b)

del 2: aktiviteter i forbindelse med den indledende inspektion af det anlæg, hvor den byggevare, der er omfattet af anmodningen, fremstilles

| c) | del 3: de steder, hvor prøvningerne vil blive udført |
| --- | --- |

c)

del 3: de steder, hvor prøvningerne vil blive udført

| d) | del 4: forventet tidsplan og omkostninger. |
| --- | --- |

d)

del 4: forventet tidsplan og omkostninger.

| 2.7. | Efter indgåelse af den anden kontrakt, der omfatter det aftalte arbejdsprogram, mellem det ansvarlige tekniske vurderingsorgan og fabrikanten, sender det ansvarlige tekniske vurderingsorgan arbejdsprogrammets del 1 og den del af det tekniske dossier, der vedrører beskrivelsen af byggevaren og dens tilsigtede anvendelse, til alla de andre tekniske vurderingsorganer, der er udpeget for samme område af byggevarer, som omhandlet i tabel 1 i bilag V. Disse tekniske vurderingsorganer skal udgøre en arbejdsgruppe, som koordineres af det ansvarlige tekniske vurderingsorgan.

  Fabrikanten kan anmode om, at ovennævnte arbejdsgruppe hører en uafhængig videnskabelig ekspert efter eget valg til supplering af de oplysninger, der gøres tilgængelige for de tekniske vurderingsorganer. Arbejdsgruppen er forpligtet til at gennemføre denne høring.

  Inden for to uger efter at alle de berørte tekniske vurderingsorganer har modtaget disse dokumenter fra det ansvarlige tekniske vurderingsorgan, udarbejder arbejdsgruppen et udkast til et europæisk vurderingsdokument, der indeholder vurderingsmetoder og ydeevnekriterier for de relevante væsentlige egenskaber, baseret på arbejdsprogrammets del 1 og på relevante og begrundede tekniske bidrag fra gruppens medlemmer. |
| --- | --- |

2.7.

Efter indgåelse af den anden kontrakt, der omfatter det aftalte arbejdsprogram, mellem det ansvarlige tekniske vurderingsorgan og fabrikanten, sender det ansvarlige tekniske vurderingsorgan arbejdsprogrammets del 1 og den del af det tekniske dossier, der vedrører beskrivelsen af byggevaren og dens tilsigtede anvendelse, til alla de andre tekniske vurderingsorganer, der er udpeget for samme område af byggevarer, som omhandlet i tabel 1 i bilag V. Disse tekniske vurderingsorganer skal udgøre en arbejdsgruppe, som koordineres af det ansvarlige tekniske vurderingsorgan.

Inden for to uger efter at alle de berørte tekniske vurderingsorganer har modtaget disse dokumenter fra det ansvarlige tekniske vurderingsorgan, udarbejder arbejdsgruppen et udkast til et europæisk vurderingsdokument, der indeholder vurderingsmetoder og ydeevnekriterier for de relevante væsentlige egenskaber, baseret på arbejdsprogrammets del 1 og på relevante og begrundede tekniske bidrag fra gruppens medlemmer.

| 2.8. | Udkastet til europæisk vurderingsdokument skal derefter fremsendes af det ansvarlige tekniske vurderingsorgan, sammen med den relevante del af det tekniske dossier med en beskrivelse af byggevaren og den tilsigtede anvendelse, til alle de andre tekniske vurderingsorganer.
  Inden for to uger meddeler disse andre tekniske vurderingsorganer det ansvarlige tekniske vurderingsorgan de relevante oplysninger vedrørende deres nationale bygningsbestemmelser og andre love eller administrative bestemmelser, der finder anvendelse på byggevaren og dens tilsigtede anvendelse. Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan meddeler medlemmerne af arbejdsgruppen og fabrikanten indholdet af disse bidrag. |
| --- | --- |

2.8.

Udkastet til europæisk vurderingsdokument skal derefter fremsendes af det ansvarlige tekniske vurderingsorgan, sammen med den relevante del af det tekniske dossier med en beskrivelse af byggevaren og den tilsigtede anvendelse, til alle de andre tekniske vurderingsorganer.

Inden for to uger meddeler disse andre tekniske vurderingsorganer det ansvarlige tekniske vurderingsorgan de relevante oplysninger vedrørende deres nationale bygningsbestemmelser og andre love eller administrative bestemmelser, der finder anvendelse på byggevaren og dens tilsigtede anvendelse. Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan meddeler medlemmerne af arbejdsgruppen og fabrikanten indholdet af disse bidrag.

| 2.9. | Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan lader, efter høring af arbejdsgruppen, disse bidrag indgå i udkastet til europæisk vurderingsdokument, som det fremsender til organisationen af tekniske vurderingsorganer omhandlet i artikel 25, stk. 1. Efter meddelelse af det endelige udkast til europæisk vurderingsdokument til fabrikanten, som skal have én uge til at reagere,
  og efter at have hørt mindst én faglig organisation, der er udpeget af fabrikanten, hvis denne udtrykker ønske herom,
  vedtager organisationen af tekniske vurderingsorganer det europæiske vurderingsdokument som et foreløbigt dokument. Organisationen af tekniske vurderingsorganer sender en kopi af det vedtagne foreløbige europæiske vurderingsdokument til fabrikanten og Kommissionen. Hvis Kommissionen inden for femten arbejdsdage efter modtagelsen sender organisationen af tekniske vurderingsorganer sine bemærkninger til det foreløbige europæiske vurderingsdokument, ændres det i overensstemmelse hermed af organisationen af tekniske vurderingsorganer. Efter denne periode begynder det ansvarlige tekniske vurderingsorgan forberedelserne til at udføre vurderingen. |
| --- | --- |

2.9.

Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan lader, efter høring af arbejdsgruppen, disse bidrag indgå i udkastet til europæisk vurderingsdokument, som det fremsender til organisationen af tekniske vurderingsorganer omhandlet i artikel 25, stk. 1. Efter meddelelse af det endelige udkast til europæisk vurderingsdokument til fabrikanten, som skal have én uge til at reagere,
  og efter at have hørt mindst én faglig organisation, der er udpeget af fabrikanten, hvis denne udtrykker ønske herom,
  vedtager organisationen af tekniske vurderingsorganer det europæiske vurderingsdokument som et foreløbigt dokument. Organisationen af tekniske vurderingsorganer sender en kopi af det vedtagne foreløbige europæiske vurderingsdokument til fabrikanten og Kommissionen. Hvis Kommissionen inden for femten arbejdsdage efter modtagelsen sender organisationen af tekniske vurderingsorganer sine bemærkninger til det foreløbige europæiske vurderingsdokument, ændres det i overensstemmelse hermed af organisationen af tekniske vurderingsorganer. Efter denne periode begynder det ansvarlige tekniske vurderingsorgan forberedelserne til at udføre vurderingen.

| 2.10. | Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan udfører vurderingen i henhold til bestemmelserne i det vedtagne foreløbige europæiske vurderingsdokument ║ og udsteder efterfølgende den europæiske tekniske vurdering ║, der svarer dertil. |
| --- | --- |

2.10.

Det ansvarlige tekniske vurderingsorgan udfører vurderingen i henhold til bestemmelserne i det vedtagne foreløbige europæiske vurderingsdokument ║ og udsteder efterfølgende den europæiske tekniske vurdering ║, der svarer dertil.

| 2.11. | Så snart den første europæiske tekniske vurdering ║ er blevet udstedt på grundlag af et givent foreløbigt europæisk vurderingsdokument ║ af det ansvarlige tekniske vurderingsorgan, justeres dette europæiske vurderingsdokument ║, hvis relevant, på grundlag af et forslag fra det ansvarlige tekniske vurderingsorgan. Det endelige europæiske vurderingsdokument ║ vedtages derefter af organisationen af tekniske vurderingsorganer og fremsendes til Kommissionen. Kommissionen offentliggør referencen for det endelige europæiske vurderingsdokument ║ i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

2.11.

Så snart den første europæiske tekniske vurdering ║ er blevet udstedt på grundlag af et givent foreløbigt europæisk vurderingsdokument ║ af det ansvarlige tekniske vurderingsorgan, justeres dette europæiske vurderingsdokument ║, hvis relevant, på grundlag af et forslag fra det ansvarlige tekniske vurderingsorgan. Det endelige europæiske vurderingsdokument ║ vedtages derefter af organisationen af tekniske vurderingsorganer og fremsendes til Kommissionen. Kommissionen offentliggør referencen for det endelige europæiske vurderingsdokument ║ i Den Europæiske Unions Tidende.

| 3. | Når referencen for det endelige europæiske vurderingsdokument ║ er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, gennemføres udarbejdelsen af europæiske tekniske vurderinger ║ på grundlag af enhver efterfølgende anmodning vedrørende byggevarer med lignende væsentlige egenskaber med hensyn til deres tilsigtede anvendelse, i overensstemmelse med dette endelige europæiske vurderingsdokument ║. |
| --- | --- |

3.

Når referencen for det endelige europæiske vurderingsdokument ║ er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, gennemføres udarbejdelsen af europæiske tekniske vurderinger ║ på grundlag af enhver efterfølgende anmodning vedrørende byggevarer med lignende væsentlige egenskaber med hensyn til deres tilsigtede anvendelse, i overensstemmelse med dette endelige europæiske vurderingsdokument ║.

| 4. | En repræsentant for Kommissionen må deltage som observatør i alle møderne i den arbejdsgruppe, der er omhandlet i punkt 2.7. |
| --- | --- |

4.

En repræsentant for Kommissionen må deltage som observatør i alle møderne i den arbejdsgruppe, der er omhandlet i punkt 2.7.

| 5. | Hvis ikke alle tekniske vurderingsorganer og fabrikanten er nået til enighed om det europæiske vurderingsdokument ║, fremsender organisationen af tekniske vurderingsorganer sagen til Kommissionen, der træffer en passende afgørelse. |
| --- | --- |

5.

Hvis ikke alle tekniske vurderingsorganer og fabrikanten er nået til enighed om det europæiske vurderingsdokument ║, fremsender organisationen af tekniske vurderingsorganer sagen til Kommissionen, der træffer en passende afgørelse.

Freadg, den 24. april 2009BILAG III

▐

| 1. | Nr. ... (byggevarens unikke identifikationskode) |
| --- | --- |

1.

Nr. ... (byggevarens unikke identifikationskode)

| 2. | Fabrikantens (eller dennes bemyndigede repræsentants) navn og identifikationsmærke:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Fabrikantens (eller dennes bemyndigede repræsentants) navn og identifikationsmærke:

...

...

| 3. | Denne ydeevnedeklaration udstedes på fabrikantens eneansvar:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Denne ydeevnedeklaration udstedes på fabrikantens eneansvar:

...

...

| 4. | Byggevareidentifikation (som muliggør sporing)
  og angivelse af den forventede generiske anvendelse:


  ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Byggevareidentifikation (som muliggør sporing)
  og angivelse af den forventede generiske anvendelse:

...

...

| 5. | Ydeevnen for den byggevare, der er identificeret ovenfor, er i overensstemmelse med den deklarerede ydeevne i punkt 7. |
| --- | --- |

5.

Ydeevnen for den byggevare, der er identificeret ovenfor, er i overensstemmelse med den deklarerede ydeevne i punkt 7.

| 6. | ... (det notificerede organs navn, nummer, hvis relevant)
  udførte ... (beskrivelse af dets intervention)
  og udstedte ... (overensstemmelsesattest for produktet, overensstemmelsesattest for fabrikkens egen produktionskontrol, prøvningsrapporter – hvis relevant):


  ifølge system ...[nr.] til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans


  ...
  ... |
| --- | --- |

6.

... (det notificerede organs navn, nummer, hvis relevant)

udførte ... (beskrivelse af dets intervention)

og udstedte ... (overensstemmelsesattest for produktet, overensstemmelsesattest for fabrikkens egen produktionskontrol, prøvningsrapporter – hvis relevant):

ifølge system ...[nr.] til vurdering og kontrol af ydeevnens konstans

...

...

| 7. | Ydeevnedeklaration (lister, niveauer eller klasser og referencer til de tilsvarende harmoniserede tekniske specifikationer/specifikke tekniske dokumentation anvendt til vurdering af ydeevne med hensyn til de deklarerede væsentlige egenskaber)







  Benævnelse af deklareret væsentlig egenskab | Ydeevneniveau eller klasse for den deklarerede væsentlige egenskab | Reference for den harmoniserede tekniske specifikation/specifikke tekniske dokumentation |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

7.

Ydeevnedeklaration (lister, niveauer eller klasser og referencer til de tilsvarende harmoniserede tekniske specifikationer/specifikke tekniske dokumentation anvendt til vurdering af ydeevne med hensyn til de deklarerede væsentlige egenskaber)

Benævnelse af deklareret væsentlig egenskab

Ydeevneniveau eller klasse for den deklarerede væsentlige egenskab

Reference for den harmoniserede tekniske specifikation/specifikke tekniske dokumentation

Underskrevet for og på vegne af: ...

| ...
  (sted og dato) | ...
  (navn, stilling) (underskrift) |
| --- | --- |

...

(sted og dato)

...

(navn, stilling) (underskrift)

Freadg, den 24. april 2009BILAG IV

Farlige stoffer, som skal deklareres i ydeevnedeklarationen

1.
     
  Særligt problematiske stoffer

| a) | stoffer på kandidatlisten i REACH (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (1) |
| --- | --- |

a)

stoffer på kandidatlisten i REACH (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (1)

| b) | stoffer, som i henhold til REACH (forordning (EF) nr. 1907/2006) er persistente, bioakkumulerende eller giftige (PBT) |
| --- | --- |

b)

stoffer, som i henhold til REACH (forordning (EF) nr. 1907/2006) er persistente, bioakkumulerende eller giftige (PBT)

| c) | stoffer, som i henhold til REACH (forordning (EF) nr. 1907/2006) er meget persistente eller meget bioakkumulerende (vPvB) |
| --- | --- |

c)

stoffer, som i henhold til REACH (forordning (EF) nr. 1907/2006) er meget persistente eller meget bioakkumulerende (vPvB)

| d) | stoffer, som i henhold til Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om indbyrdes tilnærmelse af love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (2) er kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske i kategori 1 eller 2. |
| --- | --- |

d)

stoffer, som i henhold til Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om indbyrdes tilnærmelse af love og administrative bestemmelser om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer (2) er kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske i kategori 1 eller 2.

2.
     
  Stoffer med en særlig klassificering

Stoffer, som opfylder kriterierne for klassificering som fastsat i direktiv 67/548/EØF, for følgende kategorier:

| a) | stoffer, som er kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske ikategori 3 |
| --- | --- |

a)

stoffer, som er kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske ikategori 3

| b) | stoffer med kronisk toksicitet (R48) |
| --- | --- |

b)

stoffer med kronisk toksicitet (R48)

| c) | stoffer, som er farlige for miljøet, med mulige langtidsvirkninger (R50-53) |
| --- | --- |

c)

stoffer, som er farlige for miljøet, med mulige langtidsvirkninger (R50-53)

| d) | ozonnedbrydende stoffer (R59) |
| --- | --- |

d)

ozonnedbrydende stoffer (R59)

| e) | stoffer, som kan give overfølsomhed ved indånding (R42) |
| --- | --- |

e)

stoffer, som kan give overfølsomhed ved indånding (R42)

| f) | stoffer, som kan give overfølsomhed ved kontakt med huden (R43). |
| --- | --- |

f)

stoffer, som kan give overfølsomhed ved kontakt med huden (R43).

3.
     
  Prioriterede farlige stoffer

Prioriterede farlige stoffer som opført på listen i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (3) (vandrammedirektivet).

---

(1)  

  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  

  EFT 196 af 16.8.1967, s. 1.

(3)  

  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

Freadg, den 24. april 2010BILAG V

Produktområder og krav til tekniske vurderingsorganer ║

Tabel 1–   produktområder

| Områdekode | Produktområde | Familier af byggevarer |
| --- | --- | --- |
| A | ANLÆGSARBEJDER | Geotekstiler og relaterede produkter - Vejudstyr - Gulv- og terrænbelægning, brolægning og vejbelægning - Tilslagsmaterialer - Vejbygningsprodukter - Rør, tanke og hjælpeudstyr, der ikke i berøring med drikkevand - Gulv- og terrændæk, herunder flydende undergulve, veje og andre trafikområder - Ultratynd asfaltbeton - Spildevandstekniske byggevarer - Systemer til beskyttelse mod nedfaldende sten - Vandtætningssæt til anvendelse på brodæk i flydende form - Ekspansionsfuger til vejbroer |
| B | PRÆFABRIKEREDE HELE/DELVISE BYGNINGSENHEDER | Præfabrikerede byggesystemer med træskelet- og tømmerkonstruktion - Kølelagerbyggesæt og byggesæt til klimaskærme til kølelagre - Præfabrikerede bygningsenheder - Byggesystemer med betonskelet - Byggesystemer med metalskelet |
| C | BÆRENDE MATERIALER OG KOMPONENTER | Bærende konstruktionsdele af træ og tilbehør - Cement, byggekalk og andre hydrauliske bindemidler - Armerings- og forspændingsstål til beton - Bærende konstruktionsdele af metal og tilbehør - Byggevarer til beton, mørtel og injektionsmørtel - Bærelejer - Præfabrikerede betonvarer - Præfabrikerede trappesystemer - Lette træbaserede kompositbjælker og - søjler - Efterspændingssystemer til bærende konstruktioner - Ankerbolte |
| D | TAGDÆKNING OG KLIMASKÆRM | Curtain walling-systemer - Tagdækninger, ovenlys og tilhørende produkter - Planglas, profilglas og produkter støbt i glas - Udvendige og indvendige døre og vinduer, tagåbninger og ovenlys - Flydende påførte tagmembraner - Systemer til udvendig vægbeklædning - Glasfacadesystemer med kraftoverførende klæbning - Systemer af mekanisk fæstnede, fleksible vandtætningsmembraner til tage - Selvbærende, gennemskinnelige tagsystemer - Præfabrikerede, træbaserede, bærende stressed skin-paneler og selvbærende, sammensatte letvægtspaneler |
| E | INDVENDIGE/UDVENDIGE BYGNINGSKOMPONETER/BYGNINGSSYSTEMER | Sanitetsudstyr - Træbaserede plader - Murværk og byggevarer til murværk - Indendørs og udendørs væg- og loftsbeklædning - Gipsprodukter - Sæt til indervægge - Vandtætte beklædningssystemer til gulve og vægge i vådrum - Ikke-bærende blivende forskallingssæt/-systemer baseret på hule blokke eller paneler af isoleringsmateriale og undertiden beton |
| F | VARME/VENTILATION/ISOLERING | Skorstene, røgrør og særlige byggevarer - Varmeapparater - Varmeisolerende byggevarer - Kompositsystemer til udvendig varmeisolering - Isoleringssystemer til omvendte tag - Udvendig facadeisolering (vetures) |
| G | FASTGØRELSESFORSEGLINGER/KLÆBESTOFFER | Lime til byggeri - Stifter til konstruktionssamlinger/konnektorer - Tredimensionelle sømplader - Ankerbolte/skruer - Murremme af rustfrit stål. - Fugtisolering til hulmure - Befæstninger for beklædninger til ydervægge og flade tage eller skråtage - Konnektorer til sandwichelementer i beton - Gas- og vandtætte forseglinger for væg- og gulvgennemføringer - Tætningssystemer, profiler og lister - Tætningsmasser til tætning af samlinger - Elastiske ophængte beslag - Trækstænger - Punkt-befæstelser - Repellente overfladebehandlinger og coatingbehandlinger - Niveaubefæstninger for tage, vægge og indvendigt udstyr - Produkter til vandtætning/behandling |
| H | BRANDSIKRINGOG RELATEREDE VARER | Brandalarm, branddetektor, fast brandslukningsudstyr, byggevarer til brand- og røgkontrol og eksplosionsundertrykkende byggevarer - Brandtætnende, brandisolerende og brandbeskyttende byggevarer |
| I | ELEKSTRISKE INSTALLATIONER | Alle byggevarer relateret til elektriske installationer |
| J | GASINSTALLATIONER | Alle byggevarer relateret til gasinstallationer |
| K | VANDFORSYNING OG SPILDEVAND | System omfattende vandlås med delvis mekanisk lukning, monteret i nedløbsbrønd uden vandlås - Systemer for mandehulsdæksler bestående af dæksel og plastikringe, til forskellige formål - Rør- og slangesystemer til varmt og koldt vand, herunder til drikkevand - Rør- og slangesystemer til afløb og spildevand, under tryk eller uden - Fleksibelt forbindelsesstykker til afløbs- og spildevandsledninger, under tryk eller uden - Komposteringstoilet |

Områdekode

Produktområde

Familier af byggevarer

A

ANLÆGSARBEJDER

Geotekstiler og relaterede produkter - Vejudstyr - Gulv- og terrænbelægning, brolægning og vejbelægning - Tilslagsmaterialer - Vejbygningsprodukter - Rør, tanke og hjælpeudstyr, der ikke i berøring med drikkevand - Gulv- og terrændæk, herunder flydende undergulve, veje og andre trafikområder - Ultratynd asfaltbeton - Spildevandstekniske byggevarer - Systemer til beskyttelse mod nedfaldende sten - Vandtætningssæt til anvendelse på brodæk i flydende form - Ekspansionsfuger til vejbroer

B

PRÆFABRIKEREDE HELE/DELVISE BYGNINGSENHEDER

Præfabrikerede byggesystemer med træskelet- og tømmerkonstruktion - Kølelagerbyggesæt og byggesæt til klimaskærme til kølelagre - Præfabrikerede bygningsenheder - Byggesystemer med betonskelet - Byggesystemer med metalskelet

C

BÆRENDE MATERIALER OG KOMPONENTER

Bærende konstruktionsdele af træ og tilbehør - Cement, byggekalk og andre hydrauliske bindemidler - Armerings- og forspændingsstål til beton - Bærende konstruktionsdele af metal og tilbehør - Byggevarer til beton, mørtel og injektionsmørtel - Bærelejer - Præfabrikerede betonvarer - Præfabrikerede trappesystemer - Lette træbaserede kompositbjælker og - søjler - Efterspændingssystemer til bærende konstruktioner - Ankerbolte

D

TAGDÆKNING OG KLIMASKÆRM

Curtain walling-systemer - Tagdækninger, ovenlys og tilhørende produkter - Planglas, profilglas og produkter støbt i glas - Udvendige og indvendige døre og vinduer, tagåbninger og ovenlys - Flydende påførte tagmembraner - Systemer til udvendig vægbeklædning - Glasfacadesystemer med kraftoverførende klæbning - Systemer af mekanisk fæstnede, fleksible vandtætningsmembraner til tage - Selvbærende, gennemskinnelige tagsystemer - Præfabrikerede, træbaserede, bærende stressed skin-paneler og selvbærende, sammensatte letvægtspaneler

E

INDVENDIGE/UDVENDIGE BYGNINGSKOMPONETER/BYGNINGSSYSTEMER

Sanitetsudstyr - Træbaserede plader - Murværk og byggevarer til murværk - Indendørs og udendørs væg- og loftsbeklædning - Gipsprodukter - Sæt til indervægge - Vandtætte beklædningssystemer til gulve og vægge i vådrum - Ikke-bærende blivende forskallingssæt/-systemer baseret på hule blokke eller paneler af isoleringsmateriale og undertiden beton

F

VARME/VENTILATION/ISOLERING

Skorstene, røgrør og særlige byggevarer - Varmeapparater - Varmeisolerende byggevarer - Kompositsystemer til udvendig varmeisolering - Isoleringssystemer til omvendte tag - Udvendig facadeisolering (vetures)

G

FASTGØRELSESFORSEGLINGER/KLÆBESTOFFER

Lime til byggeri - Stifter til konstruktionssamlinger/konnektorer - Tredimensionelle sømplader - Ankerbolte/skruer - Murremme af rustfrit stål. - Fugtisolering til hulmure - Befæstninger for beklædninger til ydervægge og flade tage eller skråtage - Konnektorer til sandwichelementer i beton - Gas- og vandtætte forseglinger for væg- og gulvgennemføringer - Tætningssystemer, profiler og lister - Tætningsmasser til tætning af samlinger - Elastiske ophængte beslag - Trækstænger - Punkt-befæstelser - Repellente overfladebehandlinger og coatingbehandlinger - Niveaubefæstninger for tage, vægge og indvendigt udstyr - Produkter til vandtætning/behandling

H

BRANDSIKRINGOG RELATEREDE VARER

Brandalarm, branddetektor, fast brandslukningsudstyr, byggevarer til brand- og røgkontrol og eksplosionsundertrykkende byggevarer - Brandtætnende, brandisolerende og brandbeskyttende byggevarer

I

ELEKSTRISKE INSTALLATIONER

Alle byggevarer relateret til elektriske installationer

J

GASINSTALLATIONER

Alle byggevarer relateret til gasinstallationer

K

VANDFORSYNING OG SPILDEVAND

System omfattende vandlås med delvis mekanisk lukning, monteret i nedløbsbrønd uden vandlås - Systemer for mandehulsdæksler bestående af dæksel og plastikringe, til forskellige formål - Rør- og slangesystemer til varmt og koldt vand, herunder til drikkevand - Rør- og slangesystemer til afløb og spildevand, under tryk eller uden - Fleksibelt forbindelsesstykker til afløbs- og spildevandsledninger, under tryk eller uden - Komposteringstoilet

Tabel 2 –   krav til tekniske vurderingsorganer

| Kompetence | Kompetencebeskrivelse | Krav |
| --- | --- | --- |
| 1. | Risikoanalyse |

Kompetence

Kompetencebeskrivelse

Krav

1.

Risikoanalyse

Identifikation af mulige risici og fordele ved brug af innovative byggevarer, når der ikke findes etableret/konsolideret teknisk information om deres ydeevne, når de monteres i bygværker.

Et teknisk vurderingsorgan skal være uafhængigt af interessenterne og af særinteresser.

Desuden skal et teknisk vurderingsorgan have et personale, der besidder:

| a) | objektivitet og sund teknisk dømmekraft |
| --- | --- |

a)

objektivitet og sund teknisk dømmekraft

| b) | et detaljeret kendskab til bestemmelser og andre krav, der er gældende i medlemsstaterne, inden for de områder, som det udpeges for |
| --- | --- |

b)

et detaljeret kendskab til bestemmelser og andre krav, der er gældende i medlemsstaterne, inden for de områder, som det udpeges for

| c) | en generel forståelse for byggepraksis og detaljeret teknisk viden inden for de områder, som det udpeges for |
| --- | --- |

c)

en generel forståelse for byggepraksis og detaljeret teknisk viden inden for de områder, som det udpeges for

| d) | detaljeret kendskab til særlige risici i byggeprocessen og tekniske aspekter i forbindelse hermed |
| --- | --- |

d)

detaljeret kendskab til særlige risici i byggeprocessen og tekniske aspekter i forbindelse hermed

| e) | detaljeret kendskab til eksisterende harmoniserede standarder og prøvningsmetoder inden for de områder, som det udpeges for |
| --- | --- |

e)

detaljeret kendskab til eksisterende harmoniserede standarder og prøvningsmetoder inden for de områder, som det udpeges for

| f) | tilstrækkelige sprogkundskaber. |
| --- | --- |

f)

tilstrækkelige sprogkundskaber.

| 2. | Fastsættelse af tekniske kriterier |
| --- | --- |

2.

Fastsættelse af tekniske kriterier

Omsætte resultaterne af risikoanalysen til tekniske kriterier til vurdering af byggevarers opførsel og ydeevne med hensyn til opfyldelse af gældende nationale krav;

den tekniske information, der er nødvendig for dem, der indgår i byggeprocessen som potentielle brugere af byggevarerne (fabrikanter, konstruktører, entreprenører, montører).

| 3. | Fastsættelse af vurderingsmetoder |
| --- | --- |

3.

Fastsættelse af vurderingsmetoder

Udarbejdelse og validering af passende metoder (prøvninger eller beregninger) til vurdering af ydeevne med hensyn til byggevarers væsentlige egenskaber, under hensyntagen til den seneste udvikling.

| 4. | Fastsættelse af fabrikkens produktionskontrol |
| --- | --- |

4.

Fastsættelse af fabrikkens produktionskontrol

Forstå og vurdere fremstillingsprocessen for den specifikke byggevare for at identificere passende metoder til at sikre varens konstans gennem den givne fremstillingsproces.

Et teknisk vurderingsorgan skal råde over personale med passende kendskab til forholdet mellem fremstillingsprocessen og byggevarens egenskaber i relation til fabrikkens egen kontrol.

| 5. | Vurdering af byggevaren |
| --- | --- |

5.

Vurdering af byggevaren

Vurdering af ydeevnen for byggevarers væsentlige egenskaber på grundlag af harmoniserede metoder og i forhold til harmoniserede kriterier.

Ud over kravene i punkt 1, 2 og 3, skal et teknisk vurderingsorgan have adgang til de nødvendige midler og udstyr til vurdering af byggevarers ydeevne med hensyn til væsentlige egenskaber inden for de områder, som det skal udpeges for.

| 6. | Generel ledelse |
| --- | --- |

6.

Generel ledelse

Sikring af konsekvens, pålidelighed, objektivitet og sporbarhed gennem konstant anvendelse af passende ledelsesmetoder.

Et teknisk vurderingsorgan skal være i besiddelse af:

| a) | dokumenteret erfaring med overholdelse af god administrativ adfærd |
| --- | --- |

a)

dokumenteret erfaring med overholdelse af god administrativ adfærd

| b) | en politik og understøttende procedurer til sikring af fortrolighed med hensyn til følsomme oplysninger inden for det tekniske vurderingsorgan og i samarbejdet med dets partnere |
| --- | --- |

b)

en politik og understøttende procedurer til sikring af fortrolighed med hensyn til følsomme oplysninger inden for det tekniske vurderingsorgan og i samarbejdet med dets partnere

| c) | et dokumentkontrolsystem, der sikrer registrering, sporbarhed, vedligeholdelse og arkivering af alle relevante dokumenter |
| --- | --- |

c)

et dokumentkontrolsystem, der sikrer registrering, sporbarhed, vedligeholdelse og arkivering af alle relevante dokumenter

| d) | en mekanisme for intern revision og gennemgang af ledelsesforhold for at sikre regelmæssig kontrol af overensstemmelse med passende ledelsesmetoder |
| --- | --- |

d)

en mekanisme for intern revision og gennemgang af ledelsesforhold for at sikre regelmæssig kontrol af overensstemmelse med passende ledelsesmetoder

| e) | en procedure til objektiv behandling af indsigelser og klager. |
| --- | --- |

e)

en procedure til objektiv behandling af indsigelser og klager.

Freadg, den 24. april 2009BILAG VI

Vurdering og kontrol af ydeevnens konstans

1.   SYSTEMER TIL VURDERING OG KONTROL AF YDEEVNENS KONSTANS

| 1.1. | System 1+
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:






  a) | fabrikanten gennemfører:






  i) | fabrikkens egen produktionskontrol (FPC) |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

System 1+
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:

a)

fabrikanten gennemfører:

i)

fabrikkens egen produktionskontrol (FPC)

| ii) | yderligere prøvning af stikprøver udtaget på fabrikken efter en fastlagt afprøvningsplan |
| --- | --- |

ii)

yderligere prøvning af stikprøver udtaget på fabrikken efter en fastlagt afprøvningsplan

| b) | det notificerede organ udsteder en overensstemmelsesattest for byggevaren på grundlag af:






  i) | bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning (herunder stikprøveudtagning), typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren |
| --- | --- | --- |

b)

det notificerede organ udsteder en overensstemmelsesattest for byggevaren på grundlag af:

i)

bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning (herunder stikprøveudtagning), typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren

| ii) | indledende inspektion af fabriksanlæg og fabrikkens egen produktionskontrol |
| --- | --- |

ii)

indledende inspektion af fabriksanlæg og fabrikkens egen produktionskontrol

| iii) | kontinuerlig overvågning, vurdering og evaluering af fabrikkens egen produktionskontrol |
| --- | --- |

iii)

kontinuerlig overvågning, vurdering og evaluering af fabrikkens egen produktionskontrol

| iv) | kontrolafprøvning af stikprøver udtaget på fabrikken. |
| --- | --- |

iv)

kontrolafprøvning af stikprøver udtaget på fabrikken.

| 1.2. | System 1
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:






  a) | fabrikanten gennemfører:






  i) | fabrikkens egen produktionskontrol ║ |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

System 1
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:

a)

fabrikanten gennemfører:

i)

fabrikkens egen produktionskontrol ║

| ii) | yderligere prøvning af stikprøver udtaget af fabrikanten på fabrikken efter en fastlagt afprøvningsplan |
| --- | --- |

ii)

yderligere prøvning af stikprøver udtaget af fabrikanten på fabrikken efter en fastlagt afprøvningsplan

| b) | det notificerede organ udsteder en overensstemmelsesattest for byggevaren på grundlag af:






  i) | bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning (herunder prøveudtagning), typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren |
| --- | --- | --- |

b)

det notificerede organ udsteder en overensstemmelsesattest for byggevaren på grundlag af:

i)

bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning (herunder prøveudtagning), typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren

| ii) | indledende inspektion af fabriksanlæg og fabrikkens egen produktionskontrol |
| --- | --- |

ii)

indledende inspektion af fabriksanlæg og fabrikkens egen produktionskontrol

| iii) | kontinuerlig overvågning, vurdering og evaluering af fabrikkens egen produktionskontrol. |
| --- | --- |

iii)

kontinuerlig overvågning, vurdering og evaluering af fabrikkens egen produktionskontrol.

| 1.3. | System 2+
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:






  a) | fabrikanten gennemfører:






  i) | bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning (herunder stikprøveudtagning), typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

System 2+
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:

a)

fabrikanten gennemfører:

i)

bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning (herunder stikprøveudtagning), typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren

| ii) | fabrikkens egen produktionskontrol ║ |
| --- | --- |

ii)

fabrikkens egen produktionskontrol ║

| iii) | prøvning af stikprøver udtaget på fabrikken efter en fastlagt afprøvningsplan |
| --- | --- |

iii)

prøvning af stikprøver udtaget på fabrikken efter en fastlagt afprøvningsplan

| b) | det notificerede organ udsteder en overensstemmelsesattest for fabrikkens egen produktionskontrol ║ på grundlag af:






  i) | indledende inspektion af fabriksanlæg og fabrikkens egen produktionskontrol |
| --- | --- | --- |

b)

det notificerede organ udsteder en overensstemmelsesattest for fabrikkens egen produktionskontrol ║ på grundlag af:

i)

indledende inspektion af fabriksanlæg og fabrikkens egen produktionskontrol

| ii) | kontinuerlig overvågning, vurdering og evaluering af fabrikkens egen produktionskontrol. |
| --- | --- |

ii)

kontinuerlig overvågning, vurdering og evaluering af fabrikkens egen produktionskontrol.

| 1.4. | System 3
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:






  a) | fabrikanten gennemfører fabrikkens egen produktionskontrol fabrikkens egen produktionskontrol |
| --- | --- | --- |

1.4.

System 3
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:

a)

fabrikanten gennemfører fabrikkens egen produktionskontrol fabrikkens egen produktionskontrol

| b) | det notificerede organ foretager en bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning (på grundlag af stikprøveudtagning foretaget af fabrikanten), typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren. |
| --- | --- |

b)

det notificerede organ foretager en bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning (på grundlag af stikprøveudtagning foretaget af fabrikanten), typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren.

| 1.5. | System 4
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:






  a) | fabrikanten gennemfører:






  i) | bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning, typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

System 4
  – Ydeevnedeklaration for byggevarens væsentlige egenskaber afgivet af fabrikanten på grundlag af følgende:

a)

fabrikanten gennemfører:

i)

bestemmelse af produkttypen på grundlag af typeprøvning, typeberegning, tabelværdier eller deskriptiv dokumentation for byggevaren

| ii) | fabrikkens egen produktionskontrol ║ |
| --- | --- |

ii)

fabrikkens egen produktionskontrol ║

| b) | ingen opgaver for det notificerede organ. |
| --- | --- |

b)

ingen opgaver for det notificerede organ.

2.   ORGANER INVOLVERET I VURDERING OG KONTROL AF YDEEVNENS KONSTANS

Der skelnes funktionelt mellem følgende notificerede organer involveret i vurdering og kontrol af byggevarers ydeevne og dennes konstans:

| (1) | certificeringsorgan: statsligt eller ikke-statsligt, der besidder den nødvendige kompetence og det nødvendige ansvar til at foretage en certificering i overensstemmelse med de fastlagte procedure- og forvaltningsregler |
| --- | --- |

(1)

certificeringsorgan: statsligt eller ikke-statsligt, der besidder den nødvendige kompetence og det nødvendige ansvar til at foretage en certificering i overensstemmelse med de fastlagte procedure- og forvaltningsregler

| (2) | tilsynsorgan: et notificeret organ, der råder over den organisation, det personale, den kompetence og den integritet, der skal til for efter specifikke kriterier at udføre følgende funktioner: vurdering, anbefaling vedrørende accept og efterfølgende kontrol af fabrikantens kvalitetskontroloperationer og udvælgende og vurdering af byggevarer på fabrikken i henhold til specifikke kriterier |
| --- | --- |

(2)

tilsynsorgan: et notificeret organ, der råder over den organisation, det personale, den kompetence og den integritet, der skal til for efter specifikke kriterier at udføre følgende funktioner: vurdering, anbefaling vedrørende accept og efterfølgende kontrol af fabrikantens kvalitetskontroloperationer og udvælgende og vurdering af byggevarer på fabrikken i henhold til specifikke kriterier

| (3) | prøvningslaboratorium: et notificeret laboratorium, der måler, undersøger, afprøver, kalibrerer eller på anden måde bestemmer materialernes eller byggevarernes ydeevne. |
| --- | --- |

(3)

prøvningslaboratorium: et notificeret laboratorium, der måler, undersøger, afprøver, kalibrerer eller på anden måde bestemmer materialernes eller byggevarernes ydeevne.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/483 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/483

---

Freadg, den 24. april 2009Grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet ***I

P6_TA(2009)0321

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet (KOM(2008)0640 - C6-0352/2008 - 2008/0194(COD))

2010/C 184 E/81

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0640),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0352/2008),

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 25. marts 2009 forpligtede sig til at godkende forslaget som ændret, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A6-0053/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Freadg, den 24. april 2009P6_TC1-COD(2008)0194

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om grænseoverskridende betalinger i Fællesskabet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2560/2001

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 924/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/484 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/484

---

Freadg, den 24. april 2009Virksomhed som udsteder af elektroniske penge ***I

P6_TA(2009)0322

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge, om tilsyn med en sådan virksomhed og om ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF (KOM(2008)0627 - C6-0350/2008 - 2008/0190(COD))

2010/C 184 E/82

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0627),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, artikel 47, stk. 2 og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0350/2008),

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 25. marts 2009 forpligtede sig til at godkende forslaget som ændret, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0056/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Freadg, den 24. april 2009P6_TC1-COD(2008)0190

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/.../EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, direktiv 2009/110/EF).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/485 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/485

---

Freadg, den 24. april 2009Sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum ***I

P6_TA(2009)0323

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (forordningen om animalske biprodukter) (KOM(2008)0345 - C6-0220/2008 - 2008/0110(COD))

2010/C 184 E/83

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0345),

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 152, stk. 4, litra b, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0220/2008),

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 1. april 2009 forpligtede sig til at godkende forslaget som ændret, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit, første led,

der henviser til omfanget af de beføjelser, der tildeles Kommissionen i den fremtidige forordning om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (»fremtidig forordning«),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0087/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde sit udkast til gennemførelsesbestemmelser til den fremtidige forordning med den nødvendige tekniske ekspertise, som var tydeligt til stede under drøftelserne, og inden datoen for anvendelsen af den fremtidige forordning, således at der i udkastet til gennemførelsesbestemmelser kan blive taget højde for Parlamentets mere specifikke forslag vedrørende behandlingen af visse tekniske spørgsmål; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde sit udkast til gennemførelsesbestemmelser til den fremtidige forordning med den nødvendige tekniske ekspertise, som var tydeligt til stede under drøftelserne, og inden datoen for anvendelsen af den fremtidige forordning, således at der i udkastet til gennemførelsesbestemmelser kan blive taget højde for Parlamentets mere specifikke forslag vedrørende behandlingen af visse tekniske spørgsmål;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet dette udkast til bestemmelser med henblik på en drøftelse, inden den indleder forskriftsproceduren med kontrol, for at lette udøvelsen af Parlamentets medbestemmelsesret; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet dette udkast til bestemmelser med henblik på en drøftelse, inden den indleder forskriftsproceduren med kontrol, for at lette udøvelsen af Parlamentets medbestemmelsesret;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

Freadg, den 24. april 2009P6_TC1-COD(2008)0110

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. april 2009 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. 1069/2009).

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/486 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/486

---

Freadg, den 24. april 2009Indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne *

P6_TA(2009)0324

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

2010/C 184 E/84

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0169),

der henviser til EF-traktatens artikel 308, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0134/2009),

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (1) og Parlamentets holdning af 6. september 2001 til forslag til Rådets forordning om indførelse af en enhedsmekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (2),

der henviser til sin holdning af 20. november 2008 (3) til forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 og til sin beslutning af samme dag om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (4),

der henviser til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank af 20. april 2009 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 332/2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne,

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 134,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0268/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning - ændringsretsakt


  Artikel 1 – nr. 3

  Forordning (EF) nr. 332/2002
  Artikel 3a |
| Kommissionen og den pågældende medlemsstat indgår et aftalememorandum, som indeholder de betingelser, der er vedtaget af Rådet. | Kommissionen og den pågældende medlemsstat indgår et aftalememorandum, som indeholder de betingelser, der er vedtaget af Rådet.
  Kommissionen forelægger aftalememorandummet for Europa-Parlamentet og Rådet. |
| Ændring 2 |
| Forslag til forordning - ændringsretsakt


  Artikel 1 – nr. 4

  Forordning (EF) nr. 332/2002
  Artikel 5 |
| 1.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger for med regelmæssige mellemrum og i samarbejde med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg at kontrollere, at den økonomiske politik i den medlemsstat, som har modtaget et lån fra Fællesskabet, er i overensstemmelse med genopretningsprogrammet og eventuelle andre betingelser, der er vedtaget af Rådet i henhold til artikel 3. Med henblik herpå stiller medlemsstaten alle nødvendige oplysninger til rådighed for Kommissionen og samarbejder fuldt ud med Kommissionen. Afhængigt af resultaterne af denne kontrol træffer Kommissionen, efter at have indhentet udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, afgørelse om de successive udbetalinger af raterne. | 1.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger for med regelmæssige mellemrum og i samarbejde med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg at kontrollere, at den økonomiske politik i den medlemsstat, som har modtaget et lån fra Fællesskabet, er i overensstemmelse med genopretningsprogrammet og eventuelle andre betingelser, der er vedtaget af Rådet i henhold til artikel 3
  , og aftalememorandummet, der henvises til i artikel 3a
  . Med henblik herpå stiller medlemsstaten alle nødvendige oplysninger til rådighed for
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen og samarbejder fuldt ud med Kommissionen. Afhængigt af resultaterne af denne kontrol træffer Kommissionen, efter at have indhentet udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, afgørelse om de successive udbetalinger af raterne. |
| Rådet træffer afgørelse om eventuelle tilpasninger af de oprindeligt fastsatte økonomisk-politiske betingelser. | 2.
     Rådet træffer afgørelse om eventuelle tilpasninger af de oprindeligt fastsatte økonomisk-politiske betingelser
  i overensstemmelse med Fællesskabets vigtigste økonomiske målsætninger
  . |
| Ændring 3 |
| Forslag til forordning - ændringsretsakt


  Artikel 1 – nr. 6 a (nyt)

  Forordning (EF) nr. 332/2002
  Artikel 10 |
| | 6a) | Artikel 10 affattes således:




  »Artikel 10



  Rådet undersøger hvert andet år på grundlag af en rapport fra Kommissionen, efter høring af Europa-Parlamentet og efter udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, om de principper, retningslinjer og lofter, der gælder for den indførte mekanisme, fortsat er i overensstemmelse med de behov, der gav anledning til dens indførelse.« |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning - ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 3

Forordning (EF) nr. 332/2002

Artikel 3a

Kommissionen og den pågældende medlemsstat indgår et aftalememorandum, som indeholder de betingelser, der er vedtaget af Rådet.

Kommissionen og den pågældende medlemsstat indgår et aftalememorandum, som indeholder de betingelser, der er vedtaget af Rådet.
  Kommissionen forelægger aftalememorandummet for Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 2

Forslag til forordning - ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Forordning (EF) nr. 332/2002

Artikel 5

1.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger for med regelmæssige mellemrum og i samarbejde med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg at kontrollere, at den økonomiske politik i den medlemsstat, som har modtaget et lån fra Fællesskabet, er i overensstemmelse med genopretningsprogrammet og eventuelle andre betingelser, der er vedtaget af Rådet i henhold til artikel 3. Med henblik herpå stiller medlemsstaten alle nødvendige oplysninger til rådighed for Kommissionen og samarbejder fuldt ud med Kommissionen. Afhængigt af resultaterne af denne kontrol træffer Kommissionen, efter at have indhentet udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, afgørelse om de successive udbetalinger af raterne.

1.   Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger for med regelmæssige mellemrum og i samarbejde med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg at kontrollere, at den økonomiske politik i den medlemsstat, som har modtaget et lån fra Fællesskabet, er i overensstemmelse med genopretningsprogrammet og eventuelle andre betingelser, der er vedtaget af Rådet i henhold til artikel 3
  , og aftalememorandummet, der henvises til i artikel 3a
  . Med henblik herpå stiller medlemsstaten alle nødvendige oplysninger til rådighed for
  Europa-Parlamentet og
  Kommissionen og samarbejder fuldt ud med Kommissionen. Afhængigt af resultaterne af denne kontrol træffer Kommissionen, efter at have indhentet udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, afgørelse om de successive udbetalinger af raterne.

Rådet træffer afgørelse om eventuelle tilpasninger af de oprindeligt fastsatte økonomisk-politiske betingelser.

2.
     Rådet træffer afgørelse om eventuelle tilpasninger af de oprindeligt fastsatte økonomisk-politiske betingelser
  i overensstemmelse med Fællesskabets vigtigste økonomiske målsætninger
  .

Ændring 3

Forslag til forordning - ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 6 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 332/2002

Artikel 10

6a)

Artikel 10 affattes således:

»Artikel 10

Rådet undersøger hvert andet år på grundlag af en rapport fra Kommissionen, efter høring af Europa-Parlamentet og efter udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, om de principper, retningslinjer og lofter, der gælder for den indførte mekanisme, fortsat er i overensstemmelse med de behov, der gav anledning til dens indførelse.«

---

(1)  EFT L 53 af 23.2.2002, s. 1.

(2)  EFT C 72 E af 21.3.2002, s. 312.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0560.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0562.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/488 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/488

---

Freadg, den 24. april 2009Beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger *

P6_TA(2009)0325

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets direktiv til ændring af direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger (KOM(2008)0727 - C6-0464/2008 - 2008/0215(CNS))

2010/C 184 E/85

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0727),

der henviser til EF-traktatens artikel 94, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0464/2008),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkningen fra Økonomi- og Valutaudvalget og til udtalelserne fra Retsudvalget (A6-0244/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2/Euratom-traktatens artikel 119, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2/Euratom-traktatens artikel 119, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 26 |
| Forslag til direktiv – ændringsretsakt


  Betragtning 9 a (ny) |
| | (9a) | I overensstemmelse med Økofin-Rådets konklusioner fra maj 1999 og november 2000 blev den oprindelige beslutning om at udelukke alle innovative finansielle produkter fra anvendelsesområdet for direktiv 2003/48/EF ledsaget af en udtrykkelig erklæring om, at spørgsmålet skulle tages op på ny i forbindelse med den første revision af direktivet med henblik på at finde frem til en definition omfattende alle værdipapirer, der svarer til fordringer, for at sikre et effektivt direktiv i et omskifteligt klima og forebygge markedsforvridninger. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at medtage alle innovative finansielle produkter under direktivets anvendelsesområde. I overensstemmelse hermed bør definitionen på rentebetaling dække enhver indtægt fra investeret kapital, hvor afkastet er fastsat på forhånd, og afkastet af en transaktion er af en beskaffenhed, som svarer til enhver form for renteindtægt. For at sikre en konsekvent fortolkning af denne bestemmelse i alle medlemsstater bør den suppleres med en positivliste over de pågældende finansielle produkter. Kommissionen bør vedtage denne liste efter forskriftsproceduren i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (1). |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 26

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 9 a (ny)

(9a)

I overensstemmelse med Økofin-Rådets konklusioner fra maj 1999 og november 2000 blev den oprindelige beslutning om at udelukke alle innovative finansielle produkter fra anvendelsesområdet for direktiv 2003/48/EF ledsaget af en udtrykkelig erklæring om, at spørgsmålet skulle tages op på ny i forbindelse med den første revision af direktivet med henblik på at finde frem til en definition omfattende alle værdipapirer, der svarer til fordringer, for at sikre et effektivt direktiv i et omskifteligt klima og forebygge markedsforvridninger. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at medtage alle innovative finansielle produkter under direktivets anvendelsesområde. I overensstemmelse hermed bør definitionen på rentebetaling dække enhver indtægt fra investeret kapital, hvor afkastet er fastsat på forhånd, og afkastet af en transaktion er af en beskaffenhed, som svarer til enhver form for renteindtægt. For at sikre en konsekvent fortolkning af denne bestemmelse i alle medlemsstater bør den suppleres med en positivliste over de pågældende finansielle produkter. Kommissionen bør vedtage denne liste efter forskriftsproceduren i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (1).

Ændring 1

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 10 a (ny)

| (10a) | Det Europæiske Fællesskab bør fremme skattemæssig forvaltning på globalt plan i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra 23. oktober 2006, i henhold til hvilke Kommissionen opfordredes til at undersøge muligheden for at forhandle specifikke aftaler med Hongkong, Macao og Singapore om beskatning af indtægter fra opsparing med henblik på at indgå en international aftale om anvendelse af foranstaltninger svarende til dem, medlemsstaterne anvender i medfør af direktiv 2003/48/EF. |
| --- | --- |

(10a)

Det Europæiske Fællesskab bør fremme skattemæssig forvaltning på globalt plan i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra 23. oktober 2006, i henhold til hvilke Kommissionen opfordredes til at undersøge muligheden for at forhandle specifikke aftaler med Hongkong, Macao og Singapore om beskatning af indtægter fra opsparing med henblik på at indgå en international aftale om anvendelse af foranstaltninger svarende til dem, medlemsstaterne anvender i medfør af direktiv 2003/48/EF.

Ændring 2

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 12 a (ny)

| (12a) | I henhold til Rådets konklusioner af 21. januar 2003 anvender Amerikas Forenede Stater foranstaltninger svarende til foranstaltningerne i direktiv 2003/48/EF. Det vil imidlertid være formålstjenligt at medtage visse juridiske former og retlige arrangementer i bilag I til direktiv 2003/48/EF for at sikre en effektiv beskatning. |
| --- | --- |

(12a)

I henhold til Rådets konklusioner af 21. januar 2003 anvender Amerikas Forenede Stater foranstaltninger svarende til foranstaltningerne i direktiv 2003/48/EF. Det vil imidlertid være formålstjenligt at medtage visse juridiske former og retlige arrangementer i bilag I til direktiv 2003/48/EF for at sikre en effektiv beskatning.

Ændring 3

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 13 a (ny)

| (13a) | I sin gennemgang af, hvorledes direktiv 2003/48/EF fungerer, skal Kommissionen være særlig opmærksom på visse former for kapitalindkomst, f. eks. kapitalindkomst afledt af livsforsikringsprodukter, livrenter, swap-aftaler og visse pensionsformer, som endnu ikke falder under direktivets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(13a)

I sin gennemgang af, hvorledes direktiv 2003/48/EF fungerer, skal Kommissionen være særlig opmærksom på visse former for kapitalindkomst, f. eks. kapitalindkomst afledt af livsforsikringsprodukter, livrenter, swap-aftaler og visse pensionsformer, som endnu ikke falder under direktivets anvendelsesområde.

Ændring 4

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. -1 (nyt)

Direktiv 2003/48/EF

Betragtning 8

| -1) | Betragtning 8 affattes således:










  »(8) | Dette direktiv har et dobbelt formål, dels at muliggøre, at indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som udbetales i en medlemsstat til retmæssige ejere, der er fysiske personer med skattemæssig bopæl i en anden medlemsstat, gøres til genstand for reel beskatning i overensstemmelse med lovgivningen i sidstnævnte medlemsstat, dels at sikre en reel minimumsbeskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som udbetales i en medlemsstat til retmæssige ejere, der er fysiske personer med skattemæssig bopæl i en anden medlemsstat.« |
| --- | --- | --- |

-1)

Betragtning 8 affattes således:

»(8)

Dette direktiv har et dobbelt formål, dels at muliggøre, at indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som udbetales i en medlemsstat til retmæssige ejere, der er fysiske personer med skattemæssig bopæl i en anden medlemsstat, gøres til genstand for reel beskatning i overensstemmelse med lovgivningen i sidstnævnte medlemsstat, dels at sikre en reel minimumsbeskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som udbetales i en medlemsstat til retmæssige ejere, der er fysiske personer med skattemæssig bopæl i en anden medlemsstat.«

Ændring 5

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. -1 a (nyt)

Direktiv 2003/48/EF

Betragtning 19

| -1a) | Betragtning 19 affattes således:










  »(19) | De medlemsstater, der anvender kildeskat, bør overføre størstedelen af provenuet af denne kildeskat til den retmæssige ejers bopælsland. Den del af det provenu, som de pågældende medlemsstater kan tilbageholde, skal være forholdsmæssigt afpasset til de administrative omkostninger, der er forbundet med håndteringen af provenudelingsordningen, iberegnet omkostningerne ved udveksling af oplysninger.« |
| --- | --- | --- |

-1a)

Betragtning 19 affattes således:

»(19)

De medlemsstater, der anvender kildeskat, bør overføre størstedelen af provenuet af denne kildeskat til den retmæssige ejers bopælsland. Den del af det provenu, som de pågældende medlemsstater kan tilbageholde, skal være forholdsmæssigt afpasset til de administrative omkostninger, der er forbundet med håndteringen af provenudelingsordningen, iberegnet omkostningerne ved udveksling af oplysninger.«

Ændring 6

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. -1 b (nyt)

Direktiv 2003/48/EF

Betragtning 24 a (ny)

| -1b) | Følgende betragtning indsættes:










  »(24a) | Så længe Hongkong, Singapore og andre lande og territorier, som er opført i bilag I, ikke alle træffer foranstaltninger, der svarer til, eller er de samme som dem, der opstilles i dette direktiv, udgør kapitalflugt til disse lande og territorier en hindring for opnåelsen af dette direktivs mål. Det er derfor nødvendigt, at Fællesskabet tager de nødvendige skridt for at sikre indgåelsen af en aftale med disse lande og territorier, hvorved de forpligtes til at træffe sådanne foranstaltninger.« |
| --- | --- | --- |

-1b)

Følgende betragtning indsættes:

»(24a)

Så længe Hongkong, Singapore og andre lande og territorier, som er opført i bilag I, ikke alle træffer foranstaltninger, der svarer til, eller er de samme som dem, der opstilles i dette direktiv, udgør kapitalflugt til disse lande og territorier en hindring for opnåelsen af dette direktivs mål. Det er derfor nødvendigt, at Fællesskabet tager de nødvendige skridt for at sikre indgåelsen af en aftale med disse lande og territorier, hvorved de forpligtes til at træffe sådanne foranstaltninger.«

Ændring 7

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. -1 c (nyt)

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 1 – stk. 1

| -1c) | Artikel 1, stk. 1, affattes således:




  »1.
     Formålet med
  dette direktiv er:








  — | at muliggøre, at indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som udbetales i en medlemsstat til retmæssige ejere, der er fysiske personer med skattemæssig bopæl i en anden medlemsstat, gøres til genstand for reel beskatning i overensstemmelse med den sidstnævnte medlemsstats lovgivning |
| --- | --- | --- |

-1c)

Artikel 1, stk. 1, affattes således:

»1.
     Formålet med
  dette direktiv er:

—

at muliggøre, at indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som udbetales i en medlemsstat til retmæssige ejere, der er fysiske personer med skattemæssig bopæl i en anden medlemsstat, gøres til genstand for reel beskatning i overensstemmelse med den sidstnævnte medlemsstats lovgivning

| — | at sikre en reel minimumsbeskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som udbetales i en medlemsstat til retmæssige ejere, der er fysiske personer med skattemæssig bopæl i en anden medlemsstat.« |
| --- | --- |

—

at sikre en reel minimumsbeskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger, som udbetales i en medlemsstat til retmæssige ejere, der er fysiske personer med skattemæssig bopæl i en anden medlemsstat.«

Ændring 8

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 1

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 1 – stk. 2

»2.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de opgaver, der er nødvendige til gennemførelse af dette direktiv, udføres af betalende agenter etableret på deres område, uanset hvor debitor for den fordring, der giver renten, eller udsteder af værdipapiret, der danner baggrund for rentebetalingen, er etableret.«

»2.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de opgaver, der er nødvendige til gennemførelse af dette direktiv, udføres af
  økonomiske aktører og
  betalende agenter etableret på deres område, uanset hvor debitor for den fordring, der giver renten, eller udsteder af værdipapiret, der danner baggrund for rentebetalingen, er etableret.«

Ændring 9

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 2 – litra a – nr. i

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 2 – stk. 1 – indledning

I dette direktiv og med forbehold af artikel 4, stk. 2, forstås ved »retmæssig ejer« enhver fysisk person, der modtager en rentebetaling, eller enhver fysisk person, for hvem en sådan betaling er sikret, medmindre han fremlægger bevis for, at betalingen ikke er modtaget eller sikret til hans egen fordel, dvs.

1.   I dette direktiv og med forbehold af artikel 4, stk. 2, forstås ved »retmæssig ejer« enhver fysisk person, der modtager
  eller formodes at have modtaget
  en rentebetaling, eller enhver fysisk person, for hvem en rentebetaling er sikret
  eller formodes at være sikret
  , medmindre han fremlægger bevis for, at betalingen ikke er modtaget eller sikret til hans egen fordel, dvs.

Ændring 10

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 3

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 3 -stk. 2 - afsnit 1 – litra b

| b) | For kontraktlige forbindelser, der er optaget, eller, hvis sådanne kontraktlige forbindelser ikke findes, for transaktioner, der er gennemført på eller efter den 1. januar 2004, fastlægger den betalende agent den retmæssige ejers identitet i form af navn, adresse og fødested og, hvis den retmæssige ejer har adresse eller på anden måde forelægger dokumentation for at have skattemæssig bopæl i en af de medlemsstater, der optræder på listen i bilag II, det skattemæssige identifikationsnummer eller tilsvarende, der er tildelt af den pågældende medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

For kontraktlige forbindelser, der er optaget, eller, hvis sådanne kontraktlige forbindelser ikke findes, for transaktioner, der er gennemført på eller efter den 1. januar 2004, fastlægger den betalende agent den retmæssige ejers identitet i form af navn, adresse og fødested og, hvis den retmæssige ejer har adresse eller på anden måde forelægger dokumentation for at have skattemæssig bopæl i en af de medlemsstater, der optræder på listen i bilag II, det skattemæssige identifikationsnummer eller tilsvarende, der er tildelt af den pågældende medlemsstat.

| b) | For kontraktlige forbindelser, der er optaget, eller, hvis sådanne kontraktlige forbindelser ikke findes, for transaktioner, der er gennemført på eller efter den 1. januar 2004, fastlægger den betalende agent den retmæssige ejers identitet i form af navn, adresse og fødested og, hvis den retmæssige ejer har adresse eller på anden måde forelægger dokumentation for at have skattemæssig bopæl i en af de medlemsstater, der optræder på listen i bilag II, det skattemæssige identifikationsnummer eller tilsvarende, der er tildelt af den pågældende medlemsstat
  , når dette nummer eller tilsvarende fremgår af de forelagte identifikationsdokumenter
  . |
| --- | --- |

b)

For kontraktlige forbindelser, der er optaget, eller, hvis sådanne kontraktlige forbindelser ikke findes, for transaktioner, der er gennemført på eller efter den 1. januar 2004, fastlægger den betalende agent den retmæssige ejers identitet i form af navn, adresse og fødested og, hvis den retmæssige ejer har adresse eller på anden måde forelægger dokumentation for at have skattemæssig bopæl i en af de medlemsstater, der optræder på listen i bilag II, det skattemæssige identifikationsnummer eller tilsvarende, der er tildelt af den pågældende medlemsstat
  , når dette nummer eller tilsvarende fremgår af de forelagte identifikationsdokumenter
  .

Ændring 11

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 3

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 3 –stk. 2 – afsnit 2

Oplysningerne, der henvises til i stk. 1, litra b), fastlægges på grundlag af
  passet
  ,
  det officielle
  identitetskort eller et andet af de officielle dokumenter, der optræder på listen i bilag II, der forevises af den retmæssige ejer.Oplysninger, der ikke er anført i
  passet
  , i
  det officielle
  identitetskort eller i
  det officielle
  dokument, fastlægges på grundlag af ethvert andet dokument, der beviser identiteten, som forevises af den retmæssige ejer og som er udstedt af en offentlig myndighed i det land, hvor vedkommende har adresse eller på anden måde bevisligt har skattemæssig bopæl.

Oplysningerne, der henvises til i stk. 1, litra b), fastlægges på grundlag af
  et pas
  ,
  et officielt
  identitetskort eller et andet af de officielle dokumenter, der optræder på listen i bilag II, som forevises af den retmæssige ejer.Oplysninger, der ikke er anført i
  et pas
  , i
  et officielt
  identitetskort eller i
  ethvert andet officielt
  dokument, fastlægges på grundlag af ethvert andet dokument, der beviser identiteten, som forevises af den retmæssige ejer og som er udstedt af en offentlig myndighed i det land, hvor vedkommende har adresse eller på anden måde bevisligt har skattemæssig bopæl.

Ændring 12

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 3

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 4 –stk. 2 – afsnit 2

I stk. 2, første afsnit, anses et retligt arrangement for at have hovedsæde i det land, hvor den person, som primært er indehaver og primært forvalter dets ejendom
  og
  indtægter, har fast adresse.

I stk. 2, første afsnit, anses et retligt arrangement for at have hovedsæde i det land, hvor den person, som primært er indehaver og primært forvalter dets ejendom
  eller
  indtægter, har fast adresse.

Ændring 13

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 3

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 4 – stk. 2 – afsnit 7

Enhver økonomisk aktør, der foretager en rentebetaling til, eller sikrer en rentebetaling for en enhed eller et retligt arrangement, der optræder på listen i bilag III, meddeler den kompetente myndighed i sin etableringsmedlemsstat navnet på og stedet for hovedsædet for enheden eller, i tilfælde af et retligt arrangement, navn og fast adresse på den person, der primært er indehaver og primært forvalter det retlige arrangements ejendom
  og
  indtægter, og meddeler ligeledes det samlede beløb for rentebetalinger, som er foretaget til eller sikret for enheden eller det retlige arrangement. Hvis enhedens eller det retlige arrangements hovedsæde befinder sig i en anden medlemsstat, videregiver den kompetente myndighed disse oplysninger til denne anden medlemsstat.

Enhver økonomisk aktør, der foretager en rentebetaling til, eller sikrer en rentebetaling for en enhed eller et retligt arrangement, der optræder på listen i bilag III, meddeler den kompetente myndighed i sin etableringsmedlemsstat navnet på og stedet for hovedsædet for enheden eller, i tilfælde af et retligt arrangement, navn og fast adresse på den person, der primært er indehaver og primært forvalter det retlige arrangements ejendom
  eller
  indtægter, og meddeler ligeledes det samlede beløb for rentebetalinger, som er foretaget til eller sikret for enheden eller det retlige arrangement. Hvis enhedens eller det retlige arrangements hovedsæde befinder sig i en anden medlemsstat, videregiver den kompetente myndighed disse oplysninger til denne anden medlemsstat.

Ændring 14

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 3

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 4 – stk. 3

»3.
     
  De enheder og retlige arrangementer, der henvises til i stk. 2, og hvis aktiver eller indtægter der umiddelbart ikke er nogen retmæssig ejer af på tidspunktet for modtagelse af en rentebetaling, kan i henhold til dette direktiv behandles som et institut for kollektiv investering eller som en anden kollektiv investeringsfond eller ordning som henvist til i stk. 2, litra a).

Hvis en enhed eller et retligt arrangement gør brug af denne mulighed, udsteder den medlemsstat, hvor enhedens eller det retlige arrangements hovedsæde ligger, en attest til dette formål. Enheden eller det retlige arrangement forelægger denne attest for den økonomiske aktør, der foretager eller sikrer rentebetalingen.

Medlemsstaterne fastlægger de nærmere regler for denne mulighed for enheder og retlige arrangementer, som har hovedsæde på deres område, og sikrer, at enheder eller retlige arrangementer, som gør brug af denne mulighed, optræder som betalende agent i henhold til stk. 1, op til det samlede beløb af modtagne rentebetalinger, hver gang en retmæssig ejer umiddelbart bliver indehaver af deres aktiver eller indtægter.«

udgår

udgår

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til direktiv - ændringsretsakt

Forslag til direktiv - ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Artikel 1 – nr. 4

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 6 – stk. -1 (nyt)

-1.
     
  Uden at dette berører bestemmelserne i denne artikel er det generelle princip i dette direktiv, at der ved »rentebetaling« forstås enhver indtægt fra investeret kapital, hvor afkastet er fastsat på forhånd, og afkastet af en transaktion er af en beskaffenhed, som svarer til enhver form for renteindtægt. For at sikre en konsekvent fortolkning af denne bestemmelse i alle medlemsstater skal den suppleres med en positivliste over de pågældende finansielle produkter. Kommissionen vedtager senest denne liste... [på den i artikel 2, stk. 1, i Rådets direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger fastsatte dato] i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 18b, stk. 2, i dette direktiv.

-1.

Uden at dette berører bestemmelserne i denne artikel er det generelle princip i dette direktiv, at der ved »rentebetaling« forstås enhver indtægt fra investeret kapital, hvor afkastet er fastsat på forhånd, og afkastet af en transaktion er af en beskaffenhed, som svarer til enhver form for renteindtægt. For at sikre en konsekvent fortolkning af denne bestemmelse i alle medlemsstater skal den suppleres med en positivliste over de pågældende finansielle produkter. Kommissionen vedtager senest denne liste... [på den i artikel 2, stk. 1, i Rådets direktiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger fastsatte dato] i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 18b, stk. 2, i dette direktiv.

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til direktiv - ændringsretsakt

Forslag til direktiv - ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Artikel 1 – nr. 4

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 6 – stk. 1 – afsnit 1 – litra c – nr. ii

| ii) | enheder eller retlige arrangementer, der gør brug af muligheden i artikel 4, stk. 3 |
| --- | --- |

ii)

ii)

enheder eller retlige arrangementer, der gør brug af muligheden i artikel 4, stk. 3

enheder eller retlige arrangementer, der gør brug af muligheden i artikel 4, stk. 3

udgår

udgår

Ændring 16

Ændring 16

Forslag til direktiv - ændringsretsakt

Forslag til direktiv - ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Artikel 1 – nr. 4

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 6 – stk. 1 – afsnit 1 – litra d – nr. ii

| ii) | enheder eller retlige arrangementer, der gør brug af muligheden i artikel 4, stk. 3 |
| --- | --- |

ii)

ii)

enheder eller retlige arrangementer, der gør brug af muligheden i artikel 4, stk. 3

enheder eller retlige arrangementer, der gør brug af muligheden i artikel 4, stk. 3

udgår

udgår

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Artikel 1 – nr. 4

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 6 – stk. 1 – afsnit 1 – litra e

| (e) | udbytte af en livsforsikringsaftale, hvor kontrakten giver dækning af biometriske risici, som, udtrykt som et gennemsnit for kontraktens varighed, er lavere end
  5 %
  af den forsikrede kapital, og dens nuværende ydelse er fuldt forbundet med den type renter eller indtægter, der henvises til i litra a), aa), b), c) og d); i denne forbindelse anses enhver forskel mellem de beløb, som er betalt i henhold til en livsforsikringsaftale og summen af alle betalinger til livsforsikringen under samme livsforsikringsaftale for at være udbytte fra livsforsikringsaftaler. |
| --- | --- |

(e)

udbytte af en livsforsikringsaftale, hvor kontrakten giver dækning af biometriske risici, som, udtrykt som et gennemsnit for kontraktens varighed, er lavere end
  5 %
  af den forsikrede kapital, og dens nuværende ydelse er fuldt forbundet med den type renter eller indtægter, der henvises til i litra a), aa), b), c) og d); i denne forbindelse anses enhver forskel mellem de beløb, som er betalt i henhold til en livsforsikringsaftale og summen af alle betalinger til livsforsikringen under samme livsforsikringsaftale for at være udbytte fra livsforsikringsaftaler.

5 %

| (e) | hvis der er tale om forsikringsaftaler:










  (i) | differencen mellem forsikringsydelsen og summen af indbetalte bidrag i tilfælde af indfrielse af aftalen ved kapitallivsforsikringer, hvis der ikke er tale om livslang pension |
| --- | --- | --- |

(e)

hvis der er tale om forsikringsaftaler:

hvis der er tale om forsikringsaftaler:

(i)

(i)

differencen mellem forsikringsydelsen og summen af indbetalte bidrag i tilfælde af indfrielse af aftalen ved kapitallivsforsikringer, hvis der ikke er tale om livslang pension

differencen mellem forsikringsydelsen og summen af indbetalte bidrag i tilfælde af indfrielse af aftalen ved kapitallivsforsikringer, hvis der ikke er tale om livslang pension

| (ii) | udbytte af en livsforsikringsaftale, hvor kontrakten giver dækning af biometriske risici, som, udtrykt som et gennemsnit for kontraktens varighed, er lavere end
  10 %
  af den
  oprindeligt
  forsikrede kapital, og dens nuværende ydelse
  enten er forbundet med den type renter eller er udtrykt i eller direkte forbundet med enheder, og mere end 40 % af de underliggende aktiver er investeret
  i den type indtægter, der henvises til i litra a), aa), b), c) og d).

  Dersom en betalende agent i forbindelse med en forsikringsaftale forbundet med enheder ikke har nogen oplysninger om procentsatsen for de underliggende aktiver, der er investeret i fordringer eller i relevante værdipapirer, anses denne procentsats for at være højere end 40 %.

  I denne forbindelse anses enhver forskel mellem de beløb, som er betalt i henhold til en livsforsikringsaftale og summen af alle betalinger til livsforsikringen under samme livsforsikringsaftale for at være udbytte fra livsforsikringsaftaler.

  Hvis forsikringsgiver, forsikringstager og begunstiget i forbindelse med aftalen ikke er en og samme person, anses dækningen af den biometriske risiko for at være lavere end 10 %. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

udbytte af en livsforsikringsaftale, hvor kontrakten giver dækning af biometriske risici, som, udtrykt som et gennemsnit for kontraktens varighed, er lavere end
  10 %
  af den
  oprindeligt
  forsikrede kapital, og dens nuværende ydelse
  enten er forbundet med den type renter eller er udtrykt i eller direkte forbundet med enheder, og mere end 40 % af de underliggende aktiver er investeret
  i den type indtægter, der henvises til i litra a), aa), b), c) og d).

10 %

oprindeligt

enten er forbundet med den type renter eller er udtrykt i eller direkte forbundet med enheder, og mere end 40 % af de underliggende aktiver er investeret

Dersom en betalende agent i forbindelse med en forsikringsaftale forbundet med enheder ikke har nogen oplysninger om procentsatsen for de underliggende aktiver, der er investeret i fordringer eller i relevante værdipapirer, anses denne procentsats for at være højere end 40 %.

I denne forbindelse anses enhver forskel mellem de beløb, som er betalt i henhold til en livsforsikringsaftale og summen af alle betalinger til livsforsikringen under samme livsforsikringsaftale for at være udbytte fra livsforsikringsaftaler.

Hvis forsikringsgiver, forsikringstager og begunstiget i forbindelse med aftalen ikke er en og samme person, anses dækningen af den biometriske risiko for at være lavere end 10 %.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Artikel 1 – nr. 4

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 6 – stk. 1 – litra e a (nyt)

| ea) | indtægter fra strukturerede produkter. Strukturerede produkter er obligationer, hvor afdragsforpligtelsens størrelse afhænger af udviklingen i en eller anden form for aftalt basisværdi. Ved indtægt forstås også differencen mellem anskaffelsessum og salgsprovenu, refusion eller indløsning af det strukturerede produkt. |
| --- | --- |

ea)

ea)

indtægter fra strukturerede produkter. Strukturerede produkter er obligationer, hvor afdragsforpligtelsens størrelse afhænger af udviklingen i en eller anden form for aftalt basisværdi. Ved indtægt forstås også differencen mellem anskaffelsessum og salgsprovenu, refusion eller indløsning af det strukturerede produkt.

indtægter fra strukturerede produkter. Strukturerede produkter er obligationer, hvor afdragsforpligtelsens størrelse afhænger af udviklingen i en eller anden form for aftalt basisværdi. Ved indtægt forstås også differencen mellem anskaffelsessum og salgsprovenu, refusion eller indløsning af det strukturerede produkt.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Artikel 1 – nr. 4

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 6– stk. 1 – litra e b (nyt)

| eb) | udbytte, der sikres af et kreditinstitut eller finansieringsinstitut til fordel for den retmæssige ejer. |
| --- | --- |

eb)

eb)

udbytte, der sikres af et kreditinstitut eller finansieringsinstitut til fordel for den retmæssige ejer.

udbytte, der sikres af et kreditinstitut eller finansieringsinstitut til fordel for den retmæssige ejer.

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Artikel 1 – nr. 4

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 6 – stk. 9

9.   De i stk. 1, litra aa), omhandlede indtægter, betragtes kun som en rentebetaling for så vidt værdipapirerne, der danner baggrund for indtægterne, først er udstedt
  den eller efter den 1. december 2008
  .

den eller efter den 1. december 2008

9.   De i stk. 1, litra aa), omhandlede indtægter, betragtes kun som en rentebetaling, for så vidt værdipapirerne, der danner baggrund for indtægterne, først er udstedt
  seks måneder efter datoen for offentliggørelsen af dette direktiv eller senere.

seks måneder efter datoen for offentliggørelsen af dette direktiv eller senere.

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 4

Artikel 1 – nr. 4

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 6 – stk. 10

10.   Udbytte fra livsforsikringsaftaler anses kun for at være en rentebetaling i henhold til stk. 1, litra e), for så vidt livsforsikringsaftalen, der giver anledning til et sådant udbytte, først er indgået
  den eller efter den 1. december 2008
  .

den eller efter den 1. december 2008

10.   Udbytte fra livsforsikringsaftaler anses kun for at være en rentebetaling i henhold til stk. 1, litra e), for så vidt livsforsikringsaftalen, der giver anledning til et sådant udbytte, først er indgået
  seks måneder efter datoen for offentliggørelsen af dette direktiv eller senere
  .

seks måneder efter datoen for offentliggørelsen af dette direktiv eller senere

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 5 a (nyt)

Artikel 1 – nr. 5 a (nyt)

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 10 – stk. 2

| 5a) | Artikel 10, stk. 2, affattes således:



  »Overgangsperioden
  slutter

  senest den 1. juli 2014 eller

  ved udgangen af det første fulde skatteår efter den af følgende datoer, der kommer sidst,

  forudsat at denne ligger før den 1. juli 2014:








  — | datoen for ikrafttrædelsen af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab, i henhold til en enstemmig afgørelse truffet af Rådet, og det sidste af landene: Det Schweiziske Forbund, Fyrstendømmet Liechtenstein, Republikken San Marino, Fyrstendømmet Monaco og Fyrstendømmet Andorra om udveksling af oplysninger på anmodning som fastlagt i OECD-modelaftalen om udveksling af oplysninger i skattesager, der blev offentliggjort den 18. april 2002 (i det følgende benævnt »OECD-modelaftalen«), vedrørende rentebetalinger, som defineret i dette direktiv, som udbetales af betalende agenter etableret på deres respektive områder til retmæssige ejere, der er hjemmehørende i det område, hvor direktivet finder anvendelse, idet samme lande samtidig opkræver kildeskat af sådanne betalinger med den sats, der er fastlagt for de tilsvarende perioder, der er nævnt i artikel 11, stk. 1 |
| --- | --- | --- |

5a)

5a)

Artikel 10, stk. 2, affattes således:

Artikel 10, stk. 2, affattes således:

»Overgangsperioden
  slutter

  senest den 1. juli 2014 eller

  ved udgangen af det første fulde skatteår efter den af følgende datoer, der kommer sidst,

  forudsat at denne ligger før den 1. juli 2014:

»Overgangsperioden

slutter

senest den 1. juli 2014 eller

ved udgangen af det første fulde skatteår efter den af følgende datoer, der kommer sidst,

forudsat at denne ligger før den 1. juli 2014:

—

datoen for ikrafttrædelsen af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab, i henhold til en enstemmig afgørelse truffet af Rådet, og det sidste af landene: Det Schweiziske Forbund, Fyrstendømmet Liechtenstein, Republikken San Marino, Fyrstendømmet Monaco og Fyrstendømmet Andorra om udveksling af oplysninger på anmodning som fastlagt i OECD-modelaftalen om udveksling af oplysninger i skattesager, der blev offentliggjort den 18. april 2002 (i det følgende benævnt »OECD-modelaftalen«), vedrørende rentebetalinger, som defineret i dette direktiv, som udbetales af betalende agenter etableret på deres respektive områder til retmæssige ejere, der er hjemmehørende i det område, hvor direktivet finder anvendelse, idet samme lande samtidig opkræver kildeskat af sådanne betalinger med den sats, der er fastlagt for de tilsvarende perioder, der er nævnt i artikel 11, stk. 1

datoen for ikrafttrædelsen af en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab, i henhold til en enstemmig afgørelse truffet af Rådet, og det sidste af landene: Det Schweiziske Forbund, Fyrstendømmet Liechtenstein, Republikken San Marino, Fyrstendømmet Monaco og Fyrstendømmet Andorra om udveksling af oplysninger på anmodning som fastlagt i OECD-modelaftalen om udveksling af oplysninger i skattesager, der blev offentliggjort den 18. april 2002 (i det følgende benævnt »OECD-modelaftalen«), vedrørende rentebetalinger, som defineret i dette direktiv, som udbetales af betalende agenter etableret på deres respektive områder til retmæssige ejere, der er hjemmehørende i det område, hvor direktivet finder anvendelse, idet samme lande samtidig opkræver kildeskat af sådanne betalinger med den sats, der er fastlagt for de tilsvarende perioder, der er nævnt i artikel 11, stk. 1

| — | den dato, hvor Rådet enstemmigt konstaterer, at USA har forpligtet sig til at udveksle oplysninger på anmodning som fastlagt i OECD-modelaftalen med hensyn til rentebetalinger som defineret i dette direktiv, der udbetales af betalende agenter etableret på dets område til retmæssige ejere, der er hjemmehørende i det område, hvor direktivet finder anvendelse |
| --- | --- |

—

den dato, hvor Rådet enstemmigt konstaterer, at USA har forpligtet sig til at udveksle oplysninger på anmodning som fastlagt i OECD-modelaftalen med hensyn til rentebetalinger som defineret i dette direktiv, der udbetales af betalende agenter etableret på dets område til retmæssige ejere, der er hjemmehørende i det område, hvor direktivet finder anvendelse

den dato, hvor Rådet enstemmigt konstaterer, at USA har forpligtet sig til at udveksle oplysninger på anmodning som fastlagt i OECD-modelaftalen med hensyn til rentebetalinger som defineret i dette direktiv, der udbetales af betalende agenter etableret på dets område til retmæssige ejere, der er hjemmehørende i det område, hvor direktivet finder anvendelse

| — | datoen for Rådets enstemmige anerkendelse af, at Hongkong, Singapore og andre lande og territorier opført under bilag I har forpligtet sig til på anmodning at udveksle information i henhold til OECD's aftalemodel vedrørende rentebetalinger, som defineret i direktivet, foretaget af betalende agenter etableret på deres område til de retmæssige ejere med bopæl i det område, hvor direktivet er gældende.« |
| --- | --- |

—

datoen for Rådets enstemmige anerkendelse af, at Hongkong, Singapore og andre lande og territorier opført under bilag I har forpligtet sig til på anmodning at udveksle information i henhold til OECD's aftalemodel vedrørende rentebetalinger, som defineret i direktivet, foretaget af betalende agenter etableret på deres område til de retmæssige ejere med bopæl i det område, hvor direktivet er gældende.«

datoen for Rådets enstemmige anerkendelse af, at Hongkong, Singapore og andre lande og territorier opført under bilag I har forpligtet sig til på anmodning at udveksle information i henhold til OECD's aftalemodel vedrørende rentebetalinger, som defineret i direktivet, foretaget af betalende agenter etableret på deres område til de retmæssige ejere med bopæl i det område, hvor direktivet er gældende.«

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 6 a (nyt)

Artikel 1 – nr. 6 a (nyt)

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 12 – stk. 1 og 2

| 6a) | Artikel 12, stk. 1 og 2, ændres således:




  »1.
     Medlemsstater, der opkræver kildeskat i henhold til artikel 11, stk. 1, beholder

  10 %

  af deres provenu og overfører

  90 %

  af provenuet til den retmæssige ejers bopælsland.



  2.   Medlemsstater, der opkræver kildeskat i henhold til artikel 11, stk. 5, beholder

  10 %

  af deres provenu og overfører

  90 %

  af provenuet til de andre medlemsstater i samme forhold som de overførsler, der foretages i medfør af stk. 1.« |
| --- | --- |

6a)

6a)

Artikel 12, stk. 1 og 2, ændres således:

Artikel 12, stk. 1 og 2, ændres således:

»1.
     Medlemsstater, der opkræver kildeskat i henhold til artikel 11, stk. 1, beholder

  10 %

  af deres provenu og overfører

  90 %

  af provenuet til den retmæssige ejers bopælsland.

»1.

Medlemsstater, der opkræver kildeskat i henhold til artikel 11, stk. 1, beholder

10 %

af deres provenu og overfører

90 %

af provenuet til den retmæssige ejers bopælsland.

2.   Medlemsstater, der opkræver kildeskat i henhold til artikel 11, stk. 5, beholder

  10 %

  af deres provenu og overfører

  90 %

  af provenuet til de andre medlemsstater i samme forhold som de overførsler, der foretages i medfør af stk. 1.«

2.

Medlemsstater, der opkræver kildeskat i henhold til artikel 11, stk. 5, beholder

10 %

af deres provenu og overfører

90 %

af provenuet til de andre medlemsstater i samme forhold som de overførsler, der foretages i medfør af stk. 1.«

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 10

Artikel 1 – nr. 10

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 18

Artikel 18
  , første punktum,
  affattes således:

, første punktum,

»Kommissionen forelægger hvert tredje år beretning for Rådet om, hvorledes dette direktiv virker, på baggrund af de i bilag V omhandlede statistikker, som skal indgives af hver medlemsstat til Kommissionen.«

Artikel 18 affattes således:

»Artikel 18

Revision

1.
     
  Kommissionen fremlægger senest den 31. december 2010 en komparativ analyse af fordele og ulemper ved både systemet til informationsudveksling og til kildebeskatning med henblik på at vurdere målsætningen om bekæmpelse af skattesvig. Denne komparative analyse bør især omhandle gennemskuelighed, respekt for medlemsstaternes skattepolitiske suverænitet, retfærdighed på skatteområdet og den administrative byrde, der er forbundet med et eller begge systemer.

2.
     Kommissionen forelægger hvert tredje år beretning for Rådet
  og Europa-Parlamentet
  om, hvorledes dette direktiv virker, på baggrund af de i bilag V omhandlede statistikker, som skal indgives af hver medlemsstat til Kommissionen.
  På grundlag af disse beretninger og den analyse, der henvises til i stk. 1, og især vedrørende afslutningen på den overgangsperiode, der henvises til i artikel 10, stk. 2, skal Kommissionen, hvor det er hensigtsmæssigt, foreslå Rådet de ændringer til dette direktiv, som er nødvendige for at sikre effektiv beskatning af indtægter fra opsparinger og for at fjerne uønsket konkurrenceforvridning.

3.
     
  Kommissionen undersøger i forbindelse med analysen og beretningerne i stk. 1 og 2 især hvorvidt det er hensigtsmæssigt at udvide dette direktivs anvendelsesområde til at omfatte alle finansielle indtægtskilder, inklusive dividender og kapitalgevinster såvel som betalinger til enhver juridisk person.
  «

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til direktiv - ændringsretsakt

Forslag til direktiv - ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 11

Artikel 1 – nr. 11

Direktiv 2003/48/EF

Artikel 18 b –stk. 3 a (nyt)

3a.
     
  Kommissionen bistået af udvalget foretager hvert andet år fra den 1. januar 2010 en evaluering af de procedurer, dokumenter og fælles formater, der er omhandlet i artikel 18a, og vedtager foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på en forbedring heraf i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 18b, stk. 2.

3a.

Kommissionen bistået af udvalget foretager hvert andet år fra den 1. januar 2010 en evaluering af de procedurer, dokumenter og fælles formater, der er omhandlet i artikel 18a, og vedtager foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på en forbedring heraf i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 18b, stk. 2.

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Bilag – nr. 2

Bilag – nr. 2

Direktiv 2003/48/EF

Bilag I

KOMMISSIONENS FORSLAG

Freadg, den 24. april 2009BILAG I

Liste over de juridiske former, som enheder og retlige arrangementer, der er omfattet af artikel 2, stk. 3, kan antage, på grund af deres hovedsædes beliggenhed på bestemte landes og jurisdiktioners område

| 1. | Enheder og retlige arrangementer,
  hvis hovedsæde er beliggende i et land eller en jurisdiktion uden for direktivets territoriale dækning som angivet i artikel 7, der ikke optræder på listen i artikel 17, stk. 2:










  Antigua og Barbuda | International Business Company |
| --- | --- | --- |
| Bahamas | Trust




  Foundation




  International Business Company |
| Bahrain | Financial trust |
| Barbados | Trust |
| Belize | Trust




  International Business Company |
| Bermuda | Trust |
| Brunei | Trust




  International Business Company




  International trust




  International Limited Partnership |
| Cookøerne | Trust




  International trust




  International company




  International partnership |
| Costa Rica | Trust |
| Djibouti | Fritaget selskab




  (Udenlandsk) trust |
| Dominica | Trust




  International Business Company |
| Fiji | Trust |
| Fransk Polynesien | Société (selskab)




  Société de personnes (insteressentskab)




  Société en participation (joint venture-selskab)




  (Udenlandsk) trust |
| Guam | Company




  Enkeltmandsforetagende




  Partnership




  (Udenlandsk) trust |
| Guatemala | Trust




  Fundación (fond) |
| Hongkong | Trust |
| Kiribati | Trust |
| Labuan (Malaysia) | Offshore company




  Malaysian offshore bank




  Offshore limited partnership




  Offshore trust |
| Libanon | Selskaber, der benytter sig af »offshore company regime« |
| Macao | Trust




  Fundação (fond) |
| Maldiverne | Alle selskaber, interessentskaber og udenlandske trusts |
| Nordmarianerne | Foreign sales corporation




  Offshore banking corporation




  (Udenlandsk) trust |
| Marshalløerne | Trust |
| Mauritius | Trust




  Global business company cat. 1 and 2 |
| Mikronesien | Company




  Partnership




  (Udenlandsk) trust |
| Nauru | Trusts/nominee company




  Company




  Partnership




  Enkeltmandsforetagende




  Udenlandsk testamente




  Udenlandsk ejendom




  Andre former for virksomheder efter aftale med regeringen |
| Ny Kaledonien | Société




  Société civile




  Société de personnes




  Joint venture




  Afdød persons ejendom




  (Udenlandsk) trust |
| Niue | Trust




  International Business Company |
| Panama | Fideicomiso (trust)




  Fundación de interés privado (fond) |
| Palau | Company




  Partnership




  Enkeltmandsforetagende




  Repræsentationskontor




  Credit union (finansielt kooperativ)




  Cooperative




  (Udenlandsk) trust |
| Filippinerne | Trust |
| Puerto Rico | Estate




  Trust




  International banking entity |
| Saint Kitts og Nevis | Trust




  Foundation




  Fritaget selskab |
| Saint Lucia | Trust |
| Saint Vincent og Grenadinerne | Trust |
| Samoa | Trust




  International trust




  International company




  Offshore bank




  Offshore insurance company




  International partnership




  Limited partnership |
| Seychellerne | Trust




  International Business Company |
| Singapore | Trust |
| Salomonøerne | Company




  Partnership




  Trust |
| Sydafrika | Trust |
| Tonga | Trust |
| Tuvalu | Trust




  Provident fund (forsorgskasse) |
| De Forenede Arabiske Emirater | Trust |
| De Amerikanske Jomfruøer | Trust




  Fritaget selskab |
| Uruguay | Trust |
| Vanuatu | Trust




  Fritaget selskab




  International company |

1.

Enheder og retlige arrangementer,
  hvis hovedsæde er beliggende i et land eller en jurisdiktion uden for direktivets territoriale dækning som angivet i artikel 7, der ikke optræder på listen i artikel 17, stk. 2:

Antigua og Barbuda

International Business Company

Bahamas

Trust

Foundation

International Business Company

Bahrain

Financial trust

Barbados

Trust

Belize

Trust

International Business Company

Bermuda

Trust

Brunei

Trust

International Business Company

International trust

International Limited Partnership

Cookøerne

Trust

International trust

International company

International partnership

Costa Rica

Trust

Djibouti

Fritaget selskab

(Udenlandsk) trust

Dominica

Trust

International Business Company

Fiji

Trust

Fransk Polynesien

Société (selskab)

Société de personnes (insteressentskab)

Société en participation (joint venture-selskab)

(Udenlandsk) trust

Guam

Company

Enkeltmandsforetagende

Partnership

(Udenlandsk) trust

Guatemala

Trust

Fundación (fond)

Hongkong

Trust

Kiribati

Trust

Labuan (Malaysia)

Offshore company

Malaysian offshore bank

Offshore limited partnership

Offshore trust

Libanon

Selskaber, der benytter sig af »offshore company regime«

Macao

Trust

Fundação (fond)

Maldiverne

Alle selskaber, interessentskaber og udenlandske trusts

Nordmarianerne

Foreign sales corporation

Offshore banking corporation

(Udenlandsk) trust

Marshalløerne

Trust

Mauritius

Trust

Global business company cat. 1 and 2

Mikronesien

Company

Partnership

(Udenlandsk) trust

Nauru

Trusts/nominee company

Company

Partnership

Enkeltmandsforetagende

Udenlandsk testamente

Udenlandsk ejendom

Andre former for virksomheder efter aftale med regeringen

Ny Kaledonien

Société

Société civile

Société de personnes

Joint venture

Afdød persons ejendom

(Udenlandsk) trust

Niue

Trust

International Business Company

Panama

Fideicomiso (trust)

Fundación de interés privado (fond)

Palau

Company

Partnership

Enkeltmandsforetagende

Repræsentationskontor

Credit union (finansielt kooperativ)

Cooperative

(Udenlandsk) trust

Filippinerne

Trust

Puerto Rico

Estate

Trust

International banking entity

Saint Kitts og Nevis

Trust

Foundation

Fritaget selskab

Saint Lucia

Trust

Saint Vincent og Grenadinerne

Trust

Samoa

Trust

International trust

International company

Offshore bank

Offshore insurance company

International partnership

Limited partnership

Seychellerne

Trust

International Business Company

Singapore

Trust

Salomonøerne

Company

Partnership

Trust

Sydafrika

Trust

Tonga

Trust

Tuvalu

Trust

Provident fund (forsorgskasse)

De Forenede Arabiske Emirater

Trust

De Amerikanske Jomfruøer

Trust

Fritaget selskab

Uruguay

Trust

Vanuatu

Trust

Fritaget selskab

International company

| 2. | Enheder og retlige arrangementer med hovedsæde i et land eller en jurisdiktion, der fremgår af artikel 17, stk. 2, og for hvilke artikel 2, stk. 3, finder anvendelse, indtil det berørte land eller den berørte jurisdiktions her vedtaget bestemmelser, der svarer til bestemmelserne i artikel 4, stk. 2:










  Andorra | Trust |
| --- | --- | --- |
| Anguilla | Trust |
| Aruba | Stichting (fond)




  Selskaber, der benytter sig af offshore-selskabsordningen |
| De Britiske Jomfruøer | Trust




  International Business Company |
| Caymanøerne | Trust




  Fritaget selskab |
| Guernsey | Trust




  Zero tax company |
| Øen Man | Trust |
| Jersey | Trust |
| Liechtenstein | Anstalt (trust)




  Stiftung (fond) |
| Monaco | Trust




  Fondation (fond) |
| Montserrat | Trust |
| De Nederlandske Antiller | Trust




  Stichting (fond) |
| San Marino | Trust




  Fondazione (fond) |
| Schweiz | Trust




  Fond |
| Turks- og Caicosøerne | Fritaget selskab




  Limited partnership




  Trust |

2.

Enheder og retlige arrangementer med hovedsæde i et land eller en jurisdiktion, der fremgår af artikel 17, stk. 2, og for hvilke artikel 2, stk. 3, finder anvendelse, indtil det berørte land eller den berørte jurisdiktions her vedtaget bestemmelser, der svarer til bestemmelserne i artikel 4, stk. 2:

Andorra

Trust

Anguilla

Trust

Aruba

Stichting (fond)

Selskaber, der benytter sig af offshore-selskabsordningen

De Britiske Jomfruøer

Trust

International Business Company

Caymanøerne

Trust

Fritaget selskab

Guernsey

Trust

Zero tax company

Øen Man

Trust

Jersey

Trust

Liechtenstein

Anstalt (trust)

Stiftung (fond)

Monaco

Trust

Fondation (fond)

Montserrat

Trust

De Nederlandske Antiller

Trust

Stichting (fond)

San Marino

Trust

Fondazione (fond)

Schweiz

Trust

Fond

Turks- og Caicosøerne

Fritaget selskab

Limited partnership

Trust

ÆNDRING

Freadg, den 24. april 2009BILAG I

| 1. | Enheder og retlige arrangementer, der er omfattet af artikel 2, stk. 3, kan antage følgende juridiske former:







  — | Aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber med begrænset ansvar med ansvarsbegrænsning i form af aktier, sikkerhed eller anden mekanisme |
| --- | --- | --- |

1.

—

Aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber med begrænset ansvar med ansvarsbegrænsning i form af aktier, sikkerhed eller anden mekanisme

| — | Internationale aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber |
| --- | --- |

—

Internationale aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber

| — | Fritagne aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber |
| --- | --- |

—

Fritagne aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber

| — | »Protected cell companies« (selskaber med adskilte porteføljer) |
| --- | --- |

—

»Protected cell companies« (selskaber med adskilte porteføljer)

| — | »Incorporated cell companies« (indregistrerede selskaber med adskilte porteføljer) |
| --- | --- |

—

»Incorporated cell companies« (indregistrerede selskaber med adskilte porteføljer)

| — | Internationale banker, herunder aktieselskaber med lignende navn |
| --- | --- |

—

Internationale banker, herunder aktieselskaber med lignende navn

| — | Offshore-banker, herunder aktieselskaber med lignende navn |
| --- | --- |

—

Offshore-banker, herunder aktieselskaber med lignende navn

| — | Forsikringsselskaber |
| --- | --- |

—

Forsikringsselskaber

| — | Genforsikringsselskaber |
| --- | --- |

—

Genforsikringsselskaber

| — | Andelsselskaber og kooperativer |
| --- | --- |

—

Andelsselskaber og kooperativer

| — | Spare- og låneforeninger |
| --- | --- |

—

Spare- og låneforeninger

| — | Partnerskaber af enhver art, inklusive (uden begrænsninger) interessenter med ubegrænset ansvar, kommanditselskaber, kommanditselskaber med begrænset ansvar og internationale partnerskaber |
| --- | --- |

—

Partnerskaber af enhver art, inklusive (uden begrænsninger) interessenter med ubegrænset ansvar, kommanditselskaber, kommanditselskaber med begrænset ansvar og internationale partnerskaber

| — | Konsortier |
| --- | --- |

—

Konsortier

| — | Truster |
| --- | --- |

—

Truster

| — | Fideikommiser |
| --- | --- |

—

Fideikommiser

| — | Stiftelser |
| --- | --- |

—

Stiftelser

| — | Afdød persons ejendom |
| --- | --- |

—

Afdød persons ejendom

| — | Fonde af enhver art |
| --- | --- |

—

Fonde af enhver art

| — | Afdelinger af enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført |
| --- | --- |

—

Afdelinger af enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført

| — | Repræsentationskontorer for enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført |
| --- | --- |

—

Repræsentationskontorer for enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført

| — | Faste driftssteder for enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført |
| --- | --- |

—

Faste driftssteder for enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført

| — | Mangeartede stiftelser/fonde, uanset betegnelse |
| --- | --- |

—

Mangeartede stiftelser/fonde, uanset betegnelse

| 2. | De lande og jurisdiktioner uden for direktivets territoriale dækning som angivet i artikel 7, og som ikke optræder på listen i artikel 17, stk. 2, og for hvilke artikel 2, stk. 3, finder anvendelse med hensyn til de juridiske former, som enheder og retlige arrangementer, som der henvises til i 1. del af dette bilag, kan antage, hvis deres hovedsæde er beliggende heri, omfatter:







  — | Anjouan |
| --- | --- | --- |

2.

—

Anjouan

| — | Antigua og Barbuda |
| --- | --- |

—

Antigua og Barbuda

| — | Bahamas |
| --- | --- |

—

Bahamas

| — | Bahrain |
| --- | --- |

—

Bahrain

| — | Barbados |
| --- | --- |

—

Barbados

| — | Belize |
| --- | --- |

—

Belize

| — | Bermuda |
| --- | --- |

—

Bermuda

| — | Brunei |
| --- | --- |

—

Brunei

| — | Cookøerne |
| --- | --- |

—

Cookøerne

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | Djibouti |
| --- | --- |

—

Djibouti

| — | Dominica |
| --- | --- |

—

Dominica

| — | Dubai |
| --- | --- |

—

Dubai

| — | Fiji |
| --- | --- |

—

Fiji

| — | Fransk Polynesien |
| --- | --- |

—

Fransk Polynesien

| — | Ghana |
| --- | --- |

—

Ghana

| — | Grenada |
| --- | --- |

—

Grenada

| — | Guam |
| --- | --- |

—

Guam

| — | Guatemala |
| --- | --- |

—

Guatemala

| — | Hongkong |
| --- | --- |

—

Hongkong

| — | Kiribati |
| --- | --- |

—

Kiribati

| — | Labuan (Malaysia) |
| --- | --- |

—

Labuan (Malaysia)

| — | Libanon |
| --- | --- |

—

Libanon

| — | Liberia |
| --- | --- |

—

Liberia

| — | Macao |
| --- | --- |

—

Macao

| — | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien |
| --- | --- |

—

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

| — | Maldiverne |
| --- | --- |

—

Maldiverne

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

| — | Nordmarianerne |
| --- | --- |

—

Nordmarianerne

| — | Marshalløerne |
| --- | --- |

—

Marshalløerne

| — | Mauritius |
| --- | --- |

—

Mauritius

| — | Mikronesien |
| --- | --- |

—

Mikronesien

| — | Nauru |
| --- | --- |

—

Nauru

| — | Ny Kaledonien |
| --- | --- |

—

Ny Kaledonien

| — | Niue |
| --- | --- |

—

Niue

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Palau |
| --- | --- |

—

Palau

| — | Filippinerne |
| --- | --- |

—

Filippinerne

| — | Puerto Rico |
| --- | --- |

—

Puerto Rico

| — | Saint Kitts og Nevis |
| --- | --- |

—

Saint Kitts og Nevis

| — | Saint Lucia |
| --- | --- |

—

Saint Lucia

| — | Saint Vincent og Grenadinerne |
| --- | --- |

—

Saint Vincent og Grenadinerne

| — | Samoa |
| --- | --- |

—

Samoa

| — | São Tomé og Príncipe |
| --- | --- |

—

São Tomé og Príncipe

| — | Seychellerne |
| --- | --- |

—

Seychellerne

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Salomonøerne |
| --- | --- |

—

Salomonøerne

| — | Somalia |
| --- | --- |

—

Somalia

| — | Sydafrika |
| --- | --- |

—

Sydafrika

| — | Tonga |
| --- | --- |

—

Tonga

| — | Tuvalu |
| --- | --- |

—

Tuvalu

| — | De Forenede Arabiske Emirater |
| --- | --- |

—

De Forenede Arabiske Emirater

| — | Den amerikanske delstat Delaware |
| --- | --- |

—

Den amerikanske delstat Delaware

| — | Den amerikanske delstat Nevada |
| --- | --- |

—

Den amerikanske delstat Nevada

| — | De Amerikanske Jomfruøer |
| --- | --- |

—

De Amerikanske Jomfruøer

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

| — | Vanuatu |
| --- | --- |

—

Vanuatu

| 3. | De lande og jurisdiktioner, der optræder på listen i artikel 17, stk. 2, og for hvilke artikel 2, stk. 3, finder anvendelse indtil de pågældende lande og jurisdiktioner har vedtaget bestemmelser, der svarer til bestemmelserne artikel 4, stk. 2, med hensyn til de juridiske former, som enheder og retlige arrangementer, som der henvises til i 1. del af dette bilag, kan antage, hvis deres hovedsæde er beliggende heri, omfatter:







  — | Andorra |
| --- | --- | --- |

3.

—

Andorra

| — | Anguilla |
| --- | --- |

—

Anguilla

| — | Aruba |
| --- | --- |

—

Aruba

| — | De Britiske Jomfruøer |
| --- | --- |

—

De Britiske Jomfruøer

| — | Caymanøerne |
| --- | --- |

—

Caymanøerne

| — | Guernsey, Alderney eller Sark |
| --- | --- |

—

Guernsey, Alderney eller Sark

| — | Øen Man |
| --- | --- |

—

Øen Man

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Monaco |
| --- | --- |

—

Monaco

| — | Montserrat |
| --- | --- |

—

Montserrat

| — | De Nederlandske Antiller |
| --- | --- |

—

De Nederlandske Antiller

| — | San Marino |
| --- | --- |

—

San Marino

| — | Sark |
| --- | --- |

—

Sark

| — | Schweiz |
| --- | --- |

—

Schweiz

| — | Turks- og Caicosøerne |
| --- | --- |

—

Turks- og Caicosøerne

| 4. | De juridiske former, som enheder og retlige arrangementer, som der henvises til i 1. del af dette bilag, kan antage, er omfattet af artikel 2, stk. 3, hvis deres hovedsæde er beliggende i et af de lande eller en af de jurisdiktioner, der er opført i 2. og 3. del af dette bilag, for hvilke følgende er gældende:









  a) | Et land eller en jurisdiktion, som der henvises til i 2. og 3. del, kan ansøge udvalget i artikel 18b om, at en af de juridiske former, som enheder og retlige arrangementer, som der henvises til i 1. del, kan antage, ikke tages i betragtning for det pågældende land eller jurisdiktion med den begrundelse, at de pågældende juridiske former, som enheder og retlige arrangementer kan antage, ikke kan have hovedsæde heri eller fordi det allerede sikres, at der sker en passende beskatning af renteindtægter, der udbetales til disse juridiske personer eller arrangementer |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Et land eller en jurisdiktion, som der henvises til i 2. og 3. del, kan ansøge udvalget i artikel 18b om, at en af de juridiske former, som enheder og retlige arrangementer, som der henvises til i 1. del, kan antage, ikke tages i betragtning for det pågældende land eller jurisdiktion med den begrundelse, at de pågældende juridiske former, som enheder og retlige arrangementer kan antage, ikke kan have hovedsæde heri eller fordi det allerede sikres, at der sker en passende beskatning af renteindtægter, der udbetales til disse juridiske personer eller arrangementer

| b) | Udvalget offentliggør sine begrundede beslutninger senest tre måneder efter indgivelsen af en sådan anmodning for en periode, der ikke kan overskride to år, men som kan forlænges efter anmodning fra det land eller den jurisdiktion, der har indgivet anmodningen, og anmodningen herom kan ikke indgives tidligere end seks måneder inden periodens udløb. |
| --- | --- |

b)

Udvalget offentliggør sine begrundede beslutninger senest tre måneder efter indgivelsen af en sådan anmodning for en periode, der ikke kan overskride to år, men som kan forlænges efter anmodning fra det land eller den jurisdiktion, der har indgivet anmodningen, og anmodningen herom kan ikke indgives tidligere end seks måneder inden periodens udløb.

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Bilag – nr. 2

Bilag – nr. 2

Direktiv 2003/48/EF

Bilag III

KOMMISSIONENS FORSLAG

Freadg, den 24. april 2009BILAG III

Liste over »betalende agenter efter modtagelse« i henhold til artikel 4, stk. 2

INDLEDNING

Truster og lignende retlige arrangementer optræder på listen for de medlemsstaters vedkommende, som ikke har en national skatteordning for beskatning af indtægter modtaget på vegne af sådanne retlige arrangementer af den person, som primært er indehaver og primært forvalter deres ejendom og indtægter, og som har bopæl på deres område. Denne liste henviser til truster og lignende retlige arrangementer, hvis hovedsæde for deres aktiver i andet end fast ejendom er i disse lande (bopæl for hovedformueforvalteren eller en anden administrator med ansvar for aktiver i andet end fast ejendom), uanset i henhold til hvilke love disse truster og lignende retlige arrangementer er etableret.

| Lande | Liste over enheder og ordninger | Bemærkninger |
| --- | --- | --- |
| Belgien | — | Société de droit commun / maatschap (civilretligt selskab eller kommercielt selskab uden juridisk status) |

Lande

Liste over enheder og ordninger

Bemærkninger

Belgien

—

Société de droit commun / maatschap (civilretligt selskab eller kommercielt selskab uden juridisk status)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (selskab uden juridisk status, hvis formål er at foretage en eller flere specifikke transaktioner) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (selskab uden juridisk status, hvis formål er at foretage en eller flere specifikke transaktioner)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (selskab uden juridisk status, hvor en eller flere personer har interesse i transaktioner, som en eller flere andre personer forvalter på deres vegne) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (selskab uden juridisk status, hvor en eller flere personer har interesse i transaktioner, som en eller flere andre personer forvalter på deres vegne)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Se artikel 46, 47 og 48 i den belgiske selskabslov

Disse »selskaber« (det navn, der angives på fransk og nederlandsk) har ikke juridisk status, og med hensyn til beskatning anvendes »look-through-tilgangen«

Bulgarien

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (selskab med særligt investeringsformål) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (selskab med særligt investeringsformål)

| — | Investicionno drujestvo (investeringsselskab, som ikke er omfattet af artikel 6) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (investeringsselskab, som ikke er omfattet af artikel 6)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Enhed, som er fritaget for selskabsskat

Trusts kan børsnoteres i Bulgarien og er fritaget for selskabsskat

Tjekkiet

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. eller V.O.S.) (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. eller V.O.S.) (interessentskab)

| — | Sdruženi (forening) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (forening)

| — | Drustvo (kooperativ) |
| --- | --- |

—

Drustvo (kooperativ)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Danmark

| — | Interessentskaber |
| --- | --- |

—

Interessentskaber

| — | Kommanditselskaber |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber

| — | Partnerselskaber |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber

| — | Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Tyskland

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (civilretligt selskab) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (civilretligt selskab)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (kommercielt interessentskab) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (kommercielt interessentskab)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

Estland

| — | Täisühing- TÜ (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (interessentskab)

| — | Usaldusühing-UÜ (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Usaldusühing-UÜ (kommanditselskab)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber og kommanditselskaber beskattes som separate skatteenheder, og deres udlodninger betragtes som udbytte (genstand for udlodningsskat)

Irland

| — | Interessentskab og investeringssammenslutning |
| --- | --- |

—

Interessentskab og investeringssammenslutning

| — | Europæisk økonomisk firmagruppe |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagruppe

Irske statsborgere, som er formueforvaltere, beskattes for indtægter, der hidrører fra trusten

Grækenland

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (interessentskab)

| — | Eterorythmos Eteria (EE) (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Eterorythmos Eteria (EE) (kommanditselskab)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber er pålagt selskabsskat. Op til 50 % af udbyttet fra interessentskaber beskattes imidlertid hos de enkelte parter til deres personlige skattesats

Spanien

Enheder, som pålægges udbyttebeskatning:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (civilretligt selskab med eller uden status som juridisk person) |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (civilretligt selskab med eller uden status som juridisk person)

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Herencias yacentes (en afdød persons ejendom) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (en afdød persons ejendom)

| — | Comunidad de bienes (fælles ejerskab) |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (fælles ejerskab)

| — | Andre enheder, der ikke har status som juridisk person, og som udgør en selvstændig økonomisk enhed eller en separat gruppe af aktiver (artikel 35, stk. 4, i Ley General Tributaria). |
| --- | --- |

—

Andre enheder, der ikke har status som juridisk person, og som udgør en selvstændig økonomisk enhed eller en separat gruppe af aktiver (artikel 35, stk. 4, i Ley General Tributaria).

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Frankrig

| — | Société en participation (joint venture-selskab) |
| --- | --- |

—

Société en participation (joint venture-selskab)

| — | Société ou association de fait (de facto-selskab) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (de facto-selskab)

| — | Indivision (fælles ejerskab) |
| --- | --- |

—

Indivision (fælles ejerskab)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Italien

| — | Società semplice (civilretligt selskab og ligestillet enhed) |
| --- | --- |

—

Società semplice (civilretligt selskab og ligestillet enhed)

| — | Ikke-kommerciel enhed, der ikke er en juridisk person |
| --- | --- |

—

Ikke-kommerciel enhed, der ikke er en juridisk person

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Kategorien af enheder, der behandles som »società semplici« omfatter: »società di fatto« (ulovligt eller »de facto«-interessentskab), som ikke har til formål at foretage kommercielle transaktioner, og »associazioni« (sammenslutninger) etableret af kunstnere eller professionelle med henblik på udførelse af deres kunstneriske virksomhed eller profession i sammenslutning, uden at disse er juridiske personer

Kategorien af ikke-kommercielle enheder, der ikke er en juridisk person, er bred og kan omfatte forskellige typer organisationer: foreninger, fagforeninger, udvalg, ikke-udbyttegivende organisationer o.a.

Cypern

| — | Syneterismos (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (interessentskab)

| — | Syndesmos eller somatio (forening) |
| --- | --- |

—

Syndesmos eller somatio (forening)

| — | Synergatikes (kooperativ) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (kooperativ)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

| — | Ekswxwria Eteria (offshore-selskab) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (offshore-selskab)

Trusts etableret under cypriotisk jurisdiktion betragtes i den nationale lovgivning som gennemsigtige enheder

Letland

| — | Pilnsabiedrība (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (interessentskab)

| — | Komandītsabiedrība (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (kommanditselskab)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Biedrības un nodibinājumi (forening og fond) |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (forening og fond)

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (landbrugskooperativ) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (landbrugskooperativ)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Litauen

| — | Europos ekonominių interesų grupės (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Asociacija (forening) |
| --- | --- |

—

Asociacija (forening)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Rente- og kapitaludbytte fra aktier eller obligationer i foreninger er fritaget for selskabsskat

Luxembourg

| — | Société en nom collectif (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (interessentskab)

| — | Société en commandite simple (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (kommanditselskab)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Ungarn

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Ungarn anerkender trusts som »enheder« efter national ret

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia (interessentskab »en commandite«), hvis kapital ikke deles op i andele |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia (interessentskab »en commandite«), hvis kapital ikke deles op i andele

| — | Arrangement in participation (forening »en participation«) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation (forening »en participation«)

| — | Investment club |
| --- | --- |

—

Investment club

| — | Soċjetà Kooperattiva (kooperativt selskab) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (kooperativt selskab)

Interessentskaber »en commandite«, hvis kapital ikke deles op i andele, er genstand for almindelig selskabsskat

Nederlandene

| — | Vennootschap onder firma (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (interessentskab)

| — | Commanditaire vennootschap (lukket kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (lukket kommanditselskab)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Vereniging (forening) |
| --- | --- |

—

Vereniging (forening)

| — | Stichting (fond) |
| --- | --- |

—

Stichting (fond)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber, lukkede kommanditselskaber og europæiske økonomiske firmagrupper er gennemsigtige af skattemæssige hensyn

Verenigingen (foreninger) og stichtingen (fonde) er ubeskattede, medmindre de udøver kommercielle eller lignende aktiviteter

Østrig

| — | Personengesellschaft (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (interessentskab)

| — | Offene Personengesellschaft (kommercielt interessentskab) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (kommercielt interessentskab)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (kommanditselskab)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (civilretligt selskab) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (civilretligt selskab)

| — | Offene Erwerbsgesellschaft (OEG) (professionelt interessentskab) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgesellschaft (OEG) (professionelt interessentskab)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (professionelt kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (professionelt kommanditselskab)

| — | Stille Gesellschaft (stille interessentskab) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (stille interessentskab)

| — | Einzelfirma (enkeltmandsforetagende) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (enkeltmandsforetagende)

| — | Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Privatstiftung (privat fond) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (privat fond)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber betragtes som gennemsigtige, også selv om de anses for at være enheder med udbytteberegning til formål

Behandles som et almindelig »interessentskab«

Beskattes som et selskab, hvis renteindtægter beskattes til en reduceret sats på 12,5 %

Polen

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (interessentskab)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (kommanditselskab)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (gensidigt kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (gensidigt kommanditselskab)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (professionelt interessentskab) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (professionelt interessentskab)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Portugal

| — | Sociedade civil (civilretligt selskab), som ikke har kommerciel form |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (civilretligt selskab), som ikke har kommerciel form

| — | Inkorporerede firmaer, som er engageret i bestemte erhvervsaktiviteter, hvor alle parter er fysiske personer inden for samme erhverv |
| --- | --- |

—

Inkorporerede firmaer, som er engageret i bestemte erhvervsaktiviteter, hvor alle parter er fysiske personer inden for samme erhverv

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (indenlandsk økonomiske firmagruppe) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (indenlandsk økonomiske firmagruppe)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Sociedade gestora de participacoes sociais (SGPS) (holdingselskaber, som enten kontrolleres af en familiegruppe eller ejes fuldt ud af højst fem medlemmer) |
| --- | --- |

—

Sociedade gestora de participacoes sociais (SGPS) (holdingselskaber, som enten kontrolleres af en familiegruppe eller ejes fuldt ud af højst fem medlemmer)

| — | Herencias yacentes (en afdød persons ejendom) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (en afdød persons ejendom)

| — | Forening uden status som juridisk person |
| --- | --- |

—

Forening uden status som juridisk person

| — | Offshore-selskab, der opererer i frihandelszoner i Madeira eller på Azorerne i Santa Maria |
| --- | --- |

—

Offshore-selskab, der opererer i frihandelszoner i Madeira eller på Azorerne i Santa Maria

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Civilretlige selskaber, som ikke har kommerciel form, inkorporerede firmaer engageret i angivne professionelle aktiviteter, ACE'er (af typen inkorporeret joint venture), europæiske økonomiske firmagrupper og selskaber med aktiver, som hverken kontrolleres af en familiegruppe eller ejes fuldt ud af højst fem medlemmer, er skattemæssigt gennemsigtige.

Andre inkorporerede interessentskaber behandles som selskaber og beskattes i henhold til de generelle IRC-regler.

Offshore-selskaber, der opererer i frihandelszoner i Madeira eller på Azorerne i Santa Maria, er fritaget fra selskabsskat og kildeskat af udbytte, renter, royalties og lignende betalinger til det udenlandske moderselskab

De eneste trusts, der tillades i henhold til portugisisk lovgivning, er trusts, som er etableret under udenlandsk lovgivning af juridiske personer i det internationale erhvervscenter på Madeira, og deres aktiver udgør en selvstændig del af værdierne hos den juridiske person, der optræder som formueforvalter

Rumænien

| — | Forening (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Forening (interessentskab)

| — | Cooperative (kooperativ) |
| --- | --- |

—

Cooperative (kooperativ)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Slovenien

| — | Samostojni podjetnik (enkeltmandsforetagende) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (enkeltmandsforetagende)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Slovakiet

| — | Verejná obchodná spoločnosť (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (interessentskab)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Komanditná spoločnosť (kommanditselskab), når det gælder indtægter tildelt en komplementar |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (kommanditselskab), når det gælder indtægter tildelt en komplementar

| — | Združenie (forening) |
| --- | --- |

—

Združenie (forening)

| — | Enheder, som ikke er oprettet med henblik på at drive virksomhed: handelskamre, frivillige civile foreninger, Nadácia (fonde) |
| --- | --- |

—

Enheder, som ikke er oprettet med henblik på at drive virksomhed: handelskamre, frivillige civile foreninger, Nadácia (fonde)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Beskatningsgrundlaget beregnes først for kommanditselskabet som helhed og tildeles derpå komplementarer og kommanditister. De udbytteandele, som komplementarerne modtager fra et kommanditselskab, beskattes på komplementarniveau. Kommanditisternes øvrige indtægter beskattes indledningsvist på interessentskabsniveau i henhold til selskabsreglerne

Ubeskattede indtægter omfatter indtægter, der hidrører fra aktiviteter, som er formålet med organisationens etablering, med undtagelse af indtægter, hvoraf der opkræves kildeskat

Finland

| — | yksityisliike (uregistreret firma) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (uregistreret firma)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (interessentskab) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (interessentskab)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (kommanditselskab)

| — | kuolinpesä / dödsbo (en afdød persons ejendom) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (en afdød persons ejendom)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Sverige

| — | handelsbolag (interessentskab) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (interessentskab)

| — | kommanditbolag (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (kommanditselskab)

| — | enkelt bolag (simpelt interessentskab) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (simpelt interessentskab)

| — | »Trust« eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust« eller lignende retlige arrangementer

Det Forenede Kongerige

| — | General partnership (interessentskab) |
| --- | --- |

—

General partnership (interessentskab)

| — | Limited partnership (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Limited partnership (kommanditselskab)

| — | Limited liability partnership (kommanditselskab med begrænset ansvar) |
| --- | --- |

—

Limited liability partnership (kommanditselskab med begrænset ansvar)

| — | EEIG (europæisk økonomisk firmagruppe) |
| --- | --- |

—

EEIG (europæisk økonomisk firmagruppe)

| — | Investment club (investeringsklub, hvor medlemmerne har krav på bestemt andel af aktiverne) |
| --- | --- |

—

Investment club (investeringsklub, hvor medlemmerne har krav på bestemt andel af aktiverne)

Interessentskaber, lukkede kommanditselskaber og europæiske økonomiske firmagrupper er gennemsigtige af skattemæssige hensyn

ÆNDRING

Freadg, den 24. april 2009BILAG III

Liste over »betalende agenter efter modtagelse« i henhold til artikel 4, stk. 2

INDLEDNING

Truster og lignende retlige arrangementer optræder på listen for de medlemsstaters vedkommende, som ikke har en national skatteordning for beskatning af indtægter modtaget på vegne af sådanne retlige arrangementer af den person, som primært er indehaver og primært forvalter deres ejendom og indtægter, og som har bopæl på deres område. Denne liste henviser til truster og lignende retlige arrangementer, hvis hovedsæde for deres aktiver i andet end fast ejendom er i disse lande (bopæl for hovedformueforvalteren eller en anden administrator med ansvar for aktiver i andet end fast ejendom), uanset i henhold til hvilke love disse truster og lignende retlige arrangementer er etableret.

| Lande | Liste over enheder og ordninger | Bemærkninger |
| --- | --- | --- |
| Belgien | — | Société de droit commun / maatschap (civilretligt selskab eller kommercielt selskab uden juridisk status) |

Lande

Liste over enheder og ordninger

Bemærkninger

Belgien

—

Société de droit commun / maatschap (civilretligt selskab eller kommercielt selskab uden juridisk status)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (selskab uden juridisk status, hvis formål er at foretage en eller flere specifikke transaktioner) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (selskab uden juridisk status, hvis formål er at foretage en eller flere specifikke transaktioner)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (selskab uden juridisk status, hvor en eller flere personer har interesse i transaktioner, som en eller flere andre personer forvalter på deres vegne) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (selskab uden juridisk status, hvor en eller flere personer har interesse i transaktioner, som en eller flere andre personer forvalter på deres vegne)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Se artikel 46, 47 og 48 i den belgiske selskabslov.

Disse »selskaber« (det navn, der angives på fransk og nederlandsk) har ikke juridisk status, og med hensyn til beskatning anvendes »look-through-tilgangen«.

Bulgarien

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (selskab med særligt investeringsformål) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (selskab med særligt investeringsformål)

| — | Investicionno drujestvo (investeringsselskab, som ikke er omfattet af artikel 6) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (investeringsselskab, som ikke er omfattet af artikel 6)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Enhed, som er fritaget for selskabsskat

Trusts kan børsnoteres i Bulgarien og er fritaget for selskabsskat

Tjekkiet

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. eller V.O.S.) (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. eller V.O.S.) (interessentskab)

| — | Sdruženi(forening) |
| --- | --- |

—

Sdruženi(forening)

| — | Drustvo(kooperativ) |
| --- | --- |

—

Drustvo(kooperativ)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS)(Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS)(Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Tjekkiet

Danmark

| — | Interessentskaber |
| --- | --- |

—

Interessentskaber

| — | Kommanditselskaber |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber

| — | Partnerselskaber |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber

| — | Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Tyskland

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (civilretligt selskab) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (civilretligt selskab)

| — | Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (kommercielt interessentskab) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft — KG, offene Handelsgesellschaft — OHG (kommercielt interessentskab)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | »Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer

Estland

| — | Täisühing- TÜ (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Täisühing- TÜ (interessentskab)

| — | Usaldusühing-UÜ (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Usaldusühing-UÜ (kommanditselskab)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber og kommanditselskaber beskattes som separate skatteenheder, og deres udlodninger betragtes som udbytte (genstand for udlodningsskat)

Irland

| — | Interessentskab og investeringssammenslutning |
| --- | --- |

—

Interessentskab og investeringssammenslutning

| — | Europæisk økonomisk firmagruppe |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagruppe

| — | »General partnership« (interessentskab) |
| --- | --- |

—

»General partnership« (interessentskab)

| — | »Limited partnership« (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

»Limited partnership« (kommanditselskab)

| — | »Investment partnership« (investeringsinteressentskab) |
| --- | --- |

—

»Investment partnership« (investeringsinteressentskab)

| — | »Non-resident limited liability company« (ikke-hjemmehørende aktie- eller anpartsselskab) |
| --- | --- |

—

»Non-resident limited liability company« (ikke-hjemmehørende aktie- eller anpartsselskab)

| — | »Irish common contractual fund« (irsk kollektiv investeringsfond) |
| --- | --- |

—

»Irish common contractual fund« (irsk kollektiv investeringsfond)

| — | »Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer

Irske statsborgere, som er formueforvaltere, beskattes for indtægter, der hidrører fra trusten

Grækenland

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (interessentskab)

| — | Eterrorythmos Eteria (EE) (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Eterrorythmos Eteria (EE) (kommanditselskab)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber er pålagt selskabsskat. Op til 50 % af udbyttet fra interessentskaber beskattes imidlertid hos de enkelte parter til deres personlige skattesats

Spanien

Enheder, som pålægges udbyttebeskatning:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (civilretligt selskab med eller uden status som juridisk person) |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (civilretligt selskab med eller uden status som juridisk person)

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Herencias yacentes (en afdød persons ejendom) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (en afdød persons ejendom)

| — | Comunidad de bienes (fælles ejerskab) |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (fælles ejerskab)

| — | Andre enheder, der ikke har status som juridisk person, og som udgør en selvstændig økonomisk enhed eller en separat gruppe af aktiver (artikel 35, stk. 4, i Ley General Tributaria). |
| --- | --- |

—

Andre enheder, der ikke har status som juridisk person, og som udgør en selvstændig økonomisk enhed eller en separat gruppe af aktiver (artikel 35, stk. 4, i Ley General Tributaria).

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Frankrig

| — | Société en participation (joint venture-selskab) |
| --- | --- |

—

Société en participation (joint venture-selskab)

| — | Société ou association de fait (de facto-selskab) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (de facto-selskab)

| — | Indivision (fælles ejerskab) |
| --- | --- |

—

Indivision (fælles ejerskab)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Italien

| — | Società semplice (civilretligt selskab og ligestillet enhed) |
| --- | --- |

—

Società semplice (civilretligt selskab og ligestillet enhed)

| — | Ikke-kommerciel enhed, der ikke er en juridisk person |
| --- | --- |

—

Ikke-kommerciel enhed, der ikke er en juridisk person

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Kategorien af enheder, der behandles som »società semplici« omfatter: »società di fatto« (ulovligt eller »de facto«-interessentskab), som ikke har til formål at foretage kommercielle transaktioner, og »associazioni« (sammenslutninger) etableret af kunstnere eller professionelle med henblik på udførelse af deres kunstneriske virksomhed eller profession i sammenslutning, uden at disse er juridiske personer

Kategorien af ikke-kommercielle enheder, der ikke er en juridisk person, er bred og kan omfatte forskellige typer organisationer: foreninger, fagforeninger, udvalg, ikke-udbyttegivende organisationer o.a.

Cypern

| — | Syneterismos (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (interessentskab)

| — | Syndesmos eller somatio (forening) |
| --- | --- |

—

Syndesmos eller somatio (forening)

| — | Synergatikes (kooperativ) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (kooperativ)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

| — | Ekswxwria Eteria (offshore-selskab) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (offshore-selskab)

Trusts etableret under cypriotisk jurisdiktion betragtes i den nationale lovgivning som gennemsigtige enheder

Letland

| — | Pilnsabiedrība (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrība (interessentskab)

| — | Komandītsabiedrība (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Komandītsabiedrība (kommanditselskab)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Biedrības un nodibinājumi (forening og fond) |
| --- | --- |

—

Biedrības un nodibinājumi (forening og fond)

| — | Lauksaimniecības kooperatīvi (landbrugskooperativ) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības kooperatīvi (landbrugskooperativ)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Litauen

| — | Europos ekonominių interesų grupės (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės (europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Asociacija (forening) |
| --- | --- |

—

Asociacija (forening)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Rente- og kapitaludbytte fra aktier eller obligationer i foreninger er fritaget for selskabsskat

Luxembourg

| — | Société en nom collectif (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (interessentskab)

| — | Société en commandite simple (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (kommanditselskab)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Ungarn

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Ungarn anerkender trusts som »enheder« efter national ret

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia (interessentskab »en commandite«), hvis kapital ikke deles op i andele |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia (interessentskab »en commandite«), hvis kapital ikke deles op i andele

| — | Arrangement in participation (forening »en participation«) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation (forening »en participation«)

| — | Investment club |
| --- | --- |

—

Investment club

| — | Soċjetà Kooperattiva (kooperativt selskab) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (kooperativt selskab)

| — | »Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber »en commandite«, hvis kapital ikke deles op i andele, er genstand for almindelig selskabsskat

Nederlandene

| — | Vennootschap onder firma (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (interessentskab)

| — | Commanditaire vennootschap (lukket kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (lukket kommanditselskab)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Vereniging (forening) |
| --- | --- |

—

Vereniging (forening)

| — | Stichting (fond) |
| --- | --- |

—

Stichting (fond)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber, lukkede kommanditselskaber og europæiske økonomiske firmagrupper er gennemsigtige af skattemæssige hensyn

Verenigingen (foreninger) og stichtingen (fonde) er ubeskattede, medmindre de udøver kommercielle eller lignende aktiviteter

Østrig

| — | Personengesellschaft (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (interessentskab)

| — | Offene Personengesellschaft (kommercielt interessentskab) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (kommercielt interessentskab)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (kommanditselskab)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (civilretligt selskab) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (civilretligt selskab)

| — | Offene Erwerbsgesellschaft (OEG) (professionelt interessentskab) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgesellschaft (OEG) (professionelt interessentskab)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (professionelt kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (professionelt kommanditselskab)

| — | Stille Gesellschaft (stille interessentskab) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (stille interessentskab)

| — | Einzelfirma (enkeltmandsforetagende) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (enkeltmandsforetagende)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Privatstiftung (privat fond) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (privat fond)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Interessentskaber betragtes som gennemsigtige, også selv om de anses for at være enheder med udbytteberegning til formål.

Behandles som et almindelig »interessentskab«

Beskattes som et selskab, hvis renteindtægter beskattes til en reduceret sats på 12,5 %

Polen

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (interessentskab)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (kommanditselskab)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (gensidigt kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (gensidigt kommanditselskab)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (professionelt interessentskab) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (professionelt interessentskab)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Portugal

| — | Sociedade civil (civilretligt selskab), som ikke har kommerciel form |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (civilretligt selskab), som ikke har kommerciel form

| — | Inkorporerede firmaer, som er engageret i bestemte erhvervsaktiviteter, hvor alle parter er fysiske personer inden for samme erhverv |
| --- | --- |

—

Inkorporerede firmaer, som er engageret i bestemte erhvervsaktiviteter, hvor alle parter er fysiske personer inden for samme erhverv

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (indenlandsk økonomiske firmagruppe) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (indenlandsk økonomiske firmagruppe)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Sociedade gestora de participacoes sociais (SGPS) (holdingselskaber, som enten kontrolleres af en familiegruppe eller ejes fuldt ud af højst fem medlemmer) |
| --- | --- |

—

Sociedade gestora de participacoes sociais (SGPS) (holdingselskaber, som enten kontrolleres af en familiegruppe eller ejes fuldt ud af højst fem medlemmer)

| — | Herencias yacentes (en afdød persons ejendom) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (en afdød persons ejendom)

| — | Forening uden status som juridisk person |
| --- | --- |

—

Forening uden status som juridisk person

| — | Offshore-selskab, der opererer i frihandelszoner i Madeira eller på Azorerne i Santa Maria |
| --- | --- |

—

Offshore-selskab, der opererer i frihandelszoner i Madeira eller på Azorerne i Santa Maria

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Civilretlige selskaber, som ikke har kommerciel form, inkorporerede firmaer engageret i angivne professionelle aktiviteter, ACE'er (af typen inkorporeret joint venture), europæiske økonomiske firmagrupper og selskaber med aktiver, som hverken kontrolleres af en familiegruppe eller ejes fuldt ud af højst fem medlemmer, er skattemæssigt gennemsigtige.

Andre inkorporerede interessentskaber behandles som selskaber og beskattes i henhold til de generelle IRC-regler.

Offshore-selskaber, der opererer i frihandelszoner i Madeira eller på Azorerne i Santa Maria, er fritaget fra selskabsskat og kildeskat af udbytte, renter, royalties og lignende betalinger til det udenlandske moderselskab

De eneste trusts, der tillades i henhold til portugisisk lovgivning, er trusts, som er etableret under udenlandsk lovgivning af juridiske personer i det internationale erhvervscenter på Madeira, og deres aktiver udgør en selvstændig del af værdierne hos den juridiske person, der optræder som formueforvalter

Rumænien

| — | Forening (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Forening (interessentskab)

| — | Cooperative (kooperativ) |
| --- | --- |

—

Cooperative (kooperativ)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Slovenien

| — | Samostojni podjetnik (enkeltmandsforetagende) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (enkeltmandsforetagende)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Slovakiet

| — | Verejná obchodná spoločnosť (interessentskab) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (interessentskab)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | Komanditná spoločnosť (kommanditselskab), når det gælder indtægter tildelt en komplementar |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (kommanditselskab), når det gælder indtægter tildelt en komplementar

| — | Združenie (forening) |
| --- | --- |

—

Združenie (forening)

| — | Enheder, som ikke er oprettet med henblik på at drive virksomhed: handelskamre, frivillige civile foreninger, Nadácia (fonde) |
| --- | --- |

—

Enheder, som ikke er oprettet med henblik på at drive virksomhed: handelskamre, frivillige civile foreninger, Nadácia (fonde)

| — | »Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer

Beskatningsgrundlaget beregnes først for kommanditselskabet som helhed og tildeles derpå komplementarer og kommanditister. De udbytteandele, som komplementarerne modtager fra et kommanditselskab, beskattes på komplementarniveau. Kommanditisternes øvrige indtægter beskattes indledningsvist på interessentskabsniveau i henhold til selskabsreglerne.

Ubeskattede indtægter omfatter indtægter, der hidrører fra aktiviteter, som er formålet med organisationens etablering, med undtagelse af indtægter, hvoraf der opkræves kildeskat

Finland

| — | yksityisliike (uregistreret firma) |
| --- | --- |

—

yksityisliike (uregistreret firma)

| — | avoin yhtiö / öppet bolag (interessentskab) |
| --- | --- |

—

avoin yhtiö / öppet bolag (interessentskab)

| — | kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (kommanditselskab)

| — | kuolinpesä / dödsbo (en afdød persons ejendom) |
| --- | --- |

—

kuolinpesä / dödsbo (en afdød persons ejendom)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG))

| — | »Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer

Sverige

| — | handelsbolag (interessentskab) |
| --- | --- |

—

handelsbolag (interessentskab)

| — | kommanditbolag (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

kommanditbolag (kommanditselskab)

| — | enkelt bolag (simpelt interessentskab) |
| --- | --- |

—

enkelt bolag (simpelt interessentskab)

| — | »Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«,
  fond
  eller lignende retlige arrangementer

Det Forenede Kongerige

| — | General partnership (interessentskab) |
| --- | --- |

—

General partnership (interessentskab)

| — | Limited partnership (kommanditselskab) |
| --- | --- |

—

Limited partnership (kommanditselskab)

| — | Limited liability partnership (kommanditselskab med begrænset ansvar) |
| --- | --- |

—

Limited liability partnership (kommanditselskab med begrænset ansvar)

| — | EEIG (europæisk økonomisk firmagruppe) |
| --- | --- |

—

EEIG (europæisk økonomisk firmagruppe)

| — | Investment club (investeringsklub, hvor medlemmerne har krav på bestemt andel af aktiverne) |
| --- | --- |

—

Investment club (investeringsklub, hvor medlemmerne har krav på bestemt andel af aktiverne)

| — | »Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer |
| --- | --- |

—

»Trust«, fond eller lignende retlige arrangementer

| — | For så vidt angår enheder og retlige arrangementer, hvis hovedsæde er beliggende i bl.a. Gibraltars jurisdiktion:








  — | Aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber med begrænset ansvar med ansvarsbegrænsning i form af aktier, sikkerhed eller anden mekanisme |
| --- | --- | --- |

—

For så vidt angår enheder og retlige arrangementer, hvis hovedsæde er beliggende i bl.a. Gibraltars jurisdiktion:

—

Aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber med begrænset ansvar med ansvarsbegrænsning i form af aktier, sikkerhed eller anden mekanisme

| — | Internationale aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber |
| --- | --- |

—

Internationale aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber

| — | Fritagne aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber |
| --- | --- |

—

Fritagne aktieselskaber, anpartsselskaber eller kapitalselskaber

| — | »Protected cell companies« (selskaber med adskilte porteføljer) |
| --- | --- |

—

»Protected cell companies« (selskaber med adskilte porteføljer)

| — | »Incorporated cell companies« (indregistrerede selskaber med adskilte porteføljer) |
| --- | --- |

—

»Incorporated cell companies« (indregistrerede selskaber med adskilte porteføljer)

| — | Internationale banker, herunder aktieselskaber med lignende navn |
| --- | --- |

—

Internationale banker, herunder aktieselskaber med lignende navn

| — | Offshore-banker, herunder aktieselskaber med lignende navn |
| --- | --- |

—

Offshore-banker, herunder aktieselskaber med lignende navn

| — | Forsikringsselskaber |
| --- | --- |

—

Forsikringsselskaber

| — | Genforsikringsselskaber |
| --- | --- |

—

Genforsikringsselskaber

| — | Andelsselskaber og kooperativer |
| --- | --- |

—

Andelsselskaber og kooperativer

| — | Spare- og låneforeninger |
| --- | --- |

—

Spare- og låneforeninger

| — | Partnerskaber af enhver art, inklusive (uden begrænsninger) interessenter med ubegrænset ansvar, kommanditselskaber, kommanditselskaber med begrænset ansvar og internationale partnerskaber |
| --- | --- |

—

Partnerskaber af enhver art, inklusive (uden begrænsninger) interessenter med ubegrænset ansvar, kommanditselskaber, kommanditselskaber med begrænset ansvar og internationale partnerskaber

| — | Konsortier |
| --- | --- |

—

Konsortier

| — | Fonde |
| --- | --- |

—

Fonde

| — | Fideikommiser |
| --- | --- |

—

Fideikommiser

| — | Stiftelser |
| --- | --- |

—

Stiftelser

| — | Afdød persons ejendom |
| --- | --- |

—

Afdød persons ejendom

| — | Fonde af enhver art |
| --- | --- |

—

Fonde af enhver art

| — | Afdelinger af enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført |
| --- | --- |

—

Afdelinger af enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført

| — | Repræsentationskontorer for enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført |
| --- | --- |

—

Repræsentationskontorer for enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført

| — | Faste driftssteder for enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført |
| --- | --- |

—

Faste driftssteder for enhver af de enheder og arrangementer, der her er opført

| — | Mangeartede stiftelser/fonde, uanset betegnelse |
| --- | --- |

—

Mangeartede stiftelser/fonde, uanset betegnelse

Interessentskaber, lukkede kommanditselskaber og europæiske økonomiske firmagrupper er gennemsigtige af skattemæssige hensyn

---

(1)  

  EFT L 184, 17.7.1999, s. 23.

1

EFT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 8.7.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 184/519 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 184/519

---

Freadg, den 24. april 2009Afgiftssvig i forbindelse med import og andre grænseoverskridende transaktioner *

P6_TA(2009)0326

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. april 2009 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår afgiftssvig i forbindelse med import og andre grænseoverskridende transaktioner (KOM(2008)0805 - C6-0039/2009 - 2008/0228(CNS))

2010/C 184 E/86

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0805),

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0039/2009),

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0189/2009),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til direktiv – ændringsretsakt


  Betragtning 5 |
| (5) | Momsen skal betales af den person, som er afgiftspligtig over for skattemyndighederne. For at sikre betalingen af momsen kan medlemsstaterne imidlertid fastsætte, at en anden person under visse omstændigheder hæfter solidarisk for betalingen af momsen. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 5

(5)

Momsen skal betales af den person, som er afgiftspligtig over for skattemyndighederne. For at sikre betalingen af momsen kan medlemsstaterne imidlertid fastsætte, at en anden person under visse omstændigheder hæfter solidarisk for betalingen af momsen.

| (5) | Momsen skal betales af den person, som er afgiftspligtig over for skattemyndighederne. For at sikre betalingen af momsen kan medlemsstaterne imidlertid fastsætte, at en anden person under visse omstændigheder hæfter solidarisk for betalingen af momsen.
  I den forbindelse bør medlemsstaterne sikre, at eventuelle foranstaltninger til bekæmpelse af svig står i et rimeligt forhold til formålet og er målrettet mod personer, der har begået svig. |
| --- | --- |

(5)

Momsen skal betales af den person, som er afgiftspligtig over for skattemyndighederne. For at sikre betalingen af momsen kan medlemsstaterne imidlertid fastsætte, at en anden person under visse omstændigheder hæfter solidarisk for betalingen af momsen.
  I den forbindelse bør medlemsstaterne sikre, at eventuelle foranstaltninger til bekæmpelse af svig står i et rimeligt forhold til formålet og er målrettet mod personer, der har begået svig.

Ændring 2

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 6

| (6) | For at sikre, at en leverandør af varer, som bidrager til et momstab, når momsfritagne varer erhverves af en anden person, også kan komme til at hæfte solidarisk for betalingen af den moms, som skyldes for erhvervelse inden for Fællesskabet af disse varer i en medlemsstat, hvor den pågældende leverandør ikke er etableret (ikke-etableret leverandør), er det hensigtsmæssigt at indføre mulighed herfor. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre, at en leverandør af varer, som bidrager til et momstab, når momsfritagne varer erhverves af en anden person, også kan komme til at hæfte solidarisk for betalingen af den moms, som skyldes for erhvervelse inden for Fællesskabet af disse varer i en medlemsstat, hvor den pågældende leverandør ikke er etableret (ikke-etableret leverandør), er det hensigtsmæssigt at indføre mulighed herfor.

| (6) | For at sikre, at en leverandør af varer, som bidrager til et momstab, når momsfritagne varer erhverves af en anden person, også kan komme til at hæfte solidarisk for betalingen af den moms, som skyldes for erhvervelse inden for Fællesskabet af disse varer i en medlemsstat, hvor den pågældende leverandør ikke er etableret (ikke-etableret leverandør), er det hensigtsmæssigt at indføre mulighed herfor.
  Inden den ... (1) bør Kommissionen foretage en evaluering af virkningen af den solidariske hæftelse og om nødvendigt forelægge et forslag til ændring heraf. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre, at en leverandør af varer, som bidrager til et momstab, når momsfritagne varer erhverves af en anden person, også kan komme til at hæfte solidarisk for betalingen af den moms, som skyldes for erhvervelse inden for Fællesskabet af disse varer i en medlemsstat, hvor den pågældende leverandør ikke er etableret (ikke-etableret leverandør), er det hensigtsmæssigt at indføre mulighed herfor.
  Inden den ... (1) bør Kommissionen foretage en evaluering af virkningen af den solidariske hæftelse og om nødvendigt forelægge et forslag til ændring heraf.

Ændring 3

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 – nr. 2

Direktiv 2006/112/EF

Artikel 205 – stk. 2

2.   I det i artikel 200 omhandlede tilfælde hæfter den person, som har leveret varerne i overensstemmelse med betingelserne i artikel 138, solidarisk for betalingen af momsen på erhvervelse inden for Fællesskabet af disse varer, når
  han
  ikke har opfyldt den i artikel 262 og 263 fastsatte forpligtelse til at indgive en oversigt med oplysninger om leveringen, eller når den indgivne oversigt ikke indeholder de oplysninger om leveringen, som er krævet i henhold til artikel 264.

2.   I det i artikel 200 omhandlede tilfælde hæfter den person, som har leveret varerne i overensstemmelse med artikel 138, solidarisk for betalingen af momsen på erhvervelse inden for Fællesskabet af disse varer, når
  vedkommende
  ikke kar opfyldt den i artikel 262 og 263 fastsatte forpligtelse til at indgive en oversigt med oplysninger om leveringen, eller når den indgivne oversigt ikke indeholder de oplysninger om leveringen, som er krævet i henhold til artikel 264

Inden leverandøren af varerne i overensstemmelse med betingelserne i artikel 138 hæfter solidarisk, underretter de myndigheder, som vedkommende skal indsende oversigten til i henhold til artikel 262, personen om den manglende overholdelse og giver vedkommende mulighed for at begrunde undladelsen inden for en periode, der ikke er kortere end to måneder.

Første afsnit finder dog ikke anvendelse i følgende tilfælde:

Første afsnit finder ikke anvendelse, når:

| a) | når kunden for den periode, i hvilken afgiften er forfaldet for den pågældende transaktion, har indgivet en momsangivelse som anført i artikel 250, der indeholder alle oplysninger om transaktionen |
| --- | --- |

a)

når kunden for den periode, i hvilken afgiften er forfaldet for den pågældende transaktion, har indgivet en momsangivelse som anført i artikel 250, der indeholder alle oplysninger om transaktionen

| a) | kunden for den periode, i hvilken afgiften er forfaldet for den pågældende transaktion, har indgivet en momsangivelse som anført i artikel 250, der indeholder alle oplysninger om transaktionen |
| --- | --- |

a)

kunden for den periode, i hvilken afgiften er forfaldet for den pågældende transaktion, har indgivet en momsangivelse som anført i artikel 250, der indeholder alle oplysninger om transaktionen

| b) | når den person, som leverer varerne i overensstemmelse med de i artikel 138 fastlagte betingelser, til de kompetente myndigheders tilfredshed behørigt kan begrunde den i første afsnit omhandlede undladelse. |
| --- | --- |

b)

når den person, som leverer varerne i overensstemmelse med de i artikel 138 fastlagte betingelser, til de kompetente myndigheders tilfredshed behørigt kan begrunde den i første afsnit omhandlede undladelse.

| b) | den person, som leverer varerne i overensstemmelse med artikel 138, over for de kompetente myndigheder , som oversigten skal indsendes til i overensstemmelse med artikel 262,
  behørigt kan begrunde den i første afsnit omhandlede undladelse, eller |
| --- | --- |

b)

den person, som leverer varerne i overensstemmelse med artikel 138, over for de kompetente myndigheder , som oversigten skal indsendes til i overensstemmelse med artikel 262,
  behørigt kan begrunde den i første afsnit omhandlede undladelse, eller

| c) | der er gået mere end to år mellem leveringen af varerne og den dato, hvor leverandøren af varerne i henhold til artikel 138, modtager den i andet afsnit omhandlede meddelelse. |
| --- | --- |

c)

der er gået mere end to år mellem leveringen af varerne og den dato, hvor leverandøren af varerne i henhold til artikel 138, modtager den i andet afsnit omhandlede meddelelse.

Ændring 4

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 a (ny)

Artikel 1a

Kommissionens evaluering

Inden den ... (2) udarbejder Kommissionen en rapport med en evaluering af virkningen af solidarisk hæftelse som omhandlet i artikel 205 i direktiv 2006/112/EF, herunder virkningen på administrative omkostninger for leverandørerne og skatteindtægter for medlemsstaterne. Om nødvendigt og forudsat at Kommissionen kan påvise, at momsinformationsudvekslingssystemets (VIES) database og udvekslingen af oplysninger medlemsstaterne imellem fungerer tilfredsstillende, forelægger Kommissionen et forslag til ændring af artikel 205 i direktiv 2006/112/EF.

---

(1)  
  Fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(2)  
  Fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden.

---