# Službeni list C 316/30.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 316 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.30. kolovoza 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 316

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.30. kolovoza 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2014. – 2015.Dnevna sjednica od 9. ožujka 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 132, 14.4.2016.
  ZASJEDANJE 2015. – 2016.Dnevne sjednice od 10. do 12. ožujka 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 132, 14.4.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2014. – 2015.Dnevna sjednica od 9. ožujka 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 132, 14.4.2016.
  ZASJEDANJE 2015. – 2016.Dnevne sjednice od 10. do 12. ožujka 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 132, 14.4.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 132, 14.4.2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 132, 14.4.2016.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 10. ožujka 2015. |
| 2016/C 316/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (2014/2217(INI)) | 2 |
| 2016/C 316/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (2014/2158(INI)) | 15 |
| 2016/C 316/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2013., (2014/2157(INI)) | 30 |
| | Srijeda, 11. ožujka 2015. |
| 2016/C 316/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o godišnjem izvješću za 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (2014/2155(INI)) | 37 |
| 2016/C 316/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku Crne Gore za 2014. (2014/2947(RSP)) | 48 |
| 2016/C 316/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku bivše jugoslavenske Republike Makedonije za 2014. (2014/2948(RSP)) | 54 |
| 2016/C 316/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku Srbije za 2014. (2014/2949(RSP)) | 61 |
| 2016/C 316/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o procesu europske integracije Kosova (2014/2950(RSP)) | 68 |
| 2016/C 316/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2015. godinu (2014/2221(INI)) | 75 |
| 2016/C 316/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015. (2014/2222(INI)) | 83 |
| 2016/C 316/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (2014/2212(INI)) | 98 |
| 2016/C 316/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o seksualnom zlostavljanju djece na internetu (2015/2564(RSP)) | 109 |
| | Četvrtak, 12. ožujka 2015. |
| 2016/C 316/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o nedavnim napadima i otmicama, posebno Asiraca, koje je na Bliskom istoku proveo ISIS/Da'esh (2015/2599(RSP)) | 113 |
| 2016/C 316/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o Južnom Sudanu, uključujući nedavne otmice djece (2015/2603(RSP)) | 117 |
| 2016/C 316/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o Tanzaniji, posebno o pitanju otimanja zemlje (2015/2604(RSP)) | 122 |
| 2016/C 316/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (2015/2592(RSP)) | 126 |
| 2016/C 316/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu (2014/2219(INI)) | 130 |
| 2016/C 316/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (2014/2216(INI)) | 141 |
| 2016/C 316/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o odnosima između EU-a i Lige arapskih država i suradnje u borbi protiv terorizma (2015/2573(RSP)) | 172 |
| 2016/C 316/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o održivom iskorištavanju brancina (2015/2596(RSP)) | 176 |
| 2016/C 316/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (2015/2572(RSP)) | 178 |
| 2016/C 316/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (2015/2582(RSP)) | 190 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 10. ožujka 2015.

2016/C 316/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (2014/2217(INI))

2

2016/C 316/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (2014/2158(INI))

15

2016/C 316/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2013., (2014/2157(INI))

30

Srijeda, 11. ožujka 2015.

2016/C 316/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o godišnjem izvješću za 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (2014/2155(INI))

37

2016/C 316/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku Crne Gore za 2014. (2014/2947(RSP))

48

2016/C 316/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku bivše jugoslavenske Republike Makedonije za 2014. (2014/2948(RSP))

54

2016/C 316/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku Srbije za 2014. (2014/2949(RSP))

61

2016/C 316/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o procesu europske integracije Kosova (2014/2950(RSP))

68

2016/C 316/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2015. godinu (2014/2221(INI))

75

2016/C 316/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015. (2014/2222(INI))

83

2016/C 316/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (2014/2212(INI))

98

2016/C 316/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o seksualnom zlostavljanju djece na internetu (2015/2564(RSP))

109

Četvrtak, 12. ožujka 2015.

2016/C 316/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o nedavnim napadima i otmicama, posebno Asiraca, koje je na Bliskom istoku proveo ISIS/Da'esh (2015/2599(RSP))

113

2016/C 316/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o Južnom Sudanu, uključujući nedavne otmice djece (2015/2603(RSP))

117

2016/C 316/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o Tanzaniji, posebno o pitanju otimanja zemlje (2015/2604(RSP))

122

2016/C 316/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (2015/2592(RSP))

126

2016/C 316/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu (2014/2219(INI))

130

2016/C 316/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (2014/2216(INI))

141

2016/C 316/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o odnosima između EU-a i Lige arapskih država i suradnje u borbi protiv terorizma (2015/2573(RSP))

172

2016/C 316/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o održivom iskorištavanju brancina (2015/2596(RSP))

176

2016/C 316/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (2015/2572(RSP))

178

2016/C 316/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (2015/2582(RSP))

190

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 11. ožujka 2015. |
| 2016/C 316/23 | Odluka Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu (2015/2048(IMM)) | 194 |
| 2016/C 316/24 | Odluka Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sergeju Stanishevu (2014/2259(IMM)) | 196 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 11. ožujka 2015.

2016/C 316/23

Odluka Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu (2015/2048(IMM))

194

2016/C 316/24

Odluka Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sergeju Stanishevu (2014/2259(IMM))

196

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 10. ožujka 2015. |
| 2016/C 316/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/009 PL/Zachem, iz Poljske) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD)) | 198 |
| 2016/C 316/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, iz Njemačke) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD)) | 201 |
| 2016/C 316/27 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK), iz Belgije) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD)) | 204 |
| 2016/C 316/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal, iz Belgije) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD)) | 208 |
| 2016/C 316/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/011 BE/Caterpillar iz Belgije) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD)) | 212 |
| 2016/C 316/30 | P8_TA(2015)0046Dimenzije i masa cestovnih vozila koja prometuju unutar Zajednice ***IIZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 96/53/EZ o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))P8_TC2-COD(2013)0105Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 96/53/EZ o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice | 215 |
| 2016/C 316/31 | P8_TA(2015)0047Europski fondovi za dugoročna ulaganja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))P8_TC1-COD(2013)0214Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskim fondovima za dugoročna ulaganja | 217 |
| 2016/C 316/32 | P8_TA(2015)0048Međubankovne naknade za platne transakcije na temelju kartica ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))P8_TC1-COD(2013)0265Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2015 Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica | 219 |
| 2016/C 316/33 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit, iz Belgije) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD)) | 220 |
| | Srijeda, 11. ožujka 2015. |
| 2016/C 316/34 | P8_TA(2015)0053Zajednička pravila za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))P8_TC1-COD(2014)0168Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka) | 224 |
| 2016/C 316/35 | P8_TA(2015)0054Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Crnom Gorom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (kodificirani tekst) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))P8_TC1-COD(2014)0190Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (kodificirani tekst) | 226 |
| 2016/C 316/36 | P8_TA(2015)0055Carinske kvote Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o otvaranju određenih carinskih kvota Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (kodificirani tekst) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))P8_TC1-COD(2014)0276Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o otvaranju određenih carinskih kvota Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (kodifikacija) | 227 |
| 2016/C 316/37 | P8_TA(2015)0056Uvoz poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju (kodificirani tekst) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))P8_TC1-COD(2014)0272Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju (kodifikacirani tekst) | 228 |
| 2016/C 316/38 | P8_TA(2015)0057Suspenzija određenih koncesija koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o suspenziji određenih koncesija koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske (kodificirani tekst) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))P8_TC1-COD(2014)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o suspenziji određenih povlastica koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske (kodifikacirani tekst) | 229 |
| 2016/C 316/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o nacrtu odluke Vijeća o usvajanju, u ime Europske unije, izmijenjenog Sporazuma o osnivanju Opće komisije za ribarstvo na Sredozemlju (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE)) | 230 |
| 2016/C 316/40 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2016., dio III. – Komisija (2015/2008(BUD)) | 231 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 10. ožujka 2015.

2016/C 316/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/009 PL/Zachem, iz Poljske) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD))

198

2016/C 316/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, iz Njemačke) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD))

201

2016/C 316/27

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK), iz Belgije) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD))

204

2016/C 316/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal, iz Belgije) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD))

208

2016/C 316/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/011 BE/Caterpillar iz Belgije) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD))

212

2016/C 316/30

P8_TA(2015)0046Dimenzije i masa cestovnih vozila koja prometuju unutar Zajednice ***IIZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 96/53/EZ o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))P8_TC2-COD(2013)0105Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 96/53/EZ o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice

215

2016/C 316/31

P8_TA(2015)0047Europski fondovi za dugoročna ulaganja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))P8_TC1-COD(2013)0214Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskim fondovima za dugoročna ulaganja

217

2016/C 316/32

P8_TA(2015)0048Međubankovne naknade za platne transakcije na temelju kartica ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))P8_TC1-COD(2013)0265Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2015 Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica

219

2016/C 316/33

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit, iz Belgije) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD))

220

Srijeda, 11. ožujka 2015.

2016/C 316/34

P8_TA(2015)0053Zajednička pravila za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))P8_TC1-COD(2014)0168Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka)

224

2016/C 316/35

P8_TA(2015)0054Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Crnom Gorom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (kodificirani tekst) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))P8_TC1-COD(2014)0190Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (kodificirani tekst)

226

2016/C 316/36

P8_TA(2015)0055Carinske kvote Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o otvaranju određenih carinskih kvota Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (kodificirani tekst) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))P8_TC1-COD(2014)0276Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o otvaranju određenih carinskih kvota Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (kodifikacija)

227

2016/C 316/37

P8_TA(2015)0056Uvoz poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju (kodificirani tekst) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))P8_TC1-COD(2014)0272Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju (kodifikacirani tekst)

228

2016/C 316/38

P8_TA(2015)0057Suspenzija određenih koncesija koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o suspenziji određenih koncesija koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske (kodificirani tekst) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))P8_TC1-COD(2014)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o suspenziji određenih povlastica koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske (kodifikacirani tekst)

229

2016/C 316/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o nacrtu odluke Vijeća o usvajanju, u ime Europske unije, izmijenjenog Sporazuma o osnivanju Opće komisije za ribarstvo na Sredozemlju (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE))

230

2016/C 316/40

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2016., dio III. – Komisija (2015/2008(BUD))

231

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

30.8.2016

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 316/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2014. – 2015.

Dnevna sjednica od 9. ožujka 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 132, 14.4.2016.

ZASJEDANJE 2015. – 2016.

Dnevne sjednice od 10. do 12. ožujka 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 132, 14.4.2016.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 10. ožujka 2015.

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/2

---

P8_TA(2015)0050

Napredak u području jednakosti žena i muškaraca u EU-u u 2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (2014/2217(INI))

(2016/C 316/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih iz 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih iz 1949.,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje od 15. rujna 1995. usvojene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking+5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje od 15. rujna 1995. usvojene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking+5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 606/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 606/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od 13. prosinca 2006., a posebno njezin članak 6. koji se odnosi na žene s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od 13. prosinca 2006., a posebno njezin članak 6. koji se odnosi na žene s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima (COM(2012)0614)),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt o ravnopravnosti spolova (2011. – 2020.) od 7. ožujka 2011. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt o ravnopravnosti spolova (2011. – 2020.) od 7. ožujka 2011. (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. pod nazivom „Pojačana predanost jednakosti žena i muškaraca, Ženska povelja” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. pod nazivom „Pojačana predanost jednakosti žena i muškaraca, Ženska povelja” (COM(2010)0078),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 16. rujna 2013. pod nazivom „Srednjoročni pregled Strategije za jednakost žena i muškaraca (2010. – 2015.) (SWD(2013)0339), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 16. rujna 2013. pod nazivom „Srednjoročni pregled Strategije za jednakost žena i muškaraca (2010. – 2015.) (SWD(2013)0339),

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 8. svibnja 2013. pod nazivom „Izvješće o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2012.” (SWD(2013)0171), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 8. svibnja 2013. pod nazivom „Izvješće o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2012.” (SWD(2013)0171),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. studenog 2013. naslovljenu „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. studenog 2013. naslovljenu „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (COM(2013)0833),

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je 2012. objavio Europski institut za jednakost spolova (EIGE) pod nazivom „Pregled provedbe akcijske platforme iz Pekinga u državama članicama EU-a: nasilje nad ženama, potpora žrtvama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je 2012. objavio Europski institut za jednakost spolova (EIGE) pod nazivom „Pregled provedbe akcijske platforme iz Pekinga u državama članicama EU-a: nasilje nad ženama, potpora žrtvama”,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 5. i 6. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući genitalno sakaćenje žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 5. i 6. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući genitalno sakaćenje žena,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o ukidanju genitalnog sakaćenja žena (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o ukidanju genitalnog sakaćenja žena (6),

| — | uzimajući u obzir da europske direktive od 1975. godine nadalje o različitim aspektima jednakog postupanja prema muškarcima i ženama (Direktiva 2010/41/EU (7), Direktiva 2010/18/EU (8), Direktiva 2006/54/EZ (9), Direktiva 2004/113/EZ (10), Direktiva 92/85/EEZ (11), Direktiva 86/613/EEZ (12) i Direktiva 79/7/EEZ (13)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da europske direktive od 1975. godine nadalje o različitim aspektima jednakog postupanja prema muškarcima i ženama (Direktiva 2010/41/EU (7), Direktiva 2010/18/EU (8), Direktiva 2006/54/EZ (9), Direktiva 2004/113/EZ (10), Direktiva 92/85/EEZ (11), Direktiva 86/613/EEZ (12) i Direktiva 79/7/EEZ (13)),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o učinku gospodarske krize na jednakost spolova i prava žena (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o učinku gospodarske krize na jednakost spolova i prava žena (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o obrazovnoj i profesionalnoj mobilnosti žena u EU-u (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o obrazovnoj i profesionalnoj mobilnosti žena u EU-u (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o uklanjanju spolnih stereotipa u EU-u (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o uklanjanju spolnih stereotipa u EU-u (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW): na temu uklanjanja i prevencije svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW): na temu uklanjanja i prevencije svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o radnim uvjetima žena u uslužnom sektoru (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o radnim uvjetima žena u uslužnom sektoru (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2010. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2009. (21), od 8. ožujka 2011. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2010. (22) te od 13. ožujka 2012. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2011. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2010. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2009. (21), od 8. ožujka 2011. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2010. (22) te od 13. ožujka 2012. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2011. (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2011. o ženama i upravljanju poduzećima (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2011. o ženama i upravljanju poduzećima (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama novog političkog okvira EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama novog političkog okvira EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o slici siromaštva žena u Europskoj uniji (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o slici siromaštva žena u Europskoj uniji (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o rodnim aspektima ekonomske i financijske krize (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o rodnim aspektima ekonomske i financijske krize (27),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2009. o nediskriminaciji koja se temelji na spolu i međugeneracijskoj solidarnosti (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2009. o nediskriminaciji koja se temelji na spolu i međugeneracijskoj solidarnosti (28),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (29),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2005. o ženama i siromaštvu u Europskoj uniji (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2005. o ženama i siromaštvu u Europskoj uniji (30),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o borbi protiv nasilja nad ženama (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o borbi protiv nasilja nad ženama (31),

| — | uzimajući u obzir prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/85/EEZ o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (Direktiva o rodiljnom dopustu (COM(2008)0637)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/85/EEZ o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (Direktiva o rodiljnom dopustu (COM(2008)0637)),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o jednakosti žena i muškaraca u sportu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o jednakosti žena i muškaraca u sportu,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (preinaka) (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (preinaka) (32),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. lipnja 2013. o napretku u ostvarivanju ciljeva iz Barcelone pod naslovom „Razvoj objekata za skrb o maloj djeci u Europi s ciljem održivog i uključivog rasta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. lipnja 2013. o napretku u ostvarivanju ciljeva iz Barcelone pod naslovom „Razvoj objekata za skrb o maloj djeci u Europi s ciljem održivog i uključivog rasta”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2014. naslovljeno „Statistički podaci o ženama poduzetnicama u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2014. naslovljeno „Statistički podaci o ženama poduzetnicama u Europi”,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) od ožujka 2014. naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”, u kojem su prvi puta dostupni podaci o opsegu, prirodi i utjecaju različitih oblika nasilja nad ženama kao i o odgovoru žrtava na nasilne incidente i o njihovu poznavanju vlastitih prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) od ožujka 2014. naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”, u kojem su prvi puta dostupni podaci o opsegu, prirodi i utjecaju različitih oblika nasilja nad ženama kao i o odgovoru žrtava na nasilne incidente i o njihovu poznavanju vlastitih prava”,

| — | uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o zaštiti javnoga zdravlja, a posebno njegov stavak 7. u kojem se navodi da se pri djelovanju Unije poštuje odgovornost država članica za utvrđivanje njihove zdravstvene politike i organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije o zaštiti javnoga zdravlja, a posebno njegov stavak 7. u kojem se navodi da se pri djelovanju Unije poštuje odgovornost država članica za utvrđivanje njihove zdravstvene politike i organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0015/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0015/2015),

| A. | budući da je jednakost žena i muškaraca temeljno pravo koje je priznato u Ugovorima, od 1957. tj. Ugovora iz Rima i u Povelji Europske unije od temeljnim pravima; budući da je postignuti napredak, unatoč činjenici da je Europska unija usvojila brojne tekstove u cilju jamčenja jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama kao i radi borbe protiv svih oblika diskriminacije na temelju spola te da si je za poseban cilj postavila uključivanje načela jednakosti spolova u sve svoje aktivnosti, i dalje nedovoljan te da su muškarci i žene i danas nejednaki na mnogim područjima; |
| --- | --- |

A.

budući da je jednakost žena i muškaraca temeljno pravo koje je priznato u Ugovorima, od 1957. tj. Ugovora iz Rima i u Povelji Europske unije od temeljnim pravima; budući da je postignuti napredak, unatoč činjenici da je Europska unija usvojila brojne tekstove u cilju jamčenja jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama kao i radi borbe protiv svih oblika diskriminacije na temelju spola te da si je za poseban cilj postavila uključivanje načela jednakosti spolova u sve svoje aktivnosti, i dalje nedovoljan te da su muškarci i žene i danas nejednaki na mnogim područjima;

| B. | budući da načelo jednakog postupanja prema ženama i muškarcima podrazumijeva da ne smije biti nikakve izravne ili neizravne diskriminacije, i kad je riječ o majčinstvu, o očinstvu i podjeli obiteljskih odgovornosti; |
| --- | --- |

B.

budući da načelo jednakog postupanja prema ženama i muškarcima podrazumijeva da ne smije biti nikakve izravne ili neizravne diskriminacije, i kad je riječ o majčinstvu, o očinstvu i podjeli obiteljskih odgovornosti;

| C. | budući da je ključno uzeti u obzir višestruke i isprepletene oblike diskriminacije s kojom se suočavaju brojne žene i djevojčice u Europi (na temelju invaliditeta, migrantskog podrijetla, etničkog pripadnosti, dobi, spolne orijentacije, spolnog identiteta, trudnoće, stambenog statusa, niske razine obrazovanja, na osnovi toga što su bile žrtve nasilja itd.) te činjenicu da se njihov položaj posljednjih godina pogoršao; |
| --- | --- |

C.

budući da je ključno uzeti u obzir višestruke i isprepletene oblike diskriminacije s kojom se suočavaju brojne žene i djevojčice u Europi (na temelju invaliditeta, migrantskog podrijetla, etničkog pripadnosti, dobi, spolne orijentacije, spolnog identiteta, trudnoće, stambenog statusa, niske razine obrazovanja, na osnovi toga što su bile žrtve nasilja itd.) te činjenicu da se njihov položaj posljednjih godina pogoršao;

| D. | budući da strategija Europa 2020., čiji je cilj Uniju pretvoriti u pametno, održivo i uključivo gospodarstvo, obuhvaća ambiciozne ciljeve, uključujući stopu zaposlenosti od 75 % i smanjenje broja osoba kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost ili su njima već pogođene, i to za barem 20 milijuna do 2020., i da se ti ciljevi mogu ostvariti samo budu li države članice provodile inovativne politike usmjerene na postizanje istinske jednakosti između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

D.

budući da strategija Europa 2020., čiji je cilj Uniju pretvoriti u pametno, održivo i uključivo gospodarstvo, obuhvaća ambiciozne ciljeve, uključujući stopu zaposlenosti od 75 % i smanjenje broja osoba kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost ili su njima već pogođene, i to za barem 20 milijuna do 2020., i da se ti ciljevi mogu ostvariti samo budu li države članice provodile inovativne politike usmjerene na postizanje istinske jednakosti između žena i muškaraca;

| E. | budući da politike fiskalne konsolidacije koje provode države članice u prvom redu utječu na javni sektor, koji odlikuje veća zastupljenost žena i čiji su najvećih korisnici upravo žene, zbog čega spomenute politike imaju veće posljedice za žene te budući da one također dovode do povećanja nesigurnosti zaposlenja, što pogotovo vrijedi za sve veći broj ugovora na nepuno radno vrijeme (32 % žena u odnosu na 8,2 % muškaraca) i privremenih ugovora kao i smanjenja plaća; |
| --- | --- |

E.

budući da politike fiskalne konsolidacije koje provode države članice u prvom redu utječu na javni sektor, koji odlikuje veća zastupljenost žena i čiji su najvećih korisnici upravo žene, zbog čega spomenute politike imaju veće posljedice za žene te budući da one također dovode do povećanja nesigurnosti zaposlenja, što pogotovo vrijedi za sve veći broj ugovora na nepuno radno vrijeme (32 % žena u odnosu na 8,2 % muškaraca) i privremenih ugovora kao i smanjenja plaća;

| F. | budući da među siromašnima i socijalno isključenima ima više žena nego muškaraca, posebno starijih žena, čija je mirovina u prosjeku 39 % niža od mirovine muškaraca, i samohranih majki; budući da zbog obiteljskog razloga žene češće nego muškarci rade na nepuno radno vrijeme, na privremene ugovore ili ugovore na određeno vrijeme te da do siromaštva žena uvelike dolazi zbog nesigurnosti njihova zaposlenja; |
| --- | --- |

F.

budući da među siromašnima i socijalno isključenima ima više žena nego muškaraca, posebno starijih žena, čija je mirovina u prosjeku 39 % niža od mirovine muškaraca, i samohranih majki; budući da zbog obiteljskog razloga žene češće nego muškarci rade na nepuno radno vrijeme, na privremene ugovore ili ugovore na određeno vrijeme te da do siromaštva žena uvelike dolazi zbog nesigurnosti njihova zaposlenja;

| G. | budući da je borba protiv siromaštva jedan od pet mjerljivih ciljeva koje je Komisija predložila u okviru strategije Europa 2020.; budući da bi integrirana smjernica br. 10 strategije Europa 2020. (promicanje socijalne uključenosti i borba protiv siromaštva) mogla ubrzati donošenje nacionalnih politika za zaštitu žena, posebice od rizika od siromaštva, osiguravajući sigurnost prihoda za jednoroditeljske obitelji i starije žene; |
| --- | --- |

G.

budući da je borba protiv siromaštva jedan od pet mjerljivih ciljeva koje je Komisija predložila u okviru strategije Europa 2020.; budući da bi integrirana smjernica br. 10 strategije Europa 2020. (promicanje socijalne uključenosti i borba protiv siromaštva) mogla ubrzati donošenje nacionalnih politika za zaštitu žena, posebice od rizika od siromaštva, osiguravajući sigurnost prihoda za jednoroditeljske obitelji i starije žene;

| H. | budući da je stopa nataliteta u EU-u sve manja i da je kriza pojačala taj pad jer nezaposlenost, nesigurna situacija i neizvjesnost u pogledu budućnosti i gospodarstva navode parove, a posebno mlađe žene, da odgode zasnivanje obitelji, čime se i dalje jača trend demografskog starenja Unije; |
| --- | --- |

H.

budući da je stopa nataliteta u EU-u sve manja i da je kriza pojačala taj pad jer nezaposlenost, nesigurna situacija i neizvjesnost u pogledu budućnosti i gospodarstva navode parove, a posebno mlađe žene, da odgode zasnivanje obitelji, čime se i dalje jača trend demografskog starenja Unije;

| I. | budući da se sadašnji porezni sustavi određenih država članica temelje na ograničenom shvaćanju pojma obitelji i pogoduju obiteljima u kojima je zaposlen samo jedan član, odnosno da se žene na taj način često odvraća od zapošljavanja i da se ne pruža dovoljna potpora jednoroditeljskim obiteljima, velikim obiteljima i obiteljima s uzdržavanim članovima; |
| --- | --- |

I.

budući da se sadašnji porezni sustavi određenih država članica temelje na ograničenom shvaćanju pojma obitelji i pogoduju obiteljima u kojima je zaposlen samo jedan član, odnosno da se žene na taj način često odvraća od zapošljavanja i da se ne pruža dovoljna potpora jednoroditeljskim obiteljima, velikim obiteljima i obiteljima s uzdržavanim članovima;

| J. | budući da je, iako čine gotovo 60 % visokoobrazovanih u EU-u, zastupljenost žena u višem rukovodstvu i na ključnim položajima ipak nerazmjerno niska i da one predstavljaju manje od 33 % znanstvenika i inženjera u EU-u te čine gotovo 80 % radne snage u sektoru zdravlja, obrazovanja i socijalne skrbi; |
| --- | --- |

J.

budući da je, iako čine gotovo 60 % visokoobrazovanih u EU-u, zastupljenost žena u višem rukovodstvu i na ključnim položajima ipak nerazmjerno niska i da one predstavljaju manje od 33 % znanstvenika i inženjera u EU-u te čine gotovo 80 % radne snage u sektoru zdravlja, obrazovanja i socijalne skrbi;

| K. | budući da postoji izrazita horizontalna segregacija ili podjela na temelju spola na tržištu rada, pri čemu gotovo polovica žena sa stručnim zanimanjem obavlja 10 od 130 zanimanja navedenih u međunarodnoj klasifikaciji zanimanja Međunarodne organizacije rada, a samo 16 % radnica nalazi se na položajima u stručnim sektorima gdje je udio muškaraca i žena jednak; |
| --- | --- |

K.

budući da postoji izrazita horizontalna segregacija ili podjela na temelju spola na tržištu rada, pri čemu gotovo polovica žena sa stručnim zanimanjem obavlja 10 od 130 zanimanja navedenih u međunarodnoj klasifikaciji zanimanja Međunarodne organizacije rada, a samo 16 % radnica nalazi se na položajima u stručnim sektorima gdje je udio muškaraca i žena jednak;

| L. | budući da je uloga malih i srednjih poduzeća (MSP-ova), koja čine 99 % europskih poduzeća i tvore dvije trećine radnih mjesta u privatnom sektoru, ključna za ostvarivanje ciljeva pametnog, održivog i uključivog rasta u okviru strategije Europa 2020.; budući da samo 31 % poduzetnika u EU-u čine žene; budući da stopa poduzetništva među ženama u EU-u iznosi 10 % u usporedbi s 19 % među muškarcima; budući da postoji potreba za poticanjem i pružanjem potpore razvoju poduzetništva među ženama; |
| --- | --- |

L.

budući da je uloga malih i srednjih poduzeća (MSP-ova), koja čine 99 % europskih poduzeća i tvore dvije trećine radnih mjesta u privatnom sektoru, ključna za ostvarivanje ciljeva pametnog, održivog i uključivog rasta u okviru strategije Europa 2020.; budući da samo 31 % poduzetnika u EU-u čine žene; budući da stopa poduzetništva među ženama u EU-u iznosi 10 % u usporedbi s 19 % među muškarcima; budući da postoji potreba za poticanjem i pružanjem potpore razvoju poduzetništva među ženama;

| M. | budući da oko 42 % redovitih sudionika u poljoprivredi u EU-u čine žene i da one vode 3 od 10 europskih poljoprivrednih gospodarstva; budući da promicanje jednakih mogućnosti muškaraca i žena, uz istodobno osiguravanje većeg sudjelovanja žena u gospodarskom i socijalnom životu, posebice u poljoprivredi, mora biti stalna briga u Europi; |
| --- | --- |

M.

budući da oko 42 % redovitih sudionika u poljoprivredi u EU-u čine žene i da one vode 3 od 10 europskih poljoprivrednih gospodarstva; budući da promicanje jednakih mogućnosti muškaraca i žena, uz istodobno osiguravanje većeg sudjelovanja žena u gospodarskom i socijalnom životu, posebice u poljoprivredi, mora biti stalna briga u Europi;

| N. | budući da je stopa zaposlenosti žena 63 %; budući da razlika u plaćama iznosi 16,4 %; budući da su 73 % zastupnika u nacionalnim parlamentima muškarci i da je zastupljenost žena u upravnim odborima velikih poduzeća 17,8 % te da žene tijekom jednog tjedna u obavljanju kućanskih poslova provedu tri puta više vremena nego muškarci (npr. brinući se o djeci, starijim osobama i osobama s invaliditetom kao i obavljajući kućanske poslove); |
| --- | --- |

N.

budući da je stopa zaposlenosti žena 63 %; budući da razlika u plaćama iznosi 16,4 %; budući da su 73 % zastupnika u nacionalnim parlamentima muškarci i da je zastupljenost žena u upravnim odborima velikih poduzeća 17,8 % te da žene tijekom jednog tjedna u obavljanju kućanskih poslova provedu tri puta više vremena nego muškarci (npr. brinući se o djeci, starijim osobama i osobama s invaliditetom kao i obavljajući kućanske poslove);

| O. | budući da žene predstavljaju 37 % članova novoizabranog Europskog parlamenta, 9 od 28 novih povjerenika te 7 od 28 sudaca Suda Europske unije; |
| --- | --- |

O.

budući da žene predstavljaju 37 % članova novoizabranog Europskog parlamenta, 9 od 28 novih povjerenika te 7 od 28 sudaca Suda Europske unije;

| P. | budući da je stopa nezaposlenosti žena podcijenjena s obzirom na to da mnoge žene nisu registrirane kao nezaposlene, posebice one koje žive u ruralnim ili izoliranim područjima kao i velik broj žena koje se posvećuju samo kućanskim poslovima i brizi o djeci; budući da ova situacija također stvara razliku u pogledu pristupa javnim službama (naknadama, mirovini, rodiljnom dopustu, bolovanju, pristupu socijalnom osiguranju itd.); |
| --- | --- |

P.

budući da je stopa nezaposlenosti žena podcijenjena s obzirom na to da mnoge žene nisu registrirane kao nezaposlene, posebice one koje žive u ruralnim ili izoliranim područjima kao i velik broj žena koje se posvećuju samo kućanskim poslovima i brizi o djeci; budući da ova situacija također stvara razliku u pogledu pristupa javnim službama (naknadama, mirovini, rodiljnom dopustu, bolovanju, pristupu socijalnom osiguranju itd.);

| Q. | budući da će se tim ritmom stopa zaposlenosti žena od 75 % doseći tek 2038. i da će jednake plaće postati stvarnost tek 2084.; budući da će jednaka zastupljenost žena i muškaraca u nacionalnim parlamentima, europskim institucijama i upravnim odborima europskih poduzeća biti moguća 2034., ali da ćemo na ravnomjernu podjelu kućanskih poslova čekati sve do 2054.; |
| --- | --- |

Q.

budući da će se tim ritmom stopa zaposlenosti žena od 75 % doseći tek 2038. i da će jednake plaće postati stvarnost tek 2084.; budući da će jednaka zastupljenost žena i muškaraca u nacionalnim parlamentima, europskim institucijama i upravnim odborima europskih poduzeća biti moguća 2034., ali da ćemo na ravnomjernu podjelu kućanskih poslova čekati sve do 2054.;

| R. | budući da je neuspjeh u području promicanja politika usmjerenih na postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života na svim razinama te nedostatak pristupačnih i visokokvalitetnih ustanova za čuvanje djece te pomoći za starije osobe i osobe kojima je potrebna posebna skrb u prvom redu predstavljaju glavnu prepreku ekonomskoj neovisnosti žena i njihovu napredovanju na rukovodeće položaje kao i prepreku jednakoj zastupljenosti žena i muškaraca na tržištu rada, kao jednom od sredstava za sprečavanje siromaštva; |
| --- | --- |

R.

budući da je neuspjeh u području promicanja politika usmjerenih na postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života na svim razinama te nedostatak pristupačnih i visokokvalitetnih ustanova za čuvanje djece te pomoći za starije osobe i osobe kojima je potrebna posebna skrb u prvom redu predstavljaju glavnu prepreku ekonomskoj neovisnosti žena i njihovu napredovanju na rukovodeće položaje kao i prepreku jednakoj zastupljenosti žena i muškaraca na tržištu rada, kao jednom od sredstava za sprečavanje siromaštva;

| S. | budući da je podjela obiteljskih i kućanskih obveza između muškaraca i žena, osobito s porastom korištenja roditeljskog dopusta i rodiljnog dopusta za očeve, neophodan preduvjet za ostvarenje jednakosti muškaraca i žena; budući da u jednoj četvrtini država članica očevi nemaju mogućnost korištenja rodiljnog dopusta; |
| --- | --- |

S.

budući da je podjela obiteljskih i kućanskih obveza između muškaraca i žena, osobito s porastom korištenja roditeljskog dopusta i rodiljnog dopusta za očeve, neophodan preduvjet za ostvarenje jednakosti muškaraca i žena; budući da u jednoj četvrtini država članica očevi nemaju mogućnost korištenja rodiljnog dopusta;

| T. | budući da tradicionalne uloge i stereotipi u vezi s muškarcima i ženama i dalje imaju jak utjecaj na raspodjelu kućanskih poslova, na radnom mjestu i u društvu u širem smislu te stoga ograničavaju raspon mogućnosti zapošljavanja i osobnog i profesionalnog razvoja žena te ih time sprečavaju da one u cijelosti iskoriste svoj potencijal kao pojedinci i gospodarski subjekti; |
| --- | --- |

T.

budući da tradicionalne uloge i stereotipi u vezi s muškarcima i ženama i dalje imaju jak utjecaj na raspodjelu kućanskih poslova, na radnom mjestu i u društvu u širem smislu te stoga ograničavaju raspon mogućnosti zapošljavanja i osobnog i profesionalnog razvoja žena te ih time sprečavaju da one u cijelosti iskoriste svoj potencijal kao pojedinci i gospodarski subjekti;

| U. | budući da mediji mogu, s jedne strane, odigrati ulogu u širenju stereotipa, degradaciji slike žene, hiperseksualizaciji djevojčica, a s druge strane pak, u prevladavanju spolnih stereotipa, promicanju sudjelovanja žena u donošenju odluka i promicanju jednakosti muškaraca i žena; |
| --- | --- |

U.

budući da mediji mogu, s jedne strane, odigrati ulogu u širenju stereotipa, degradaciji slike žene, hiperseksualizaciji djevojčica, a s druge strane pak, u prevladavanju spolnih stereotipa, promicanju sudjelovanja žena u donošenju odluka i promicanju jednakosti muškaraca i žena;

| V. | budući da ni nakon što je Europski parlament usvojio dvije zakonodavne rezolucije o temeljnim pitanjima povezanima s jednakošću žena i muškaraca, točnije Rezoluciju od 20. listopada 2010. o prijedlogu direktive o rodiljnom dopustu i onu od 20. studenog 2013. o prijedlogu direktive o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama, Vijeće i dalje nije dalo službeni odgovor; |
| --- | --- |

V.

budući da ni nakon što je Europski parlament usvojio dvije zakonodavne rezolucije o temeljnim pitanjima povezanima s jednakošću žena i muškaraca, točnije Rezoluciju od 20. listopada 2010. o prijedlogu direktive o rodiljnom dopustu i onu od 20. studenog 2013. o prijedlogu direktive o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama, Vijeće i dalje nije dalo službeni odgovor;

| W. | budući da je u svojemu izvješću od 6. prosinca 2013. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Komisija postavila pitanja o sukladnosti nacionalnih zakonodavstava 26 država članica s novim odredbama navedene Direktive (33); |
| --- | --- |

W.

budući da je u svojemu izvješću od 6. prosinca 2013. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Komisija postavila pitanja o sukladnosti nacionalnih zakonodavstava 26 država članica s novim odredbama navedene Direktive (33);

| X. | budući da je prema istraživanju Agencije Europske unije za temeljna prava iz ožujka 2014. svaka treća žena u EU-u već bila žrtva fizičkog i/ili seksualnog nasilja i da je svaka peta bila žrtva fizičkog nasilja od dobi od 15 godina te da je gotovo svaka druga žena pretrpjela psihološko nasilje; budući da nasilje nad ženama predstavlja kršenje temeljnih prava koje sa sobom nosi potencijalno ozbiljne psihološke posljedice, pogađa sve dijelove društva bez obzira na dob, obrazovanje, dohodak, društveni status i zemlju podrijetla ili prebivališta te predstavlja jedno od najmanje prijavljivanih kaznenih djela; budući da je nasilje nad ženama jedna od glavnih prepreka jednakosti muškaraca i žena; |
| --- | --- |

X.

budući da je prema istraživanju Agencije Europske unije za temeljna prava iz ožujka 2014. svaka treća žena u EU-u već bila žrtva fizičkog i/ili seksualnog nasilja i da je svaka peta bila žrtva fizičkog nasilja od dobi od 15 godina te da je gotovo svaka druga žena pretrpjela psihološko nasilje; budući da nasilje nad ženama predstavlja kršenje temeljnih prava koje sa sobom nosi potencijalno ozbiljne psihološke posljedice, pogađa sve dijelove društva bez obzira na dob, obrazovanje, dohodak, društveni status i zemlju podrijetla ili prebivališta te predstavlja jedno od najmanje prijavljivanih kaznenih djela; budući da je nasilje nad ženama jedna od glavnih prepreka jednakosti muškaraca i žena;

| Y. | budući da je nasilje nad ženama i djevojčicama na internetu u porastu i da je ponašanje maloljetnika na društvenim mrežama u tom pogledu izrazito zabrinjavajuće; |
| --- | --- |

Y.

budući da je nasilje nad ženama i djevojčicama na internetu u porastu i da je ponašanje maloljetnika na društvenim mrežama u tom pogledu izrazito zabrinjavajuće;

| Z. | budući da će se strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima prestati provoditi 2016.; budući da prema izvješću Eurostata iz 2014. o trgovini ljudima žene i djevojčice čine veliku većinu (80 %) zabilježenih žrtava trgovanja ljudima u EU-u; |
| --- | --- |

Z.

budući da će se strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima prestati provoditi 2016.; budući da prema izvješću Eurostata iz 2014. o trgovini ljudima žene i djevojčice čine veliku većinu (80 %) zabilježenih žrtava trgovanja ljudima u EU-u;

| AA. | budući da šest država članica još nije potpisalo Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (Istanbulska konvencija) te da ju je ratificiralo samo osam zemalja; |
| --- | --- |

AA.

budući da šest država članica još nije potpisalo Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (Istanbulska konvencija) te da ju je ratificiralo samo osam zemalja;

| AB. | budući da je prikupljanje pouzdanih i usporedivih podataka raščlanjenih po spolu iznimno važno za oblikovanje javnih nacionalnih politika i politika EU-a, posebice onih koje se odnose na nasilje nad ženama; |
| --- | --- |

AB.

budući da je prikupljanje pouzdanih i usporedivih podataka raščlanjenih po spolu iznimno važno za oblikovanje javnih nacionalnih politika i politika EU-a, posebice onih koje se odnose na nasilje nad ženama;

| AC. | budući da žene imaju posebne zdravstvene probleme te su rjeđe predmet kliničkih ispitivanja nego muškarci i da te razlike imaju bitne posljedice za zdravlje žena; |
| --- | --- |

AC.

budući da žene imaju posebne zdravstvene probleme te su rjeđe predmet kliničkih ispitivanja nego muškarci i da te razlike imaju bitne posljedice za zdravlje žena;

| AD. | budući da su djevojčice i žene manje tjelesno aktivne nego dječaci i muškarci, posebno u dobi od 15. do 24. godine, i budući da je sport sredstvo afirmacije i ispunjenja te pokretač građanstva i solidarnosti te da redovito bavljenje sportom poboljšava tjelesno i psihičko zdravlje; budući da su nasilje nad ženama, stereotipi, razlike u plaćama i prepreke u vezi sa sudjelovanjem žena na vodećim položajima prisutni u području sporta; |
| --- | --- |

AD.

budući da su djevojčice i žene manje tjelesno aktivne nego dječaci i muškarci, posebno u dobi od 15. do 24. godine, i budući da je sport sredstvo afirmacije i ispunjenja te pokretač građanstva i solidarnosti te da redovito bavljenje sportom poboljšava tjelesno i psihičko zdravlje; budući da su nasilje nad ženama, stereotipi, razlike u plaćama i prepreke u vezi sa sudjelovanjem žena na vodećim položajima prisutni u području sporta;

| AE. | budući da se seksualna i reproduktivna prava ubrajaju u temeljna ljudska prava i budući da je o njima potrebno voditi računa u okviru Programa djelovanja Unije u području zdravlja; |
| --- | --- |

AE.

budući da se seksualna i reproduktivna prava ubrajaju u temeljna ljudska prava i budući da je o njima potrebno voditi računa u okviru Programa djelovanja Unije u području zdravlja;

| AF. | budući da su oblikovanje i provedba politika o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

AF.

budući da su oblikovanje i provedba politika o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u nadležnosti država članica;

| AG. | budući da je godišnje izvješće Europske komisije o jednakosti žena i muškaraca najvažniji instrument ocjene napretka u pogledu položaja žena u Europi; |
| --- | --- |

AG.

budući da je godišnje izvješće Europske komisije o jednakosti žena i muškaraca najvažniji instrument ocjene napretka u pogledu položaja žena u Europi;

Jednakost žena i muškaraca u okviru strategije Europa 2020.

| 1. | poziva institucije EU-a i države članice da pri razvoju svojih politika, u svojim proračunskim postupcima, kao i u provedbi programa i djelovanja EU-a uzmu u obzir aspekt spola, prava žena i jednake mogućnosti i da u tu svrhu primijene prokativne mjere, posebno u okviru politika gospodarskog oporavka, te sustavno provedu procjene utjecaja s obzirom na spol na pojedinačnoj osnovi; |
| --- | --- |

1.

poziva institucije EU-a i države članice da pri razvoju svojih politika, u svojim proračunskim postupcima, kao i u provedbi programa i djelovanja EU-a uzmu u obzir aspekt spola, prava žena i jednake mogućnosti i da u tu svrhu primijene prokativne mjere, posebno u okviru politika gospodarskog oporavka, te sustavno provedu procjene utjecaja s obzirom na spol na pojedinačnoj osnovi;

| 2. | osuđuje činjenicu da će se ostvarivanje ciljeva Strategije za jednakost žena i muškaraca 2010.– 2015. uskoro pokazati kao neuspješno, posebice u odnosu na ekonomsku neovisnost, između ostalog i zbog povlačenja prijedloga direktive o rodiljnom dopustu; istodobno ističe da između žena i muškaraca postoje ekonomske razlike koje se postupno produbljuju; |
| --- | --- |

2.

osuđuje činjenicu da će se ostvarivanje ciljeva Strategije za jednakost žena i muškaraca 2010.– 2015. uskoro pokazati kao neuspješno, posebice u odnosu na ekonomsku neovisnost, između ostalog i zbog povlačenja prijedloga direktive o rodiljnom dopustu; istodobno ističe da između žena i muškaraca postoje ekonomske razlike koje se postupno produbljuju;

| 3. | poziva Vijeće, Komisiju i države članice da uključe stup o jednakosti spolova u strategiju Europa 2020. kako bi pratili napredak u smanjivanju razlika u zapošljavanju između muškaraca i žena te kako bi u Godišnjem pregledu rasta mjere politike time bile izmijenjene u preporuke za svaku zemlju; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće, Komisiju i države članice da uključe stup o jednakosti spolova u strategiju Europa 2020. kako bi pratili napredak u smanjivanju razlika u zapošljavanju između muškaraca i žena te kako bi u Godišnjem pregledu rasta mjere politike time bile izmijenjene u preporuke za svaku zemlju;

| 4. | poziva Komisiju i države članice da razviju opći plan ulaganja u socijalnu infrastrukturu jer je procijenjeno da će se uvođenjem plana ulaganja kojim se vodi računa o spolu europski bruto domaći proizvod (BDP) postupno povećati za 2,4 % više do 2018. nego što bi se povećao bez tog plana; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju i države članice da razviju opći plan ulaganja u socijalnu infrastrukturu jer je procijenjeno da će se uvođenjem plana ulaganja kojim se vodi računa o spolu europski bruto domaći proizvod (BDP) postupno povećati za 2,4 % više do 2018. nego što bi se povećao bez tog plana;

| 5. | naglašava da bi ravnopravno sudjelovanje muškaraca i žena na tržištu rada moglo znatno povećati gospodarski potencijal Europske unije, osiguravajući njegov pravedan i uključiv karakter; ističe da će prema predviđanjima Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) ukupna usklađenost stopa sudjelovanja dovesti do povećanja BDP-a po stanovniku od 12,4 % do 2030.; |
| --- | --- |

5.

naglašava da bi ravnopravno sudjelovanje muškaraca i žena na tržištu rada moglo znatno povećati gospodarski potencijal Europske unije, osiguravajući njegov pravedan i uključiv karakter; ističe da će prema predviđanjima Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) ukupna usklađenost stopa sudjelovanja dovesti do povećanja BDP-a po stanovniku od 12,4 % do 2030.;

| 6. | tvrdi da se hitno mora riješiti problem siromaštva žena, posebno starijih žena i samohranih majki kao i žena koje trpe rodno uvjetovano nasilje, žena s invaliditetom, migrantica i žena manjinskog podrijetla; stoga traži od država članica da provedu učinkovitije strategije uključivanja i da djelotvornije upotrebljavaju sredstva namijenjena za provedbu socijalnih politika, osobito sredstva iz Europskog socijalnog fonda i strukturnih fondova; |
| --- | --- |

6.

tvrdi da se hitno mora riješiti problem siromaštva žena, posebno starijih žena i samohranih majki kao i žena koje trpe rodno uvjetovano nasilje, žena s invaliditetom, migrantica i žena manjinskog podrijetla; stoga traži od država članica da provedu učinkovitije strategije uključivanja i da djelotvornije upotrebljavaju sredstva namijenjena za provedbu socijalnih politika, osobito sredstva iz Europskog socijalnog fonda i strukturnih fondova;

| 7. | žali zbog toga što je učinkovitost socijalnih politika usmjerenih na ublažavanje siromaštva domaćinstava s jednom odraslom osobom u usporedbi s 2005. pala za 50 % u 2012., što se najviše odnosilo na domaćinstva udovica i samohranih majki; izražava zabrinutost i zbog činjenice da razina učinkovitosti europskih socijalnih politika koje se primjenjuju u nekim državama članicama predstavlja samo trećinu europskog prosjeka; stoga poziva države članice na jačanje socijalnih politika prvenstveno usmjerenih na nezaposlene kao sredstva za rješavanje porasta siromaštva, posebice među ženama; |
| --- | --- |

7.

žali zbog toga što je učinkovitost socijalnih politika usmjerenih na ublažavanje siromaštva domaćinstava s jednom odraslom osobom u usporedbi s 2005. pala za 50 % u 2012., što se najviše odnosilo na domaćinstva udovica i samohranih majki; izražava zabrinutost i zbog činjenice da razina učinkovitosti europskih socijalnih politika koje se primjenjuju u nekim državama članicama predstavlja samo trećinu europskog prosjeka; stoga poziva države članice na jačanje socijalnih politika prvenstveno usmjerenih na nezaposlene kao sredstva za rješavanje porasta siromaštva, posebice među ženama;

| 8. | poziva Vijeće i Komisiju na rješavanje pitanja spolne dimenzije siromaštva i socijalne isključenosti; žali što preporuke za pojedine zemlje koje su dosad donošene kao dio godišnjih ciklusa Europskog semestra nisu dovoljno usklađene s ciljevima zapošljavanja i socijalnim ciljevima Europa 2020.; poziva da se preporuke za pojedine zemlje sustavno fokusiraju na rješavanje strukturalnih uzroka siromaštva žena; |
| --- | --- |

8.

poziva Vijeće i Komisiju na rješavanje pitanja spolne dimenzije siromaštva i socijalne isključenosti; žali što preporuke za pojedine zemlje koje su dosad donošene kao dio godišnjih ciklusa Europskog semestra nisu dovoljno usklađene s ciljevima zapošljavanja i socijalnim ciljevima Europa 2020.; poziva da se preporuke za pojedine zemlje sustavno fokusiraju na rješavanje strukturalnih uzroka siromaštva žena;

| 9. | zahtijeva od Komisije i država članica da pri oblikovanju svojih politika poreza i naknada vode računa o razvoju obiteljskih struktura, naročito tako što će odobravanjem odbitaka od poreza ili u vidu pomoći namijenjene zdravstvenoj skrbi financijski podupirati jednoroditeljske obitelji i starije osobe; |
| --- | --- |

9.

zahtijeva od Komisije i država članica da pri oblikovanju svojih politika poreza i naknada vode računa o razvoju obiteljskih struktura, naročito tako što će odobravanjem odbitaka od poreza ili u vidu pomoći namijenjene zdravstvenoj skrbi financijski podupirati jednoroditeljske obitelji i starije osobe;

| 10. | poziva države članice i Komisiju da zajamče da će se jednakost muškaraca i žena te integracija perspektive spola uzeti u obzir u okviru fondova kohezijske politike i da će se promicati tijekom pripreme i provedbe tih fondova kao i u njihovim programima, uključujući praćenje, izvještavanje i ocjenu; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice i Komisiju da zajamče da će se jednakost muškaraca i žena te integracija perspektive spola uzeti u obzir u okviru fondova kohezijske politike i da će se promicati tijekom pripreme i provedbe tih fondova kao i u njihovim programima, uključujući praćenje, izvještavanje i ocjenu;

| 11. | izražava žaljenje zbog toga što je danas godišnje izvješće samo radni dokument u prilogu izvješću o primjeni Povelje o temeljnim pravima Europske unije i poziva Komisiju da podupre njegovo službeno usvajanje u svojstvu zasebnog dokumenta i tako mu vrati punu političku legitimnost; |
| --- | --- |

11.

izražava žaljenje zbog toga što je danas godišnje izvješće samo radni dokument u prilogu izvješću o primjeni Povelje o temeljnim pravima Europske unije i poziva Komisiju da podupre njegovo službeno usvajanje u svojstvu zasebnog dokumenta i tako mu vrati punu političku legitimnost;

Jednakost žena i muškaraca pri zapošljavanju i donošenju odluka

| 12. | ističe da je prijeko potrebno smanjiti razliku u plaćama i mirovinama žena i muškaraca između ostaloga i rješavanjem problema ustrajne koncentracije žena na poslovima s nepunim radnim vremenom, niskom plaćom i nesigurnim poslovima te osiguravanjem dostatne kvalitete ustanova za skrb o djeci i drugim uzdržavanim članovima obitelji; najoštrije osuđuje činjenicu da više od trećine starijih žena koje žive u EU-u ne prima nijedan oblik mirovine; poziva države članice da se pobrinu za punu primjenu prava koja proizlaze iz Direktive 2006/54/EZ, uključujući načela jednakosti i transparentnosti plaća, i da preispitaju svoja nacionalna zakonodavstva na području jednakog postupanja kako bi ih pojednostavnile i ažurirale; poziva Komisiju da nastavi s redovnim ocjenjivanjem prijenosa direktiva koje se odnose na jednakost žena i muškaraca te da što prije predloži preinaku Direktive 2006/54/EZ u skladu s njezinim člankom 32. i člankom 157. UFEU-a i podrobnim preporukama navedenima u prilogu Rezoluciji Parlamenta od 24. svibnja 2012.; |
| --- | --- |

12.

ističe da je prijeko potrebno smanjiti razliku u plaćama i mirovinama žena i muškaraca između ostaloga i rješavanjem problema ustrajne koncentracije žena na poslovima s nepunim radnim vremenom, niskom plaćom i nesigurnim poslovima te osiguravanjem dostatne kvalitete ustanova za skrb o djeci i drugim uzdržavanim članovima obitelji; najoštrije osuđuje činjenicu da više od trećine starijih žena koje žive u EU-u ne prima nijedan oblik mirovine; poziva države članice da se pobrinu za punu primjenu prava koja proizlaze iz Direktive 2006/54/EZ, uključujući načela jednakosti i transparentnosti plaća, i da preispitaju svoja nacionalna zakonodavstva na području jednakog postupanja kako bi ih pojednostavnile i ažurirale; poziva Komisiju da nastavi s redovnim ocjenjivanjem prijenosa direktiva koje se odnose na jednakost žena i muškaraca te da što prije predloži preinaku Direktive 2006/54/EZ u skladu s njezinim člankom 32. i člankom 157. UFEU-a i podrobnim preporukama navedenima u prilogu Rezoluciji Parlamenta od 24. svibnja 2012.;

| 13. | najoštrije osuđuje činjenicu da za isti posao ili za radna mjesta iste vrijednosti žene ne primaju istu plaću kao muškarci te osuđuje horizontalnu i vertikalnu segregaciju; osim toga, naglašava da su velika većina radnika s niskom plaćom i gotovo svi radnici s vrlo niskom plaćom zaposleni na nepuno radno vrijeme te ističe da gotovo 80 % siromašnih radnika čine žene; ističe da bi u skladu sa zaključcima ispitivanja europske dodane vrijednosti smanjenje postotnog boda razlike u plaći između muškaraca i žena dovelo do povećanja gospodarskog rasta od 0,1 % , iz čega proizlazi da je izuzetno važno ukloniti razlike u plaći prisutne u kontekstu trenutačne gospodarske recesije; stoga poziva države članice, poslodavce i sindikate da oblikuju i upotrebljavaju posebne praktične alate za ocjenu radnih mjesta, čime će pridonijeti određivanju poslova iste vrijednosti te na taj način zajamčiti jednake plaće žena i muškaraca; |
| --- | --- |

13.

najoštrije osuđuje činjenicu da za isti posao ili za radna mjesta iste vrijednosti žene ne primaju istu plaću kao muškarci te osuđuje horizontalnu i vertikalnu segregaciju; osim toga, naglašava da su velika većina radnika s niskom plaćom i gotovo svi radnici s vrlo niskom plaćom zaposleni na nepuno radno vrijeme te ističe da gotovo 80 % siromašnih radnika čine žene; ističe da bi u skladu sa zaključcima ispitivanja europske dodane vrijednosti smanjenje postotnog boda razlike u plaći između muškaraca i žena dovelo do povećanja gospodarskog rasta od 0,1 % , iz čega proizlazi da je izuzetno važno ukloniti razlike u plaći prisutne u kontekstu trenutačne gospodarske recesije; stoga poziva države članice, poslodavce i sindikate da oblikuju i upotrebljavaju posebne praktične alate za ocjenu radnih mjesta, čime će pridonijeti određivanju poslova iste vrijednosti te na taj način zajamčiti jednake plaće žena i muškaraca;

| 14. | poziva Komisiju i države članice da provedu proaktivne politike kojima se potiče otvaranje kvalitetnih radnih mjesta za žene kako bi ostvarile ciljeve strategije Europa 2020., što će postići borbom protiv stereotipova i profesionalne vertikalne i horizontalne segregacije te poticanjem prelaska s rada na nepuno radno vrijeme na rad na puno radno vrijeme, pri čemu se najviše trebaju usredotočiti na mlade koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja (NEET); poziva države članice da utvrde posebne ciljeve zapošljavanja u okviru nacionalnih programa reforme kako bi žene i muškarci ostvarivali jednaka prava u pogledu pristupa i ostanka na tržištu rada; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju i države članice da provedu proaktivne politike kojima se potiče otvaranje kvalitetnih radnih mjesta za žene kako bi ostvarile ciljeve strategije Europa 2020., što će postići borbom protiv stereotipova i profesionalne vertikalne i horizontalne segregacije te poticanjem prelaska s rada na nepuno radno vrijeme na rad na puno radno vrijeme, pri čemu se najviše trebaju usredotočiti na mlade koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja (NEET); poziva države članice da utvrde posebne ciljeve zapošljavanja u okviru nacionalnih programa reforme kako bi žene i muškarci ostvarivali jednaka prava u pogledu pristupa i ostanka na tržištu rada;

| 15. | poziva Komisiju i države članice da provedu proaktivne politike kako bi potaknule žene da ostvare karijeru u znanosti i da, u prvom redu u vidu informativnih kampanja i kampanja namijenjenih podizanju razine svijesti, promiču ulazak žena u sektore koje se smatra tradicionalno „muškima”, a tu se u prvom redu ubrajaju sektor znanosti i novih tehnologija, radi potpunog iskorištavanja ljudskih kapitala koji žene predstavljaju; posebno ističe da informacijske i komunikacijske tehnologije nude nove mogućnosti i poziva Komisiju da se pobrine za to da se načelo jednakosti žena i muškaraca u sljedećih pet godina u potpunosti uključi u prioritet Digitalnog plana za Europu; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju i države članice da provedu proaktivne politike kako bi potaknule žene da ostvare karijeru u znanosti i da, u prvom redu u vidu informativnih kampanja i kampanja namijenjenih podizanju razine svijesti, promiču ulazak žena u sektore koje se smatra tradicionalno „muškima”, a tu se u prvom redu ubrajaju sektor znanosti i novih tehnologija, radi potpunog iskorištavanja ljudskih kapitala koji žene predstavljaju; posebno ističe da informacijske i komunikacijske tehnologije nude nove mogućnosti i poziva Komisiju da se pobrine za to da se načelo jednakosti žena i muškaraca u sljedećih pet godina u potpunosti uključi u prioritet Digitalnog plana za Europu;

| 16. | ističe da je financijska neovisnost ključno sredstvo ostvarivanja jednakosti i da žensko poduzetništvo predstavlja potencijal za rast i konkurentnost u EU-u koji je podcijenjen i nedovoljno iskorišten; stoga poziva Europski institut za jednakost spolova (EIGE) da prikupi više podataka, tj. podataka bolje kvalitete o ženskom poduzetništvu; poziva države članice, Komisiju i druga nadležna tijela, kao što su industrijske komore, da potiču, promiču i podupiru žensko poduzetništvo tako što će olakšati pristup zajmovima, smanjiti birokraciju i druge prepreke koje utječu na ženska novoosnovana poduzeća, uključiti načelo jednakosti spolova u relevantne politike, promicati stvaranje jedinstvene i višejezične platforme za prikupljanje i razmjenu podataka namijenjene ženama u socijalnom poduzetništvu te podupirati mentorske i „peer-to-peer” mreže na regionalnoj i europskoj razini; |
| --- | --- |

16.

ističe da je financijska neovisnost ključno sredstvo ostvarivanja jednakosti i da žensko poduzetništvo predstavlja potencijal za rast i konkurentnost u EU-u koji je podcijenjen i nedovoljno iskorišten; stoga poziva Europski institut za jednakost spolova (EIGE) da prikupi više podataka, tj. podataka bolje kvalitete o ženskom poduzetništvu; poziva države članice, Komisiju i druga nadležna tijela, kao što su industrijske komore, da potiču, promiču i podupiru žensko poduzetništvo tako što će olakšati pristup zajmovima, smanjiti birokraciju i druge prepreke koje utječu na ženska novoosnovana poduzeća, uključiti načelo jednakosti spolova u relevantne politike, promicati stvaranje jedinstvene i višejezične platforme za prikupljanje i razmjenu podataka namijenjene ženama u socijalnom poduzetništvu te podupirati mentorske i „peer-to-peer” mreže na regionalnoj i europskoj razini;

| 17. | vjeruje da pomaganje ženama da se vrate na tržište rada zahtijeva višedimenzionalnu politiku (uključujući stručno osposobljavanje i cijeloživotno učenje te poticanje stabilnijih radnih mjesta i prilagođenih oblika rada) te skreće pozornost na sve veću učestalost primjene fleksibilnog radnog vremena; ističe da je potražnja za radnim mjestima s fleksibilnim radnim vremenom najveća među radnicima koji rade na nepuno radno vrijeme, a većinu njih čine žene; stoga tvrdi da je kolektivno pregovaranje pravo koje se mora štititi zbog toga što pomaže u borbi protiv diskriminacije, zaštiti prava tj. ostvarivanju većih prava; |
| --- | --- |

17.

vjeruje da pomaganje ženama da se vrate na tržište rada zahtijeva višedimenzionalnu politiku (uključujući stručno osposobljavanje i cijeloživotno učenje te poticanje stabilnijih radnih mjesta i prilagođenih oblika rada) te skreće pozornost na sve veću učestalost primjene fleksibilnog radnog vremena; ističe da je potražnja za radnim mjestima s fleksibilnim radnim vremenom najveća među radnicima koji rade na nepuno radno vrijeme, a većinu njih čine žene; stoga tvrdi da je kolektivno pregovaranje pravo koje se mora štititi zbog toga što pomaže u borbi protiv diskriminacije, zaštiti prava tj. ostvarivanju većih prava;

| 18. | naglašava činjenicu da se većom fleksibilnošću oblika rada ženama u većoj mjeri može omogućiti aktivno sudjelovanje na tržištu rada, ali istodobno napominje da se ta fleksibilnost može negativno odraziti na plaće i mirovine žena; stoga ističe potrebu za prijedlozima u kojima se vodi računa o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te potiče muškarce i žene da među sobom ravnomjernije raspodjele poslovne, obiteljske i društvene obaveze, posebice kada je riječ o pomoći uzdržavanim osobama i skrbi o djeci; |
| --- | --- |

18.

naglašava činjenicu da se većom fleksibilnošću oblika rada ženama u većoj mjeri može omogućiti aktivno sudjelovanje na tržištu rada, ali istodobno napominje da se ta fleksibilnost može negativno odraziti na plaće i mirovine žena; stoga ističe potrebu za prijedlozima u kojima se vodi računa o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te potiče muškarce i žene da među sobom ravnomjernije raspodjele poslovne, obiteljske i društvene obaveze, posebice kada je riječ o pomoći uzdržavanim osobama i skrbi o djeci;

| 19. | traži od država članica da u programe ruralnog razvoja uključe strategije usmjerene na povećanje broja radnih mjesta u ruralnim područjima koja su namijenjena ženama i na taj im način osiguraju primjerena primanja, kao i politike kojima se potiče zastupljenost žena u političkim, gospodarskim i društvenim forumima u spomenutom sektoru i kojima se u skladu s načelom multifunkcionalnosti poljoprivrede unapređuje promicanje jednakih mogućnosti u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

19.

traži od država članica da u programe ruralnog razvoja uključe strategije usmjerene na povećanje broja radnih mjesta u ruralnim područjima koja su namijenjena ženama i na taj im način osiguraju primjerena primanja, kao i politike kojima se potiče zastupljenost žena u političkim, gospodarskim i društvenim forumima u spomenutom sektoru i kojima se u skladu s načelom multifunkcionalnosti poljoprivrede unapređuje promicanje jednakih mogućnosti u ruralnim područjima;

| 20. | ističe sve veću razinu konsenzusa u EU-u u pogledu promicanja jednakosti spolova, i to, između ostalog, u vidu sudjelovanja žena u donošenju ekonomskih i političkih odluka, koje predstavlja jedno od temeljna prava i načela demokracije, s obzirom na to da se danas u tom sudjelovanju odražava nedostatak demokracije; stoga pozdravlja zakonom utvrđene paritetne sustave i spolne kvote koje su uvele pojedine države članice i poziva Vijeće da zauzme stajalište o Direktivi o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama radi što skorijeg nastavka zakonodavnog postupka; poziva Vijeće i Komisiju da poduzmu mjere koju su potrebne da bi se države članice potaknule da omoguće ravnopravno sudjelovanje žena i muškaraca u različitim aspektima odlučivanja; također poziva institucije EU-a da učine sve u svojoj moći kako bi zajamčile jednakost spolova u Kolegiju povjerenika i na visokim položajima u svim institucijama, agencijama, institutima i tijelima EU-a; |
| --- | --- |

20.

ističe sve veću razinu konsenzusa u EU-u u pogledu promicanja jednakosti spolova, i to, između ostalog, u vidu sudjelovanja žena u donošenju ekonomskih i političkih odluka, koje predstavlja jedno od temeljna prava i načela demokracije, s obzirom na to da se danas u tom sudjelovanju odražava nedostatak demokracije; stoga pozdravlja zakonom utvrđene paritetne sustave i spolne kvote koje su uvele pojedine države članice i poziva Vijeće da zauzme stajalište o Direktivi o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama radi što skorijeg nastavka zakonodavnog postupka; poziva Vijeće i Komisiju da poduzmu mjere koju su potrebne da bi se države članice potaknule da omoguće ravnopravno sudjelovanje žena i muškaraca u različitim aspektima odlučivanja; također poziva institucije EU-a da učine sve u svojoj moći kako bi zajamčile jednakost spolova u Kolegiju povjerenika i na visokim položajima u svim institucijama, agencijama, institutima i tijelima EU-a;

| 21. | poziva Komisiju i države članice da razmotre mogućnost uključivanja odredbi o rodu u obavijesti o podnošenju ponuda u postupku javne nabave kako bi se poduzeća potakla na poštovanje jednakosti spolova u svojim redovima; potvrđuje da se pritom mora poštovati zakonodavstvo EU-a u području tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju i države članice da razmotre mogućnost uključivanja odredbi o rodu u obavijesti o podnošenju ponuda u postupku javne nabave kako bi se poduzeća potakla na poštovanje jednakosti spolova u svojim redovima; potvrđuje da se pritom mora poštovati zakonodavstvo EU-a u području tržišnog natjecanja;

Usklađivanje profesionalnog i privatnog života

| 22. | čestita Švedskoj, Belgiji, Francuskoj, Sloveniji, Danskoj i Ujedinjenoj Kraljevini na ostvarivanju ciljeva iz Barcelone i zahtijeva od ostalih država članica da i dalje ustraju u svojim naporima; poziva države članice da ne stanu na ostvarivanju ciljeva iz Barcelone već da usvoje sustavniji i integriraniji pristup pristup u području obrazovanja i skrbi za predškolsku djecu, koji će u skladu s time primjenjivati i nacionalna i lokalna tijela, pogotovo kad je riječ o djeci mlađoj od 3 godine; poziva Komisiju da i dalje pruža financijsku potporu državama članicama kako bi se roditeljima mogli na raspolaganje staviti pristupačni sustavi skrbi za djecu, posebice jaslice, između ostalog, i osnivanjem takvih ustanova na njihovu radnom mjestu; vjeruje da se prava usklađenost između obiteljskih planova, privatnog života i profesionalnih ambicija može postići samo ako osobe o kojima je riječ imaju stvarnu slobodu izbora u ekonomskom i socijalnom pogledu, imaju potporu u političkim i gospodarskim odlukama na nacionalnoj razini i razini EU-a i da pritom nisu prikraćeni te ako postoji potrebna infrastruktura; poziva države članice da povećaju svoje proračune za skrb o djeci, posebice proširenjem javne mreže vrtića, jaslica i službi koje pružaju izvannastavne aktivnosti za djecu; također poziva Komisiju na rješavanje nedostatka cjenovno pristupačnih ustanova za brigu o djeci u svojim preporukama za svaku zemlju; |
| --- | --- |

22.

čestita Švedskoj, Belgiji, Francuskoj, Sloveniji, Danskoj i Ujedinjenoj Kraljevini na ostvarivanju ciljeva iz Barcelone i zahtijeva od ostalih država članica da i dalje ustraju u svojim naporima; poziva države članice da ne stanu na ostvarivanju ciljeva iz Barcelone već da usvoje sustavniji i integriraniji pristup pristup u području obrazovanja i skrbi za predškolsku djecu, koji će u skladu s time primjenjivati i nacionalna i lokalna tijela, pogotovo kad je riječ o djeci mlađoj od 3 godine; poziva Komisiju da i dalje pruža financijsku potporu državama članicama kako bi se roditeljima mogli na raspolaganje staviti pristupačni sustavi skrbi za djecu, posebice jaslice, između ostalog, i osnivanjem takvih ustanova na njihovu radnom mjestu; vjeruje da se prava usklađenost između obiteljskih planova, privatnog života i profesionalnih ambicija može postići samo ako osobe o kojima je riječ imaju stvarnu slobodu izbora u ekonomskom i socijalnom pogledu, imaju potporu u političkim i gospodarskim odlukama na nacionalnoj razini i razini EU-a i da pritom nisu prikraćeni te ako postoji potrebna infrastruktura; poziva države članice da povećaju svoje proračune za skrb o djeci, posebice proširenjem javne mreže vrtića, jaslica i službi koje pružaju izvannastavne aktivnosti za djecu; također poziva Komisiju na rješavanje nedostatka cjenovno pristupačnih ustanova za brigu o djeci u svojim preporukama za svaku zemlju;

| 23. | najoštrije osuđuje činjenicu da su usprkos stavljanju sredstava EU-a na raspolaganje (iz strukturnih fondova 2007. – 2013. dodijeljene su 3,2 milijarde EUR kao potpora državama članicama za razvoj ustanova za brigu o djeci i za promicanje zapošljavanja žena), određene države članice smanjile proračun i time utjecale na dostupnost (npr. kao posljedica zatvaranje jaslica) i kvalitetu (npr. kao rezultat manjka osoblja) te prouzročile povećanje troškova usluga za brigu o djeci; |
| --- | --- |

23.

najoštrije osuđuje činjenicu da su usprkos stavljanju sredstava EU-a na raspolaganje (iz strukturnih fondova 2007. – 2013. dodijeljene su 3,2 milijarde EUR kao potpora državama članicama za razvoj ustanova za brigu o djeci i za promicanje zapošljavanja žena), određene države članice smanjile proračun i time utjecale na dostupnost (npr. kao posljedica zatvaranje jaslica) i kvalitetu (npr. kao rezultat manjka osoblja) te prouzročile povećanje troškova usluga za brigu o djeci;

| 24. | poziva Komisiju i države članice da uvedu plaćeni rodiljni dopust za očeve u trajanju od najmanje deset radnih dana i da potiču mjere, zakonodavne ili nezakonodavne, koje muškarcima, a posebno očevima, omogućuju da ostvare svoje pravo na usklađivanje privatnog i profesionalnog života, među ostalim, u vidu poticanja roditelja na uzimanje roditeljskog dopusta sve do određene dobi djeteta, bez obzira pritom je li riječ o majci ili ocu, sve dok nema prijenosa prava na drugog roditelja; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju i države članice da uvedu plaćeni rodiljni dopust za očeve u trajanju od najmanje deset radnih dana i da potiču mjere, zakonodavne ili nezakonodavne, koje muškarcima, a posebno očevima, omogućuju da ostvare svoje pravo na usklađivanje privatnog i profesionalnog života, među ostalim, u vidu poticanja roditelja na uzimanje roditeljskog dopusta sve do određene dobi djeteta, bez obzira pritom je li riječ o majci ili ocu, sve dok nema prijenosa prava na drugog roditelja;

| 25. | izražava žaljenje zbog toga što je Vijeće blokiralo Direktivu o rodiljnom dopustu; poziva države članice na ponovno pokretanje pregovora te iznova ističe svoju spremnost na suradnju; |
| --- | --- |

25.

izražava žaljenje zbog toga što je Vijeće blokiralo Direktivu o rodiljnom dopustu; poziva države članice na ponovno pokretanje pregovora te iznova ističe svoju spremnost na suradnju;

| 26. | poziva države članice da uspostave pristupačne, fleksibilne, kvalitetne i lako dostupne usluge za brigu o osobama koje nisu sposobne samostalno obavljati svakodnevne aktivnosti zbog nedostatka funkcionalne samostalnosti potrebne da bi uspostavile ravnotežu između privatnog, obiteljskog i profesionalnog života; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice da uspostave pristupačne, fleksibilne, kvalitetne i lako dostupne usluge za brigu o osobama koje nisu sposobne samostalno obavljati svakodnevne aktivnosti zbog nedostatka funkcionalne samostalnosti potrebne da bi uspostavile ravnotežu između privatnog, obiteljskog i profesionalnog života;

Borba protiv nasilja nad ženama

| 27. | poziva Komisiju da potakne ratifikaciju Konvencije iz Istanbula u državama članicama i da što prije pokrene postupak pristupanja EU-a toj Konvenciji; napominje da bi žurno pristupanje svih država članica Istanbulskoj konvenciji pridonijelo pripremi integrirane politike i promicanju međunarodne suradnje u području borbe protiv svih oblika nasilja prema ženama; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju da potakne ratifikaciju Konvencije iz Istanbula u državama članicama i da što prije pokrene postupak pristupanja EU-a toj Konvenciji; napominje da bi žurno pristupanje svih država članica Istanbulskoj konvenciji pridonijelo pripremi integrirane politike i promicanju međunarodne suradnje u području borbe protiv svih oblika nasilja prema ženama;

| 28. | ponavlja svoj poziv Komisiji da na temelju članka 84. UFEU-a podnese prijedlog zakonodavnog akta o uspostavi mjera za promicanje i potporu djelovanja država članica u području sprečavanja nasilja nad ženama i djevojčicama te da razvije sveobuhvatan i učinkovit politički okvir o seksualnom nasilju usmjeren na sprečavanje, progon počinitelja, zaštitu žrtava, primjereno i odgovarajuće pružanje usluga i obrazovanje o jednakosti, kao i da uvede kazne za diskriminaciju žena i nasilje nad njima; nadalje, poziva države članice da sustavno rade na pružanju potpore ženama u prijavljivanju nasilja vlastima te na obrazovanju i osposobljavanju stručnjaka koji pomažu žrtvama; |
| --- | --- |

28.

ponavlja svoj poziv Komisiji da na temelju članka 84. UFEU-a podnese prijedlog zakonodavnog akta o uspostavi mjera za promicanje i potporu djelovanja država članica u području sprečavanja nasilja nad ženama i djevojčicama te da razvije sveobuhvatan i učinkovit politički okvir o seksualnom nasilju usmjeren na sprečavanje, progon počinitelja, zaštitu žrtava, primjereno i odgovarajuće pružanje usluga i obrazovanje o jednakosti, kao i da uvede kazne za diskriminaciju žena i nasilje nad njima; nadalje, poziva države članice da sustavno rade na pružanju potpore ženama u prijavljivanju nasilja vlastima te na obrazovanju i osposobljavanju stručnjaka koji pomažu žrtvama;

| 29. | poziva Komisiju da zajamči učinkovitu i primjereno financiranu provedbu svoje Komunikacije o iskorjenjivanju genitalnog sakaćenja žena; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da zajamči učinkovitu i primjereno financiranu provedbu svoje Komunikacije o iskorjenjivanju genitalnog sakaćenja žena;

| 30. | traži od Vijeća da primijeni klauzulu „pasarela” i jednoglasno donese odluku o definiranju nasilja temeljenog na spolu kao jedno od područja kaznenih djela navedenih u članku 83. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, koji već uključuje trgovanje ljudima i seksualno iskorištavanje žena i djece; |
| --- | --- |

30.

traži od Vijeća da primijeni klauzulu „pasarela” i jednoglasno donese odluku o definiranju nasilja temeljenog na spolu kao jedno od područja kaznenih djela navedenih u članku 83. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, koji već uključuje trgovanje ljudima i seksualno iskorištavanje žena i djece;

| 31. | poziva Komisiju na bolju regulaciju digitalnog tržišta kako bi se žene i djevojčice zaštitile od nasilja na internetu; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju na bolju regulaciju digitalnog tržišta kako bi se žene i djevojčice zaštitile od nasilja na internetu;

| 32. | preporučuje državama članicama da u svojim nacionalnim planovima za iskorjenjivanje obiteljskog nasilja utvrde obvezu potpore neregistriranim migranticama na potpuno isti način kao i ženama sa zakonskim boravištem kao i to da institucije pritom takve slučajeve ne moraju prijavljivati vlastima; |
| --- | --- |

32.

preporučuje državama članicama da u svojim nacionalnim planovima za iskorjenjivanje obiteljskog nasilja utvrde obvezu potpore neregistriranim migranticama na potpuno isti način kao i ženama sa zakonskim boravištem kao i to da institucije pritom takve slučajeve ne moraju prijavljivati vlastima;

| 33. | preporučuje da države članice ojačaju svoje besplatne javne zdravstvene usluge kako bi pružile podršku svim ženama žrtvama nasilja, uključujući i izbjeglicama, između ostalog, povećanjem njihovih kapaciteta, u vidu specijalizirane pomoći za žene različitih nacionalnosti i žene s invaliditetom; |
| --- | --- |

33.

preporučuje da države članice ojačaju svoje besplatne javne zdravstvene usluge kako bi pružile podršku svim ženama žrtvama nasilja, uključujući i izbjeglicama, između ostalog, povećanjem njihovih kapaciteta, u vidu specijalizirane pomoći za žene različitih nacionalnosti i žene s invaliditetom;

| 34. | ponavlja svoj zahtjev Komisiji i državama članicama da godinu 2016. proglase Europskom godinom borbe protiv nasilja nad ženama i da dodijele dostatna sredstva za podizanje razine svijesti građana; ističe da je u postizanju tog cilja potrebno osigurati prikladnu izobrazbu tijela vlasti i ustanova kojih se to tiče, kao i službenika kao što su policajci, liječnici, suci, odvjetnici, nastavnici i svi oni koji u okviru svoga posla pružaju pomoć ženama žrtvama nasilja; |
| --- | --- |

34.

ponavlja svoj zahtjev Komisiji i državama članicama da godinu 2016. proglase Europskom godinom borbe protiv nasilja nad ženama i da dodijele dostatna sredstva za podizanje razine svijesti građana; ističe da je u postizanju tog cilja potrebno osigurati prikladnu izobrazbu tijela vlasti i ustanova kojih se to tiče, kao i službenika kao što su policajci, liječnici, suci, odvjetnici, nastavnici i svi oni koji u okviru svoga posla pružaju pomoć ženama žrtvama nasilja;

| 35. | traži od Komisije da uspostavi europski nalog za zaštitu s obzirom na to da je rok koji su države članice imale za prijenos Direktive 2011/99/EU o europskom nalogu za zaštitu istekao 11. siječnja 2015.; |
| --- | --- |

35.

traži od Komisije da uspostavi europski nalog za zaštitu s obzirom na to da je rok koji su države članice imale za prijenos Direktive 2011/99/EU o europskom nalogu za zaštitu istekao 11. siječnja 2015.;

| 36. | prepoznaje da, u regijama zahvaćenima ratom, nasilje prema ženama predstavlja očito kršenje temeljnih prava žena te da se manifestira u obliku degradirajućeg i ponižavajućeg ponašanja prema ženama; ističe da je jednakost spolova ključni čimbenik izgradnje mira i da se u njemu odražava nužnost sprečavanja pojava ove vrste koje utječu na žene, ali i borbe protiv njih; |
| --- | --- |

36.

prepoznaje da, u regijama zahvaćenima ratom, nasilje prema ženama predstavlja očito kršenje temeljnih prava žena te da se manifestira u obliku degradirajućeg i ponižavajućeg ponašanja prema ženama; ističe da je jednakost spolova ključni čimbenik izgradnje mira i da se u njemu odražava nužnost sprečavanja pojava ove vrste koje utječu na žene, ali i borbe protiv njih;

| 37. | poziva EIGE, Agencija Europske unije za temeljna prava i Eurostat da nastave s prikupljanjem usporedivih podataka, pogotovo usklađenih podataka o nasilju, kako bi se državama članicama i Komisiji na raspolaganje stavili instrumenti potrebni za oblikovanje učinkovitih politika; također poziva Komisiju i države članice da pozornost usmjere na stanje u državama članicama u pogledu institucionalnih mehanizama za promicanje jednakosti među spolovima kako im gospodarska kriza i reforme koje su zbog nje uslijedile u budućnosti ne bi naštetile, imajući pritom na umu da bez tih mehanizama međusektorski prioritet jednakosti između muškaraca i žena utvrđen u svim područjima politike kao ni specifični načini pristupanja tome prioritetu neće donijeti rezultate; |
| --- | --- |

37.

poziva EIGE, Agencija Europske unije za temeljna prava i Eurostat da nastave s prikupljanjem usporedivih podataka, pogotovo usklađenih podataka o nasilju, kako bi se državama članicama i Komisiji na raspolaganje stavili instrumenti potrebni za oblikovanje učinkovitih politika; također poziva Komisiju i države članice da pozornost usmjere na stanje u državama članicama u pogledu institucionalnih mehanizama za promicanje jednakosti među spolovima kako im gospodarska kriza i reforme koje su zbog nje uslijedile u budućnosti ne bi naštetile, imajući pritom na umu da bez tih mehanizama međusektorski prioritet jednakosti između muškaraca i žena utvrđen u svim područjima politike kao ni specifični načini pristupanja tome prioritetu neće donijeti rezultate;

| 38. | poziva Komisiju da zadrži program Daphne, i kad je riječ o razini financiranja i vidljivosti, unutar programa Pravo i građanstvo kako bi se udrugama koje se bore protiv nasilja nad ženama omogućilo da nastave sa svojim djelovanjem; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da zadrži program Daphne, i kad je riječ o razini financiranja i vidljivosti, unutar programa Pravo i građanstvo kako bi se udrugama koje se bore protiv nasilja nad ženama omogućilo da nastave sa svojim djelovanjem;

| 39. | ponavlja svoj poziv Komisiji da osnuje Europski opservatorij za pitanja nasilja temeljenog na rodu (po uzoru na postojeći Europski institut za jednakost spolova) koji će voditi europski koordinator za sprečavanje nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

39.

ponavlja svoj poziv Komisiji da osnuje Europski opservatorij za pitanja nasilja temeljenog na rodu (po uzoru na postojeći Europski institut za jednakost spolova) koji će voditi europski koordinator za sprečavanje nasilja nad ženama i djevojčicama;

| 40. | poziva Komisiju da oštro osudi medijske kampanje ili druge oblike komunikacije koje prikazuju žrtve seksualnog nasilja odgovornima za ta djela jer su takve pretpostavke u suprotnosti sa svim temeljnim postavkama jednakosti spolova; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da oštro osudi medijske kampanje ili druge oblike komunikacije koje prikazuju žrtve seksualnog nasilja odgovornima za ta djela jer su takve pretpostavke u suprotnosti sa svim temeljnim postavkama jednakosti spolova;

Borba protiv spolnih stereotipova

| 41. | ističe da obrazovanje ima ključnu ulogu u borbi protiv spolnih stereotipova i stajanju na kraj diskriminacijama temeljenim na spolu; naglašava potrebu uključivanja dječaka i muškaraca u promicanje prava žena i jednakosti žena i muškaraca; stoga poziva Komisiju da poduzme odlučne političke korake za borbu protiv stereotipova i predlaže država članicama da rade na podizanju razine svijesti o jednakim pravima i mogućnostima za muškarce i žene u svojim obrazovnim sustavima; |
| --- | --- |

41.

ističe da obrazovanje ima ključnu ulogu u borbi protiv spolnih stereotipova i stajanju na kraj diskriminacijama temeljenim na spolu; naglašava potrebu uključivanja dječaka i muškaraca u promicanje prava žena i jednakosti žena i muškaraca; stoga poziva Komisiju da poduzme odlučne političke korake za borbu protiv stereotipova i predlaže država članicama da rade na podizanju razine svijesti o jednakim pravima i mogućnostima za muškarce i žene u svojim obrazovnim sustavima;

| 42. | zahtijeva od Vijeća i Europske komisije da usvoje mjere kojima će osigurati da društveni mediji upotrebljavaju jezik koji nije seksistički, zajamčiti aktivno sudjelovanje i ujednačenu prisutnost te prenošenje raznolike slike oba spola, van kanona ljepote i seksističkih stereotipa o djelatnostima koje zauzimaju u različitim područjima života, pridajući posebnu pozornost sadržajima koji su namijenjeni djeci i mladima; |
| --- | --- |

42.

zahtijeva od Vijeća i Europske komisije da usvoje mjere kojima će osigurati da društveni mediji upotrebljavaju jezik koji nije seksistički, zajamčiti aktivno sudjelovanje i ujednačenu prisutnost te prenošenje raznolike slike oba spola, van kanona ljepote i seksističkih stereotipa o djelatnostima koje zauzimaju u različitim područjima života, pridajući posebnu pozornost sadržajima koji su namijenjeni djeci i mladima;

| 43. | poziva države članice i njihova medijska regulatorna tijela da i u kvantitativnom i u kvalitativnom pogledu razmotre položaj koji se ženama pridaje u medijima, osobito na televiziji, među ostalim kako bi se izbjegli napadi na dostojanstvo žena, spriječilo prenošenje spolnih stereotipova te suzbio svaki pokušaj hiperseksualizacije djevojčica; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice i njihova medijska regulatorna tijela da i u kvantitativnom i u kvalitativnom pogledu razmotre položaj koji se ženama pridaje u medijima, osobito na televiziji, među ostalim kako bi se izbjegli napadi na dostojanstvo žena, spriječilo prenošenje spolnih stereotipova te suzbio svaki pokušaj hiperseksualizacije djevojčica;

| 44. | traži od država članica, slijedom usvajanja zaključaka Vijeća o jednakosti spolova u sportu, da potpuno iskoriste ponuđene mogućnosti koje sport nudi za promicanje jednakosti rodova, pogotovo definirajući konkretan plan rada u borbi protiv stereotipova i nasilja, za poticanje jednakosti između profesionalnih sportaša i sportašica i promicanja žena u sportu; |
| --- | --- |

44.

traži od država članica, slijedom usvajanja zaključaka Vijeća o jednakosti spolova u sportu, da potpuno iskoriste ponuđene mogućnosti koje sport nudi za promicanje jednakosti rodova, pogotovo definirajući konkretan plan rada u borbi protiv stereotipova i nasilja, za poticanje jednakosti između profesionalnih sportaša i sportašica i promicanja žena u sportu;

Društveni izazovi

| 45. | ističe da su razne studije pokazale da su stope abortusa u zemljama gdje je abortus dopušten i onima gdje je zabranjen slične, čak i da su nešto više u potonjima (Svjetska zdravstvena organizacija, 2014.); |
| --- | --- |

45.

ističe da su razne studije pokazale da su stope abortusa u zemljama gdje je abortus dopušten i onima gdje je zabranjen slične, čak i da su nešto više u potonjima (Svjetska zdravstvena organizacija, 2014.);

| 46. | napominje da su oblikovanje i provedba politika o spolnom i reproduktivnom zdravlju i povezanim pravima te o spolnom odgoju u nadležnosti država članica; ipak ističe da EU može doprinijeti promicanju najboljih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

46.

napominje da su oblikovanje i provedba politika o spolnom i reproduktivnom zdravlju i povezanim pravima te o spolnom odgoju u nadležnosti država članica; ipak ističe da EU može doprinijeti promicanju najboljih praksi među državama članicama;

| 47. | ističe da bi žene trebale imati kontrolu nad svojim seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, što bi se prvenstveno ostvarilo lakšim pristupom kontracepciji i abortusu; slijedom toga podupire mjere i djelovanja usmjerena na poboljšanje pristupa žena uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja te na veću obaviještenost žena o svojim pravima i dostupnim uslugama; poziva države članice i Komisiju da provedu mjere i aktivnosti u svrhu osvještavanja muškaraca o njihovim odgovornostima u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

47.

ističe da bi žene trebale imati kontrolu nad svojim seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, što bi se prvenstveno ostvarilo lakšim pristupom kontracepciji i abortusu; slijedom toga podupire mjere i djelovanja usmjerena na poboljšanje pristupa žena uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja te na veću obaviještenost žena o svojim pravima i dostupnim uslugama; poziva države članice i Komisiju da provedu mjere i aktivnosti u svrhu osvještavanja muškaraca o njihovim odgovornostima u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja;

| 48. | naglašava važnost aktivnih politika prevencije, obrazovanja i informiranja usmjerenih na adolescente, mlade i odrasle kako bi se osiguralo dobro reproduktivno i spolno zdravlje građana i tako spriječile spolno prenosive bolesti i neželjene trudnoće; |
| --- | --- |

48.

naglašava važnost aktivnih politika prevencije, obrazovanja i informiranja usmjerenih na adolescente, mlade i odrasle kako bi se osiguralo dobro reproduktivno i spolno zdravlje građana i tako spriječile spolno prenosive bolesti i neželjene trudnoće;

| 49. | poziva države članice da se pri primjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi pobrinu za jednaku zastupljenost muškaraca i žena u tim ispitivanjima, odnosno da posebnu pozornost obrate na transparentnost spolnog sastava onih koji sudjeluju u ispitivanju; poziva Komisiju da pri razmatranju odgovarajuće provedbe ove Uredbe posebno nadgleda aspekte jednakosti između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice da se pri primjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi pobrinu za jednaku zastupljenost muškaraca i žena u tim ispitivanjima, odnosno da posebnu pozornost obrate na transparentnost spolnog sastava onih koji sudjeluju u ispitivanju; poziva Komisiju da pri razmatranju odgovarajuće provedbe ove Uredbe posebno nadgleda aspekte jednakosti između žena i muškaraca;

| 50. | ističe da je 22. siječnja 2011. EU ratificirao Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, prema kojoj se sve članice potpisnice obvezuju da će osiguravati i promicati puno ostvarenje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda za sve osobe s invaliditetom, bez diskriminacije bilo koje vrste na osnovi invaliditeta, i da će se uzdržati od sudjelovanja u bilo kojem činu ili praksi koji nisu u skladu s Konvencijom; |
| --- | --- |

50.

ističe da je 22. siječnja 2011. EU ratificirao Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, prema kojoj se sve članice potpisnice obvezuju da će osiguravati i promicati puno ostvarenje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda za sve osobe s invaliditetom, bez diskriminacije bilo koje vrste na osnovi invaliditeta, i da će se uzdržati od sudjelovanja u bilo kojem činu ili praksi koji nisu u skladu s Konvencijom;

Jednakost žena i muškaraca u kontekstu vanjskih odnosa EU-a

| 51. | poziva Komisiju da odlučno promiče jednakost žena i muškaraca u kontekstu vanjskih odnosa EU-a i trećih zemalja i time jača sveobuhvatan strateški pristup u području jednakosti; u vezi s time ističe da je važno ojačati suradnju s međunarodnim i regionalnim organizacijama kako bi se promicala jednakost žena i muškaraca te postigla veća osviještenost o pravima žena; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da odlučno promiče jednakost žena i muškaraca u kontekstu vanjskih odnosa EU-a i trećih zemalja i time jača sveobuhvatan strateški pristup u području jednakosti; u vezi s time ističe da je važno ojačati suradnju s međunarodnim i regionalnim organizacijama kako bi se promicala jednakost žena i muškaraca te postigla veća osviještenost o pravima žena;

| 52. | poziva EU da prestane provoditi politike kojima se stvara ovisnost između članova obitelji u okviru spajanja obitelji te poziva EU i države članice da migranticama dodjeljuju autonomni boravišni status, posebno u slučajevima obiteljskog nasilja; |
| --- | --- |

52.

poziva EU da prestane provoditi politike kojima se stvara ovisnost između članova obitelji u okviru spajanja obitelji te poziva EU i države članice da migranticama dodjeljuju autonomni boravišni status, posebno u slučajevima obiteljskog nasilja;

| 53. | poziva Komisiju da zajamči uključivanje jednakosti spolova i prava žena u sve sporazume o partnerstvu i u sve pregovore s državama izvan EU-a; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju da zajamči uključivanje jednakosti spolova i prava žena u sve sporazume o partnerstvu i u sve pregovore s državama izvan EU-a;

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica.

---

(1)  SL L 181, 29.06.2013., str. 4.

(2)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(3)  SL L 338, 21.12.2011., str. 2.

(4)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(5)  Zaključci Vijeća od 7. ožujka 2011.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0105.

(7)  SL L 180, 15.07.2010., str. 1.

(8)  SL L 68, 18.3.2010., str. 13.

(9)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(10)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(11)  SL L 348, 28.11.1992., str. 1.

(12)  SL L 359, 19.12.1986., str. 56.

(13)  SL L 6, 10.1.1979., str. 24.

(14)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0375.

(15)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0073.

(16)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0247.

(17)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0074.

(18)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0045.

(19)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 47.

(20)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 75.

(21)  SL C 341 E, 16.12.2010., str. 35.

(22)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 65

(23)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 1.

(24)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 134

(25)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 26

(26)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 77

(27)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 79

(28)  SL C 67 E, 18.3.2010., str. 31

(29)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0162.

(30)  SL C 233 E, 28.9.2006., str. 130.

(31)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0126.

(32)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(33)  Izvješće o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (preinaka) (COM(2013)0861).

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/15

---

P8_TA(2015)0051

Godišnje izvješće o politici tržišnog natjecanja EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (2014/2158(INI))

(2016/C 316/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o politici tržišnog natjecanja 2013. (COM(2014)0249) od 6. svibnja 2014. i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2014)0148), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o politici tržišnog natjecanja 2013. (COM(2014)0249) od 6. svibnja 2014. i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2014)0148),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 101. – 109., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 101. – 109.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora o EZ-u (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora o EZ-u (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 169/2009 od 26. veljače 2009. o primjeni pravila tržišnog natjecanja na željeznički i cestovni promet te promet unutarnjim vodnim putovima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 169/2009 od 26. veljače 2009. o primjeni pravila tržišnog natjecanja na željeznički i cestovni promet te promet unutarnjim vodnim putovima (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/104/EU Europskog vijeća i Vijeća od 26. studenoga 2014. o određenim pravilima kojima se uređuju postupci za naknadu štete prema nacionalnom pravu za kršenja odredaba prava tržišnog natjecanja država članica i Europske unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/104/EU Europskog vijeća i Vijeća od 26. studenoga 2014. o određenim pravilima kojima se uređuju postupci za naknadu štete prema nacionalnom pravu za kršenja odredaba prava tržišnog natjecanja država članica i Europske unije (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. lipnja 2013. o mjerenju štete u postupcima za naknadu štete na temelju kršenja članaka 101. ili 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. lipnja 2013. o mjerenju štete u postupcima za naknadu štete na temelju kršenja članaka 101. ili 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (4),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 4. veljače 2011. naslovljen „Javno savjetovanje: Za usklađen europski pristup kolektivnoj pravnoj zaštiti” (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 4. veljače 2011. naslovljen „Javno savjetovanje: Za usklađen europski pristup kolektivnoj pravnoj zaštiti” (SEC(2011)0173),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. lipnja 2013. naslovljenu „Za europski horizontalni okvir za kolektivnu pravnu zaštitu” (COM(2013)0401), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. lipnja 2013. naslovljenu „Za europski horizontalni okvir za kolektivnu pravnu zaštitu” (COM(2013)0401),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/396/EU od 11. lipnja 2013. o zajedničkim načelima privremenih i nadoknađujućih mehanizama kolektivne pravne zaštite u državama članicama koji se odnose na kršenje prava zajamčenih pravom Unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/396/EU od 11. lipnja 2013. o zajedničkim načelima privremenih i nadoknađujućih mehanizama kolektivne pravne zaštite u državama članicama koji se odnose na kršenje prava zajamčenih pravom Unije (5),

| — | uzimajući u obzir studiju koju je u lipnju 2012. objavio resorni odjel Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Kolektivna pravna zaštita u borbi protiv monopola”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je u lipnju 2012. objavio resorni odjel Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Kolektivna pravna zaštita u borbi protiv monopola”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. lipnja 2013. objavljenu u skladu s člankom 27. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 u predmetu AT.39740 – Google (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. lipnja 2013. objavljenu u skladu s člankom 27. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 u predmetu AT.39740 – Google (6),

| — | uzimajući u obzir obveze prema Komisiji u skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 u predmetu COMP/39.398 – Visa MIF, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze prema Komisiji u skladu s člankom 9. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2003 u predmetu COMP/39.398 – Visa MIF,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ-a o koncentracijama) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ-a o koncentracijama) (7),

| — | uzimajući u obzir savjetovanje Komisije od 27. ožujka 2013. o kontroli koncentracija u EU-u – nacrt revizije pojednostavljenog postupka i provedbene uredbe o koncentracijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetovanje Komisije od 27. ožujka 2013. o kontroli koncentracija u EU-u – nacrt revizije pojednostavljenog postupka i provedbene uredbe o koncentracijama,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2008. o primjeni pravila o državnoj potpori na mjere poduzete u vezi s financijskim institucijama u kontekstu trenutne svjetske financijske krize (8) (Komunikacija o bankarstvu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2008. o primjeni pravila o državnoj potpori na mjere poduzete u vezi s financijskim institucijama u kontekstu trenutne svjetske financijske krize (8) (Komunikacija o bankarstvu),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. prosinca 2008. naslovljenu „Rekapitalizacija financijskih institucija u trenutnoj financijskoj krizi: ograničavanje pomoći na nužni minimum i mjere zaštite od poremećaja tržišnog natjecanja” (9) (Komunikacija o rekapitalizaciji), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. prosinca 2008. naslovljenu „Rekapitalizacija financijskih institucija u trenutnoj financijskoj krizi: ograničavanje pomoći na nužni minimum i mjere zaštite od poremećaja tržišnog natjecanja” (9) (Komunikacija o rekapitalizaciji),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. veljače 2009. o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti u bankarskom sektoru Zajednice (10) (Komunikacija o imovini s umanjenom vrijednošću), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. veljače 2009. o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti u bankarskom sektoru Zajednice (10) (Komunikacija o imovini s umanjenom vrijednošću),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. srpnja 2009. o ponovnoj uspostavi održivosti i procjeni mjera restrukturiranja u financijskom sektoru u trenutnoj krizi u okviru pravila o državnoj potpori (11) (Komunikacija o restrukturiranju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. srpnja 2009. o ponovnoj uspostavi održivosti i procjeni mjera restrukturiranja u financijskom sektoru u trenutnoj krizi u okviru pravila o državnoj potpori (11) (Komunikacija o restrukturiranju),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. prosinca 2008. o privremenom okviru Zajednice za mjere državne potpore za potpomaganje pristupa financijama u trenutnoj financijskoj i gospodarskoj krizi (12) (izvorni Privremeni okvir), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. prosinca 2008. o privremenom okviru Zajednice za mjere državne potpore za potpomaganje pristupa financijama u trenutnoj financijskoj i gospodarskoj krizi (12) (izvorni Privremeni okvir),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. prosinca 2010. naslovljenu „Privremeni okvir Unije za mjere državne potpore za potpomaganje pristupa financijama u trenutnoj financijskoj i gospodarskoj krizi” (13) (novi Privremeni okvir koji zamjenjuje onaj koji je istekao 31. prosinca 2010.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. prosinca 2010. naslovljenu „Privremeni okvir Unije za mjere državne potpore za potpomaganje pristupa financijama u trenutnoj financijskoj i gospodarskoj krizi” (13) (novi Privremeni okvir koji zamjenjuje onaj koji je istekao 31. prosinca 2010.),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o primjeni, od 1. kolovoza 2013., pravila o državnoj potpori za potpomaganje mjera u korist banaka u kontekstu financijske krize („Komunikacija o bankarstvu”) (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o primjeni, od 1. kolovoza 2013., pravila o državnoj potpori za potpomaganje mjera u korist banaka u kontekstu financijske krize („Komunikacija o bankarstvu”) (14),

| — | uzimajući u obzir dokument Komisije upućen Gospodarskom i financijskom odboru o reviziji smjernica za državne potpore za restrukturiranje banaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Komisije upućen Gospodarskom i financijskom odboru o reviziji smjernica za državne potpore za restrukturiranje banaka,

| — | uzimajući u obzir studiju resornog odjela Glavne uprave za unutarnju politiku iz lipnja 2011. naslovljenu „Državne potpore – pravila u krizi za financijski sektor i realno gospodarstvo”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju resornog odjela Glavne uprave za unutarnju politiku iz lipnja 2011. naslovljenu „Državne potpore – pravila u krizi za financijski sektor i realno gospodarstvo”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnoj potpori Europske unije na kompenzaciju za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije o primjeni pravila o državnoj potpori Europske unije na kompenzaciju za pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa (15),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca 2011. o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (16),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir Europske unije za državne potpore u obliku kompenzacije za javne usluge (2011.)” (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir Europske unije za državne potpore u obliku kompenzacije za javne usluge (2011.)” (17),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 360/2012 od 25. travnja 2012. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis koje se dodjeljuju poduzetnicima koji pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 360/2012 od 25. travnja 2012. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na potpore de minimis koje se dodjeljuju poduzetnicima koji pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa (18),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. studenog 2011. o reformi pravila o državnoj potpori EU-a za usluge od općeg gospodarskog interesa (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. studenog 2011. o reformi pravila o državnoj potpori EU-a za usluge od općeg gospodarskog interesa (19),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. veljače 2012. naslovljenu „Modernizacija državnih potpora EU-a” (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. veljače 2012. naslovljenu „Modernizacija državnih potpora EU-a” (COM(2012)0209),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. siječnja 2013. o modernizaciji državnih potpora (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. siječnja 2013. o modernizaciji državnih potpora (20),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 30. srpnja 2012. za uredbu Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora i Uredbu (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 30. srpnja 2012. za uredbu Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora i Uredbu (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika (COM(2012)0730),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 5. srpnja 2012. za uredbu Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora u EZ-u (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 5. srpnja 2012. za uredbu Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora u EZ-u (COM(2012)0725),

| — | uzimajući u obzir smjernice Komisije za državnu potporu za željezničke prijevoznike (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Komisije za državnu potporu za željezničke prijevoznike (21),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. lipnja 2013. o regionalnoj politici kao dijelu šireg plana državnih potpora (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. lipnja 2013. o regionalnoj politici kao dijelu šireg plana državnih potpora (22),

| — | uzimajući u obzir okvirni sporazum od 20. listopada 2010. o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (23) (u daljnjem tekstu „Okvirni sporazum”), a posebno njegove stavke 9., 12., 15. i 16., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okvirni sporazum od 20. listopada 2010. o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (23) (u daljnjem tekstu „Okvirni sporazum”), a posebno njegove stavke 9., 12., 15. i 16.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. veljače 2005. o 23. izvješću Komisije o politici tržišnog natjecanja 2003. (24), rezoluciju od 4. travnja 2006. o izvješću Komisije o politici tržišnog natjecanja 2004. (25), od 19. lipnja 2007. o izvješću o politici tržišnog natjecanja 2005. (26), od 10. ožujka 2009. o izvješćima o politici tržišnog natjecanja 2006. i 2007. (27), od 9. ožujka 2010. o izvješću o politici tržišnog natjecanja 2008. (28), od 20. siječnja 2011. o izvješću o politici tržišnog natjecanja 2009. (29), od 2. veljače 2012. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (30), od 12. lipnja 2013. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (31) i od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. veljače 2005. o 23. izvješću Komisije o politici tržišnog natjecanja 2003. (24), rezoluciju od 4. travnja 2006. o izvješću Komisije o politici tržišnog natjecanja 2004. (25), od 19. lipnja 2007. o izvješću o politici tržišnog natjecanja 2005. (26), od 10. ožujka 2009. o izvješćima o politici tržišnog natjecanja 2006. i 2007. (27), od 9. ožujka 2010. o izvješću o politici tržišnog natjecanja 2008. (28), od 20. siječnja 2011. o izvješću o politici tržišnog natjecanja 2009. (29), od 2. veljače 2012. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (30), od 12. lipnja 2013. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (31) i od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (32),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. lipnja 2013. naslovljen „Ususret djelotvornijoj kontroli koncentracija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. lipnja 2013. naslovljen „Ususret djelotvornijoj kontroli koncentracija”,

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 9. srpnja 2014. naslovljenu „Ususret djelotvornijoj kontroli koncentracija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 9. srpnja 2014. naslovljenu „Ususret djelotvornijoj kontroli koncentracija”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. veljače 2014. o sporazumima o suradnji EU-a o provedbi politike tržišnog natjecanja i daljnjim koracima (33), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. veljače 2014. o sporazumima o suradnji EU-a o provedbi politike tržišnog natjecanja i daljnjim koracima (33),

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenice za tržišno natjecanje Margrethe Vestager o istragama o državnim potporama u području oporezivanja od 6. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenice za tržišno natjecanje Margrethe Vestager o istragama o državnim potporama u području oporezivanja od 6. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir pokazatelje digitalnog napretka Europske komisije za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pokazatelje digitalnog napretka Europske komisije za 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0019/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0019/2015),

| A. | budući da su neki sektori na jedinstvenom tržištu i dalje podijeljeni nacionalnim granicama i umjetnim preprekama dok istovremeno zabrinjavajuće prakse, kao što su socijalni damping ili zlouporaba strukturnih fondova, predstavljaju razlog za zabrinutost te bi ih trebalo rješavati i u okviru politike tržišnog natjecanja EU-a; budući da tržišno natjecanje ne funkcionira na jednako zadovoljavajući način u svim državama članicama; |
| --- | --- |

A.

budući da su neki sektori na jedinstvenom tržištu i dalje podijeljeni nacionalnim granicama i umjetnim preprekama dok istovremeno zabrinjavajuće prakse, kao što su socijalni damping ili zlouporaba strukturnih fondova, predstavljaju razlog za zabrinutost te bi ih trebalo rješavati i u okviru politike tržišnog natjecanja EU-a; budući da tržišno natjecanje ne funkcionira na jednako zadovoljavajući način u svim državama članicama;

| B. | budući da je politika tržišnog natjecanja sama po sebi instrument zaštite europske demokracije jer sprečava prekomjernu koncentraciju ekonomske i financijske moći u korist malog broja pojedinaca, što samo po sebi podrazumijeva rizik za neovisnost europske političke moći u odnosu na velike industrijske i bankarske grupacije; |
| --- | --- |

B.

budući da je politika tržišnog natjecanja sama po sebi instrument zaštite europske demokracije jer sprečava prekomjernu koncentraciju ekonomske i financijske moći u korist malog broja pojedinaca, što samo po sebi podrazumijeva rizik za neovisnost europske političke moći u odnosu na velike industrijske i bankarske grupacije;

| C. | budući da je politika tržišnog natjecanja koja se temelji na jednakim uvjetima za sve u svim sektorima kamen temeljac europske socijalne tržišne ekonomije i osnovni instrument koji jamči ispravno funkcioniranje dinamičnog, učinkovitog, održivog i inovativnog unutarnjeg tržišta, pokretanje gospodarskog rasta i otvaranja novih radnih mjesta i konkurentnost na globalnoj razini; budući da ekonomska i financijska kriza stoga ne smije biti izgovor za ublažavanje provedbe pravila tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je politika tržišnog natjecanja koja se temelji na jednakim uvjetima za sve u svim sektorima kamen temeljac europske socijalne tržišne ekonomije i osnovni instrument koji jamči ispravno funkcioniranje dinamičnog, učinkovitog, održivog i inovativnog unutarnjeg tržišta, pokretanje gospodarskog rasta i otvaranja novih radnih mjesta i konkurentnost na globalnoj razini; budući da ekonomska i financijska kriza stoga ne smije biti izgovor za ublažavanje provedbe pravila tržišnog natjecanja;

| D. | budući da se svake godine zbog kartela nakupe gubici u iznosu od 181 do 320 milijardi EUR, što predstavlja otprilike 3 % BDP-a Europske unije, |
| --- | --- |

D.

budući da se svake godine zbog kartela nakupe gubici u iznosu od 181 do 320 milijardi EUR, što predstavlja otprilike 3 % BDP-a Europske unije,

| E. | budući da su u razdoblju od 2008. do kraja 2011. bankama u EU-u dodijeljene državne potpore u iznosu jednakom 1,6 bilijuna EUR; |
| --- | --- |

E.

budući da su u razdoblju od 2008. do kraja 2011. bankama u EU-u dodijeljene državne potpore u iznosu jednakom 1,6 bilijuna EUR;

| F. | budući da se procjenjuje da utaja poreza, porezna prijevara i porezne oaze godišnje koštaju porezne obveznike EU-a 1 bilijun EUR u izgubljenoj dobiti, čime se narušava natjecanje na jedinstvenom tržištu između trgovačkih društava koja plaćaju poreze i onih koja ih ne plaćaju; |
| --- | --- |

F.

budući da se procjenjuje da utaja poreza, porezna prijevara i porezne oaze godišnje koštaju porezne obveznike EU-a 1 bilijun EUR u izgubljenoj dobiti, čime se narušava natjecanje na jedinstvenom tržištu između trgovačkih društava koja plaćaju poreze i onih koja ih ne plaćaju;

| G. | budući da europski građani žele kvalitetne i cijenom pristupačne javne usluge; |
| --- | --- |

G.

budući da europski građani žele kvalitetne i cijenom pristupačne javne usluge;

| H. | budući da je stroga primjena načela prava tržišnog natjecanja najviše u interesu potrošača, dok zbog manjka konkurentnosti dolazi do neispravne raspodjele sredstava i manje produktivnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da je stroga primjena načela prava tržišnog natjecanja najviše u interesu potrošača, dok zbog manjka konkurentnosti dolazi do neispravne raspodjele sredstava i manje produktivnosti;

| I. | budući da je u pogledu troškova energije jedinstveno europsko tržište manje uspješno od SAD-a, s disperzijom cijena od 31 % u odnosu na 22 % u SAD-u; |
| --- | --- |

I.

budući da je u pogledu troškova energije jedinstveno europsko tržište manje uspješno od SAD-a, s disperzijom cijena od 31 % u odnosu na 22 % u SAD-u;

| J. | budući da bi uvođenje „putovnice za upravljanje jedinstvenim tržištem” smanjilo narušavanje tržišnog natjecanja i fragmentaciju jedinstvenog tržišta, čime bi se povećao potencijal rasta europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

J.

budući da bi uvođenje „putovnice za upravljanje jedinstvenim tržištem” smanjilo narušavanje tržišnog natjecanja i fragmentaciju jedinstvenog tržišta, čime bi se povećao potencijal rasta europskog gospodarstva;

| K. | budući da je uspješan razvoj malih i srednjih poduzeća u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja jedan od osnovnih preduvjeta za otvaranje novih radnih mjesta, održiv rast, inovacije i ulaganja; budući da u mnogim državama članicama ozbiljna kreditna kriza pogađa mala i srednja poduzeća, koja predstavljaju 98 % poduzeća u EU-u; |
| --- | --- |

K.

budući da je uspješan razvoj malih i srednjih poduzeća u uvjetima slobodnog tržišnog natjecanja jedan od osnovnih preduvjeta za otvaranje novih radnih mjesta, održiv rast, inovacije i ulaganja; budući da u mnogim državama članicama ozbiljna kreditna kriza pogađa mala i srednja poduzeća, koja predstavljaju 98 % poduzeća u EU-u;

| L. | budući da je slobodno kretanje robe, usluga, osoba i kapitala neophodno za rast; budući da protekcionizam može ograničiti izglede domaće industrije za dugoročni rast; |
| --- | --- |

L.

budući da je slobodno kretanje robe, usluga, osoba i kapitala neophodno za rast; budući da protekcionizam može ograničiti izglede domaće industrije za dugoročni rast;

| M. | budući da neotkriveni karteli traju između 6 i 14 godina od njihova početka i utječu na gospodarstvo tako da veći teret snose kupci, i u konačnici potrošači; |
| --- | --- |

M.

budući da neotkriveni karteli traju između 6 i 14 godina od njihova početka i utječu na gospodarstvo tako da veći teret snose kupci, i u konačnici potrošači;

| N. | budući da je jedinstveni patent EU-a korak prema ostvarenju jedinstvenog tržišta i da bi sve države članice trebale sudjelovati u tom projektu; |
| --- | --- |

N.

budući da je jedinstveni patent EU-a korak prema ostvarenju jedinstvenog tržišta i da bi sve države članice trebale sudjelovati u tom projektu;

| O. | budući da je zbog dokumenata iz takozvane afere LuxLeaks koje je objavio Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara postala jasna potreba za temeljitom i neovisnom istragom prakse donošenja poreznih rješenja u državama članicama i njihove usklađenosti s pravilima EU-a za kontrolu državnih potpora; budući da je neovisnost Glavne uprave za tržišno natjecanje iznimno važna za uspješno ostvarenje tog kao i svih drugih njezinih ciljeva; |
| --- | --- |

O.

budući da je zbog dokumenata iz takozvane afere LuxLeaks koje je objavio Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara postala jasna potreba za temeljitom i neovisnom istragom prakse donošenja poreznih rješenja u državama članicama i njihove usklađenosti s pravilima EU-a za kontrolu državnih potpora; budući da je neovisnost Glavne uprave za tržišno natjecanje iznimno važna za uspješno ostvarenje tog kao i svih drugih njezinih ciljeva;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja činjenicu da je gospodarstvo EU-a Ugovorima utvrđeno kao „otvoreno tržišno gospodarstvo sa slobodnim tržišnim natjecanjem”; ističe da je jače usmjerenje na promicanje tržišnog natjecanja potrebno za postizanje ambicioznih ciljeva u pogledu zaposlenosti, rasta, ulaganja i globalne konkurentnosti europskog gospodarstva jer upravo održivo i učinkovito tržišno natjecanje potiče ulaganja, donosi koristi krajnjim korisnicima i pokreće gospodarstvo; ističe veoma važnu ulogu koju za stvaranje jednakih uvjeta za poticanje inovacija, produktivnosti, otvaranja novih radnih mjesta i ulaganja ima provedba politike tržišnog natjecanja od strane svih subjekata na jedinstvenom tržištu i za sve poslovne modele, uključujući mala i srednja poduzeća, potpuno poštujući sve nacionalne različitosti; traži od Komisije da provodi pravila za suzbijanje monopola, pravila o državnoj potpori i pravila o kontroli koncentracija kako bi se ostvarilo dobro funkcionirajuće unutarnje tržište i društveni napredak; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja činjenicu da je gospodarstvo EU-a Ugovorima utvrđeno kao „otvoreno tržišno gospodarstvo sa slobodnim tržišnim natjecanjem”; ističe da je jače usmjerenje na promicanje tržišnog natjecanja potrebno za postizanje ambicioznih ciljeva u pogledu zaposlenosti, rasta, ulaganja i globalne konkurentnosti europskog gospodarstva jer upravo održivo i učinkovito tržišno natjecanje potiče ulaganja, donosi koristi krajnjim korisnicima i pokreće gospodarstvo; ističe veoma važnu ulogu koju za stvaranje jednakih uvjeta za poticanje inovacija, produktivnosti, otvaranja novih radnih mjesta i ulaganja ima provedba politike tržišnog natjecanja od strane svih subjekata na jedinstvenom tržištu i za sve poslovne modele, uključujući mala i srednja poduzeća, potpuno poštujući sve nacionalne različitosti; traži od Komisije da provodi pravila za suzbijanje monopola, pravila o državnoj potpori i pravila o kontroli koncentracija kako bi se ostvarilo dobro funkcionirajuće unutarnje tržište i društveni napredak;

| 2. | smatra da osiguravanje jednakih uvjeta za poduzeća na unutarnjem tržištu ovisi i o borbi protiv socijalnog dampinga i o provedbi europskog socijalnog prava i prava okoliša; poziva Komisiju da razmotri utjecaj svojih intervencija u području državnih potpora na socijalnu dimenziju i tržište rada, posebno u regijama s visokom stopom nezaposlenosti, i da tu analizu uzme u obzir pri donošenju odluka; |
| --- | --- |

2.

smatra da osiguravanje jednakih uvjeta za poduzeća na unutarnjem tržištu ovisi i o borbi protiv socijalnog dampinga i o provedbi europskog socijalnog prava i prava okoliša; poziva Komisiju da razmotri utjecaj svojih intervencija u području državnih potpora na socijalnu dimenziju i tržište rada, posebno u regijama s visokom stopom nezaposlenosti, i da tu analizu uzme u obzir pri donošenju odluka;

| 3. | naglašava potrebu da se europskim industrijskim grupacijama i malim i srednjim poduzećima s pomoću prilagođenih mjera tržišnog natjecanja i oporezivanja pomogne da se nose s globalizacijom; |
| --- | --- |

3.

naglašava potrebu da se europskim industrijskim grupacijama i malim i srednjim poduzećima s pomoću prilagođenih mjera tržišnog natjecanja i oporezivanja pomogne da se nose s globalizacijom;

| 4. | poziva Komisiju da utvrdi moguće neuravnoteženosti među državama članicama koje bi mogle dovesti do poremećaja tržišnog natjecanja, kao i njihove uzroke i gospodarski učinak; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da utvrdi moguće neuravnoteženosti među državama članicama koje bi mogle dovesti do poremećaja tržišnog natjecanja, kao i njihove uzroke i gospodarski učinak;

| 5. | ističe da politika tržišnog natjecanja ima ključnu ulogu u jačanju cjelovitog pristupa jedinstvenom tržištu čiji je cilj pozabaviti se s ekonomskim, socijalnim i ekološkim izazovima Europe; poziva Komisiju da istinski poštuje potrebe građana, potrošača te malih i srednjih poduzeća tako da njihove interese stavi u središte postupka donošenja odluka kako bi se predloženim politikama u području tržišnog natjecanja europskim građanima mogla ponuditi dodana vrijednost; |
| --- | --- |

5.

ističe da politika tržišnog natjecanja ima ključnu ulogu u jačanju cjelovitog pristupa jedinstvenom tržištu čiji je cilj pozabaviti se s ekonomskim, socijalnim i ekološkim izazovima Europe; poziva Komisiju da istinski poštuje potrebe građana, potrošača te malih i srednjih poduzeća tako da njihove interese stavi u središte postupka donošenja odluka kako bi se predloženim politikama u području tržišnog natjecanja europskim građanima mogla ponuditi dodana vrijednost;

| 6. | ponavlja da bi Komisija trebala razmotriti mogućnost preraspodjele sredstva iz zastarjelih ili slabo korištenih proračunskih linija u Glavnu upravu za tržišno natjecanje; ističe da Komisija mora raspolagati dostatnim ljudskim resursima da bi mogla znatno proširiti i produbiti svoje istrage o fiskalnoj državnih potpori, kao što su porezna rješenja i izbjegavanje plaćanja poreza, kako bi se omogućilo da politika tržišnog natjecanja bude dovoljno proaktivna; smatra da Komisija mora imati i stručnu pravnu pomoć za daljnje utvrđivanje nedostataka o kojima smo se osvjedočili kad su otkriveni ciljani porezni programi koje provode razne države članice; u svjetlu otkrića u okviru afere LuxLeaks osobito preporučuje da se ojača Odjel za fiskalnu državnu potporu unutar Glavne uprave za tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

6.

ponavlja da bi Komisija trebala razmotriti mogućnost preraspodjele sredstva iz zastarjelih ili slabo korištenih proračunskih linija u Glavnu upravu za tržišno natjecanje; ističe da Komisija mora raspolagati dostatnim ljudskim resursima da bi mogla znatno proširiti i produbiti svoje istrage o fiskalnoj državnih potpori, kao što su porezna rješenja i izbjegavanje plaćanja poreza, kako bi se omogućilo da politika tržišnog natjecanja bude dovoljno proaktivna; smatra da Komisija mora imati i stručnu pravnu pomoć za daljnje utvrđivanje nedostataka o kojima smo se osvjedočili kad su otkriveni ciljani porezni programi koje provode razne države članice; u svjetlu otkrića u okviru afere LuxLeaks osobito preporučuje da se ojača Odjel za fiskalnu državnu potporu unutar Glavne uprave za tržišno natjecanje;

| 7. | iščekuje predstojeće otkrivanje revizije koju Komisija provodi jedno desetljeće nakon stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1/2003 o provedbi pravila o tržišnom natjecanju i poziva Komisiju da uključi Parlament u sve inicijative koje iz nje proistječu; poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere kako bi tu Uredbu prilagodila novoj pravnoj situaciji, posebno zbog donošenja Direktive o tužbama za naknadu štete; |
| --- | --- |

7.

iščekuje predstojeće otkrivanje revizije koju Komisija provodi jedno desetljeće nakon stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1/2003 o provedbi pravila o tržišnom natjecanju i poziva Komisiju da uključi Parlament u sve inicijative koje iz nje proistječu; poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere kako bi tu Uredbu prilagodila novoj pravnoj situaciji, posebno zbog donošenja Direktive o tužbama za naknadu štete;

| 8. | podsjeća Komisiju na to da pitanje neovisnosti nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje zaslužuje posebno veliku pozornost; |
| --- | --- |

8.

podsjeća Komisiju na to da pitanje neovisnosti nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje zaslužuje posebno veliku pozornost;

| 9. | naglašava da se instrumenti politike tržišnog natjecanja ne smiju zloupotrebljavati za provedbu poreznih mjera; potiče Komisiju da na jasan način izloži svoje bojazni u području oporezivanja; |
| --- | --- |

9.

naglašava da se instrumenti politike tržišnog natjecanja ne smiju zloupotrebljavati za provedbu poreznih mjera; potiče Komisiju da na jasan način izloži svoje bojazni u području oporezivanja;

| 10. | smatra da bi temelje i važne smjernice politike tržišnog natjecanja u budućnosti trebalo izrađivati i donositi u užoj suradnji s Parlamentom kako bi se pojačao demokratski legitimitet tijela nadležnog za tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

10.

smatra da bi temelje i važne smjernice politike tržišnog natjecanja u budućnosti trebalo izrađivati i donositi u užoj suradnji s Parlamentom kako bi se pojačao demokratski legitimitet tijela nadležnog za tržišno natjecanje;

| 11. | pozdravlja zajednički pristup zauzet tijekom postupka modernizacije državnih potpora kojemu je cilj promicanje djelotvornije javne potrošnje u kontekstu ograničenih proračunskih rezervi, posebno u državama članicama koje su teško pogođene krizom; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja zajednički pristup zauzet tijekom postupka modernizacije državnih potpora kojemu je cilj promicanje djelotvornije javne potrošnje u kontekstu ograničenih proračunskih rezervi, posebno u državama članicama koje su teško pogođene krizom;

| 12. | shvaća da učinkovita provedba politike tržišnog natjecanja zahtjeva usklađeno i dosljedno sudsko tumačenje; |
| --- | --- |

12.

shvaća da učinkovita provedba politike tržišnog natjecanja zahtjeva usklađeno i dosljedno sudsko tumačenje;

| 13. | konstatira da se Komisija sve više oslanja na odluke o prihvaćanju obveza; međutim, smatra da je potrebna veća transparentnost kod suštine optužbi i da je potreban veći broj pravnih presedana; smatra da se to posebno odnosi na slučajeve u kojima se razmatraju pitanja u vezi s borbom protiv monopola na novim područjima, kao što su tržišta digitalnih proizvoda na kojima trgovačka društva teško mogu procijeniti predstavljali li određeni oblik ponašanja povredu propisa o tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

13.

konstatira da se Komisija sve više oslanja na odluke o prihvaćanju obveza; međutim, smatra da je potrebna veća transparentnost kod suštine optužbi i da je potreban veći broj pravnih presedana; smatra da se to posebno odnosi na slučajeve u kojima se razmatraju pitanja u vezi s borbom protiv monopola na novim područjima, kao što su tržišta digitalnih proizvoda na kojima trgovačka društva teško mogu procijeniti predstavljali li određeni oblik ponašanja povredu propisa o tržišnom natjecanju;

| 14. | smatra da bi trebalo objaviti sve pojedinosti prigovora koje je Komisija uputila optuženicima kako bi se ostvarila veća transparentnost i ublažili neki nedostaci odluka o prihvaćanju obveza, a pri tome zadržale njihove glavne prednosti; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi trebalo objaviti sve pojedinosti prigovora koje je Komisija uputila optuženicima kako bi se ostvarila veća transparentnost i ublažili neki nedostaci odluka o prihvaćanju obveza, a pri tome zadržale njihove glavne prednosti;

Državne potpore i usluge od općeg gospodarskog interesa

| 15. | napominje da usluge od općeg gospodarskog interesa predstavljaju znatan udio u ukupnim uslugama koje se pružaju u državama članicama i tvrdi da se učinkovitijim sustavima pružanja usluga (u usporedbi s drugim uslugama) mogu ostvariti znatne uštede; potvrđuje važnost oznake za usluge od općeg gospodarskog interesa za univerzalno dostupne usluge od presudnog značaja za europske građane, od zdravstvene skrbi, preko socijalne sigurnosti do stambenog zbrinjavanja, istovremeno ističući odgovornost Komisije da osigura da naknade za usluge od općeg gospodarskog interesa budu sukladne s pravilima o državnim potporama EU-a; |
| --- | --- |

15.

napominje da usluge od općeg gospodarskog interesa predstavljaju znatan udio u ukupnim uslugama koje se pružaju u državama članicama i tvrdi da se učinkovitijim sustavima pružanja usluga (u usporedbi s drugim uslugama) mogu ostvariti znatne uštede; potvrđuje važnost oznake za usluge od općeg gospodarskog interesa za univerzalno dostupne usluge od presudnog značaja za europske građane, od zdravstvene skrbi, preko socijalne sigurnosti do stambenog zbrinjavanja, istovremeno ističući odgovornost Komisije da osigura da naknade za usluge od općeg gospodarskog interesa budu sukladne s pravilima o državnim potporama EU-a;

| 16. | ponavlja da se strukturni fondovi EU-a ne smiju upotrebljavati na način kojim se izravno ili neizravno podupire preseljenje usluga ili proizvodnje u druge države članice; |
| --- | --- |

16.

ponavlja da se strukturni fondovi EU-a ne smiju upotrebljavati na način kojim se izravno ili neizravno podupire preseljenje usluga ili proizvodnje u druge države članice;

| 17. | smatra da bi trebalo provesti daljnje istrage sportskih klubova (osobito nogometnih) koji duguju milijunske iznose za socijalno osiguranje, a ne plaćaju ih ili ih vlade ne potražuju, što de facto može predstavljati državnu potporu; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi trebalo provesti daljnje istrage sportskih klubova (osobito nogometnih) koji duguju milijunske iznose za socijalno osiguranje, a ne plaćaju ih ili ih vlade ne potražuju, što de facto može predstavljati državnu potporu;

| 18. | naglašava da je povoljan trenutak za procjenu kumulativnih učinaka oporezivanja poduzeća i državnih potpora; |
| --- | --- |

18.

naglašava da je povoljan trenutak za procjenu kumulativnih učinaka oporezivanja poduzeća i državnih potpora;

Borba protiv monopola i karteli

| 19. | poziva Komisiju da pažljivo prati provedbu te direktive u državama članicama te da se pobrine za jednaku primjenu njezinih odredbi u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da pažljivo prati provedbu te direktive u državama članicama te da se pobrine za jednaku primjenu njezinih odredbi u cijeloj Uniji;

| 20. | ponovno izražava zabrinutost zbog činjenice da primjena novčanih kazni kao jedine vrste kazni možda nije dovoljno učinkovita; ponovno poziva na razradu sofisticiranijih instrumenata za povećanje učinkovitosti kaznenog sustava; ponavlja poziv Komisiji da razmotri mogućnost opće revizije svojih smjernica za utvrđivanje novčanih kazni iz 2006. i traži da se te smjernice uključe u Uredbu (EZ) br 1/2003.; poziva Komisiju da razmotri mogućnost nadopunjavanja novčanih kazni za kartele individualnim sankcijama poput individualnih novčanih kazni i diskvalifikacije rukovodstva; poziva Komisiju da učini sve što je potrebno kako društva koja krše propise ne bi snosila negativne posljedice koje su veće od proporcionalne naknade štete za počinjeni prekršaj; |
| --- | --- |

20.

ponovno izražava zabrinutost zbog činjenice da primjena novčanih kazni kao jedine vrste kazni možda nije dovoljno učinkovita; ponovno poziva na razradu sofisticiranijih instrumenata za povećanje učinkovitosti kaznenog sustava; ponavlja poziv Komisiji da razmotri mogućnost opće revizije svojih smjernica za utvrđivanje novčanih kazni iz 2006. i traži da se te smjernice uključe u Uredbu (EZ) br 1/2003.; poziva Komisiju da razmotri mogućnost nadopunjavanja novčanih kazni za kartele individualnim sankcijama poput individualnih novčanih kazni i diskvalifikacije rukovodstva; poziva Komisiju da učini sve što je potrebno kako društva koja krše propise ne bi snosila negativne posljedice koje su veće od proporcionalne naknade štete za počinjeni prekršaj;

| 21. | poziva Komisiju da osnuje posebne radne skupine sastavljene od članova iz raznih glavnih uprava koje bi pratile sektore u kojima strukturne značajke (poput velikih prepreka za ulazak ili visokih troškova kad kupac mijenja dobavljača) povećavaju vjerojatnost kršenja propisa u smislu stvaranja monopola; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da osnuje posebne radne skupine sastavljene od članova iz raznih glavnih uprava koje bi pratile sektore u kojima strukturne značajke (poput velikih prepreka za ulazak ili visokih troškova kad kupac mijenja dobavljača) povećavaju vjerojatnost kršenja propisa u smislu stvaranja monopola;

| 22. | poziva Komisiju da pomogne da se uvede institucionalni mehanizam kojim bi se zajamčila automatska provjera svaki put kad nacionalno tijelo donese odluku o suzbijanju monopola u sklopu koje bi Komisija ispitala postoje li slični problemi na raznim geografskim tržištima diljem Europe na kojima su kažnjena trgovačka društva aktivna; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da pomogne da se uvede institucionalni mehanizam kojim bi se zajamčila automatska provjera svaki put kad nacionalno tijelo donese odluku o suzbijanju monopola u sklopu koje bi Komisija ispitala postoje li slični problemi na raznim geografskim tržištima diljem Europe na kojima su kažnjena trgovačka društva aktivna;

| 23. | podupire aktualnu suradnju u okviru Europske mreže za zaštitu tržišnog natjecanja (ECN) koja omogućava usklađenost javnog izvršenja pravila o tržišnom natjecanju na razini EU-a i potiče njegov daljnji razvoj; |
| --- | --- |

23.

podupire aktualnu suradnju u okviru Europske mreže za zaštitu tržišnog natjecanja (ECN) koja omogućava usklađenost javnog izvršenja pravila o tržišnom natjecanju na razini EU-a i potiče njegov daljnji razvoj;

| 24. | poziva Komisiju da uvede jasne postupke za vremenski raspored i rokove kako bi se ubrzao postupak istrage i izbjegla neopravdana odgađanja; zahtijeva formalna prava za sve uključene žrtve i strane u predmetima koji se odnose na suzbijanje monopola i kartele, s odgovarajućim naglaskom na načelu pretpostavke nedužnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da uvede jasne postupke za vremenski raspored i rokove kako bi se ubrzao postupak istrage i izbjegla neopravdana odgađanja; zahtijeva formalna prava za sve uključene žrtve i strane u predmetima koji se odnose na suzbijanje monopola i kartele, s odgovarajućim naglaskom na načelu pretpostavke nedužnosti;

| 25. | poziva Komisiju da uvede sveobuhvatnu pravnu i ekonomsku procjenu predmeta koji se odnose na suzbijanje monopola i kartele, posebice na tržištima koja se brzo mijenjaju, kako bi se dobro shvatila struktura tržišta i tržišni trendovi te mogle poduzeti odgovarajuće mjere za zaštitu potrošača; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju da uvede sveobuhvatnu pravnu i ekonomsku procjenu predmeta koji se odnose na suzbijanje monopola i kartele, posebice na tržištima koja se brzo mijenjaju, kako bi se dobro shvatila struktura tržišta i tržišni trendovi te mogle poduzeti odgovarajuće mjere za zaštitu potrošača;

| 26. | konstatira da bi politika tržišnog natjecanja trebala biti posebno usmjerena na zaštitu potrošača, veću dobrobit potrošača, poticanje inovacija i poticanje gospodarskog rasta; |
| --- | --- |

26.

konstatira da bi politika tržišnog natjecanja trebala biti posebno usmjerena na zaštitu potrošača, veću dobrobit potrošača, poticanje inovacija i poticanje gospodarskog rasta;

| 27. | u vezi s tim traži da se navedu uvjeti pod kojima se matična društva, koja imaju određeni utjecaj na društva kćeri, ali nisu izravno uključena u kršenje zakona, mogu smatrati solidarnim dužnicima zbog kršenja propisa o kartelima za koja su odgovorna društva kćeri; |
| --- | --- |

27.

u vezi s tim traži da se navedu uvjeti pod kojima se matična društva, koja imaju određeni utjecaj na društva kćeri, ali nisu izravno uključena u kršenje zakona, mogu smatrati solidarnim dužnicima zbog kršenja propisa o kartelima za koja su odgovorna društva kćeri;

| 28. | u pogledu recidivnosti ponavlja zahtjev za uspostavljanje jasne veze između kršenja zakona koje se istražuje, s jedne strane, i prijašnjih kršenja zakona od strane tog društva, s druge strane; |
| --- | --- |

28.

u pogledu recidivnosti ponavlja zahtjev za uspostavljanje jasne veze između kršenja zakona koje se istražuje, s jedne strane, i prijašnjih kršenja zakona od strane tog društva, s druge strane;

| 29. | primjećuje da je porastao broj zahtjeva za umanjenje novčane kazne zbog nemogućnosti plaćanja, posebno kad je riječ o društvima koja se bave proizvodnjom samo jednog proizvoda te malim i srednjim poduzećima; naglašava potrebu prilagođavanja smjernica za utvrđivanje novčanih kazni društvima koja se bave proizvodnjom samo jednog proizvoda te malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

29.

primjećuje da je porastao broj zahtjeva za umanjenje novčane kazne zbog nemogućnosti plaćanja, posebno kad je riječ o društvima koja se bave proizvodnjom samo jednog proizvoda te malim i srednjim poduzećima; naglašava potrebu prilagođavanja smjernica za utvrđivanje novčanih kazni društvima koja se bave proizvodnjom samo jednog proizvoda te malim i srednjim poduzećima;

| 30. | smatra da vladajući položaj na tržištu ostvaren rastom, inovacijama i uspjehom kao takav ne predstavlja problem za tržišno natjecanje; no zlouporabu vladajućeg položaja na tržištu nesumnjivo smatra ozbiljnim problemom u tržišnom natjecanju; zbog toga poziva Komisiju da održi neovisnost i objektivnost postupaka u vezi s tržišnim natjecanjem; |
| --- | --- |

30.

smatra da vladajući položaj na tržištu ostvaren rastom, inovacijama i uspjehom kao takav ne predstavlja problem za tržišno natjecanje; no zlouporabu vladajućeg položaja na tržištu nesumnjivo smatra ozbiljnim problemom u tržišnom natjecanju; zbog toga poziva Komisiju da održi neovisnost i objektivnost postupaka u vezi s tržišnim natjecanjem;

| 31. | poziva Komisiju da se odlučno pozabavi svim otkrivenim pitanjima u trenutačnim istragama u području propisa za zaštitu od monopola i da poduzme sve potrebne mjere kako bi se okončale štetne prakse i ponovno uspostavilo pošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da se odlučno pozabavi svim otkrivenim pitanjima u trenutačnim istragama u području propisa za zaštitu od monopola i da poduzme sve potrebne mjere kako bi se okončale štetne prakse i ponovno uspostavilo pošteno tržišno natjecanje;

Kontrola koncentracija

| 32. | suglasan je s činjenicom da je djelotvorna kontrola koncentracija važan instrument za provedbu prava tržišnog natjecanja jer doprinosi održavanju pritiska konkurencije na sudionike na tržištu; |
| --- | --- |

32.

suglasan je s činjenicom da je djelotvorna kontrola koncentracija važan instrument za provedbu prava tržišnog natjecanja jer doprinosi održavanju pritiska konkurencije na sudionike na tržištu;

| 33. | poziva Komisiju da pripazi na takve slučajeve u kojima odmah nakon koncentracija dolazi do povećanja potrošačkih cijena ili znatnog smanjenja kvalitete proizvoda; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da pripazi na takve slučajeve u kojima odmah nakon koncentracija dolazi do povećanja potrošačkih cijena ili znatnog smanjenja kvalitete proizvoda;

| 34. | pozdravlja prijedlog Komisije o pojednostavljivanju koncentracija od 5. prosinca 2013. i prijedloge iz najnovije bijele knjige (34), no traži da se sastave jasnije definicije pojmova tržišni udio i tržišna moć odnosno definicija tržišta; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja prijedlog Komisije o pojednostavljivanju koncentracija od 5. prosinca 2013. i prijedloge iz najnovije bijele knjige (34), no traži da se sastave jasnije definicije pojmova tržišni udio i tržišna moć odnosno definicija tržišta;

| 35. | naglašava potrebu da se preispita uzima li se sadašnjom praksom kontrole koncentracija u obzir internacionalizacija tržišta, posebno u pogledu prostornog definiranja tržišta; smatra da bi Komisija trebala uzeti u obzir rezultate tog preispitivanja u okviru reorganiziranja kontrole koncentracija; |
| --- | --- |

35.

naglašava potrebu da se preispita uzima li se sadašnjom praksom kontrole koncentracija u obzir internacionalizacija tržišta, posebno u pogledu prostornog definiranja tržišta; smatra da bi Komisija trebala uzeti u obzir rezultate tog preispitivanja u okviru reorganiziranja kontrole koncentracija;

| 36. | poziva Komisiju da pažljivo ispita postoje li zaista nedostaci u njezinoj nadležnosti za preispitivanje nekontrolirajućih manjinskih dioničarskih udjela; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da pažljivo ispita postoje li zaista nedostaci u njezinoj nadležnosti za preispitivanje nekontrolirajućih manjinskih dioničarskih udjela;

Razvoj po sektorima

Energija i okoliš

| 37. | ističe važnost povoljnosti, održivosti i sigurnosti u opskrbi energijom za europsko gospodarstvo i njegovu konkurentnost; smatra da se u politici tržišnog natjecanja mora voditi računa o tom trostrukom cilju pri rješavanju problema trenutačne fragmentacije tržišta, pri ispravnoj i pravovremenoj provedbi trećeg paketa liberalizacije za plin i električnu energiju, pri poticanju razdvajanja veleprodajnih usluga od maloprodajnih kako bi se spriječilo nekonkurentno postupanje i pri davanju doprinosa povoljnoj opskrbi energijom za kućanstva i poduzeća; prima na znanje da bi Komisijine nove smjernice za državne potpore za zaštitu okoliša i energiju mogle ograničiti pokušaje nekih država članica da promiču obnovljive izvore energije; ističe da se uređenje pitanja državnih potpora za održive izvore energije mora u što većoj mjeri provoditi jednako kao i u svakom drugom području, istovremeno uzimajući u obzir klimatske i energetske ciljeve EU-a za 2030. godinu kao i nacionalne različitosti; |
| --- | --- |

37.

ističe važnost povoljnosti, održivosti i sigurnosti u opskrbi energijom za europsko gospodarstvo i njegovu konkurentnost; smatra da se u politici tržišnog natjecanja mora voditi računa o tom trostrukom cilju pri rješavanju problema trenutačne fragmentacije tržišta, pri ispravnoj i pravovremenoj provedbi trećeg paketa liberalizacije za plin i električnu energiju, pri poticanju razdvajanja veleprodajnih usluga od maloprodajnih kako bi se spriječilo nekonkurentno postupanje i pri davanju doprinosa povoljnoj opskrbi energijom za kućanstva i poduzeća; prima na znanje da bi Komisijine nove smjernice za državne potpore za zaštitu okoliša i energiju mogle ograničiti pokušaje nekih država članica da promiču obnovljive izvore energije; ističe da se uređenje pitanja državnih potpora za održive izvore energije mora u što većoj mjeri provoditi jednako kao i u svakom drugom području, istovremeno uzimajući u obzir klimatske i energetske ciljeve EU-a za 2030. godinu kao i nacionalne različitosti;

| 38. | naglašava važnost izbjegavanja monopolističke prakse kako bi se ostvarilo posve pošteno i konkurentno europsko energetsko tržište; s tim u vezi poziva da se uklone monopolistički dobavljači i iskorijeni diskriminacija koja pogađa korisnike; smatra da bi se Europsko tržište plina trebalo razvijati u smjeru energetske unije s poštenim i stabilnim cijenama time što će poboljšati diversifikaciju svojih izvora energije i pristup strateškoj infrastrukturi; |
| --- | --- |

38.

naglašava važnost izbjegavanja monopolističke prakse kako bi se ostvarilo posve pošteno i konkurentno europsko energetsko tržište; s tim u vezi poziva da se uklone monopolistički dobavljači i iskorijeni diskriminacija koja pogađa korisnike; smatra da bi se Europsko tržište plina trebalo razvijati u smjeru energetske unije s poštenim i stabilnim cijenama time što će poboljšati diversifikaciju svojih izvora energije i pristup strateškoj infrastrukturi;

| 39. | poziva Komisiju da provede istrage i poduzme potrebne korake kako bi operateri prijenosnih sustava mogli postojeće električne spojne vodove u potpunosti staviti na raspolaganje za tržište električne energije radi boljeg funkcioniranja unutarnjeg tržišta električne energije i radi ostvarenja klimatskih i energetskih ciljeva EU-a za 2030. uz što niži socijalno-ekonomski trošak na razini Unije; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da provede istrage i poduzme potrebne korake kako bi operateri prijenosnih sustava mogli postojeće električne spojne vodove u potpunosti staviti na raspolaganje za tržište električne energije radi boljeg funkcioniranja unutarnjeg tržišta električne energije i radi ostvarenja klimatskih i energetskih ciljeva EU-a za 2030. uz što niži socijalno-ekonomski trošak na razini Unije;

| 40. | poziva Komisiju da se pobrine da poduzeća uvrštena na burzu i ona koja traže da ih se uvrsti na burzu u okviru jedinstvenog tržišta izvješćuju o rezervi fosilnih goriva i potencijalnim emisijama CO2, kao i da ispravno i pouzdano izvješćuje o ukupnom stanju okoliša i objavljuje podatke o razini rezervi i emisija uz primjenu odgovarajućih računovodstvenih smjernica jer je to nužno da bi se osigurali jednaki uvjeti za sve na tržištu održivog ulaganja; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da se pobrine da poduzeća uvrštena na burzu i ona koja traže da ih se uvrsti na burzu u okviru jedinstvenog tržišta izvješćuju o rezervi fosilnih goriva i potencijalnim emisijama CO2, kao i da ispravno i pouzdano izvješćuje o ukupnom stanju okoliša i objavljuje podatke o razini rezervi i emisija uz primjenu odgovarajućih računovodstvenih smjernica jer je to nužno da bi se osigurali jednaki uvjeti za sve na tržištu održivog ulaganja;

| 41. | poziva Komisiju da ispita u kojoj mjeri koncentracija dobavljača kritičnih sirovina može stvoriti nejednake uvjete i štetiti aktivnostima sektora usmjerenih na klijente i biti nepovoljna za ekološki učinkovitije gospodarstvo; smatra da su neke od tih sirovina od iznimne važnosti za iskorištavanje ekološki učinkovitih tehnologija i inovacija koji su potrebni za postizanje ciljeva zaštite okoliša; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da ispita u kojoj mjeri koncentracija dobavljača kritičnih sirovina može stvoriti nejednake uvjete i štetiti aktivnostima sektora usmjerenih na klijente i biti nepovoljna za ekološki učinkovitije gospodarstvo; smatra da su neke od tih sirovina od iznimne važnosti za iskorištavanje ekološki učinkovitih tehnologija i inovacija koji su potrebni za postizanje ciljeva zaštite okoliša;

| 42. | ponavlja da bi politika tržišnog natjecanja trebala doprinijeti promicanju transparentnosti, otvorenih standarda i interoperabilnosti radi sprječavanja tehnološke ovisnosti potrošača i klijenata o bilo kojem tržišnom subjektu u energetskom sektoru; potiče Komisiju da pozorno prati natjecanje s obzirom na to da tri najveća subjekta i dalje imaju udio od oko 75 % na tržištu električne energije i više od 60 % na tržištu plina unatoč postupnom otvaranju tržišta od sredine 1990-ih; poziva Komisiju da osigura pravo natjecanje na energetskom tržištu kako bi se poboljšala državna potpora inovacijama i pristup obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

42.

ponavlja da bi politika tržišnog natjecanja trebala doprinijeti promicanju transparentnosti, otvorenih standarda i interoperabilnosti radi sprječavanja tehnološke ovisnosti potrošača i klijenata o bilo kojem tržišnom subjektu u energetskom sektoru; potiče Komisiju da pozorno prati natjecanje s obzirom na to da tri najveća subjekta i dalje imaju udio od oko 75 % na tržištu električne energije i više od 60 % na tržištu plina unatoč postupnom otvaranju tržišta od sredine 1990-ih; poziva Komisiju da osigura pravo natjecanje na energetskom tržištu kako bi se poboljšala državna potpora inovacijama i pristup obnovljivim izvorima energije;

| 43. | poziva Komisiju da osigura da se propisi i direktive u vezi s energetikom na ispravan način prenesu u nacionalna zakonodavstva svih država članica i u njima primjenjuju; poziva Komisiju da bude posebno oprezna kada cijene premaše prosjek EU-a jer visoke cijene narušavaju tržišno natjecanje i štete potrošačima; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da osigura da se propisi i direktive u vezi s energetikom na ispravan način prenesu u nacionalna zakonodavstva svih država članica i u njima primjenjuju; poziva Komisiju da bude posebno oprezna kada cijene premaše prosjek EU-a jer visoke cijene narušavaju tržišno natjecanje i štete potrošačima;

Informacijske i komunikacijske tehnologije te mediji

| 44. | vjeruje da jedinstveno digitalno tržište mora biti u središtu napora EU-a da postigne rezultate u sklopu ciljeva otvaranja novih radnih mjesta, rasta i ulaganja; uviđa ulogu politike tržišnog natjecanja u težnji za ostvarenjem jedinstvenog digitalnog tržišta; smatra da se zakonodavni okvir EU-a mora brzo prilagoditi razvoju tržišta; traži od Komisije da preispita jesu li postojeći instrumenti prava tržišnog natjecanja prikladni za digitalno doba; smatra da bi prioriteti navedeni u izvješću „Prioriteti za ostvarenje jedinstvenog digitalnog tržišta u regiji Baltičkog mora” mogli postati ciljem za cijeli EU; |
| --- | --- |

44.

vjeruje da jedinstveno digitalno tržište mora biti u središtu napora EU-a da postigne rezultate u sklopu ciljeva otvaranja novih radnih mjesta, rasta i ulaganja; uviđa ulogu politike tržišnog natjecanja u težnji za ostvarenjem jedinstvenog digitalnog tržišta; smatra da se zakonodavni okvir EU-a mora brzo prilagoditi razvoju tržišta; traži od Komisije da preispita jesu li postojeći instrumenti prava tržišnog natjecanja prikladni za digitalno doba; smatra da bi prioriteti navedeni u izvješću „Prioriteti za ostvarenje jedinstvenog digitalnog tržišta u regiji Baltičkog mora” mogli postati ciljem za cijeli EU;

| 45. | pozdravlja najavu povjerenice za tržišno natjecanje da će Komisija dalje istraživati postupke Googlea u sektoru mobilnih komunikacija i na digitalnom tržištu u cjelini; žali zbog činjenice što unatoč ispitivanju koje je trajalo četiri godine i tri skupine prijedloga o preuzimanju obveza Komisija nije postigla nikakve vidljive rezultate u rješavanju glavnog problema u pitanju tržišnog natjecanja u predmetu protiv Googlea, a to je Googleovo pogodovanje vlastitim uslugama kod prikazivanja rezultata pretraživanja; ističe potrebu da Komisija hitno riješi slučaj Googlea kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve ako želi da njezina strategija digitalnog programa ostane uvjerljiva; poziva Komisiju da odlučno radi na rješavanju svih problema koji su prepoznati, da poduzima snažne mjere utemeljene na načelu zabrane diskriminacije protiv povreda prava tržišnog natjecanja na dinamičnim digitalnim tržištima koja se brzo mijenjaju poput tržišta internetskog pretraživanja i oglašavanja i da pronađe dugoročno rješenje za uravnoteženu, poštenu i otvorenu internetsku strukturu za pretraživanje; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja najavu povjerenice za tržišno natjecanje da će Komisija dalje istraživati postupke Googlea u sektoru mobilnih komunikacija i na digitalnom tržištu u cjelini; žali zbog činjenice što unatoč ispitivanju koje je trajalo četiri godine i tri skupine prijedloga o preuzimanju obveza Komisija nije postigla nikakve vidljive rezultate u rješavanju glavnog problema u pitanju tržišnog natjecanja u predmetu protiv Googlea, a to je Googleovo pogodovanje vlastitim uslugama kod prikazivanja rezultata pretraživanja; ističe potrebu da Komisija hitno riješi slučaj Googlea kako bi se osigurali jednaki uvjeti za sve ako želi da njezina strategija digitalnog programa ostane uvjerljiva; poziva Komisiju da odlučno radi na rješavanju svih problema koji su prepoznati, da poduzima snažne mjere utemeljene na načelu zabrane diskriminacije protiv povreda prava tržišnog natjecanja na dinamičnim digitalnim tržištima koja se brzo mijenjaju poput tržišta internetskog pretraživanja i oglašavanja i da pronađe dugoročno rješenje za uravnoteženu, poštenu i otvorenu internetsku strukturu za pretraživanje;

| 46. | traži od Komisije da se usredotoči na mobilizaciju instrumenata politike tržišnog natjecanja i znanje o tržištu tako da oni na primjeren način doprinesu programu otvaranja novih radnih mjesta i rasta, uključujući i u području jedinstvenog digitalnog tržišta; u tom kontekstu smatra da je važno i dalje razvijati gospodarski i pravni pristup procjeni pitanja tržišnog natjecanja i dalje razvijati praćenje tržišta kako bi se dala potpora općenitijim aktivnostima Komisije; |
| --- | --- |

46.

traži od Komisije da se usredotoči na mobilizaciju instrumenata politike tržišnog natjecanja i znanje o tržištu tako da oni na primjeren način doprinesu programu otvaranja novih radnih mjesta i rasta, uključujući i u području jedinstvenog digitalnog tržišta; u tom kontekstu smatra da je važno i dalje razvijati gospodarski i pravni pristup procjeni pitanja tržišnog natjecanja i dalje razvijati praćenje tržišta kako bi se dala potpora općenitijim aktivnostima Komisije;

| 47. | ističe da u širokopojasnom sektoru sljedeće generacije bivši monopoli imaju zapanjujući udio na tržištu od preko 80 %; podsjeća na to da je učinkovito tržišno natjecanje najbolji pokretač učinkovitih ulaganja i da donosi maksimalnu korist potrošačima u pogledu izbora, cijene i kvalitete; stoga poziva Komisiju da ispravno primjenjuje i ex-post i ex-ante pravila tržišnog natjecanja kako bi spriječila prekomjernu koncentraciju na tržištu i zlouporabu vladajućeg položaja jer je pritisak konkurencije ključno jamstvo da potrošači ostvare najveće koristi od kvalitetnih usluga po pristupačnim cijenama; |
| --- | --- |

47.

ističe da u širokopojasnom sektoru sljedeće generacije bivši monopoli imaju zapanjujući udio na tržištu od preko 80 %; podsjeća na to da je učinkovito tržišno natjecanje najbolji pokretač učinkovitih ulaganja i da donosi maksimalnu korist potrošačima u pogledu izbora, cijene i kvalitete; stoga poziva Komisiju da ispravno primjenjuje i ex-post i ex-ante pravila tržišnog natjecanja kako bi spriječila prekomjernu koncentraciju na tržištu i zlouporabu vladajućeg položaja jer je pritisak konkurencije ključno jamstvo da potrošači ostvare najveće koristi od kvalitetnih usluga po pristupačnim cijenama;

| 48. | naglašava da je mala vjerojatnost da će ograničavanje tržišnog natjecanja dovesti do većih ulaganja u širokopojasne usluge, čak i u udaljenim područjima, jer je potpuna pokrivenost osnovnim širokopojasnim uslugama u Europi već ostvarena regulatornim okvirom koji osigurava pristup mrežama dominantnih operatora; |
| --- | --- |

48.

naglašava da je mala vjerojatnost da će ograničavanje tržišnog natjecanja dovesti do većih ulaganja u širokopojasne usluge, čak i u udaljenim područjima, jer je potpuna pokrivenost osnovnim širokopojasnim uslugama u Europi već ostvarena regulatornim okvirom koji osigurava pristup mrežama dominantnih operatora;

| 49. | smatra da je ulaganje u širokopojasnu infrastrukturu sljedeće generacije temelj za ostvarenje digitalnog gospodarstva i društva, ali da bi se maksimalno povećala ulaganja, telekomunikacijske politike trebaju omogućiti svim subjektima da učinkovito ulažu, dajući im stvarni pristup mrežnoj imovini koja se ne može umnožavati i proizvodima s veleprodajnim pristupom koji odgovaraju svrsi; |
| --- | --- |

49.

smatra da je ulaganje u širokopojasnu infrastrukturu sljedeće generacije temelj za ostvarenje digitalnog gospodarstva i društva, ali da bi se maksimalno povećala ulaganja, telekomunikacijske politike trebaju omogućiti svim subjektima da učinkovito ulažu, dajući im stvarni pristup mrežnoj imovini koja se ne može umnožavati i proizvodima s veleprodajnim pristupom koji odgovaraju svrsi;

| 50. | Poziva Komisiju da svoje odluke i prijedloge politika temelji na iscrpnoj i nepristranoj analizi točnih, relevantnih i neovisnih skupova podataka; posebno ističe sumnju u ispravnost prikazanih podataka o slabim rezultatima EU-a kada je riječ o širokopojasnom pristupu velike brzine, uključujući brzine koje primaju krajnji korisnici, infrastrukturnim ulaganjima te financijskom stanju sektora u globalnim razmjerima; |
| --- | --- |

50.

Poziva Komisiju da svoje odluke i prijedloge politika temelji na iscrpnoj i nepristranoj analizi točnih, relevantnih i neovisnih skupova podataka; posebno ističe sumnju u ispravnost prikazanih podataka o slabim rezultatima EU-a kada je riječ o širokopojasnom pristupu velike brzine, uključujući brzine koje primaju krajnji korisnici, infrastrukturnim ulaganjima te financijskom stanju sektora u globalnim razmjerima;

| 51. | podsjeća na to da je neutralnost mreže izrazito važna da bi se isključila diskriminacija između internetskih usluga i potpuno zajamčilo tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

51.

podsjeća na to da je neutralnost mreže izrazito važna da bi se isključila diskriminacija između internetskih usluga i potpuno zajamčilo tržišno natjecanje;

| 52. | ističe da je za poticanje tržišnog natjecanja, jačanje rasta, konkurentnosti i povjerenja potrošača u digitalni sektor ključno rješavati probleme fragmentacije jedinstvenog digitalnog tržišta, između ostalog i na način da se istraži narav postojećih prepreka za ključne sektore tog tržišta, zajamči otvoreni internet i ugradi neutralnost mreže u pravo EU-a, kako bi se zajamčilo da se sa svim prometom na internetu postupa na jednak način, bez diskriminacije, ograničenja ili ometanja; smatra da otvoreni standardi i interoperabilnost doprinose poštenom tržišnom natjecanju; naglašava da politika tržišnog natjecanja treba biti otporna na promjene u budućnosti i da treba uzeti u obzir nove oblike internetske prodaje; |
| --- | --- |

52.

ističe da je za poticanje tržišnog natjecanja, jačanje rasta, konkurentnosti i povjerenja potrošača u digitalni sektor ključno rješavati probleme fragmentacije jedinstvenog digitalnog tržišta, između ostalog i na način da se istraži narav postojećih prepreka za ključne sektore tog tržišta, zajamči otvoreni internet i ugradi neutralnost mreže u pravo EU-a, kako bi se zajamčilo da se sa svim prometom na internetu postupa na jednak način, bez diskriminacije, ograničenja ili ometanja; smatra da otvoreni standardi i interoperabilnost doprinose poštenom tržišnom natjecanju; naglašava da politika tržišnog natjecanja treba biti otporna na promjene u budućnosti i da treba uzeti u obzir nove oblike internetske prodaje;

| 53. | ističe da napori za poticanje slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja, između ostalog razvojem jedinstvenog digitalnog tržišta i drugih aspekata uslužnog sektora, moraju biti usmjereni u korist potrošača te malih i srednjih poduzeća; ponavlja da će se takvim naporima povećati izbor za potrošače i razviti okruženje u kojem mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća mogu pokazati više inovacija i veću kreativnost; smatra da je brzo djelovanje regulatora i provedbenih tijela protiv zavaravajućih i nepoštenih praksi ključno u provedbi politike tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

53.

ističe da napori za poticanje slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja, između ostalog razvojem jedinstvenog digitalnog tržišta i drugih aspekata uslužnog sektora, moraju biti usmjereni u korist potrošača te malih i srednjih poduzeća; ponavlja da će se takvim naporima povećati izbor za potrošače i razviti okruženje u kojem mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća mogu pokazati više inovacija i veću kreativnost; smatra da je brzo djelovanje regulatora i provedbenih tijela protiv zavaravajućih i nepoštenih praksi ključno u provedbi politike tržišnog natjecanja;

Ekonomija dijeljenja (engl. sharing economy)

| 54. | traži od Komisije da analizira kako u europsko zakonodavstvo smjestiti porast ekonomije koja se zasniva dijeljenju odnosno zajedničkom korištenju stvari i usluga; smatra da je takva prilagodba potrebna kako bi postojali jednaki uvjeti koji jamče pošteno tržišno natjecanje među svim uključenim sudionicima; |
| --- | --- |

54.

traži od Komisije da analizira kako u europsko zakonodavstvo smjestiti porast ekonomije koja se zasniva dijeljenju odnosno zajedničkom korištenju stvari i usluga; smatra da je takva prilagodba potrebna kako bi postojali jednaki uvjeti koji jamče pošteno tržišno natjecanje među svim uključenim sudionicima;

| 55. | smatra da trgovačka društva povezana s takozvanom ekonomijom dijeljenja moraju plaćati poreze i postupati u skladu s propisima na isti način kao i tradicionalna poduzeća jer inače to ne bi bilo samo narušavanje tržišnog natjecanja, nego bi imalo i negativne fiskalne posljedice za financije država članica; |
| --- | --- |

55.

smatra da trgovačka društva povezana s takozvanom ekonomijom dijeljenja moraju plaćati poreze i postupati u skladu s propisima na isti način kao i tradicionalna poduzeća jer inače to ne bi bilo samo narušavanje tržišnog natjecanja, nego bi imalo i negativne fiskalne posljedice za financije država članica;

| 56. | ističe da je osobito važno učinkovito praćenje ponašanja poduzeća s vladajućim položajem na tržištu, kao i brzo reagiranje u slučaju zlouporabe jer nezakonito postupanje može dovesti do ranog odlaska malih i inovativnih konkurenata s tržišta; |
| --- | --- |

56.

ističe da je osobito važno učinkovito praćenje ponašanja poduzeća s vladajućim položajem na tržištu, kao i brzo reagiranje u slučaju zlouporabe jer nezakonito postupanje može dovesti do ranog odlaska malih i inovativnih konkurenata s tržišta;

| 57. | napominje da manjak regulacije ekonomije dijeljenja daje nekim poduzećima nepravednu prednost, dok istovremeno smanjuje poticaje za ulaganja u te sektore; |
| --- | --- |

57.

napominje da manjak regulacije ekonomije dijeljenja daje nekim poduzećima nepravednu prednost, dok istovremeno smanjuje poticaje za ulaganja u te sektore;

Javna nabava

| 58. | poziva države članice na pravovremenu provedbu novih propisa EU-a o javnoj nabavi, uključujući odredbe o kriterijima povezanima s predmetom ugovora, što obuhvaća društvene, okolišne i inovativne značajke, te o e-upravi, e-javnoj nabavi i podjeli na grupe kako bi se potaknulo pošteno tržišno natjecanje i zajamčila najveća moguća isplativost za javna tijela; poziva Komisiju da osigura njihovu primjenu u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se odgovorilo na narušavanje tržišnog natjecanja uslijed namještanja kod nadmetanja, zlouporabe vladajućeg položaja, diskriminacije i nedostatka pristupa za mala i srednja poduzeća; poziva Komisiju da svoja djelovanja odredi u globalnom okviru povezivanjem politike Unije u području tržišnog natjecanja unutar Europe sa zagovaranjem otvaranja tržišta javne nabave izvan EU-a; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice na pravovremenu provedbu novih propisa EU-a o javnoj nabavi, uključujući odredbe o kriterijima povezanima s predmetom ugovora, što obuhvaća društvene, okolišne i inovativne značajke, te o e-upravi, e-javnoj nabavi i podjeli na grupe kako bi se potaknulo pošteno tržišno natjecanje i zajamčila najveća moguća isplativost za javna tijela; poziva Komisiju da osigura njihovu primjenu u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se odgovorilo na narušavanje tržišnog natjecanja uslijed namještanja kod nadmetanja, zlouporabe vladajućeg položaja, diskriminacije i nedostatka pristupa za mala i srednja poduzeća; poziva Komisiju da svoja djelovanja odredi u globalnom okviru povezivanjem politike Unije u području tržišnog natjecanja unutar Europe sa zagovaranjem otvaranja tržišta javne nabave izvan EU-a;

| 59. | naglašava važnost detaljnih i jasnih uputa Komisije poslovnim subjektima, posebno malim i srednjim poduzećima, te javnim tijelima kako bi im se olakšalo razumijevanje nedavno usvojenog zakonodavstva o javnoj nabavi i osobito nove fleksibilnosti koju ono omogućuje; |
| --- | --- |

59.

naglašava važnost detaljnih i jasnih uputa Komisije poslovnim subjektima, posebno malim i srednjim poduzećima, te javnim tijelima kako bi im se olakšalo razumijevanje nedavno usvojenog zakonodavstva o javnoj nabavi i osobito nove fleksibilnosti koju ono omogućuje;

| 60. | poziva Komisiju da pomno nadzire centralizaciju postupaka nabave na tržištima javne nabave kako bi se izbjegla prekomjerna koncentracija kupovne moći i tajni sporazumi te kako bi se sačuvale mogućnosti pristupa tržištu za mala i srednja poduzeća u skladu s Aktom o malom poduzetništvu za Europu; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisiju da pomno nadzire centralizaciju postupaka nabave na tržištima javne nabave kako bi se izbjegla prekomjerna koncentracija kupovne moći i tajni sporazumi te kako bi se sačuvale mogućnosti pristupa tržištu za mala i srednja poduzeća u skladu s Aktom o malom poduzetništvu za Europu;

| 61. | poziva Komisiju da prilikom provedbe postupaka javne nabave preko svojih glavnih uprava i agencija poveća broj dodijeljenih ugovora male vrijednosti i ugovora u vrijednosti iznad 193 000 EUR te da se ne koristi isključivo okvirnim ugovorima koji predstavljaju prepreku za ulazak europskih malih i srednjih poduzeća na tržište javne nabave s obzirom na to da se tim ugovorima pogoduje samo velikim poduzećima i konzorcijima koji se nalaze u blizini središta odlučivanja; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisiju da prilikom provedbe postupaka javne nabave preko svojih glavnih uprava i agencija poveća broj dodijeljenih ugovora male vrijednosti i ugovora u vrijednosti iznad 193 000 EUR te da se ne koristi isključivo okvirnim ugovorima koji predstavljaju prepreku za ulazak europskih malih i srednjih poduzeća na tržište javne nabave s obzirom na to da se tim ugovorima pogoduje samo velikim poduzećima i konzorcijima koji se nalaze u blizini središta odlučivanja;

Financijske usluge

| 62. | četvrti put zaredom poziva na hitno ukidanje kriznog sustava državnih potpora za bankarski sektor; uviđa da Komisijina Komunikacija o bankarstvu iz kolovoza 2013. nije dovoljna za zaštitu europskih poreznih obveznika i ograničavanje iznosa potpore koju banke mogu primiti; ističe da državnim potporama bankarskom sustavu nije povećan ugled ni vraćeno povjerenje; potiče Komisiju da budno prati bankarski sektor kako bi povećala tržišno natjecanje na europskim bankovnim tržištima, stvarajući tako maksimalne koristi za građane Unije; naglašava važnost povratka na tradicionalnu primjenu kontrole državnih potpora čim to bude moguće za bankarski sektor; |
| --- | --- |

62.

četvrti put zaredom poziva na hitno ukidanje kriznog sustava državnih potpora za bankarski sektor; uviđa da Komisijina Komunikacija o bankarstvu iz kolovoza 2013. nije dovoljna za zaštitu europskih poreznih obveznika i ograničavanje iznosa potpore koju banke mogu primiti; ističe da državnim potporama bankarskom sustavu nije povećan ugled ni vraćeno povjerenje; potiče Komisiju da budno prati bankarski sektor kako bi povećala tržišno natjecanje na europskim bankovnim tržištima, stvarajući tako maksimalne koristi za građane Unije; naglašava važnost povratka na tradicionalnu primjenu kontrole državnih potpora čim to bude moguće za bankarski sektor;

| 63. | ističe doprinos provedbe propisa o kartelima za transparentniji sektor financijskih usluga; |
| --- | --- |

63.

ističe doprinos provedbe propisa o kartelima za transparentniji sektor financijskih usluga;

| 64. | žali što Komisija nije ništa poduzela protiv zlouporaba pri restrukturiranju privatnih banaka, uključujući i one koje utječu na male štediše i male vlasnike financijskih instrumenata, poput povlaštenih dionica, što je u mnogim slučajevima bilo komercijalizirano a da se nisu u potpunosti poštovali propisi EU-a; |
| --- | --- |

64.

žali što Komisija nije ništa poduzela protiv zlouporaba pri restrukturiranju privatnih banaka, uključujući i one koje utječu na male štediše i male vlasnike financijskih instrumenata, poput povlaštenih dionica, što je u mnogim slučajevima bilo komercijalizirano a da se nisu u potpunosti poštovali propisi EU-a;

| 65. | poziva Komisiju da pozorno prati financijski sektor kako bi poboljšala tržišno natjecanje, zaštitu ulagača i potrošača na europskom bankovnom i ulagateljskom tržištu; napominje da se konsolidacijom u bankarskom sektoru povećao tržišni udio nekoliko financijskih institucija i da je sada veći nego prije krize, a industrija financijskog ulaganja istovremeno je narasla, a nije donijela nikakvu korist realnoj ekonomiji u Uniji; smatra da za očuvanje potpuno funkcionalnog jedinstvenog tržišta moraju postojati jednaki uvjeti za subjekte u financijskoj industriji i da se moraju poduzeti mjere kako bi se izbjegao manjak transparentnosti i nastanak pojava nalik kartelima; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisiju da pozorno prati financijski sektor kako bi poboljšala tržišno natjecanje, zaštitu ulagača i potrošača na europskom bankovnom i ulagateljskom tržištu; napominje da se konsolidacijom u bankarskom sektoru povećao tržišni udio nekoliko financijskih institucija i da je sada veći nego prije krize, a industrija financijskog ulaganja istovremeno je narasla, a nije donijela nikakvu korist realnoj ekonomiji u Uniji; smatra da za očuvanje potpuno funkcionalnog jedinstvenog tržišta moraju postojati jednaki uvjeti za subjekte u financijskoj industriji i da se moraju poduzeti mjere kako bi se izbjegao manjak transparentnosti i nastanak pojava nalik kartelima;

| 66. | potvrđuje važnu ulogu koju kontrola državnih potpora ima od početka krize kao mehanizam restrukturiranja i sanacije banaka u poteškoćama; |
| --- | --- |

66.

potvrđuje važnu ulogu koju kontrola državnih potpora ima od početka krize kao mehanizam restrukturiranja i sanacije banaka u poteškoćama;

| 67. | smatra da bi se kontrola državnih potpora tijekom krize trebala usmjeriti i na stabilizaciju bankarskog sustava i na rješavanje pitanja nepravedne segmentacije kreditnih uvjeta i diskriminacijom malih i srednjih poduzeća na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

67.

smatra da bi se kontrola državnih potpora tijekom krize trebala usmjeriti i na stabilizaciju bankarskog sustava i na rješavanje pitanja nepravedne segmentacije kreditnih uvjeta i diskriminacijom malih i srednjih poduzeća na jedinstvenom tržištu;

| 68. | smatra da bi Komisija trebala razmotriti mogućnost da se državna potpora bankama uvjetuje njihovim kreditiranjem malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

68.

smatra da bi Komisija trebala razmotriti mogućnost da se državna potpora bankama uvjetuje njihovim kreditiranjem malih i srednjih poduzeća;

| 69. | smatra da bi u bankarskim propisima trebalo uzeti u obzir činjenicu da male institucije imaju manje resursa za osiguranje svoje usklađenosti s tim propisima te bi oni stoga trebali biti što jednostavniji kako bi se izbjegli poremećaji koji idu u korist velikih banaka; |
| --- | --- |

69.

smatra da bi u bankarskim propisima trebalo uzeti u obzir činjenicu da male institucije imaju manje resursa za osiguranje svoje usklađenosti s tim propisima te bi oni stoga trebali biti što jednostavniji kako bi se izbjegli poremećaji koji idu u korist velikih banaka;

| 70. | potiče Komisiju da budno prati ona tržišta bankarskog sektora na kojima je koncentracija visoka ili u porastu, osobito kao posljedica restrukturiranja zbog krize; podsjeća na to da su oligopolistička tržišta osobito sklona nekonkurentnom postupanju; pribojava se da bi ta koncentracija u konačnici mogla naštetiti potrošačima; |
| --- | --- |

70.

potiče Komisiju da budno prati ona tržišta bankarskog sektora na kojima je koncentracija visoka ili u porastu, osobito kao posljedica restrukturiranja zbog krize; podsjeća na to da su oligopolistička tržišta osobito sklona nekonkurentnom postupanju; pribojava se da bi ta koncentracija u konačnici mogla naštetiti potrošačima;

| 71. | traži od Komisije da se pobrine da banke, prije nego što dobiju ikakvu državnu potporu, prodaju svoje udjele u drugim poduzećima i tako smanje opterećenje za porezne obveznike; |
| --- | --- |

71.

traži od Komisije da se pobrine da banke, prije nego što dobiju ikakvu državnu potporu, prodaju svoje udjele u drugim poduzećima i tako smanje opterećenje za porezne obveznike;

| 72. | smatra da je potrebno posebnu pozornost posvetiti fragmentaciji tržišta elektroničkog plaćanja karticama, uključujući slučajeve poput nemogućnosti korištenja te usluge kada potrošač preseli u drugu državu članicu; |
| --- | --- |

72.

smatra da je potrebno posebnu pozornost posvetiti fragmentaciji tržišta elektroničkog plaćanja karticama, uključujući slučajeve poput nemogućnosti korištenja te usluge kada potrošač preseli u drugu državu članicu;

| 73. | pozdravlja presudu Suda Europske unije od 11. rujna 2014. o naknadama za kreditne kartice koje su u suprotnosti s propisima o zaštiti tržišnog natjecanja i uspješne mjere koje je poduzela Komisija kako bi se osiguralo da procesi standardizacije u platnom sektoru ne utječu na ulazak na tržište i inovacije; ponavlja stajalište Parlamenta prema kojem bi trebalo ograničiti naknade za plaćanje kreditnim karticama kako bi se smanjili nepotrebni troškovi za potrošače; u tom smislu poziva Komisiju da ubrza proces prikazivanja rada na standardizaciji za mobilne platne usluge i da se istodobno pobrine za to da bilo koja poduzeta mjera ne isključi one koji tek ulaze na tržište niti daje prednost dominantnim sudionicima te da regulatorni okvir u tehnološkom smislu bude neutralan kako bi se olakšao budući tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja presudu Suda Europske unije od 11. rujna 2014. o naknadama za kreditne kartice koje su u suprotnosti s propisima o zaštiti tržišnog natjecanja i uspješne mjere koje je poduzela Komisija kako bi se osiguralo da procesi standardizacije u platnom sektoru ne utječu na ulazak na tržište i inovacije; ponavlja stajalište Parlamenta prema kojem bi trebalo ograničiti naknade za plaćanje kreditnim karticama kako bi se smanjili nepotrebni troškovi za potrošače; u tom smislu poziva Komisiju da ubrza proces prikazivanja rada na standardizaciji za mobilne platne usluge i da se istodobno pobrine za to da bilo koja poduzeta mjera ne isključi one koji tek ulaze na tržište niti daje prednost dominantnim sudionicima te da regulatorni okvir u tehnološkom smislu bude neutralan kako bi se olakšao budući tehnološki razvoj;

| 74. | smatra da bi se eksternalije povezane s trendovima u ovom sektoru trebale pomno pratiti; izražava zabrinutost zbog razvoja različitih standarda među jednakim konkurentima što je posljedica standardizacije financijskih propisa; |
| --- | --- |

74.

smatra da bi se eksternalije povezane s trendovima u ovom sektoru trebale pomno pratiti; izražava zabrinutost zbog razvoja različitih standarda među jednakim konkurentima što je posljedica standardizacije financijskih propisa;

| 75. | napominje da je od 2008. postignut znatan napredak u regulaciji financijskog sektora; naglašava potrebu za daljnjim rješavanjem problema financijskih institucija koje su prevelike da bi propale te zbog toga i dalje dobivaju implicitne subvencije; smatra da bi u sljedeće izvješće ECON-a o procjeni utjecaja i pregledu stanja zakonodavstva u području financijskih usluga trebalo uključiti opsežnu analizu aspekata tržišnog natjecanja novih financijskih propisa EU-a kako bi se zajamčila konkurentnost banaka u EU-u s međunarodnim financijskim institucijama u svim okolnostima; |
| --- | --- |

75.

napominje da je od 2008. postignut znatan napredak u regulaciji financijskog sektora; naglašava potrebu za daljnjim rješavanjem problema financijskih institucija koje su prevelike da bi propale te zbog toga i dalje dobivaju implicitne subvencije; smatra da bi u sljedeće izvješće ECON-a o procjeni utjecaja i pregledu stanja zakonodavstva u području financijskih usluga trebalo uključiti opsežnu analizu aspekata tržišnog natjecanja novih financijskih propisa EU-a kako bi se zajamčila konkurentnost banaka u EU-u s međunarodnim financijskim institucijama u svim okolnostima;

Fiskalne državne potpore

| 76. | izražava zabrinutost zbog mogućih nezakonitih postupaka u vezi s porezom na dobit u državama članicama i poziva Komisiju da što brže zaključi istrage poreznih rješenja koje su u tijeku koristeći se svim raspoloživim dokaznim sredstvima; poziva na to da se prioritet da istragama o smanjenju poreza koje možda predstavlja određenu vrstu nezakonite državne potpore; naglašava da je poštena porezna konkurencija nužna za integritet unutarnjeg tržišta, održivost javnih financija i jednake uvjete u tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

76.

izražava zabrinutost zbog mogućih nezakonitih postupaka u vezi s porezom na dobit u državama članicama i poziva Komisiju da što brže zaključi istrage poreznih rješenja koje su u tijeku koristeći se svim raspoloživim dokaznim sredstvima; poziva na to da se prioritet da istragama o smanjenju poreza koje možda predstavlja određenu vrstu nezakonite državne potpore; naglašava da je poštena porezna konkurencija nužna za integritet unutarnjeg tržišta, održivost javnih financija i jednake uvjete u tržišnom natjecanju;

| 77. | ističe da je Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara objavio dokumente iz takozvane afere LuxLeaks; pozdravlja odluku povjerenice za tržišno natjecanje da temeljito i neovisno istraži praksu donošenja poreznih rješenja u državama članicama i njihovu usklađenost s propisima EU-a o tržišnom natjecanju; napominje da izbjegavanje plaćanja poreza od strane nekih poduzeća narušava natjecanje na jedinstvenom tržištu; potiče Komisiju da oprezno provodi pravila o kontroli državnih potpora EU-a; |
| --- | --- |

77.

ističe da je Međunarodni konzorcij istraživačkih novinara objavio dokumente iz takozvane afere LuxLeaks; pozdravlja odluku povjerenice za tržišno natjecanje da temeljito i neovisno istraži praksu donošenja poreznih rješenja u državama članicama i njihovu usklađenost s propisima EU-a o tržišnom natjecanju; napominje da izbjegavanje plaćanja poreza od strane nekih poduzeća narušava natjecanje na jedinstvenom tržištu; potiče Komisiju da oprezno provodi pravila o kontroli državnih potpora EU-a;

| 78. | poziva predsjednika Komisije da se pobrine za neovisnost tekućih i budućih istraga o donošenju poreznih rješenja u državama članicama koje predvodi povjerenica za tržišno natjecanje; ustraje u tome da se Parlament obavješćuje o važnom napretku tih istraga kako bi se osiguralo njihovo transparentno i neovisno provođenje; poziva Komisiju da što prije dostavi izvješće o rezultatima istraga; podsjeća na to da se povjerenica za tržišno natjecanje obvezala da će razmotriti šire posljedice za tržišno natjecanje agresivnih praksi izbjegavanja plaćanja poreza koje provode poduzeća, a potiču države, i proširiti istragu nakon što se utvrde činjenice ako to bude potrebno; |
| --- | --- |

78.

poziva predsjednika Komisije da se pobrine za neovisnost tekućih i budućih istraga o donošenju poreznih rješenja u državama članicama koje predvodi povjerenica za tržišno natjecanje; ustraje u tome da se Parlament obavješćuje o važnom napretku tih istraga kako bi se osiguralo njihovo transparentno i neovisno provođenje; poziva Komisiju da što prije dostavi izvješće o rezultatima istraga; podsjeća na to da se povjerenica za tržišno natjecanje obvezala da će razmotriti šire posljedice za tržišno natjecanje agresivnih praksi izbjegavanja plaćanja poreza koje provode poduzeća, a potiču države, i proširiti istragu nakon što se utvrde činjenice ako to bude potrebno;

Poljoprivredno-prehrambena industrija

| 79. | poziva Komisiju da u nadolazećoj reviziji reforme zajedničke poljoprivredne politike ispita sufinanciranje prenesenih sredstava, zahtijeva pojednostavljenje mjera koje se odnose na ekološki značajne površine s naglaskom na konkurentnost i konkurentski neovisnu reviziju faktora koji se odnose na ekološki značajne površine za postrne usjeve i usjeve s fiksacijom dušika; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisiju da u nadolazećoj reviziji reforme zajedničke poljoprivredne politike ispita sufinanciranje prenesenih sredstava, zahtijeva pojednostavljenje mjera koje se odnose na ekološki značajne površine s naglaskom na konkurentnost i konkurentski neovisnu reviziju faktora koji se odnose na ekološki značajne površine za postrne usjeve i usjeve s fiksacijom dušika;

| 80. | poziva Komisiju da nakon svoje nedavne analize ekonomskog utjecaja suvremene maloprodaje na izbor i inovacija u prehrambenom sektoru EU-a da razmotri mogući utjecaj velikih supermarketa čiji je položaj na tržištu toliko dominantan da njihova zajednička kupovna moć narušava tržišno natjecanje među opskrbnim lancima, i u Europi i u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisiju da nakon svoje nedavne analize ekonomskog utjecaja suvremene maloprodaje na izbor i inovacija u prehrambenom sektoru EU-a da razmotri mogući utjecaj velikih supermarketa čiji je položaj na tržištu toliko dominantan da njihova zajednička kupovna moć narušava tržišno natjecanje među opskrbnim lancima, i u Europi i u zemljama u razvoju;

Farmaceutski i zdravstveni sektor

| 81. | napominje da je ovaj sektor fragmentiran zbog nacionalnih propisa; pozdravlja doprinos politike tržišnog natjecanja EU-a u borbi protiv umjetnih prepreka ulasku; |
| --- | --- |

81.

napominje da je ovaj sektor fragmentiran zbog nacionalnih propisa; pozdravlja doprinos politike tržišnog natjecanja EU-a u borbi protiv umjetnih prepreka ulasku;

| 82. | traži da se posebna pozornost posveti inovativnim lijekovima i postupcima pri ocjenjivanju privremenog formiranja cijena; |
| --- | --- |

82.

traži da se posebna pozornost posveti inovativnim lijekovima i postupcima pri ocjenjivanju privremenog formiranja cijena;

| 83. | prima na znanje da politika tržišnog natjecanja može imati ulogu u poboljšanju pristupa generičkim lijekovima; |
| --- | --- |

83.

prima na znanje da politika tržišnog natjecanja može imati ulogu u poboljšanju pristupa generičkim lijekovima;

Promet i poštanske usluge

| 84. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju jednake uvjete za sve, što će omogućiti slobodno i ujedno pošteno tržišno natjecanje u svim vrstama prijevoza; međutim smatra da se pritom na prikladan način mora uzeti u obzir mnoštvo specifičnih odredbi nacionalnih zakona u području prometa; ističe da je prometna infrastruktura ključna za život i dobrobit fizičkih i pravnih osoba, osobito u slabo naseljenim područjima i na udaljenim otocima; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju jednake uvjete za sve, što će omogućiti slobodno i ujedno pošteno tržišno natjecanje u svim vrstama prijevoza; međutim smatra da se pritom na prikladan način mora uzeti u obzir mnoštvo specifičnih odredbi nacionalnih zakona u području prometa; ističe da je prometna infrastruktura ključna za život i dobrobit fizičkih i pravnih osoba, osobito u slabo naseljenim područjima i na udaljenim otocima;

| 85. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kako bi se zajamčilo pošteno tržišno natjecanje i bolja kvaliteta usluga u sektoru željezničkog prometa, kao i u upravljanju mrežama luka i zračnih luka, posebno ako je njihovo upravljanje pod monopolom središnje vlasti; ističe da tržišno natjecanje ne iziskuje nužno privatizaciju postojećih usluga; također poziva Komisiju da učini sve što je potrebno kako zračni prijevoznici ne bi zloupotrebljavali vladajući položaj u određenim zračnim lukama; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kako bi se zajamčilo pošteno tržišno natjecanje i bolja kvaliteta usluga u sektoru željezničkog prometa, kao i u upravljanju mrežama luka i zračnih luka, posebno ako je njihovo upravljanje pod monopolom središnje vlasti; ističe da tržišno natjecanje ne iziskuje nužno privatizaciju postojećih usluga; također poziva Komisiju da učini sve što je potrebno kako zračni prijevoznici ne bi zloupotrebljavali vladajući položaj u određenim zračnim lukama;

| 86. | smatra da Komisija još treba ojačati veze između politike tržišnog natjecanja i prometne politike kako bi se poboljšala konkurentnost europskog prometnog sektora te da mora i dalje napredovati na putu prema jedinstvenom tržištu prometa; |
| --- | --- |

86.

smatra da Komisija još treba ojačati veze između politike tržišnog natjecanja i prometne politike kako bi se poboljšala konkurentnost europskog prometnog sektora te da mora i dalje napredovati na putu prema jedinstvenom tržištu prometa;

| 87. | poziva Komisiju da dovrši provedbu jedinstvenog europskog željezničkog prostora, osigura potpunu transparentnost novčanih tokova između upravitelja infrastruktura i željezničkih prijevoznika te da provjeri i potvrdi da svaka država članica ima snažno i neovisno nacionalno regulatorno tijelo; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisiju da dovrši provedbu jedinstvenog europskog željezničkog prostora, osigura potpunu transparentnost novčanih tokova između upravitelja infrastruktura i željezničkih prijevoznika te da provjeri i potvrdi da svaka država članica ima snažno i neovisno nacionalno regulatorno tijelo;

| 88. | naglašava da na jedinstveno tržište u sektoru željezničkog teretnog prometa utječu neispravno ili nepotpuno prenošenje prava EU-a u nacionalna zakonodavstva država članica i zastoji u prekograničnoj mobilnosti koji štete tržišnom natjecanju i rastu; poziva Komisiju da provjeri mogu li se tehničke ili tržišne prepreke koje se razlikuju od jedne do druge države članice, kao što su širina kolosijeka, opskrba energijom i sustavi signalizacije, smatrati povredom pravila tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

88.

naglašava da na jedinstveno tržište u sektoru željezničkog teretnog prometa utječu neispravno ili nepotpuno prenošenje prava EU-a u nacionalna zakonodavstva država članica i zastoji u prekograničnoj mobilnosti koji štete tržišnom natjecanju i rastu; poziva Komisiju da provjeri mogu li se tehničke ili tržišne prepreke koje se razlikuju od jedne do druge države članice, kao što su širina kolosijeka, opskrba energijom i sustavi signalizacije, smatrati povredom pravila tržišnog natjecanja;

| 89. | poziva Komisiju da dostavi potkrijepljeni pregled stanja s pomoću kojeg će se utvrditi koji zračni prijevoznici su u prednosti u odnosu na druge pružatelje usluga zbog posebnih uvjeta ili navodne zlouporabe vladajućeg položaja u pojedinim zračnim lukama; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisiju da dostavi potkrijepljeni pregled stanja s pomoću kojeg će se utvrditi koji zračni prijevoznici su u prednosti u odnosu na druge pružatelje usluga zbog posebnih uvjeta ili navodne zlouporabe vladajućeg položaja u pojedinim zračnim lukama;

| 90. | izražava zabrinutost zbog razlika u provedbi i primjeni propisa u vezi s međunarodnim cestovnim prometom, npr. propisa o kabotaži i vremenu vožnje i odmora u cestovnom prometu, kao i zbog mogućeg socijalnog dampinga u sektorima različitih prometnih usluga i smatra da se ti problemi moraju riješiti; |
| --- | --- |

90.

izražava zabrinutost zbog razlika u provedbi i primjeni propisa u vezi s međunarodnim cestovnim prometom, npr. propisa o kabotaži i vremenu vožnje i odmora u cestovnom prometu, kao i zbog mogućeg socijalnog dampinga u sektorima različitih prometnih usluga i smatra da se ti problemi moraju riješiti;

| 91. | pozdravlja inicijativu Komisije usmjerenu na međunarodna poduzeća za iznajmljivanje vozila u cilju zaustavljanja praksi kojima se potrošačima onemogućuje pristup najboljim raspoloživim cijenama na osnovi njihove zemlje prebivališta; naglašava da se potrošačima ne bi trebalo onemogućiti iskorištavanje najboljih raspoloživih tarifa kada je riječ o kupnji robe ili usluga u okviru jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

91.

pozdravlja inicijativu Komisije usmjerenu na međunarodna poduzeća za iznajmljivanje vozila u cilju zaustavljanja praksi kojima se potrošačima onemogućuje pristup najboljim raspoloživim cijenama na osnovi njihove zemlje prebivališta; naglašava da se potrošačima ne bi trebalo onemogućiti iskorištavanje najboljih raspoloživih tarifa kada je riječ o kupnji robe ili usluga u okviru jedinstvenog tržišta;

| 92. | poziva Komisiju da poduzme mjere za smanjenje fragmentacije u sektoru usluga iznajmljivanja vozila jer trenutačno nacionalni propisi uvelike povećavaju troškove prekograničnog kretanja, čime se nanosi šteta jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisiju da poduzme mjere za smanjenje fragmentacije u sektoru usluga iznajmljivanja vozila jer trenutačno nacionalni propisi uvelike povećavaju troškove prekograničnog kretanja, čime se nanosi šteta jedinstvenom tržištu;

| 93. | naglašava da napori za poticanje konkurentnog EU-a moraju u svakom trenutku biti u interesu javnosti; uviđa povezanost učinkovite politike tržišnog natjecanja EU-a s potrebom za velika ulaganja u ključne javne usluge, uključujući prometne usluge; |
| --- | --- |

93.

naglašava da napori za poticanje konkurentnog EU-a moraju u svakom trenutku biti u interesu javnosti; uviđa povezanost učinkovite politike tržišnog natjecanja EU-a s potrebom za velika ulaganja u ključne javne usluge, uključujući prometne usluge;

Kultura i sport

| 94. | potiče Komisiju da ispita restriktivne postupke i zlouporabu koju provode međunarodni sportski savezi, kao što su uskraćivanje prava svojim članovima da sudjeluju u alternativnim sportskim događajima koje ti savezi ne sankcioniraju i doživotna zabrana sportašima, službenicima i trenerima da sudjeluju na natjecanjima poput Olimpijskih igara i svjetskih prvenstava u slučaju nepridržavanja pravila; |
| --- | --- |

94.

potiče Komisiju da ispita restriktivne postupke i zlouporabu koju provode međunarodni sportski savezi, kao što su uskraćivanje prava svojim članovima da sudjeluju u alternativnim sportskim događajima koje ti savezi ne sankcioniraju i doživotna zabrana sportašima, službenicima i trenerima da sudjeluju na natjecanjima poput Olimpijskih igara i svjetskih prvenstava u slučaju nepridržavanja pravila;

Međunarodna dimenzija

| 95. | podupire dodavanje poglavlja o tržišnom natjecanju s odredbama o borbi protiv monopola, koncentracijama, državnim poduzećima, subvencijama i nejednakom pristupu tržištu u Sporazum o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP); zahtjeva objektivno medijsko izvješćivanje o mjerama sadržanima u takvim sporazumima i problemima i napretku u vezi s njima; |
| --- | --- |

95.

podupire dodavanje poglavlja o tržišnom natjecanju s odredbama o borbi protiv monopola, koncentracijama, državnim poduzećima, subvencijama i nejednakom pristupu tržištu u Sporazum o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP); zahtjeva objektivno medijsko izvješćivanje o mjerama sadržanima u takvim sporazumima i problemima i napretku u vezi s njima;

| 96. | uviđa i podržava potrebu Komisije da ojača ulogu politike tržišnog natjecanja u međunarodnoj gospodarskoj suradnji, između ostalog i suradnjom s agencijama za zaštitu tržišnog natjecanja na globalnoj razini; podsjeća da takva regulatorna suradnja i suradnja u izvršenju propisa pomaže u stvaranju jednakih uvjeta za europska poduzeća koja posluju na globalnim tržištima; |
| --- | --- |

96.

uviđa i podržava potrebu Komisije da ojača ulogu politike tržišnog natjecanja u međunarodnoj gospodarskoj suradnji, između ostalog i suradnjom s agencijama za zaštitu tržišnog natjecanja na globalnoj razini; podsjeća da takva regulatorna suradnja i suradnja u izvršenju propisa pomaže u stvaranju jednakih uvjeta za europska poduzeća koja posluju na globalnim tržištima;

| 97. | naglašava da je za učinkovitu primjenu načela prava tržišnog natjecanja u doba globalizacije nužna međunarodna suradnja; stoga poziva Europsku komisiju da potiče međunarodnu suradnju u pitanjima prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

97.

naglašava da je za učinkovitu primjenu načela prava tržišnog natjecanja u doba globalizacije nužna međunarodna suradnja; stoga poziva Europsku komisiju da potiče međunarodnu suradnju u pitanjima prava tržišnog natjecanja;

| 98. | poziva Komisiju da preispita mogućnost da se s još više trećih zemalja sklope sporazumi o tržišnom natjecanju, kojima se omogućuje razmjena informacija među tijelima koja vode istrage na području tržišnog natjecanja; naglašava da sporazum o tržišnom natjecanju koji je nedavno sklopljen sa Švicarskom može služiti kao primjer za buduće sporazume te vrste; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisiju da preispita mogućnost da se s još više trećih zemalja sklope sporazumi o tržišnom natjecanju, kojima se omogućuje razmjena informacija među tijelima koja vode istrage na području tržišnog natjecanja; naglašava da sporazum o tržišnom natjecanju koji je nedavno sklopljen sa Švicarskom može služiti kao primjer za buduće sporazume te vrste;

Uloga Europskog parlamenta

| 99. | ističe činjenicu da je Okvirnim sporazumom predviđena ravnopravnost Parlamenta i Vijeća u pogledu pristupa sastancima i pružanju informacija kod pripreme zakonodavstva ili mekog prava u području politike tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

99.

ističe činjenicu da je Okvirnim sporazumom predviđena ravnopravnost Parlamenta i Vijeća u pogledu pristupa sastancima i pružanju informacija kod pripreme zakonodavstva ili mekog prava u području politike tržišnog natjecanja;

| 100. | ističe bitnu ulogu Europskog parlamenta u zastupanju interesa europskih potrošača prikladnom provedbom pravila tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

100.

ističe bitnu ulogu Europskog parlamenta u zastupanju interesa europskih potrošača prikladnom provedbom pravila tržišnog natjecanja;

| 101. | pozdravlja ulogu Parlamenta kao suzakonodavca u donošenju Direktive o tužbama za naknadu štete za povrede odredaba prava tržišnog natjecanja, a postupke u vezi s njom smatra primjerom za buduću međuinstitucionalnu suradnju u pitanjima prava tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

101.

pozdravlja ulogu Parlamenta kao suzakonodavca u donošenju Direktive o tužbama za naknadu štete za povrede odredaba prava tržišnog natjecanja, a postupke u vezi s njom smatra primjerom za buduću međuinstitucionalnu suradnju u pitanjima prava tržišnog natjecanja;

| 102. | ponavlja da Komisija mora biti potpuno odgovorna pri osmišljavanju politike tržišnog natjecanja i da mora djelovati na temelju rezolucija Parlamenta; |
| --- | --- |

102.

ponavlja da Komisija mora biti potpuno odgovorna pri osmišljavanju politike tržišnog natjecanja i da mora djelovati na temelju rezolucija Parlamenta;

| 103. | poziva povjerenicu Komisije da se obveže na često sudjelovanje u sastancima s mjerodavnim odborom (odborima) Parlamenta i radnom skupinom za tržišno natjecanje pri Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku; |
| --- | --- |

103.

poziva povjerenicu Komisije da se obveže na često sudjelovanje u sastancima s mjerodavnim odborom (odborima) Parlamenta i radnom skupinom za tržišno natjecanje pri Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku;

| 104. | smatra da bi u pitanjima politike tržišnog natjecanja Europski parlament trebao imati ovlasti suodlučivanja; izražava žaljenje zbog činjenice što članci 103. i 109. UFEU-a predviđaju samo savjetovanje s Parlamentom; smatra da se taj nedostatak demokracije ne smije tolerirati; predlaže da se on što prije prevlada međuinstitucionalnim sporazumima u području politike tržišnog natjecanja i da se ispravi prilikom sljedeće izmjene Ugovora; |
| --- | --- |

104.

smatra da bi u pitanjima politike tržišnog natjecanja Europski parlament trebao imati ovlasti suodlučivanja; izražava žaljenje zbog činjenice što članci 103. i 109. UFEU-a predviđaju samo savjetovanje s Parlamentom; smatra da se taj nedostatak demokracije ne smije tolerirati; predlaže da se on što prije prevlada međuinstitucionalnim sporazumima u području politike tržišnog natjecanja i da se ispravi prilikom sljedeće izmjene Ugovora;

Politički prioriteti Komisije u području tržišnog natjecanja

| 105. | naglašava ulogu povjerenice za tržišno natjecanje u promicanju zaposlenosti i rasta, jedinstvenog digitalnog tržišta, energetske politike, financijskih usluga, industrijske politike i borbe protiv utaje poreza; |
| --- | --- |

105.

naglašava ulogu povjerenice za tržišno natjecanje u promicanju zaposlenosti i rasta, jedinstvenog digitalnog tržišta, energetske politike, financijskih usluga, industrijske politike i borbe protiv utaje poreza;

| 106. | potiče Komisiju da sastavi smjernice i osmisli postupke u okviru Europske mreže za zaštitu tržišnog natjecanja (ECN), osiguravajući učinkovit nadzor nad time pridržavaju li se države članice pravila o državnim potporama pri donošenju poreznih rješenja; |
| --- | --- |

106.

potiče Komisiju da sastavi smjernice i osmisli postupke u okviru Europske mreže za zaštitu tržišnog natjecanja (ECN), osiguravajući učinkovit nadzor nad time pridržavaju li se države članice pravila o državnim potporama pri donošenju poreznih rješenja;

| 107. | pozdravlja zalaganje Komisije za djelotvornu provedbu pravila tržišnog natjecanja u područjima borbe protiv monopola i kartela, koncentracija i državnih potpora uz istodobno usklađivanje instrumenata tržišnog natjecanja s trendovima na tržištu i istodobno promicanje inovativne kulture tržišnog natjecanja u EU-u i u svijetu; |
| --- | --- |

107.

pozdravlja zalaganje Komisije za djelotvornu provedbu pravila tržišnog natjecanja u područjima borbe protiv monopola i kartela, koncentracija i državnih potpora uz istodobno usklađivanje instrumenata tržišnog natjecanja s trendovima na tržištu i istodobno promicanje inovativne kulture tržišnog natjecanja u EU-u i u svijetu;

| 108. | poziva Komisiju da ocijeni način na koji su se vodili najnoviji predmeti suzbijanja monopola i da se pozabavi formalističkim problemima koji su se pojavili; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisiju da ocijeni način na koji su se vodili najnoviji predmeti suzbijanja monopola i da se pozabavi formalističkim problemima koji su se pojavili;

| 109. | poziva Komisiju da na koordiniran način izradi prijedloge u području fiskalne konkurencije i da ih podnese Vijeću; |
| --- | --- |

109.

poziva Komisiju da na koordiniran način izradi prijedloge u području fiskalne konkurencije i da ih podnese Vijeću;

| 110. | poziva Komisiju da i dalje jednom godišnje izvješćuje Parlament o razvoju događaja i učincima pri primjeni politike tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

110.

poziva Komisiju da i dalje jednom godišnje izvješćuje Parlament o razvoju događaja i učincima pri primjeni politike tržišnog natjecanja;

| 111. | pozdravlja obveze koje je tijekom svojeg saslušanja preuzela povjerenica Komisije, posebno u pogledu buduće suradnje i jačanja odnosa s Europskim parlamentom; |
| --- | --- |

111.

pozdravlja obveze koje je tijekom svojeg saslušanja preuzela povjerenica Komisije, posebno u pogledu buduće suradnje i jačanja odnosa s Europskim parlamentom;

| 112. | poziva Komisiju da jače potiče aktivnu politiku tržišnog natjecanja kao stup socijalne tržišne ekonomije; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisiju da jače potiče aktivnu politiku tržišnog natjecanja kao stup socijalne tržišne ekonomije;

| 113. | smatra da bi potrošačima i poduzećima ubrzo trebalo staviti na raspolaganje zbirku slučajeva kao pokazatelj stanja u području tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

113.

smatra da bi potrošačima i poduzećima ubrzo trebalo staviti na raspolaganje zbirku slučajeva kao pokazatelj stanja u području tržišnog natjecanja;

| 114. | napominje da postoje trajne nejasnoće u državama članicama u vezi s time smatra li se financiranje europskih potrošačkih centara nezakonitom državnom potporom; zabrinut je što se zbog toga dovodi u pitanje financiranje tih centara; poziva Komisiju da države članice što prije obavijesti o potrebi prijavljivanja takvog financiranja kako bi se zajamčio nastavak pružanja potpore europskim potrošačkim centrima; |
| --- | --- |

114.

napominje da postoje trajne nejasnoće u državama članicama u vezi s time smatra li se financiranje europskih potrošačkih centara nezakonitom državnom potporom; zabrinut je što se zbog toga dovodi u pitanje financiranje tih centara; poziva Komisiju da države članice što prije obavijesti o potrebi prijavljivanja takvog financiranja kako bi se zajamčio nastavak pružanja potpore europskim potrošačkim centrima;

| 115. | poziva Komisiju i države članice da obvežu tijela na svim političkim razinama na strogo pridržavanje propisa o državnim potporama; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisiju i države članice da obvežu tijela na svim političkim razinama na strogo pridržavanje propisa o državnim potporama;

| 116. | poziva na uspostavu zajedničkog tijela u čijem bi sastavu bili predstavnici Parlamenta, Vijeća, Komisije i znanstvenici kako bi se analizirali budući trendovi i daljnji razvoj politike tržišnog natjecanja u sektorima usmjerenima na budućnost, kao što je digitalno gospodarstvo ili energetski sektor; |
| --- | --- |

116.

poziva na uspostavu zajedničkog tijela u čijem bi sastavu bili predstavnici Parlamenta, Vijeća, Komisije i znanstvenici kako bi se analizirali budući trendovi i daljnji razvoj politike tržišnog natjecanja u sektorima usmjerenima na budućnost, kao što je digitalno gospodarstvo ili energetski sektor;

| 117. | traži provođenje bezuvjetne analize odgovorne nacionalne porezne politike, posebno u pogledu nepoštene porezne politike te poreznih propisa i iznimki kojima se narušava tržišno natjecanje, kako bi se u budućnosti protiv toga mogle poduzeti učinkovite mjere; |
| --- | --- |

117.

traži provođenje bezuvjetne analize odgovorne nacionalne porezne politike, posebno u pogledu nepoštene porezne politike te poreznih propisa i iznimki kojima se narušava tržišno natjecanje, kako bi se u budućnosti protiv toga mogle poduzeti učinkovite mjere;

o

o o

| 118. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

118.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje.

---

(1)  SL L 1, 4.1.2003., str. 1.

(2)  SL L 61, 5.3.2009., str.1.

(3)  SL L 349. 5.12.2014., str. 1.

(4)  SL C 167, 13.6.2013., str.19.

(5)  SL L 201, 26.7.2013., str. 60.

(6)  SL C 120, 26.4.2013., str. 22.

(7)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

(8)  SL C 270, 25.10.2008., str. 8.

(9)  SL C 10, 15.1.2009., str. 2.

(10)  SL C 72, 26.03.2009., str. 1.

(11)  SL C 195, 19.8.2009., str. 9.

(12)  SL C 16, 22.1.2009., str. 1.

(13)  SL C 6, 11.1.2011., str. 5.

(14)  SL C 216, 30.7.2013., str. 1.

(15)  SL C 8, 11.1.2012., str. 4.

(16)  SL L 7, 11.1.2012., str. 3.

(17)  SL C 8, 11.1.2012., str. 15.

(18)  SL L 114, 26.4.2012., str. 8.

(19)  SL C 153 E, 31.5.2013., str.51.

(20)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0026.

(21)  SL C 184, 22.7.2008., str. 13.

(22)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0267.

(23)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(24)  SL C 304 E, 1.12.2005., str.114.

(25)  SL C 293 E, 2.12.2006., str.143.

(26)  SL C 146 E, 12.6.2008., str.105.

(27)  SL C 87 E, 1.4.2010., str.43.

(28)  SL C 349 E, 22.12.2010., str.16.

(29)  SL C 136 E, 11.5.2012., str.60.

(30)  SL C 239 E, 20.8.2013., str. 97.

(31)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0268.

(32)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0576.

(33)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0079.

(34)  COM(2014)0449, 9. srpnja 2014.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/30

---

P8_TA(2015)0052

Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2013., (2014/2157(INI))

(2016/C 316/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2013.,

| — | uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 15.,

| — | uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 126. i članak 132. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 126. i članak 132. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0011/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0011/2015),

| A. | budući da je prema prognozi koju su u proljeće 2014. izradile službe Komisije BDP u europodručju, nakon pada od 0,7 % 2012. godine, 2013. pao za 0,4 % i budući da službe Komisije očekuju oporavak i rast BDP-a za 1,2 % u 2014. te za 1,7 % u 2015.; budući da se prema prognozi službi Komisije iz jeseni 2014. smanjio predviđeni rast, uz očekivani porast BDP-a za samo 0,8 % u 2014. i 1,1 % u 2015., uz prevladavajuće negativne rizike; |
| --- | --- |

A.

budući da je prema prognozi koju su u proljeće 2014. izradile službe Komisije BDP u europodručju, nakon pada od 0,7 % 2012. godine, 2013. pao za 0,4 % i budući da službe Komisije očekuju oporavak i rast BDP-a za 1,2 % u 2014. te za 1,7 % u 2015.; budući da se prema prognozi službi Komisije iz jeseni 2014. smanjio predviđeni rast, uz očekivani porast BDP-a za samo 0,8 % u 2014. i 1,1 % u 2015., uz prevladavajuće negativne rizike;

| B. | budući da je prema jesenskoj prognozi nezaposlenost u europodručju porasla s 11,3 % krajem 2012. na 11,9 % krajem 2013. te se 2014. zadržala na visokoj razini; |
| --- | --- |

B.

budući da je prema jesenskoj prognozi nezaposlenost u europodručju porasla s 11,3 % krajem 2012. na 11,9 % krajem 2013. te se 2014. zadržala na visokoj razini;

| C. | budući da među državama članicama postoje znatne razlike u stopama nezaposlenosti, koje se kreću u rasponu od 5 % do 26 %; budući da još više stope nezaposlenosti mladih u nekim državama članicama dosežu i 50 %; budući da razlike u stopama nezaposlenosti prouzročuju daljnje gospodarske razlike među državama članicama; |
| --- | --- |

C.

budući da među državama članicama postoje znatne razlike u stopama nezaposlenosti, koje se kreću u rasponu od 5 % do 26 %; budući da još više stope nezaposlenosti mladih u nekim državama članicama dosežu i 50 %; budući da razlike u stopama nezaposlenosti prouzročuju daljnje gospodarske razlike među državama članicama;

| D. | budući da države članice ne bi trebale koristiti uspjeh programa izravnih monetarnih transakcija u smanjenju kamatnih stopa za zaduživanje kao priliku da izbjegnu strukturne reforme usmjerene na poboljšanje potencijala za rast i postizanje srednjoročne fiskalne održivosti; budući da postoji rizik da se zbog trendova u vezi sa zapošljavanjem i smanjenjem siromaštva neće dostići nacionalni ciljevi u okviru strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

D.

budući da države članice ne bi trebale koristiti uspjeh programa izravnih monetarnih transakcija u smanjenju kamatnih stopa za zaduživanje kao priliku da izbjegnu strukturne reforme usmjerene na poboljšanje potencijala za rast i postizanje srednjoročne fiskalne održivosti; budući da postoji rizik da se zbog trendova u vezi sa zapošljavanjem i smanjenjem siromaštva neće dostići nacionalni ciljevi u okviru strategije Europa 2020.;

| E. | budući da je tijekom 2013. Europska središnja banka (ESB) dvaput smanjila ključne kamatne stope, u svibnju i ponovno u studenome, snizivši stopu za glavne operacije refinanciranja na 0,25 %; budući da je, nakon dodatnih mjera monetarne politike najavljenih od početka 2014., stopa za glavne operacije refinanciranja sada 0,05 %, a stopa za novčani depozit -0,20 %; |
| --- | --- |

E.

budući da je tijekom 2013. Europska središnja banka (ESB) dvaput smanjila ključne kamatne stope, u svibnju i ponovno u studenome, snizivši stopu za glavne operacije refinanciranja na 0,25 %; budući da je, nakon dodatnih mjera monetarne politike najavljenih od početka 2014., stopa za glavne operacije refinanciranja sada 0,05 %, a stopa za novčani depozit -0,20 %;

| F. | budući da snižene stvarne kamatne stope nisu dovele ni do lakšeg pristupa kreditima za kućanstva i poduzeća, ni do rasta BDP-a i otvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

F.

budući da snižene stvarne kamatne stope nisu dovele ni do lakšeg pristupa kreditima za kućanstva i poduzeća, ni do rasta BDP-a i otvaranja radnih mjesta;

| G. | budući da je konsolidirani financijski izvještaj Eurosustava dosegao 2,285 bilijuna EUR krajem 2013., što predstavlja smanjenje za otprilike 25 % tijekom 2013.; |
| --- | --- |

G.

budući da je konsolidirani financijski izvještaj Eurosustava dosegao 2,285 bilijuna EUR krajem 2013., što predstavlja smanjenje za otprilike 25 % tijekom 2013.;

| H. | budući da je neutrživa imovina bila najveća komponenta imovine predložene kao kolateral Eurosustava tijekom 2013. obuhvaćajući otprilike 25 % ukupnog iznosa; budući da neutrživi vrijednosni papiri, zajedno s vrijednosnim papirima osiguranim imovinom, čine oko 40 % ukupne imovine predložene kao kolateral; |
| --- | --- |

H.

budući da je neutrživa imovina bila najveća komponenta imovine predložene kao kolateral Eurosustava tijekom 2013. obuhvaćajući otprilike 25 % ukupnog iznosa; budući da neutrživi vrijednosni papiri, zajedno s vrijednosnim papirima osiguranim imovinom, čine oko 40 % ukupne imovine predložene kao kolateral;

| I. | budući da je prema prognozi službi Komisije iz jeseni 2014. prosječna stopa inflacije u europodručju 2013. godine bila 1,4 %, dakle niža u odnosu na 2012. kada je bila 2,5 %; budući da je od početka 2014. inflacija u europodručju i dalje u padu, s procijenjenom razinom od 0,5 % 2014. i najnižom točkom od 0,3 % u rujnu; budući da se ukupna stopa inflacije mjerena harmoniziranim indeksom potrošačkih cijena (HIPC) u nekim državama članicama smanjila na 0 % i niže u rujnu 2014. te će i 2015. ostati niža od ciljane razine; |
| --- | --- |

I.

budući da je prema prognozi službi Komisije iz jeseni 2014. prosječna stopa inflacije u europodručju 2013. godine bila 1,4 %, dakle niža u odnosu na 2012. kada je bila 2,5 %; budući da je od početka 2014. inflacija u europodručju i dalje u padu, s procijenjenom razinom od 0,5 % 2014. i najnižom točkom od 0,3 % u rujnu; budući da se ukupna stopa inflacije mjerena harmoniziranim indeksom potrošačkih cijena (HIPC) u nekim državama članicama smanjila na 0 % i niže u rujnu 2014. te će i 2015. ostati niža od ciljane razine;

| J. | budući da su niske cijene energenata, posebno nafte, bile jedan od glavnih uzročnika smanjenja stopa inflacije u europodručju; |
| --- | --- |

J.

budući da su niske cijene energenata, posebno nafte, bile jedan od glavnih uzročnika smanjenja stopa inflacije u europodručju;

| K. | budući da su javna i privatna ulaganja u europodručju i dalje na znatno nižim razinama od onih zabilježenih prije početka krize; budući da je u velikim poduzećima postalo uobičajeno iskorištavati dostupnost jeftinog novca za otkup vlastitih dionica radi interesa pojedinaca umjesto za nova ulaganja; budući da je razmjerni udio ulaganja u BDP-u bio u stalnom padu i prije krize te ga je hitno trebalo povećati; |
| --- | --- |

K.

budući da su javna i privatna ulaganja u europodručju i dalje na znatno nižim razinama od onih zabilježenih prije početka krize; budući da je u velikim poduzećima postalo uobičajeno iskorištavati dostupnost jeftinog novca za otkup vlastitih dionica radi interesa pojedinaca umjesto za nova ulaganja; budući da je razmjerni udio ulaganja u BDP-u bio u stalnom padu i prije krize te ga je hitno trebalo povećati;

| L. | budući da godišnja stopa rasta monetarnog agregata M3 i dalje pada, pri čemu se smanjila s 3,5 % u prosincu 2012. na 1 % u prosincu 2013.; |
| --- | --- |

L.

budući da godišnja stopa rasta monetarnog agregata M3 i dalje pada, pri čemu se smanjila s 3,5 % u prosincu 2012. na 1 % u prosincu 2013.;

| M. | budući da je kreditiranje privatnog sektora zašlo još dublje u negativne vrijednosti, s godišnjom stope promjene -2,3 % u prosincu 2013. u odnosu na -0,7 % u prosincu 2012.; budući da je nedostatak kredita za mala i srednja poduzeća u nekim državama članicama jedan od glavnih problema zbog kojih je usporen gospodarski oporavak; budući da je u razdoblju od 2008. i 2013. došlo do pada u kreditiranju malih i srednjih poduzeća (MSP) od oko 35 %; budući da je ključno olakšati dotok kredita MSP-ovima jer zapošljavaju 72 % radne snage u europodručju te su im bruto stope otvorenih novih radnih mjesta veće nego kod velikih poduzeća; |
| --- | --- |

M.

budući da je kreditiranje privatnog sektora zašlo još dublje u negativne vrijednosti, s godišnjom stope promjene -2,3 % u prosincu 2013. u odnosu na -0,7 % u prosincu 2012.; budući da je nedostatak kredita za mala i srednja poduzeća u nekim državama članicama jedan od glavnih problema zbog kojih je usporen gospodarski oporavak; budući da je u razdoblju od 2008. i 2013. došlo do pada u kreditiranju malih i srednjih poduzeća (MSP) od oko 35 %; budući da je ključno olakšati dotok kredita MSP-ovima jer zapošljavaju 72 % radne snage u europodručju te su im bruto stope otvorenih novih radnih mjesta veće nego kod velikih poduzeća;

| N. | budući da je financijska fragmentacija još uvijek veliki problem te MSP-ovi imaju znatno veće troškove zaduživanja, osobito u onim državama europodručja koje su već zahvaćene teškim gospodarskim uvjetima, što dovodi do poremećaja na jedinstvenom tržištu, usporava oporavak i povećava razlike među državama; budući da bi rezultati sveobuhvatne procjene europskih banaka trebali pozitivno utjecati na trenutačne monetarne politike i na spremnost banaka da pojačaju svoje aktivnosti kreditiranja, posebno aktivnosti kreditiranja realnog gospodarstva; |
| --- | --- |

N.

budući da je financijska fragmentacija još uvijek veliki problem te MSP-ovi imaju znatno veće troškove zaduživanja, osobito u onim državama europodručja koje su već zahvaćene teškim gospodarskim uvjetima, što dovodi do poremećaja na jedinstvenom tržištu, usporava oporavak i povećava razlike među državama; budući da bi rezultati sveobuhvatne procjene europskih banaka trebali pozitivno utjecati na trenutačne monetarne politike i na spremnost banaka da pojačaju svoje aktivnosti kreditiranja, posebno aktivnosti kreditiranja realnog gospodarstva;

| O. | budući da se veličina bilance Eurosustava kontinuirano smanjivala tijekom 2013., odražavajući činjenicu da su banke vraćale sredstava operacija dugoročnog refinanciranja; |
| --- | --- |

O.

budući da se veličina bilance Eurosustava kontinuirano smanjivala tijekom 2013., odražavajući činjenicu da su banke vraćale sredstava operacija dugoročnog refinanciranja;

| P. | budući da je Upravno vijeće ESB-a u srpnju 2013. odlučilo iznijeti smjernice buduće monetarne politike, navodeći da očekuje da će ključne kamatne stope biti na sadašnjim ili nižim razinama u duljem razdoblju; |
| --- | --- |

P.

budući da je Upravno vijeće ESB-a u srpnju 2013. odlučilo iznijeti smjernice buduće monetarne politike, navodeći da očekuje da će ključne kamatne stope biti na sadašnjim ili nižim razinama u duljem razdoblju;

| Q. | budući da bi pretjerano kreditno posredovanje u bankovnom sektoru vjerojatno prouzročilo slabljenje učinaka mogućeg kvantitativnog ublažavanja u europodručju; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi pretjerano kreditno posredovanje u bankovnom sektoru vjerojatno prouzročilo slabljenje učinaka mogućeg kvantitativnog ublažavanja u europodručju;

| R. | budući da se u članku 282. UFEU-a navodi da je glavni cilj Europskog sustava središnjih banaka (ESSB-a) održati stabilnost cijena; budući da se u članku 127. UFEU-a navodi da ESSB mora podržavati opće ekonomske politike u Uniji ne dovodeći pritom u pitanje taj glavni cilj; budući da se člankom 123. UFEU-a i člankom 21. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i ESB-a nacionalnim središnjim bankama i ESB-u zabranjuje izravna kupnja dužničkih instrumenata koje je izdao EU ili nacionalne javne vlasti ili tijela; budući da je za nekoliko država članica to bio nužan uvjet za stupanje u ekonomsku i monetarnu uniju; budući da je takva kupnja dopuštena samo na sekundarnim tržištima; |
| --- | --- |

R.

budući da se u članku 282. UFEU-a navodi da je glavni cilj Europskog sustava središnjih banaka (ESSB-a) održati stabilnost cijena; budući da se u članku 127. UFEU-a navodi da ESSB mora podržavati opće ekonomske politike u Uniji ne dovodeći pritom u pitanje taj glavni cilj; budući da se člankom 123. UFEU-a i člankom 21. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i ESB-a nacionalnim središnjim bankama i ESB-u zabranjuje izravna kupnja dužničkih instrumenata koje je izdao EU ili nacionalne javne vlasti ili tijela; budući da je za nekoliko država članica to bio nužan uvjet za stupanje u ekonomsku i monetarnu uniju; budući da je takva kupnja dopuštena samo na sekundarnim tržištima;

Monetarna politika

| 1. | pozdravlja brzu reakciju ESB-a u vrlo složenim okolnostima i činjenicu da je monetarna politika usmjerena na smanjenje razine stresa na financijskim tržištima u europodručju te na vraćanje povjerenja ulagača u jedinstvenu valutu; pozdravlja spremnost ESB-a da poduzme sve što je potrebno za spas eura; prima na znanje da je došlo do pozitivnog općeg smanjenja prinosa od dugoročnih domaćih obveznica – posebice u najzaduženijim zemljama europodručja – na razinu koja nije zabilježena od početka krize; napominje da niski prinosi nisu doveli do otvaranja novih radnih mjesta i rasta te da to predstavlja prijetnju financijskoj stabilnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja brzu reakciju ESB-a u vrlo složenim okolnostima i činjenicu da je monetarna politika usmjerena na smanjenje razine stresa na financijskim tržištima u europodručju te na vraćanje povjerenja ulagača u jedinstvenu valutu; pozdravlja spremnost ESB-a da poduzme sve što je potrebno za spas eura; prima na znanje da je došlo do pozitivnog općeg smanjenja prinosa od dugoročnih domaćih obveznica – posebice u najzaduženijim zemljama europodručja – na razinu koja nije zabilježena od početka krize; napominje da niski prinosi nisu doveli do otvaranja novih radnih mjesta i rasta te da to predstavlja prijetnju financijskoj stabilnosti;

| 2. | napominje da je pribjegavanje glavnim operacijama refinanciranja, srednjoročnim i dugoročnim operacijama refinanciranja s punom raspodjelom po fiksnim kamatnim stopama, instrumentu graničnog kredita, hitnoj pomoći za likvidnost te depozitnom instrumentu ostalo na vrlo visokoj razini tijekom 2013. godine, što upozorava na postojeću narušenost transmisijskog mehanizma monetarne politike i tržišta pozajmljivanja među bankama u europodručju, iako se situacija znatno popravila u usporedbi s prethodnim godinama, što se vidi po stabilizaciji razlika prinosa, postupnoj normalizaciji međubankovnih tržišta i smanjenju neravnoteža sustava TARGET II.; |
| --- | --- |

2.

napominje da je pribjegavanje glavnim operacijama refinanciranja, srednjoročnim i dugoročnim operacijama refinanciranja s punom raspodjelom po fiksnim kamatnim stopama, instrumentu graničnog kredita, hitnoj pomoći za likvidnost te depozitnom instrumentu ostalo na vrlo visokoj razini tijekom 2013. godine, što upozorava na postojeću narušenost transmisijskog mehanizma monetarne politike i tržišta pozajmljivanja među bankama u europodručju, iako se situacija znatno popravila u usporedbi s prethodnim godinama, što se vidi po stabilizaciji razlika prinosa, postupnoj normalizaciji međubankovnih tržišta i smanjenju neravnoteža sustava TARGET II.;

| 3. | ohrabren je stabilizacijom razina neravnoteža sustava Target II. tijekom cijele 2013. godine; naglašava da je sustav TARGET II odigrao ključnu ulogu u očuvanju integriteta financijskog sustava europodručja; |
| --- | --- |

3.

ohrabren je stabilizacijom razina neravnoteža sustava Target II. tijekom cijele 2013. godine; naglašava da je sustav TARGET II odigrao ključnu ulogu u očuvanju integriteta financijskog sustava europodručja;

| 4. | i dalje je duboko zabrinut zbog činjenice da je gospodarska aktivnost još uvijek usporena, uz negativan rast BDP-a u europodručju 2013. drugu godinu zaredom, sa slabim rastom BDP-a u prva tri kvartala 2014., i zbog visoke stope nezaposlenosti u mnogim državama članicama europodručja zbog kojih je ugrožena stabilnost europodručja i zbog kojih europski projekt gubi potporu naroda i političku potporu; |
| --- | --- |

4.

i dalje je duboko zabrinut zbog činjenice da je gospodarska aktivnost još uvijek usporena, uz negativan rast BDP-a u europodručju 2013. drugu godinu zaredom, sa slabim rastom BDP-a u prva tri kvartala 2014., i zbog visoke stope nezaposlenosti u mnogim državama članicama europodručja zbog kojih je ugrožena stabilnost europodručja i zbog kojih europski projekt gubi potporu naroda i političku potporu;

| 5. | naglašava svoju zabrinutost u vezi sa stalnim padom stope inflacije u europodručju od 2011. godine, uz razlike u stopama inflacije među državama članicama; naglašava da trenutačno postoji znatan raskorak između izričitog cilja ESB-a da postigne stopu inflacije ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju i trenutačnih stopa inflacije koje su blizu nuli i čak ispod nule u nekoliko država članica europodručja; zabrinut je da bi, kao što je potvrdio predsjednik ESB-a, trenutačni deflacijski trendovi mogli dovesti do narušavanja usidrenosti srednjoročnih i dugoročnih inflacijskih očekivanja; |
| --- | --- |

5.

naglašava svoju zabrinutost u vezi sa stalnim padom stope inflacije u europodručju od 2011. godine, uz razlike u stopama inflacije među državama članicama; naglašava da trenutačno postoji znatan raskorak između izričitog cilja ESB-a da postigne stopu inflacije ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju i trenutačnih stopa inflacije koje su blizu nuli i čak ispod nule u nekoliko država članica europodručja; zabrinut je da bi, kao što je potvrdio predsjednik ESB-a, trenutačni deflacijski trendovi mogli dovesti do narušavanja usidrenosti srednjoročnih i dugoročnih inflacijskih očekivanja;

| 6. | potvrđuje da je tekući postupak prilagodbe bilance u financijskim i nefinancijskim sektorima, u kombinaciji s visokim stopama nezaposlenosti, nastavio usporavati gospodarsku aktivnost u europodručju 2013.; |
| --- | --- |

6.

potvrđuje da je tekući postupak prilagodbe bilance u financijskim i nefinancijskim sektorima, u kombinaciji s visokim stopama nezaposlenosti, nastavio usporavati gospodarsku aktivnost u europodručju 2013.;

| 7. | pozorno prati moguće rizike deflacije; podsjeća na to da se stopom inflacije blizu nule u europodručju koči učinkovitost monetarne politike; shvaća da ESB razlog vrlo niskoj inflaciji pripisuje kratkoročnim učincima i nada se da će se srednjoročni cilj postići bez deflacijske faze; napominje, međutim, da je ESB dodatno snizio inflacijska očekivanja za 2015. i 2016. (za vrijednost između 0,1 % i 0,2 %); |
| --- | --- |

7.

pozorno prati moguće rizike deflacije; podsjeća na to da se stopom inflacije blizu nule u europodručju koči učinkovitost monetarne politike; shvaća da ESB razlog vrlo niskoj inflaciji pripisuje kratkoročnim učincima i nada se da će se srednjoročni cilj postići bez deflacijske faze; napominje, međutim, da je ESB dodatno snizio inflacijska očekivanja za 2015. i 2016. (za vrijednost između 0,1 % i 0,2 %);

| 8. | ističe da će inflacija ispod ciljane razine koja se očekuje u godinama koje slijede utjecati na programe smanjenja duga nekoliko država članica; |
| --- | --- |

8.

ističe da će inflacija ispod ciljane razine koja se očekuje u godinama koje slijede utjecati na programe smanjenja duga nekoliko država članica;

| 9. | ističe da je, s obzirom na daljnje akomodativne politike, kao što je kvantitativno ublažavanje, i imajući na umu trenutačne pravne izazove u vezi s programom OMT, ključno osigurati pravnu jasnoću i sigurnost kako bi se omogućila učinkovita provedba tih instrumenata imajući na umu mišljenje nezavisnog odvjetnika Suda Europske unije Pedra Cruza Villalóna od 14. siječnja 2015. u predmetu C-62/14; |
| --- | --- |

9.

ističe da je, s obzirom na daljnje akomodativne politike, kao što je kvantitativno ublažavanje, i imajući na umu trenutačne pravne izazove u vezi s programom OMT, ključno osigurati pravnu jasnoću i sigurnost kako bi se omogućila učinkovita provedba tih instrumenata imajući na umu mišljenje nezavisnog odvjetnika Suda Europske unije Pedra Cruza Villalóna od 14. siječnja 2015. u predmetu C-62/14;

| 10. | naglašava da su niski troškovi zaduživanja država članica usko povezani s rastom javnih dugova, koji u mnogim slučajevima iznose gotovo 100 % BDP-a ili prelaze tu vrijednost, i upozorava da bi nova kriza mogla dovesti do ponovne procjene rizika na financijskim tržištima; |
| --- | --- |

10.

naglašava da su niski troškovi zaduživanja država članica usko povezani s rastom javnih dugova, koji u mnogim slučajevima iznose gotovo 100 % BDP-a ili prelaze tu vrijednost, i upozorava da bi nova kriza mogla dovesti do ponovne procjene rizika na financijskim tržištima;

| 11. | ističe da u prognozama ESB-a objavljenim 2013. nije predviđen postojeći spoj nultog rasta i vrlo niske inflacije te čak naznaka deflacije; u tom kontekstu poziva na oprezno tumačenje trenutačnih prognoza za jači gospodarski rast i višu inflaciju 2015. i 2016. godine; |
| --- | --- |

11.

ističe da u prognozama ESB-a objavljenim 2013. nije predviđen postojeći spoj nultog rasta i vrlo niske inflacije te čak naznaka deflacije; u tom kontekstu poziva na oprezno tumačenje trenutačnih prognoza za jači gospodarski rast i višu inflaciju 2015. i 2016. godine;

| 12. | vjeruje da loše bilance ne utječu samo na banke, već imaju i negativne šire posljedice na poduzeća i druge sudionike iz privatnog sektora, s obzirom na to da nedostatak kapitala i financijskih sredstava onemogućuje poduzećima da ostanu konkurentna, da rastu i u konačnici da čuvaju i otvaraju radna mjesta; |
| --- | --- |

12.

vjeruje da loše bilance ne utječu samo na banke, već imaju i negativne šire posljedice na poduzeća i druge sudionike iz privatnog sektora, s obzirom na to da nedostatak kapitala i financijskih sredstava onemogućuje poduzećima da ostanu konkurentna, da rastu i u konačnici da čuvaju i otvaraju radna mjesta;

| 13. | smatra da je izuzetno važno stvoriti uvjete za oporavak ulaganja u europodručju, kako javnog tako i privatnog, uzimajući u obzir činjenicu da još uvijek nije došlo do povećanja ulaganja usprkos tomu što je ESB nastavio s aktivnostima za očuvanje povoljnih uvjeta financiranja; u tom kontekstu poziva države članice da se posvete temeljnim uzrocima financijske fragmentacije kao što su različite strukture rizika zbog kojih je kreditiranje skuplje u određenim zemljama; nadalje, poziva države članice da provedu odgovarajuće strukturne reforme kako bi se ponovno uspostavilo povoljno poslovno okruženje, prvenstveno provođenjem preporuka za pojedine države; |
| --- | --- |

13.

smatra da je izuzetno važno stvoriti uvjete za oporavak ulaganja u europodručju, kako javnog tako i privatnog, uzimajući u obzir činjenicu da još uvijek nije došlo do povećanja ulaganja usprkos tomu što je ESB nastavio s aktivnostima za očuvanje povoljnih uvjeta financiranja; u tom kontekstu poziva države članice da se posvete temeljnim uzrocima financijske fragmentacije kao što su različite strukture rizika zbog kojih je kreditiranje skuplje u određenim zemljama; nadalje, poziva države članice da provedu odgovarajuće strukturne reforme kako bi se ponovno uspostavilo povoljno poslovno okruženje, prvenstveno provođenjem preporuka za pojedine države;

| 14. | potiče ESB da u okviru svoje politike širenja bilance razmotri mogućnost kupnje projektnih obveznica EIB-a, kojima se financiraju neka od produktivnijih ulaganja u europodručju, posebno onih projekata koje je Komisija odabrala kao projekte s europskom dodanom vrijednošću nakon analize troškova i koristi, a osobito projekata TEN-T u području energetike i prometa te projekata povezanih s jedinstvenim digitalnim tržištem; |
| --- | --- |

14.

potiče ESB da u okviru svoje politike širenja bilance razmotri mogućnost kupnje projektnih obveznica EIB-a, kojima se financiraju neka od produktivnijih ulaganja u europodručju, posebno onih projekata koje je Komisija odabrala kao projekte s europskom dodanom vrijednošću nakon analize troškova i koristi, a osobito projekata TEN-T u području energetike i prometa te projekata povezanih s jedinstvenim digitalnim tržištem;

| 15. | prima na znanje da je predsjednik Draghi u svojem govoru na godišnjem simpoziju središnjih banaka u Jackson Holeu 22. kolovoza 2014. rekao da je potrebno djelovanje s obiju strana gospodarstva, napomenuvši sljedeće: da politike ukupne potražnje moraju biti popraćene nacionalnim strukturnim reformama i politikama; da sa strane potražnje, monetarna politika može i treba imati središnju ulogu, što trenutačno implicira akomodativnu monetarnu politiku na duže vremensko razdoblje; da ima prostora i za to da fiskalna politika uz monetarnu politiku preuzme važniju ulogu uz obvezatno uzimanje u obzir održivosti javnog duga; i da, uz to što je potrebno modernizirati javna ulaganja kako bi se potakla daljnja privatna ulaganja i olakšala provedba strukturnih reformi, treba staviti naglasak i na odgovarajuće mjere fiskalne politike; |
| --- | --- |

15.

prima na znanje da je predsjednik Draghi u svojem govoru na godišnjem simpoziju središnjih banaka u Jackson Holeu 22. kolovoza 2014. rekao da je potrebno djelovanje s obiju strana gospodarstva, napomenuvši sljedeće: da politike ukupne potražnje moraju biti popraćene nacionalnim strukturnim reformama i politikama; da sa strane potražnje, monetarna politika može i treba imati središnju ulogu, što trenutačno implicira akomodativnu monetarnu politiku na duže vremensko razdoblje; da ima prostora i za to da fiskalna politika uz monetarnu politiku preuzme važniju ulogu uz obvezatno uzimanje u obzir održivosti javnog duga; i da, uz to što je potrebno modernizirati javna ulaganja kako bi se potakla daljnja privatna ulaganja i olakšala provedba strukturnih reformi, treba staviti naglasak i na odgovarajuće mjere fiskalne politike;

| 16. | slaže se s predsjednikom Draghijem da se postojeća fleksibilnost pravila Pakta o stabilnosti i rastu može upotrijebiti za učinkovitije rješavanje problema slabog oporavka i za to da se napravi mjesta za trošak potrebnih strukturnih reformi; |
| --- | --- |

16.

slaže se s predsjednikom Draghijem da se postojeća fleksibilnost pravila Pakta o stabilnosti i rastu može upotrijebiti za učinkovitije rješavanje problema slabog oporavka i za to da se napravi mjesta za trošak potrebnih strukturnih reformi;

| 17. | slaže se s predsjednikom Draghijem da ima prostora za ostvarenje fiskalnih politika koje će pogodovati rastu i za smanjenje poreznog tereta na način koji se ne bi odrazio na proračun; |
| --- | --- |

17.

slaže se s predsjednikom Draghijem da ima prostora za ostvarenje fiskalnih politika koje će pogodovati rastu i za smanjenje poreznog tereta na način koji se ne bi odrazio na proračun;

| 18. | slaže se s predsjednikom Draghijem da bi komplementarno djelovanje na razini EU-a također bilo potrebno da se zajamči ne samo odgovarajuća zajednička pozicija nego i program za velika javna ulaganja; |
| --- | --- |

18.

slaže se s predsjednikom Draghijem da bi komplementarno djelovanje na razini EU-a također bilo potrebno da se zajamči ne samo odgovarajuća zajednička pozicija nego i program za velika javna ulaganja;

| 19. | napominje da je ESB, uz smanjenje ključnih kamatnih stopa i povećanje operacija refinanciranja, izradio inovativne instrumente poput ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO) i novih komunikacijskih strategija kao što su smjernice buduće monetarne politike; |
| --- | --- |

19.

napominje da je ESB, uz smanjenje ključnih kamatnih stopa i povećanje operacija refinanciranja, izradio inovativne instrumente poput ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO) i novih komunikacijskih strategija kao što su smjernice buduće monetarne politike;

| 20. | smatra da transmisijski mehanizam ne funkcionira dobro i da alati monetarne politike kojima se ESB koristi od početka krize, premda pružaju dobrodošlu pomoć pogođenim financijskim tržištima, ne mogu sami za sebe biti učinkoviti u borbi protiv financijske fragmentacije, u poticanju rasta ili poboljšavanju stanja na tržištu rada; potiče ESB da bolje uskladi svoje politike s potrebama realnog gospodarstva, posebno s obzirom na mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

20.

smatra da transmisijski mehanizam ne funkcionira dobro i da alati monetarne politike kojima se ESB koristi od početka krize, premda pružaju dobrodošlu pomoć pogođenim financijskim tržištima, ne mogu sami za sebe biti učinkoviti u borbi protiv financijske fragmentacije, u poticanju rasta ili poboljšavanju stanja na tržištu rada; potiče ESB da bolje uskladi svoje politike s potrebama realnog gospodarstva, posebno s obzirom na mala i srednja poduzeća;

| 21. | smatra da su pozitivni učinci odluka o smanjenju ključnih kamatnih stopa ESB-a ograničeni zbog snažne narušenosti transmisijskog mehanizma monetarne politike; ukazuje na to da vrlo niske kamatne stope mogu poremetiti poslovni sektor i naštetiti štednji građana i mirovinskim programima; |
| --- | --- |

21.

smatra da su pozitivni učinci odluka o smanjenju ključnih kamatnih stopa ESB-a ograničeni zbog snažne narušenosti transmisijskog mehanizma monetarne politike; ukazuje na to da vrlo niske kamatne stope mogu poremetiti poslovni sektor i naštetiti štednji građana i mirovinskim programima;

| 22. | pozdravlja mjere koje je ESB najavio u lipnju 2014. i čiji je cilj poboljšati funkcioniranje transmisijskog mehanizma monetarne politike; primjećuje da se TLTRO-om prvi put uspostavlja veza između zajmova banaka nefinancijskom privatnom sektoru i iznosa refinanciranja koji banke mogu tražiti; nada se da će se nakon rezultata preispitivanja kvalitete imovine povećati upotreba TLTRO-a u europskim bankama i time potaknuti prijenos likvidnosti na realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja mjere koje je ESB najavio u lipnju 2014. i čiji je cilj poboljšati funkcioniranje transmisijskog mehanizma monetarne politike; primjećuje da se TLTRO-om prvi put uspostavlja veza između zajmova banaka nefinancijskom privatnom sektoru i iznosa refinanciranja koji banke mogu tražiti; nada se da će se nakon rezultata preispitivanja kvalitete imovine povećati upotreba TLTRO-a u europskim bankama i time potaknuti prijenos likvidnosti na realno gospodarstvo;

| 23. | napominje da je ESB najavio da će kupiti vrijednosne papire pokrivene imovinom i pokrivene obveznice kako bi se TLTRO-om olakšalo kreditiranje; naglašava da takve intervencije na tržištu vrijednosnih papira pokrivenih imovinom moraju biti dovoljno izražene kako bi utjecale na kamatne stope zajmova MSP-ovima i smanjile fragmentaciju te da se moraju provesti na transparentan način kojim se bilanca stanja ESB-a ne izlaže prevelikim rizicima; |
| --- | --- |

23.

napominje da je ESB najavio da će kupiti vrijednosne papire pokrivene imovinom i pokrivene obveznice kako bi se TLTRO-om olakšalo kreditiranje; naglašava da takve intervencije na tržištu vrijednosnih papira pokrivenih imovinom moraju biti dovoljno izražene kako bi utjecale na kamatne stope zajmova MSP-ovima i smanjile fragmentaciju te da se moraju provesti na transparentan način kojim se bilanca stanja ESB-a ne izlaže prevelikim rizicima;

| 24. | naglašava zabrinutost zbog znatne fragmentacije uvjeta kreditiranja za MSP-ove u zemljama europodručja kao i zbog postojećeg raskoraka između stopa financiranja za MSP-ove i onih za veće tvrtke; izričito tvrdi da se mjerama koje je ESB nedavno najavio u cilju poticanja bankovnih zajmova ne rješavaju ti dugotrajni problemi i da bi ESB trebao istražiti temeljne čimbenike zbog kojih je pristup zajmovima za MSP-ove otežan; poziva ESB da istraži postoji li korelacija između tog nerazmjera i koncentracije u bankovnom sektoru; |
| --- | --- |

24.

naglašava zabrinutost zbog znatne fragmentacije uvjeta kreditiranja za MSP-ove u zemljama europodručja kao i zbog postojećeg raskoraka između stopa financiranja za MSP-ove i onih za veće tvrtke; izričito tvrdi da se mjerama koje je ESB nedavno najavio u cilju poticanja bankovnih zajmova ne rješavaju ti dugotrajni problemi i da bi ESB trebao istražiti temeljne čimbenike zbog kojih je pristup zajmovima za MSP-ove otežan; poziva ESB da istraži postoji li korelacija između tog nerazmjera i koncentracije u bankovnom sektoru;

| 25. | ističe da se očekuje da će se bilanca stanja ESB-a nakon mjera najavljenih u lipnju i rujnu 2014. približiti veličini s početka 2012.; napominje da taj predviđeni porast iziskuje veliki oprez ESB-a s obzirom na kreditni rizik koji povlači za sobom; |
| --- | --- |

25.

ističe da se očekuje da će se bilanca stanja ESB-a nakon mjera najavljenih u lipnju i rujnu 2014. približiti veličini s početka 2012.; napominje da taj predviđeni porast iziskuje veliki oprez ESB-a s obzirom na kreditni rizik koji povlači za sobom;

| 26. | mišljenja je da je bi ukupni iznos implicitnih subvencija pruženih do sada trebalo postupno nadoknaditi u korist poreznih obveznika čim se normaliziraju gospodarski uvjeti; |
| --- | --- |

26.

mišljenja je da je bi ukupni iznos implicitnih subvencija pruženih do sada trebalo postupno nadoknaditi u korist poreznih obveznika čim se normaliziraju gospodarski uvjeti;

| 27. | napominje da je ESB više puta izrazio spremnost na korištenje dodatnim nekonvencionalnim instrumentima tijekom svojeg mandata i na promjene razmjera ili strukture svojih intervencija u slučaju vrlo dugog razdoblja niske inflacije; otvoren je za upotrebu dodatnih nekonvencionalnih mjera, ali ističe da te mjere neće biti dostatne bez odgovarajuće kombinacije fiskalne politike, ulaganja i strukturnih reformi; |
| --- | --- |

27.

napominje da je ESB više puta izrazio spremnost na korištenje dodatnim nekonvencionalnim instrumentima tijekom svojeg mandata i na promjene razmjera ili strukture svojih intervencija u slučaju vrlo dugog razdoblja niske inflacije; otvoren je za upotrebu dodatnih nekonvencionalnih mjera, ali ističe da te mjere neće biti dostatne bez odgovarajuće kombinacije fiskalne politike, ulaganja i strukturnih reformi;

| 28. | naglašava da ne treba precjenjivati učinak postojećih nekonvencionalnih mjera monetarne politike na realno gospodarstvo; naglašava da su te mjere privremene prirode i da je njihov cilj dati državama članicama vremena da konsolidiraju svoju fiskalnu situaciju i provedu potrebne strukturne reforme kako bi se potaknuo gospodarski rast i oporavak tržišta rada; |
| --- | --- |

28.

naglašava da ne treba precjenjivati učinak postojećih nekonvencionalnih mjera monetarne politike na realno gospodarstvo; naglašava da su te mjere privremene prirode i da je njihov cilj dati državama članicama vremena da konsolidiraju svoju fiskalnu situaciju i provedu potrebne strukturne reforme kako bi se potaknuo gospodarski rast i oporavak tržišta rada;

| 29. | napominje da se provođenjem nestandardnih monetarnih politika tijekom dužeg vremenskog razdoblja mogu pogoršati poremećaji na tržištu kapitala; traži od ESB-a da pronađe ravnotežu između rizika koji nosi prerano odstupanje od akomodativne monetarne politike te rizika i troškova koji proizlaze iz poremećaja koje takve politike mogu izazvati; stoga traži od ESB-a da prilagodi nestandardne politike kako bi se ograničili takvi poremećaji; |
| --- | --- |

29.

napominje da se provođenjem nestandardnih monetarnih politika tijekom dužeg vremenskog razdoblja mogu pogoršati poremećaji na tržištu kapitala; traži od ESB-a da pronađe ravnotežu između rizika koji nosi prerano odstupanje od akomodativne monetarne politike te rizika i troškova koji proizlaze iz poremećaja koje takve politike mogu izazvati; stoga traži od ESB-a da prilagodi nestandardne politike kako bi se ograničili takvi poremećaji;

| 30. | podsjeća na to da se ukupna potražnja ne može potaknuti samo monetarnom politikom, već ona mora biti popraćena odgovarajućim fiskalnim i strukturnim reformama i politikama na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

30.

podsjeća na to da se ukupna potražnja ne može potaknuti samo monetarnom politikom, već ona mora biti popraćena odgovarajućim fiskalnim i strukturnim reformama i politikama na nacionalnoj razini;

| 31. | naglašava da se stabilne stope inflacije, u skladu s ciljem za srednjoročnu stopu koji je odredio ESB, mogu povezati s dinamikom neodrživog privatnog duga, čime se ističe važnost upravljanja imovinskim balonima i rastom kredita čak i kad je stabilnost cijena zajamčena, kao što je pokazalo iskustvo u godinama koje su prethodile krizi; |
| --- | --- |

31.

naglašava da se stabilne stope inflacije, u skladu s ciljem za srednjoročnu stopu koji je odredio ESB, mogu povezati s dinamikom neodrživog privatnog duga, čime se ističe važnost upravljanja imovinskim balonima i rastom kredita čak i kad je stabilnost cijena zajamčena, kao što je pokazalo iskustvo u godinama koje su prethodile krizi;

| 32. | podsjeća da je neovisnost ESB-a u provedbi monetarne politike, koja je utvrđena u Ugovorima, neophodna za očuvanje stabilnosti cijena, odnosno za zadržavanje inflacije ispod ali blizu 2 %; podsjeća da bi se sve vlade i nacionalna javna tijela također trebali suzdržati od pozivanja ESB-a na djelovanje; |
| --- | --- |

32.

podsjeća da je neovisnost ESB-a u provedbi monetarne politike, koja je utvrđena u Ugovorima, neophodna za očuvanje stabilnosti cijena, odnosno za zadržavanje inflacije ispod ali blizu 2 %; podsjeća da bi se sve vlade i nacionalna javna tijela također trebali suzdržati od pozivanja ESB-a na djelovanje;

| 33. | podsjeća da su svi članovi Općeg vijeća ESB-a spremni podržati donesene odluke, koje ostaju povjerljive osim ako se donese ne odluka o njihovoj objavi; |
| --- | --- |

33.

podsjeća da su svi članovi Općeg vijeća ESB-a spremni podržati donesene odluke, koje ostaju povjerljive osim ako se donese ne odluka o njihovoj objavi;

| 34. | poziva ESB da oslabi svoju ulogu unutar Trojke kako bi potvrdio da ne ovisi o političkim odlukama; |
| --- | --- |

34.

poziva ESB da oslabi svoju ulogu unutar Trojke kako bi potvrdio da ne ovisi o političkim odlukama;

| 35. | podsjeća da se u članku 127. UFEU-a navodi da ESB, ne dovodeći u pitanje svoj glavni cilj, podržava opće ekonomske politike u Uniji, kao što je ponovljeno u članku 282. UFEU-a; naglašava u tom pogledu važnost monetarnog dijaloga; |
| --- | --- |

35.

podsjeća da se u članku 127. UFEU-a navodi da ESB, ne dovodeći u pitanje svoj glavni cilj, podržava opće ekonomske politike u Uniji, kao što je ponovljeno u članku 282. UFEU-a; naglašava u tom pogledu važnost monetarnog dijaloga;

| 36. | naglašava da jasno odvajanje monetarne i fiskalne politike podrazumijeva da monetarna tijela ne bi trebala dodjeljivati subvencije ustanovama koje imaju koristi od pružanja likvidnosti jer takvo pružanje subvencija predstavlja fiskalnu politiku; |
| --- | --- |

36.

naglašava da jasno odvajanje monetarne i fiskalne politike podrazumijeva da monetarna tijela ne bi trebala dodjeljivati subvencije ustanovama koje imaju koristi od pružanja likvidnosti jer takvo pružanje subvencija predstavlja fiskalnu politiku;

| 37. | ne odobrava činjenicu da je ESB prekoračio svoje ovlasti koje su mu dodijeljene Ugovorima, kao što je vidljivo iz pisama koje je bivši predsjednik ESB-a poslao španjolskoj, talijanskoj i irskoj vladi; |
| --- | --- |

37.

ne odobrava činjenicu da je ESB prekoračio svoje ovlasti koje su mu dodijeljene Ugovorima, kao što je vidljivo iz pisama koje je bivši predsjednik ESB-a poslao španjolskoj, talijanskoj i irskoj vladi;

| 38. | pozdravlja pozitivan korak koji je učinio ESB odlučivši objavljivati sažetke zapisnika sa svojih sastanaka te pozdravlja tu praksu koja će se početi primjenjivati u siječnju 2015.; pozdravlja činjenicu da je Upravno vijeće ESB-a odgovorilo na taj zahtjev koji je Parlament postavio u svim godišnjim izvješćima o ESB-u; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja pozitivan korak koji je učinio ESB odlučivši objavljivati sažetke zapisnika sa svojih sastanaka te pozdravlja tu praksu koja će se početi primjenjivati u siječnju 2015.; pozdravlja činjenicu da je Upravno vijeće ESB-a odgovorilo na taj zahtjev koji je Parlament postavio u svim godišnjim izvješćima o ESB-u;

| 39. | smatra da bi središnje banke diljem svijeta trebale aktivno raditi na tome da se izbjegne bilo kakva politika koja bi prouzročila negativni utjecaj na ostale; napominje da neke središnje banke pozivaju druge središnje banke da prihvate moguća negativna prelijevanja monetarnih politika iako su davno jednostrano provele svoje politike; |
| --- | --- |

39.

smatra da bi središnje banke diljem svijeta trebale aktivno raditi na tome da se izbjegne bilo kakva politika koja bi prouzročila negativni utjecaj na ostale; napominje da neke središnje banke pozivaju druge središnje banke da prihvate moguća negativna prelijevanja monetarnih politika iako su davno jednostrano provele svoje politike;

| 40. | vjeruje da najnovije objavljene informacije naglašavaju važnost buduće oprezne upotrebe programa hitne pomoći za likvidnost; naglašava da se ne smije ponovno prihvatiti da se bankovni sektor neke države članice na taj način zaduži u velikom postotku njezinog BDP-a; |
| --- | --- |

40.

vjeruje da najnovije objavljene informacije naglašavaju važnost buduće oprezne upotrebe programa hitne pomoći za likvidnost; naglašava da se ne smije ponovno prihvatiti da se bankovni sektor neke države članice na taj način zaduži u velikom postotku njezinog BDP-a;

| 41. | potiče ESB da nastavi poboljšavati rodnu politiku pri imenovanjima kako bi se uklonio postojeći jaz; pozdravlja imenovanje Danièle Nouy predsjednicom zaduženom za nadzor europskog bankovnog sektora, posebno zbog njezinih vrijednih postignuća i bogatog životopisa; |
| --- | --- |

41.

potiče ESB da nastavi poboljšavati rodnu politiku pri imenovanjima kako bi se uklonio postojeći jaz; pozdravlja imenovanje Danièle Nouy predsjednicom zaduženom za nadzor europskog bankovnog sektora, posebno zbog njezinih vrijednih postignuća i bogatog životopisa;

| 42. | vjeruje da bi posvećivanjem više pozornosti rastu i javnim ulaganjima (poput investicijskog paketa od 300 milijardi EUR koji je predložio predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker) moglo upotpuniti politička nastojanja ESB-a da poveća zapošljavanje i rast u Europi; |
| --- | --- |

42.

vjeruje da bi posvećivanjem više pozornosti rastu i javnim ulaganjima (poput investicijskog paketa od 300 milijardi EUR koji je predložio predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker) moglo upotpuniti politička nastojanja ESB-a da poveća zapošljavanje i rast u Europi;

Financijska stabilnost

| 43. | pozdravlja činjenicu da je jedinstveni nadzorni mehanizam (SSM), prvi stup bankovne unije, postao potpuno operativan 4. studenoga 2014.; napominje da je taj važan korak u europskoj financijskoj integraciji postignut zahvaljujući uspješnom dovršenju priprema, uključujući procjenu kvalitete imovine; zahvaljuje ESB-u što svojom vjerodostojnošću podržava europski bankovni sustav; naglašava da se nadzorne funkcije i funkcije monetarne politike ESB-a ne smiju prožimati; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja činjenicu da je jedinstveni nadzorni mehanizam (SSM), prvi stup bankovne unije, postao potpuno operativan 4. studenoga 2014.; napominje da je taj važan korak u europskoj financijskoj integraciji postignut zahvaljujući uspješnom dovršenju priprema, uključujući procjenu kvalitete imovine; zahvaljuje ESB-u što svojom vjerodostojnošću podržava europski bankovni sustav; naglašava da se nadzorne funkcije i funkcije monetarne politike ESB-a ne smiju prožimati;

| 44. | napominje da su procjena kvalitete imovine i test otpornosti na stres koje je provelo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) u suradnji sa SSM-om otkrili postojeće osjetljivosti europskog bankovnog sustava; nada se da su u rezultatima na odgovarajući način uzeti u obzir svi rizici kako bi se izbjegla japanizacija europskog bankarstva i davanje kredita bez roka dospijeća koje nije moguće otplatiti; |
| --- | --- |

44.

napominje da su procjena kvalitete imovine i test otpornosti na stres koje je provelo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) u suradnji sa SSM-om otkrili postojeće osjetljivosti europskog bankovnog sustava; nada se da su u rezultatima na odgovarajući način uzeti u obzir svi rizici kako bi se izbjegla japanizacija europskog bankarstva i davanje kredita bez roka dospijeća koje nije moguće otplatiti;

| 45. | smatra da je velika odgovornost ESB-a jamčiti da buduće dokapitalizacije banaka budu izvršene pomoću sanacije vlastitim sredstvima kada je pristup tržištima otežan ili onemogućen; |
| --- | --- |

45.

smatra da je velika odgovornost ESB-a jamčiti da buduće dokapitalizacije banaka budu izvršene pomoću sanacije vlastitim sredstvima kada je pristup tržištima otežan ili onemogućen;

| 46. | poziva ESB da se u svojem svakodnevnom radu pobrine za potpuno odvajanje monetarne politike i svoje uloge bankovnog nadzora; |
| --- | --- |

46.

poziva ESB da se u svojem svakodnevnom radu pobrine za potpuno odvajanje monetarne politike i svoje uloge bankovnog nadzora;

| 47. | naglašava da je cilj SSM-a uspostava povjerenja u bankovni sektor europodručja, a time i financijske stabilnosti; podsjeća da je demokratska odgovornost novog SSM-a prema Parlamentu ključna za vjerodostojnost novog nadzornog sustava; stoga naglašava važnost Međuinstitucionalnog sporazuma između Parlamenta i ESB-a, sklopljenog u studenome 2013., o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti u okviru SSM-a i važnost njegove potpune provedbe; |
| --- | --- |

47.

naglašava da je cilj SSM-a uspostava povjerenja u bankovni sektor europodručja, a time i financijske stabilnosti; podsjeća da je demokratska odgovornost novog SSM-a prema Parlamentu ključna za vjerodostojnost novog nadzornog sustava; stoga naglašava važnost Međuinstitucionalnog sporazuma između Parlamenta i ESB-a, sklopljenog u studenome 2013., o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti u okviru SSM-a i važnost njegove potpune provedbe;

| 48. | podržava ideju da bi se europskim zakonodavstvom trebao napraviti korak prema odvajanju rizičnijih ulagačkih aktivnosti od tradicionalnog bankarstva kako bi sanacija vlastitim sredstvima bila vjerodostojnija i učinkovitija; |
| --- | --- |

48.

podržava ideju da bi se europskim zakonodavstvom trebao napraviti korak prema odvajanju rizičnijih ulagačkih aktivnosti od tradicionalnog bankarstva kako bi sanacija vlastitim sredstvima bila vjerodostojnija i učinkovitija;

| 49. | smatra da najnoviji testovi otpornosti na stres pružaju jasan prikaz ograničenja trenutačnog međuinstitucijskog ustroja, s obzirom na to da se scenarij deflacije nije razmatrao u tim testovima otpornosti na stres iako postoje stvarni rizici od takve deflacije; |
| --- | --- |

49.

smatra da najnoviji testovi otpornosti na stres pružaju jasan prikaz ograničenja trenutačnog međuinstitucijskog ustroja, s obzirom na to da se scenarij deflacije nije razmatrao u tim testovima otpornosti na stres iako postoje stvarni rizici od takve deflacije;

| 50. | napominje da su, unatoč razmjerno niskoj profitabilnosti, banke europodručja nastavile postojano jačati svoje pozicije kapitala kombinacijom povećanja kapitala i smanjenja imovine ponderirane rizikom te javne podrške; potvrđuje da je u nekoliko slučajeva povećanje kapitala provedeno u kontekstu programa financijske pomoći država članica; |
| --- | --- |

50.

napominje da su, unatoč razmjerno niskoj profitabilnosti, banke europodručja nastavile postojano jačati svoje pozicije kapitala kombinacijom povećanja kapitala i smanjenja imovine ponderirane rizikom te javne podrške; potvrđuje da je u nekoliko slučajeva povećanje kapitala provedeno u kontekstu programa financijske pomoći država članica;

| 51. | zabrinut je zbog toga što su mnoge banke u europodručju i dalje ovisne o financiranju središnje banke; smatra da je od ključne važnosti uspostaviti dobro reguliranu uniju tržišta kapitala kako bi se smanjila prekomjerna ovisnost gospodarstava europodručja o bankovnom sustavu; |
| --- | --- |

51.

zabrinut je zbog toga što su mnoge banke u europodručju i dalje ovisne o financiranju središnje banke; smatra da je od ključne važnosti uspostaviti dobro reguliranu uniju tržišta kapitala kako bi se smanjila prekomjerna ovisnost gospodarstava europodručja o bankovnom sustavu;

| 52. | naglašava da se konsolidacijom dobrog upravljanja u bankama povećava povjerenje u bankovni sektor te time pridonosi i financijskoj stabilnosti; |
| --- | --- |

52.

naglašava da se konsolidacijom dobrog upravljanja u bankama povećava povjerenje u bankovni sektor te time pridonosi i financijskoj stabilnosti;

| 53. | ističe da je trgovanje državnim vrijednosnim papirima i dalje glavni izvor dobiti za banke europodručja, premda je kreditiranje nefinancijskog privatnog sektora još uvijek slabo; smatra da bi trebalo ubrzati tehnički i zakonodavni rad na rizicima povezanima s javnim dugom; poziva ESB da upozori banke koje nastavljaju kupovati državne obveznice dok istodobno smanjuju kreditiranje privatnog sektora; |
| --- | --- |

53.

ističe da je trgovanje državnim vrijednosnim papirima i dalje glavni izvor dobiti za banke europodručja, premda je kreditiranje nefinancijskog privatnog sektora još uvijek slabo; smatra da bi trebalo ubrzati tehnički i zakonodavni rad na rizicima povezanima s javnim dugom; poziva ESB da upozori banke koje nastavljaju kupovati državne obveznice dok istodobno smanjuju kreditiranje privatnog sektora;

| 54. | pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije o strukturnoj reformi bankovnog sektora; primjećuje da su slične reforme već poduzete u nekoliko država članica; poziva ESB na suradnju s ostalim mjerodavnim institucijama u cilju održive strukturne reforme na europskoj razini kojom će se ukinuti subvencije velikim financijskim ustanovama za aktivnosti trgovanja i omogućiti jednaki uvjeti za financijske usluge; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije o strukturnoj reformi bankovnog sektora; primjećuje da su slične reforme već poduzete u nekoliko država članica; poziva ESB na suradnju s ostalim mjerodavnim institucijama u cilju održive strukturne reforme na europskoj razini kojom će se ukinuti subvencije velikim financijskim ustanovama za aktivnosti trgovanja i omogućiti jednaki uvjeti za financijske usluge;

| 55. | podsjeća da će jedinstveni sanacijski mehanizam (SRM), drugi stup bankovne unije, stupiti na snagu do početka 2015.; ističe da je potrebno nastaviti razvijati treći stup bankovne unije; |
| --- | --- |

55.

podsjeća da će jedinstveni sanacijski mehanizam (SRM), drugi stup bankovne unije, stupiti na snagu do početka 2015.; ističe da je potrebno nastaviti razvijati treći stup bankovne unije;

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

56.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci.

---

Srijeda, 11. ožujka 2015.

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/37

---

P8_TA(2015)0062

Godišnje izvješće za 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o godišnjem izvješću za 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (2014/2155(INI))

(2016/C 316/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o prethodnim godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o prethodnim godišnjim izvješćima Komisije i Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. srpnja 2014.„Zaštita financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2013.” (COM(2014)0474) i popratne radne dokumente osoblja (SWD(2014)0243, SWD(2014)0244, SWD(2014)0245, SWD(2014)0246, SWD(2014)0247 i SWD(2014)0248), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. srpnja 2014.„Zaštita financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2013.” (COM(2014)0474) i popratne radne dokumente osoblja (SWD(2014)0243, SWD(2014)0244, SWD(2014)0245, SWD(2014)0246, SWD(2014)0247 i SWD(2014)0248),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće OLAF-a za 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće OLAF-a za 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće nadzornog odbora OLAF-a kojim je obuhvaćeno razdoblje od veljače 2013. do siječanja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće nadzornog odbora OLAF-a kojim je obuhvaćeno razdoblje od veljače 2013. do siječanja 2014.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2013., zajedno s odgovorima institucija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2013., zajedno s odgovorima institucija,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. rujna 2014. pod naslovom „Zaštita proračuna EU-a do kraja 2013.” (COM(2014)0618), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. rujna 2014. pod naslovom „Zaštita proračuna EU-a do kraja 2013.” (COM(2014)0618),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. veljače 2014. pod nazivom „Izvješće EU-a o suzbijanju korupcije” (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. veljače 2014. pod nazivom „Izvješće EU-a o suzbijanju korupcije” (COM(2014)0038),

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Eurobarometra 397 o korupciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Eurobarometra 397 o korupciji,

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije o manjku prihoda od PDV-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije o manjku prihoda od PDV-a,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uspostavljanju programa za promicanje aktivnosti u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program „Hercule III”) te stavljanju izvan snage Odluke br. 804/2004/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 250/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uspostavljanju programa za promicanje aktivnosti u području zaštite financijskih interesa Europske unije (program „Hercule III”) te stavljanju izvan snage Odluke br. 804/2004/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća od 17. srpnja 2013. o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća od 17. srpnja 2013. o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (COM(2013)0534),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br.1074/1999 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br.1074/1999 (2),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2012. o borbi protiv prijevare s obzirom na financijske interese EU-a u okviru kaznenog prava (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za direktivu Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2012. o borbi protiv prijevare s obzirom na financijske interese EU-a u okviru kaznenog prava (COM(2012)0363),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2011. o naporima Unije u borbi protiv korupcije (4), svoju izjavu od 18. svibnja 2010. o naporima EU-a u borbi protiv korupcije (5), i Komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011.„Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2011. o naporima Unije u borbi protiv korupcije (4), svoju izjavu od 18. svibnja 2010. o naporima EU-a u borbi protiv korupcije (5), i Komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011.„Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (6),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije,

| — | uzimajući u obzir Kaznenopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kaznenopravnu konvenciju Vijeća Europe o korupciji,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja Odbora za regionalni razvoj i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0024/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja Odbora za regionalni razvoj i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0024/2015),

| A. | budući da se iz proračuna EU-a, kojemu svaka država članica proporcionalno doprinosi u skladu sa zajedničkim objektivnim kriterijima, pruža pomoć za provedbu politika Unije te on predstavlja izraz jedinstva i instrument za napredovanje europske integracije; |
| --- | --- |

A.

budući da se iz proračuna EU-a, kojemu svaka država članica proporcionalno doprinosi u skladu sa zajedničkim objektivnim kriterijima, pruža pomoć za provedbu politika Unije te on predstavlja izraz jedinstva i instrument za napredovanje europske integracije;

| B. | budući da bi se zaštitom financijskih interesa EU-a, zajedno s načelom dobrog financijskog upravljanja, trebalo jamčiti da se proračunskim prihodima i rashodima doprinosi ispunjavanju prioriteta i ciljeva EU-a i izgradnji većeg povjerenja građana time da ih se uvjeri da se njihov novac koristi u skladu s ciljevima i politikama EU-a i u interesu građana EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se zaštitom financijskih interesa EU-a, zajedno s načelom dobrog financijskog upravljanja, trebalo jamčiti da se proračunskim prihodima i rashodima doprinosi ispunjavanju prioriteta i ciljeva EU-a i izgradnji većeg povjerenja građana time da ih se uvjeri da se njihov novac koristi u skladu s ciljevima i politikama EU-a i u interesu građana EU-a;

| C. | budući da raznoliki pravni i administrativni sustavi država članica predstavljaju izazovno okruženje za nadilaženje nepravilnosti i suzbijanje prijevara, a svaka nepravilna upotreba sredstava EU-a podrazumijeva ne samo pojedinačne nego i kolektivne gubitke te šteti interesima svake države članice i Unije kao cjeline; |
| --- | --- |

C.

budući da raznoliki pravni i administrativni sustavi država članica predstavljaju izazovno okruženje za nadilaženje nepravilnosti i suzbijanje prijevara, a svaka nepravilna upotreba sredstava EU-a podrazumijeva ne samo pojedinačne nego i kolektivne gubitke te šteti interesima svake države članice i Unije kao cjeline;

| D. | budući da je u cilju poboljšavanja postojećih mjera, kao što je Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (Konvencija PIF), za borbu protiv prijevara, korupcije, pranja novca i ostalih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije, Komisija podnijela dva prijedloga za kaznenopravne instrumente, Direktivu o zaštiti financijskih interesa (Direktivu PIF) i Uredbu o uspostavi Ureda europskog javnog tužitelja (Uredbu EPPO), usmjerene na provedbu učinkovitije istrage i bolje zaštite novca poreznih obveznika unutar europskog područja slobode, sigurnosti i pravde; |
| --- | --- |

D.

budući da je u cilju poboljšavanja postojećih mjera, kao što je Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (Konvencija PIF), za borbu protiv prijevara, korupcije, pranja novca i ostalih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije, Komisija podnijela dva prijedloga za kaznenopravne instrumente, Direktivu o zaštiti financijskih interesa (Direktivu PIF) i Uredbu o uspostavi Ureda europskog javnog tužitelja (Uredbu EPPO), usmjerene na provedbu učinkovitije istrage i bolje zaštite novca poreznih obveznika unutar europskog područja slobode, sigurnosti i pravde;

| E. | budući da prioritet političkog djelovanja institucija Zajednice mora biti borba protiv prijevara, korupcije i pranja novca u Uniji, suradnja između policije i pravosudnih tijela država članica je ključna; |
| --- | --- |

E.

budući da prioritet političkog djelovanja institucija Zajednice mora biti borba protiv prijevara, korupcije i pranja novca u Uniji, suradnja između policije i pravosudnih tijela država članica je ključna;

I.   
  Otkrivanje i prijava nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom

| 1. | prima na znanje izvješće Komisije o „Zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2013.” (godišnje izvješće Komisije); pozdravlja široki raspon pravnih i administrativnih mjera koje je od 2011. Komisija poduzela, čime je stvorila novo okruženje za daljnje poboljšanje politike zaštite financijskih interesa Unije; naglašava da postojeći nedostatni rezultati u borbi protiv prijevara nisu posljedica nepostojanja propisa nego njihove nezadovoljavajuće provedbe; traži od Komisije da u svojem sljedećem izvješću pravovremeno odgovori na zahtjeve Parlamenta navedene u prethodnim godišnjim izvješćima o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica; |
| --- | --- |

1.

prima na znanje izvješće Komisije o „Zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2013.” (godišnje izvješće Komisije); pozdravlja široki raspon pravnih i administrativnih mjera koje je od 2011. Komisija poduzela, čime je stvorila novo okruženje za daljnje poboljšanje politike zaštite financijskih interesa Unije; naglašava da postojeći nedostatni rezultati u borbi protiv prijevara nisu posljedica nepostojanja propisa nego njihove nezadovoljavajuće provedbe; traži od Komisije da u svojem sljedećem izvješću pravovremeno odgovori na zahtjeve Parlamenta navedene u prethodnim godišnjim izvješćima o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica;

| 2. | podsjeća da je, s obzirom na gospodarske poteškoće u kojima se trenutno nalaze države članice i nedovoljno sredstava u proračunu EU-a, zaštita financijskih interesa Europske unije posebno važna; naglašava važnost pravilnog upravljanja i najučinkovitijeg mogućeg korištenja sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da je, s obzirom na gospodarske poteškoće u kojima se trenutno nalaze države članice i nedovoljno sredstava u proračunu EU-a, zaštita financijskih interesa Europske unije posebno važna; naglašava važnost pravilnog upravljanja i najučinkovitijeg mogućeg korištenja sredstvima EU-a;

| 3. | napominje da je u 2013. Komisiji ukupno prijavljeno 15 779 nepravilnosti od kojih je 14 170 nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, a 1 609 nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, u ukupnom iznosu od otprilike 2,14 milijardi EUR od kojih se oko 1,76 milijardi EUR odnosi na rashode proračuna EU-a, što čini 1,34 % svih plaćanja, a ostalih 380 milijuna EUR čini 1,86 % bruto prikupljenih tradicionalnih vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

3.

napominje da je u 2013. Komisiji ukupno prijavljeno 15 779 nepravilnosti od kojih je 14 170 nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, a 1 609 nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, u ukupnom iznosu od otprilike 2,14 milijardi EUR od kojih se oko 1,76 milijardi EUR odnosi na rashode proračuna EU-a, što čini 1,34 % svih plaćanja, a ostalih 380 milijuna EUR čini 1,86 % bruto prikupljenih tradicionalnih vlastitih sredstava;

| 4. | napominje da, unatoč tome što se financijski učinak prijavljenih nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom u 2013. smanjio na oko 1,84 milijarde EUR, tj. niži je
  38 %
  nego 2012. godine, broj takvih zabilježenih nepravilnosti porastao je za
  16 %
  u odnosu na proteklu godinu; nadalje, napominje da je broj prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u 2013. porastao za 30 % u usporedbi s 2012., dok se njihov financijski učinak, uključujući 309 milijuna EUR sredstava EU-a, smanjio za 21 %; |
| --- | --- |

4.

napominje da, unatoč tome što se financijski učinak prijavljenih nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom u 2013. smanjio na oko 1,84 milijarde EUR, tj. niži je
  38 %
  nego 2012. godine, broj takvih zabilježenih nepravilnosti porastao je za
  16 %
  u odnosu na proteklu godinu; nadalje, napominje da je broj prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u 2013. porastao za 30 % u usporedbi s 2012., dok se njihov financijski učinak, uključujući 309 milijuna EUR sredstava EU-a, smanjio za 21 %;

| 5. | napominje da se, zbog dostupnosti novih podataka nakon znatnih promjena u načinu na koji su države članice i Komisija prijavljivale nepravilnosti, pozornost u godišnjem izvješću Komisije preusmjerila s nepravilnosti u općem smislu na one koje su prijavljene kao prijevara; poziva Komisiju da zadrži taj pristup u svojem budućem godišnjem izvješću o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica – borba protiv prijevare; ipak snažno potiče Komisiju da dodatno poveća dostupnost podataka i unaprijedi analize o rasponu, vrstama i učincima nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom u svjetlu njihova znatnog povećanja i negativnog monetarnog učinka povezanog s njima koji ugrožava financijske interese EU-a; |
| --- | --- |

5.

napominje da se, zbog dostupnosti novih podataka nakon znatnih promjena u načinu na koji su države članice i Komisija prijavljivale nepravilnosti, pozornost u godišnjem izvješću Komisije preusmjerila s nepravilnosti u općem smislu na one koje su prijavljene kao prijevara; poziva Komisiju da zadrži taj pristup u svojem budućem godišnjem izvješću o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica – borba protiv prijevare; ipak snažno potiče Komisiju da dodatno poveća dostupnost podataka i unaprijedi analize o rasponu, vrstama i učincima nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom u svjetlu njihova znatnog povećanja i negativnog monetarnog učinka povezanog s njima koji ugrožava financijske interese EU-a;

| 6. | naglašava da je obveza i Komisije i država članica da učine sve što je u njihovoj moći u borbi protiv prijevara, korupcije i svih ostalih oblika nezakonitih aktivnosti na štetu financijskih interesa Unije, u skladu s odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije; upućuje na to da su prisna suradnja i koordinacija između Komisije i država članica ključne kako bi se osigurala djelotvorna zaštita financijskih interesa Unije te se stoga ta suradnja i koordinacija moraju hitno ojačati i učiniti što djelotvornijima; podsjeća da zaštita financijskih interesa Unije, u području sredstava i u području troškova, zahtijeva jednaku razinu opreza; |
| --- | --- |

6.

naglašava da je obveza i Komisije i država članica da učine sve što je u njihovoj moći u borbi protiv prijevara, korupcije i svih ostalih oblika nezakonitih aktivnosti na štetu financijskih interesa Unije, u skladu s odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije; upućuje na to da su prisna suradnja i koordinacija između Komisije i država članica ključne kako bi se osigurala djelotvorna zaštita financijskih interesa Unije te se stoga ta suradnja i koordinacija moraju hitno ojačati i učiniti što djelotvornijima; podsjeća da zaštita financijskih interesa Unije, u području sredstava i u području troškova, zahtijeva jednaku razinu opreza;

| 7. | konstatira da je broj otkrivenih i prijavljenih mogućih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u posljednjih pet godina u blagom padu, ali da je broj nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom u stalnom rastu; traži od Komisije da detaljno ispita glavne uzroke tog porasta te da provede analizu kojom će se razjasniti je li taj trend posljedica otkrivanja slučajeva nepravilnosti ili načina na koji države članice klasificiraju slučajeve; |
| --- | --- |

7.

konstatira da je broj otkrivenih i prijavljenih mogućih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u posljednjih pet godina u blagom padu, ali da je broj nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom u stalnom rastu; traži od Komisije da detaljno ispita glavne uzroke tog porasta te da provede analizu kojom će se razjasniti je li taj trend posljedica otkrivanja slučajeva nepravilnosti ili načina na koji države članice klasificiraju slučajeve;

| 8. | uvjeren je da će kaznenopravna sredstva iz Direktive o zaštiti financijskih interesa EU-a biti učinkovita samo ako se pruže jasne definicije povreda financijskih interesa Unije, najkraćih i najdužih zatvorskih kazni koje se primjenjuju u svim državama članicama sudionicama i minimalnih pravila o zastari te ako se ta pravila budu jednako i učinkovito primjenjivala u svim državama članicama; |
| --- | --- |

8.

uvjeren je da će kaznenopravna sredstva iz Direktive o zaštiti financijskih interesa EU-a biti učinkovita samo ako se pruže jasne definicije povreda financijskih interesa Unije, najkraćih i najdužih zatvorskih kazni koje se primjenjuju u svim državama članicama sudionicama i minimalnih pravila o zastari te ako se ta pravila budu jednako i učinkovito primjenjivala u svim državama članicama;

Prihodi – vlastita sredstva

| 9. | pozdravlja činjenicu da je 98 % tradicionalnih vlastitih sredstava prikupljeno bez znatnih problema, a prijavljene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom čine 0,29 % bruto ustanovljenih tradicionalnih vlastitih sredstava (u vrijednosti od 61 milijuna EUR), dok nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom čine 1,57 % tradicionalnih vlastitih sredstava (u vrijednosti od 327,4 milijuna EUR); napominje da su otkriveni slučajevi prijevara i nepravilnosti 2013. iznosili 380 milijuna EUR, od čega su države članice uspjele povratiti 234 milijuna EUR; posebno napominje činjenicu da stopa povrata od 62 % za tradicionalna vlastita sredstva u 2013. predstavlja do danas najbolji postignuti rezultat u proteklom desetljeću; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da je 98 % tradicionalnih vlastitih sredstava prikupljeno bez znatnih problema, a prijavljene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom čine 0,29 % bruto ustanovljenih tradicionalnih vlastitih sredstava (u vrijednosti od 61 milijuna EUR), dok nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom čine 1,57 % tradicionalnih vlastitih sredstava (u vrijednosti od 327,4 milijuna EUR); napominje da su otkriveni slučajevi prijevara i nepravilnosti 2013. iznosili 380 milijuna EUR, od čega su države članice uspjele povratiti 234 milijuna EUR; posebno napominje činjenicu da stopa povrata od 62 % za tradicionalna vlastita sredstva u 2013. predstavlja do danas najbolji postignuti rezultat u proteklom desetljeću;

| 10. | zabrinut je da se 2013. većina utvrđenih iznosa u bazi podataka OWNRES u EU 28 odnosila na carinski postupak „puštanja u slobodni promet” i za slučajeve prijevara (93 %) i slučajeve nepravilnosti (87 %); poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere usmjerene na jačanje carinskog postupka „puštanja u slobodni promet” kako bi postao manje osjetljiv na pojavu prijevara i nepravilnosti; |
| --- | --- |

10.

zabrinut je da se 2013. većina utvrđenih iznosa u bazi podataka OWNRES u EU 28 odnosila na carinski postupak „puštanja u slobodni promet” i za slučajeve prijevara (93 %) i slučajeve nepravilnosti (87 %); poziva Komisiju da poduzme odgovarajuće mjere usmjerene na jačanje carinskog postupka „puštanja u slobodni promet” kako bi postao manje osjetljiv na pojavu prijevara i nepravilnosti;

| 11. | zabrinut je da je u bazi podataka OWNRES stopa povrata 2013. za slučajeve prijevara iznosila samo 23,74 %, što je ispod prosječne razine od 33,5 % za razdoblje od 2008. do 2012.; ističe da je stopa povrata za prijavljene slučajeve nepravilnosti za 2013. iznosila 67,9 %; naglašava da vlasti država članica i službe Komisije uglavnom imaju odgovornost prema povratu nepotrebno plaćenih iznosa te ih poziva da propisno preuzmu tu odgovornost i u slučajevima prijevara znatno povećaju stopu povrata koja je uglavnom na osjetno nižoj razini u usporedbi sa stopom povrata za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom; |
| --- | --- |

11.

zabrinut je da je u bazi podataka OWNRES stopa povrata 2013. za slučajeve prijevara iznosila samo 23,74 %, što je ispod prosječne razine od 33,5 % za razdoblje od 2008. do 2012.; ističe da je stopa povrata za prijavljene slučajeve nepravilnosti za 2013. iznosila 67,9 %; naglašava da vlasti država članica i službe Komisije uglavnom imaju odgovornost prema povratu nepotrebno plaćenih iznosa te ih poziva da propisno preuzmu tu odgovornost i u slučajevima prijevara znatno povećaju stopu povrata koja je uglavnom na osjetno nižoj razini u usporedbi sa stopom povrata za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom;

| 12. | pozdravlja Protokol UN-a o suzbijanju nezakonite trgovine duhanskih proizvoda koji je 2013. potpisala Europska unija; primjećuje da je 15 država članica potpisalo Protokol, ali da je ga je u ovom trenutku ratificirala samo Austrija; poziva stoga ostale države članice da dovrše svoje procese ratifikacije što je prije moguće; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja Protokol UN-a o suzbijanju nezakonite trgovine duhanskih proizvoda koji je 2013. potpisala Europska unija; primjećuje da je 15 država članica potpisalo Protokol, ali da je ga je u ovom trenutku ratificirala samo Austrija; poziva stoga ostale države članice da dovrše svoje procese ratifikacije što je prije moguće;

| 13. | naglašava da krijumčarenje visoko oporezivane robe prouzrokuje znatne gubitke u prihodima za proračune EU-a i njezinih država članica te da izravni gubici u carinskim prihodima prouzročeni krijumčarenjem cigareta prema procjenama iznose više od 10 milijardi EUR godišnje; štoviše, skreće pozornost na krijumčarenje krivotvorenom robom kojim se nanosi šteta poreznim vlastima u državama članicama i poduzećima EU-a; |
| --- | --- |

13.

naglašava da krijumčarenje visoko oporezivane robe prouzrokuje znatne gubitke u prihodima za proračune EU-a i njezinih država članica te da izravni gubici u carinskim prihodima prouzročeni krijumčarenjem cigareta prema procjenama iznose više od 10 milijardi EUR godišnje; štoviše, skreće pozornost na krijumčarenje krivotvorenom robom kojim se nanosi šteta poreznim vlastima u državama članicama i poduzećima EU-a;

| 14. | upućuje na postojeći rad na poboljšanju podataka o bruto nacionalnom dohotku (BND) i pitanjima iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda 11/2013 koja zahtijevaju kraću, usredotočeniju provjeru iznosa BND-a te poboljšano izvješćivanje i koordinaciju u vezi s rezultatima kako bi sustav BND-a postao pouzdaniji u doprinošenju izračunu prihoda EU-a; |
| --- | --- |

14.

upućuje na postojeći rad na poboljšanju podataka o bruto nacionalnom dohotku (BND) i pitanjima iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda 11/2013 koja zahtijevaju kraću, usredotočeniju provjeru iznosa BND-a te poboljšano izvješćivanje i koordinaciju u vezi s rezultatima kako bi sustav BND-a postao pouzdaniji u doprinošenju izračunu prihoda EU-a;

| 15. | napominje da bi se uvrštenjem nevidljive ekonomije u nacionalne financijske izvještaje trebalo doprinijeti potpunijim i pouzdanijim podacima o BND-u te poziva Komisiju i Eurostat da prodube suradnju s nacionalnim institucijama za statistiku kako bi osigurali da se taj aspekt dosljedno i usporedivo obrađuje u svim državama članicama koristeći se najnovijim podacima; |
| --- | --- |

15.

napominje da bi se uvrštenjem nevidljive ekonomije u nacionalne financijske izvještaje trebalo doprinijeti potpunijim i pouzdanijim podacima o BND-u te poziva Komisiju i Eurostat da prodube suradnju s nacionalnim institucijama za statistiku kako bi osigurali da se taj aspekt dosljedno i usporedivo obrađuje u svim državama članicama koristeći se najnovijim podacima;

| 16. | naglašava činjenicu da je u mnogim državama članicama manjak prihoda od PDV-a i dalje visok zbog prijevara povezanih s PDV-om i izbjegavanjem plaćanja; ističe da je Komisija mjerodavna za kontrolu i praćenje mjera koje poduzimaju države članice; stoga poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi svoje ovlasti kako bi pomogla državama članicama u njihovoj borbi protiv prijevara povezanih s PDV-om i izbjegavanjem plaćanja poreza; |
| --- | --- |

16.

naglašava činjenicu da je u mnogim državama članicama manjak prihoda od PDV-a i dalje visok zbog prijevara povezanih s PDV-om i izbjegavanjem plaćanja; ističe da je Komisija mjerodavna za kontrolu i praćenje mjera koje poduzimaju države članice; stoga poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi svoje ovlasti kako bi pomogla državama članicama u njihovoj borbi protiv prijevara povezanih s PDV-om i izbjegavanjem plaćanja poreza;

| 17. | nadalje napominje da su tijekom 2013. države članice zabilježile 133 slučaja krijumčarenja cigareta, što podrazumijeva oko 7 milijuna EUR tradicionalnih vlastitih sredstava; naglašava da se radi o znatnom padu u usporedbi s 2012. kada je zabilježeno 224 slučaja koji su se odnosili na oko 25 milijuna EUR; ozbiljno je zabrinut zbog činjenice da tijekom 2013. Cipar, Danska, Estonija, Francuska, Luksemburg, Portugal, Slovačka, Slovenija, Španjolska i Švedska nisu Komisiji prijavili nijedan slučaj krijumčarenja cigareta te dovodi u pitanje učinkovitost postupka prijavljivanja u tim državama članicama; ustraje u tome da sve države članice Komisiju točno i pravovremeno izvještavaju o slučajevima krijumčarenja i krivotvorenja kako bi se omogućila bolja procjena tradicionalnih vlastitih sredstava koja su negativno pogođena; |
| --- | --- |

17.

nadalje napominje da su tijekom 2013. države članice zabilježile 133 slučaja krijumčarenja cigareta, što podrazumijeva oko 7 milijuna EUR tradicionalnih vlastitih sredstava; naglašava da se radi o znatnom padu u usporedbi s 2012. kada je zabilježeno 224 slučaja koji su se odnosili na oko 25 milijuna EUR; ozbiljno je zabrinut zbog činjenice da tijekom 2013. Cipar, Danska, Estonija, Francuska, Luksemburg, Portugal, Slovačka, Slovenija, Španjolska i Švedska nisu Komisiji prijavili nijedan slučaj krijumčarenja cigareta te dovodi u pitanje učinkovitost postupka prijavljivanja u tim državama članicama; ustraje u tome da sve države članice Komisiju točno i pravovremeno izvještavaju o slučajevima krijumčarenja i krivotvorenja kako bi se omogućila bolja procjena tradicionalnih vlastitih sredstava koja su negativno pogođena;

| 18. | napominje da će Komisija objaviti studiju o izvedivosti sustava za praćenje i sljedivost duhanskih proizvoda; naglašava da je to ogroman korak naprijed u borbi protiv krijumčarenja; zahtijeva da Komisija izradi i provede otvoreni i konkurentan sustav praćenja i sljedivosti, ali da se dizajnom i načinom provedbe sustava ne pogoduje jednom ili nekoliko pružatelja tehničkih rješenja; |
| --- | --- |

18.

napominje da će Komisija objaviti studiju o izvedivosti sustava za praćenje i sljedivost duhanskih proizvoda; naglašava da je to ogroman korak naprijed u borbi protiv krijumčarenja; zahtijeva da Komisija izradi i provede otvoreni i konkurentan sustav praćenja i sljedivosti, ali da se dizajnom i načinom provedbe sustava ne pogoduje jednom ili nekoliko pružatelja tehničkih rješenja;

Sustav za nadzor kretanja trošarinskih proizvoda

| 19. | podsjeća na to:






  — | da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 3. travnja 2014. o godišnjem izvješću za 2012. o zaštiti financijskih interesa EU-a (7) naveo da su tijela kaznenog progona zabilježila povećanu zlouporabu sustava za nadzor kretanja trošarinskih proizvoda (EMCS) od strane kriminalnih skupina te da je Parlament uvjeren da postoji nedostatak fizičke kontrole robe koja se prevozi u okviru sustava EMCS; |
| --- | --- | --- |

19.

podsjeća na to:

—

da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 3. travnja 2014. o godišnjem izvješću za 2012. o zaštiti financijskih interesa EU-a (7) naveo da su tijela kaznenog progona zabilježila povećanu zlouporabu sustava za nadzor kretanja trošarinskih proizvoda (EMCS) od strane kriminalnih skupina te da je Parlament uvjeren da postoji nedostatak fizičke kontrole robe koja se prevozi u okviru sustava EMCS;

| — | da Komisija treba pružiti Parlamentu ažurirane podatke o mjerama koje su poduzete radi povećanja fizičkih kontrola u sljedećem godišnjem izvješću za 2014. o zaštiti financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

—

da Komisija treba pružiti Parlamentu ažurirane podatke o mjerama koje su poduzete radi povećanja fizičkih kontrola u sljedećem godišnjem izvješću za 2014. o zaštiti financijskih interesa Unije;

| — | da se moraju postrožiti prava pristupa EMCS-u tako da se prije trgovine uključi sveobuhvatna povijest usklađenosti čime bi se poslovnim subjektima mogao odobriti status „ovlaštenoga gospodarskog subjekta” („pouzdanoga poslovnog subjekta”) kako bi samo ti subjekti mogli samostalno izravno djelovati u sklopu EMCS-a; |
| --- | --- |

—

da se moraju postrožiti prava pristupa EMCS-u tako da se prije trgovine uključi sveobuhvatna povijest usklađenosti čime bi se poslovnim subjektima mogao odobriti status „ovlaštenoga gospodarskog subjekta” („pouzdanoga poslovnog subjekta”) kako bi samo ti subjekti mogli samostalno izravno djelovati u sklopu EMCS-a;

| — | da je Parlament zatražio od Komisije da predstavi rezultate tekućih istraga o potrebi za izmjenom Direktive 2008/118/EZ; |
| --- | --- |

—

da je Parlament zatražio od Komisije da predstavi rezultate tekućih istraga o potrebi za izmjenom Direktive 2008/118/EZ;

| — | da provjere koje države članice provode nad osobama i poduzećima koji podnose zahtjev za registraciju moraju biti jače i sveobuhvatnije; |
| --- | --- |

—

da provjere koje države članice provode nad osobama i poduzećima koji podnose zahtjev za registraciju moraju biti jače i sveobuhvatnije;

| — | da bi Komisija trebala objasniti mjere koju su poduzete u vezi s višom razinom suradnje s poreznim vlastima s obzirom na to da se roba može lažno prijaviti kako bi se izbjegle trošarine; |
| --- | --- |

—

da bi Komisija trebala objasniti mjere koju su poduzete u vezi s višom razinom suradnje s poreznim vlastima s obzirom na to da se roba može lažno prijaviti kako bi se izbjegle trošarine;

| — | da su vremenski rokovi dopušteni za kretanje trošarinskih proizvoda između autoriziranih skladišta nerealistično dugi, što znači da su moguća višestruka kretanja uz istu deklaraciju te zlouporabe prije unošenja datuma dostave u sustav; ponavlja, stoga, svoj zahtjev pošiljatelju da smjesta obavijesti o bilokakvim promjenama nadležno tijelo države članice koja je prijavljena kao odredište i novo odredište; |
| --- | --- |

—

da su vremenski rokovi dopušteni za kretanje trošarinskih proizvoda između autoriziranih skladišta nerealistično dugi, što znači da su moguća višestruka kretanja uz istu deklaraciju te zlouporabe prije unošenja datuma dostave u sustav; ponavlja, stoga, svoj zahtjev pošiljatelju da smjesta obavijesti o bilokakvim promjenama nadležno tijelo države članice koja je prijavljena kao odredište i novo odredište;

| — | da je Parlament zatražio da najdulji dopušteni rok za predaju izvješća o primitku trošarinskih roba bude jedan radni dan te nadalje da se vrijeme putovanja računa i uspostavlja za svaku dostavu u skladu s vrstom korištenog prijevoza i udaljenošću između mjesta polazišta i odredišta; da traži od Komisije da obavijesti Parlament čim se ti zahtjevi provedu; |
| --- | --- |

—

da je Parlament zatražio da najdulji dopušteni rok za predaju izvješća o primitku trošarinskih roba bude jedan radni dan te nadalje da se vrijeme putovanja računa i uspostavlja za svaku dostavu u skladu s vrstom korištenog prijevoza i udaljenošću između mjesta polazišta i odredišta; da traži od Komisije da obavijesti Parlament čim se ti zahtjevi provedu;

| — | da su jamstva koja su obvezna radi uspostavljanja carinskih skladišta preniska u usporedbi s vrijednošću trošarinske robe i da Parlament stoga poziva Komisiju da uspostavi varijablu koja ovisi o vrsti robe i razini trgovine koja se u stvarnosti odvija; da traži od Komisije da obavijesti Parlament čim se ti zahtjevi provedu; |
| --- | --- |

—

da su jamstva koja su obvezna radi uspostavljanja carinskih skladišta preniska u usporedbi s vrijednošću trošarinske robe i da Parlament stoga poziva Komisiju da uspostavi varijablu koja ovisi o vrsti robe i razini trgovine koja se u stvarnosti odvija; da traži od Komisije da obavijesti Parlament čim se ti zahtjevi provedu;

| — | da je Parlament zabrinut zbog toga što su države članice uvele vlastite sustave EMCS na temelju okvirnih zahtjeva koje je izradila Komisija; da ponavlja poziv Komisiji da pokrene inicijativu za uvođenje što je više moguće jedinstvenog sustava diljem EU-a; |
| --- | --- |

—

da je Parlament zabrinut zbog toga što su države članice uvele vlastite sustave EMCS na temelju okvirnih zahtjeva koje je izradila Komisija; da ponavlja poziv Komisiji da pokrene inicijativu za uvođenje što je više moguće jedinstvenog sustava diljem EU-a;

Rashodi

| 20. | usmjerava pozornost na zabrinjavajuće povećanje od 76 % u broju nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara u odnosu na rashode EU-a i apelira na nadležne vlasti da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se spriječio takav negativni trend u nadolazećim godinama; |
| --- | --- |

20.

usmjerava pozornost na zabrinjavajuće povećanje od 76 % u broju nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara u odnosu na rashode EU-a i apelira na nadležne vlasti da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se spriječio takav negativni trend u nadolazećim godinama;

| 21. | izražava zabrinutost zbog činjenice da je broj sveukupnih nepravilnosti te posebice prijevarnih aktivnosti u poljoprivrednom sektoru znatno porastao u 2013. u odnosu na 2012.; napominje da je novi osjetni trend u nepravilnostima koje se odnose na korisnike koje ne zadovoljavaju kvalitetom zabilježen 2013. kada je prijavljena 51 nepravilnost koja se smatra prijevarom; smatra da su za preusmjeravanje tih trendova potrebne ciljane mjere usmjerene prema, s jedne strane, uklanjaju praksi koje potencijalno dovode do nenamjernih nepravilnosti, a, s druge strane, silovitom suočavanju s korumpiranim i kriminalnim ponašanjem; |
| --- | --- |

21.

izražava zabrinutost zbog činjenice da je broj sveukupnih nepravilnosti te posebice prijevarnih aktivnosti u poljoprivrednom sektoru znatno porastao u 2013. u odnosu na 2012.; napominje da je novi osjetni trend u nepravilnostima koje se odnose na korisnike koje ne zadovoljavaju kvalitetom zabilježen 2013. kada je prijavljena 51 nepravilnost koja se smatra prijevarom; smatra da su za preusmjeravanje tih trendova potrebne ciljane mjere usmjerene prema, s jedne strane, uklanjaju praksi koje potencijalno dovode do nenamjernih nepravilnosti, a, s druge strane, silovitom suočavanju s korumpiranim i kriminalnim ponašanjem;

| 22. | potvrđuje da su države članice od korisnika vratile 197 milijuna EUR na području poljoprivrede i ruralnog razvoja tijekom financijske godine 2013. te da je od korisnika potrebno vratiti još 1 318,3 milijuna EUR na kraju te financijske godine, od čega je još u proračun EU-a nepodmireno 1 097,1 milijuna EUR nakon primjene mehanizma 50/50; zabrinut je zbog toga što je povrat za Europski fond za jamstva u poljoprivredi ispod ukupne prosječne razine te što do kraja 2013. nije ostvaren povrat niti za pola nepravilnosti koje su otkrivene 2009. godine; |
| --- | --- |

22.

potvrđuje da su države članice od korisnika vratile 197 milijuna EUR na području poljoprivrede i ruralnog razvoja tijekom financijske godine 2013. te da je od korisnika potrebno vratiti još 1 318,3 milijuna EUR na kraju te financijske godine, od čega je još u proračun EU-a nepodmireno 1 097,1 milijuna EUR nakon primjene mehanizma 50/50; zabrinut je zbog toga što je povrat za Europski fond za jamstva u poljoprivredi ispod ukupne prosječne razine te što do kraja 2013. nije ostvaren povrat niti za pola nepravilnosti koje su otkrivene 2009. godine;

| 23. | ističe znatne razlike između država članica u odnosu na njihovu sposobnost da povrate iznose koji su izgubljeni kao posljedica nepravilnih isplata otkrivenih u okviru ZPP-a te potiče države članice čija je stopa povrata ispod 33 % da znatno poboljšaju svoje rezultate u 2015. i narednim godinama; |
| --- | --- |

23.

ističe znatne razlike između država članica u odnosu na njihovu sposobnost da povrate iznose koji su izgubljeni kao posljedica nepravilnih isplata otkrivenih u okviru ZPP-a te potiče države članice čija je stopa povrata ispod 33 % da znatno poboljšaju svoje rezultate u 2015. i narednim godinama;

| 24. | potvrđuje da nakon reformi zajedničke poljoprivredne politike iz 2013. države članice imaju koristi od više razine fleksibilnosti u provedbi politika te posebice imaju pravo prilagoditi ih svojim regionalnim i nacionalnim mogućnostima i prioritetima te izvršavati prijenose između različitih stupova; poziva Komisiju i države članice da zajamče da povećanje fleksibilnosti neće biti nauštrb sustava praćenja i ocjena; nadalje napominje da Komisija u okviru nove zajedničke poljoprivredne politike radi na programu pojednostavljenja; poziva Komisiju da program pojednostavljenja u potpunosti uskladi sa strategijom borbe protiv prijevara Glavne uprave za poljoprivredu i da održi ravnotežu između jednostavnosti i dobrog upravljanja fondovima EU-a pružanjem odgovarajućih kontrola; |
| --- | --- |

24.

potvrđuje da nakon reformi zajedničke poljoprivredne politike iz 2013. države članice imaju koristi od više razine fleksibilnosti u provedbi politika te posebice imaju pravo prilagoditi ih svojim regionalnim i nacionalnim mogućnostima i prioritetima te izvršavati prijenose između različitih stupova; poziva Komisiju i države članice da zajamče da povećanje fleksibilnosti neće biti nauštrb sustava praćenja i ocjena; nadalje napominje da Komisija u okviru nove zajedničke poljoprivredne politike radi na programu pojednostavljenja; poziva Komisiju da program pojednostavljenja u potpunosti uskladi sa strategijom borbe protiv prijevara Glavne uprave za poljoprivredu i da održi ravnotežu između jednostavnosti i dobrog upravljanja fondovima EU-a pružanjem odgovarajućih kontrola;

| 25. | zabrinut je zbog činjenice da u prosjeku između počinjenja nepravilnosti, njezina otkrivanja i njezine konačne prijave Komisiji prođe 6,3 godine u sektoru poljoprivrede i 2,75 godina u drugim sektorima; podsjeća da se nakon otkrivanja nepravilnosti započinje s drugim postupcima (nalozima za povrat, istragama OLAF-a itd.); traži od Komisije da odredi prosječno minimalno i maksimalno trajanje otkrivene nepravilnosti u sklopu centraliziranog upravljanja; |
| --- | --- |

25.

zabrinut je zbog činjenice da u prosjeku između počinjenja nepravilnosti, njezina otkrivanja i njezine konačne prijave Komisiji prođe 6,3 godine u sektoru poljoprivrede i 2,75 godina u drugim sektorima; podsjeća da se nakon otkrivanja nepravilnosti započinje s drugim postupcima (nalozima za povrat, istragama OLAF-a itd.); traži od Komisije da odredi prosječno minimalno i maksimalno trajanje otkrivene nepravilnosti u sklopu centraliziranog upravljanja;

| 26. | očekuje da će znatan porast od 475 % prijavljenih nepravilnosti u ribarstvenom sektoru u 2013. predstavljati godišnji vrhunac koji se odnosi na odgođenu provedbu programa u sektoru no da ne bi trebao predstavljati negativan trend kojim se podriva vrijednost ribarstvene politike EU-a; |
| --- | --- |

26.

očekuje da će znatan porast od 475 % prijavljenih nepravilnosti u ribarstvenom sektoru u 2013. predstavljati godišnji vrhunac koji se odnosi na odgođenu provedbu programa u sektoru no da ne bi trebao predstavljati negativan trend kojim se podriva vrijednost ribarstvene politike EU-a;

| 27. | sa zabrinutošću primjećuje da se broj slučajeva prijavljenih nepravilnosti na području kohezijske politike povećao za 15 %; međutim, također napominje da je primjetno smanjenje od 49 % u iznosima kojima su obuhvaćeni slučajevi nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom te smanjenje od 22 % u slučajevima prijevara; |
| --- | --- |

27.

sa zabrinutošću primjećuje da se broj slučajeva prijavljenih nepravilnosti na području kohezijske politike povećao za 15 %; međutim, također napominje da je primjetno smanjenje od 49 % u iznosima kojima su obuhvaćeni slučajevi nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom te smanjenje od 22 % u slučajevima prijevara;

| 28. | napominje da je s kohezijskom politikom povezana 321 nepravilnost prijavljena kao prijevara i 4 672 nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom; uzima u obzir da se u obje kategorije broj prijava povećao za 15 % u usporedbi s 2012. i da se, kao i prethodnih godina, najveći dio iznosa koji se odnosi na nepravilnosti iz 2013. godine (63 %) još uvijek odnosi na kohezijsku politiku; međutim, naglašava da su se u obje kategorije iznosi smanjili, da se primjećuje postupno poboljšanje koje se temelji na iskustvu prethodnih godina te po prvi put kohezijska politika nije područje proračunskih rashoda s najvećim brojem nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare; |
| --- | --- |

28.

napominje da je s kohezijskom politikom povezana 321 nepravilnost prijavljena kao prijevara i 4 672 nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom; uzima u obzir da se u obje kategorije broj prijava povećao za 15 % u usporedbi s 2012. i da se, kao i prethodnih godina, najveći dio iznosa koji se odnosi na nepravilnosti iz 2013. godine (63 %) još uvijek odnosi na kohezijsku politiku; međutim, naglašava da su se u obje kategorije iznosi smanjili, da se primjećuje postupno poboljšanje koje se temelji na iskustvu prethodnih godina te po prvi put kohezijska politika nije područje proračunskih rashoda s najvećim brojem nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare;

| 29. | međutim žali zbog manjka informacija o iznosima koje treba vratiti te o stopama povrata u vezi s kohezijskom politikom za financijsku godinu 2013.; poziva Komisiju da u svom budućem godišnjem izvješću pruži detaljne informacije u vezi s time; |
| --- | --- |

29.

međutim žali zbog manjka informacija o iznosima koje treba vratiti te o stopama povrata u vezi s kohezijskom politikom za financijsku godinu 2013.; poziva Komisiju da u svom budućem godišnjem izvješću pruži detaljne informacije u vezi s time;

| 30. | napominje da stopa povrata u petogodišnjem razdoblju za rashode u okviru centraliziranog upravljanja iznosi 54,4 % za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i 63,9 % za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom apelira na Komisiju da dodatno poboljša postupak povrata i da ga učini pravovremenijim; |
| --- | --- |

30.

napominje da stopa povrata u petogodišnjem razdoblju za rashode u okviru centraliziranog upravljanja iznosi 54,4 % za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i 63,9 % za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom apelira na Komisiju da dodatno poboljša postupak povrata i da ga učini pravovremenijim;

| 31. | poziva Komisiju da preuzme punu odgovornost za povrat sredstava nepropisno isplaćenih iz proračuna EU-a i da uspostavi jedinstvena načela izvješćivanja u svim državama članicama u svrhu prikupljanja odgovarajućih, usporedivih i pouzdanih podataka; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da preuzme punu odgovornost za povrat sredstava nepropisno isplaćenih iz proračuna EU-a i da uspostavi jedinstvena načela izvješćivanja u svim državama članicama u svrhu prikupljanja odgovarajućih, usporedivih i pouzdanih podataka;

| 32. | zabrinut je zbog činjenice da prosječna razlika između vremena kada se nepravilnost dogodila i njezina otkrivanja iznosi 3,4 godine u slučaju naloga za povrat koji se odnose se na nepravilnosti (i one prijavljene kao prijevara i one koje nisu prijavljene kao prijevara) koji su izdani između 2009. i 2013. u sklopu centraliziranog upravljanja; više od polovice slučajeva (54 %) otkriveno je unutar 4 godine od godine kad je nepravilnost počinjena, a za ostatak slučajeva (46 %) razlika se kretala između 4 i 13 godina; podsjeća da se nakon otkrivanja nepravilnosti započinje s drugim postupcima (nalozima za povrat, istragama OLAF-a itd.); traži od Komisije da odredi prosječno minimalno i maksimalno trajanje otkrivene nepravilnosti u sklopu centraliziranog upravljanja; |
| --- | --- |

32.

zabrinut je zbog činjenice da prosječna razlika između vremena kada se nepravilnost dogodila i njezina otkrivanja iznosi 3,4 godine u slučaju naloga za povrat koji se odnose se na nepravilnosti (i one prijavljene kao prijevara i one koje nisu prijavljene kao prijevara) koji su izdani između 2009. i 2013. u sklopu centraliziranog upravljanja; više od polovice slučajeva (54 %) otkriveno je unutar 4 godine od godine kad je nepravilnost počinjena, a za ostatak slučajeva (46 %) razlika se kretala između 4 i 13 godina; podsjeća da se nakon otkrivanja nepravilnosti započinje s drugim postupcima (nalozima za povrat, istragama OLAF-a itd.); traži od Komisije da odredi prosječno minimalno i maksimalno trajanje otkrivene nepravilnosti u sklopu centraliziranog upravljanja;

| 33. | zadovoljan je da je broj slučajeva prijavljenih kao prijevara koje se odnose na Europski socijalni fond 40 % niži 2013. nego 2009. i 2010. te da je 2013. treća godina za redom u kojoj se taj pozitivan trend održao; |
| --- | --- |

33.

zadovoljan je da je broj slučajeva prijavljenih kao prijevara koje se odnose na Europski socijalni fond 40 % niži 2013. nego 2009. i 2010. te da je 2013. treća godina za redom u kojoj se taj pozitivan trend održao;

| 34. | sa zadovoljstvom primjećuje da su u programskom razdoblju 2007. – 2013. administrativne provjere, terenske provjere i revizije prouzročile znatno veću stopu od 63 % u otkrivanju nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u usporedbi sa stopom od nešto manje od 20 % u prethodnom sedmogodišnjem razdoblju, iako je zabilježeno blago smanjenje na 55 % u 2013. godini; |
| --- | --- |

34.

sa zadovoljstvom primjećuje da su u programskom razdoblju 2007. – 2013. administrativne provjere, terenske provjere i revizije prouzročile znatno veću stopu od 63 % u otkrivanju nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u usporedbi sa stopom od nešto manje od 20 % u prethodnom sedmogodišnjem razdoblju, iako je zabilježeno blago smanjenje na 55 % u 2013. godini;

| 35. | prima na znanje da je 2013. Komisija zaključila 217 slučajeva prekida isplata u području kohezijske politike i da je na kraju godine ostao još 131 otvoreni slučaj, u kojima je riječ o 1 977 milijuna EUR; također potvrđuje da je Komisija usvojila 15 odluka o obustavi 2013. te dvije u siječnju 2014.; |
| --- | --- |

35.

prima na znanje da je 2013. Komisija zaključila 217 slučajeva prekida isplata u području kohezijske politike i da je na kraju godine ostao još 131 otvoreni slučaj, u kojima je riječ o 1 977 milijuna EUR; također potvrđuje da je Komisija usvojila 15 odluka o obustavi 2013. te dvije u siječnju 2014.;

| 36. | potvrđuje da su 2013. kao dio pretpristupne pomoći 33 nepravilnosti prijavljene kao prijevara te obuhvaćaju iznos od 14,4 milijuna EUR i većinom su povezane s posebnim pristupnim programom Europske unije za poljoprivredu i ruralni razvoj (SAPARD); napominje da je u sklopu instrumenta pretpristupne pomoći prijavljeno 9 nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u iznosu od 1,2 milijuna EUR; primjećuje da je između 2003. i 2014. u okviru pretpristupne pomoći stopa povrata iznosila 37,36 % za slučajeve nepravilnosti i 29,22 % za slučajeve prijevara; poziva Komisiju i države korisnice instrumenta pretpristupne pomoći da poduzmu mjere kako bi se zajamčila visoka stopa povrata u okviru tog instrumenta; |
| --- | --- |

36.

potvrđuje da su 2013. kao dio pretpristupne pomoći 33 nepravilnosti prijavljene kao prijevara te obuhvaćaju iznos od 14,4 milijuna EUR i većinom su povezane s posebnim pristupnim programom Europske unije za poljoprivredu i ruralni razvoj (SAPARD); napominje da je u sklopu instrumenta pretpristupne pomoći prijavljeno 9 nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u iznosu od 1,2 milijuna EUR; primjećuje da je između 2003. i 2014. u okviru pretpristupne pomoći stopa povrata iznosila 37,36 % za slučajeve nepravilnosti i 29,22 % za slučajeve prijevara; poziva Komisiju i države korisnice instrumenta pretpristupne pomoći da poduzmu mjere kako bi se zajamčila visoka stopa povrata u okviru tog instrumenta;

| 37. | poziva na podnošenje prijedloga za smanjenje programa trošenja, posebno kad se oni djelomično preklapaju, i da se sredstva, kad god je to moguće, usmjere na programe u državama članicama koje najviše trebaju potporu tako da sve države članice nužno ne moraju imati koristi od svih programa; |
| --- | --- |

37.

poziva na podnošenje prijedloga za smanjenje programa trošenja, posebno kad se oni djelomično preklapaju, i da se sredstva, kad god je to moguće, usmjere na programe u državama članicama koje najviše trebaju potporu tako da sve države članice nužno ne moraju imati koristi od svih programa;

| 38. | izražava zabrinutost zbog činjenice da je nekoliko projekata koje financira Europska investicijska banka (EIB) pogođeno korupcijom i prijevarom; smatra da dokument EIB-a od 8. studenog 2013. kojim se utvrđuje politika sprečavanja i odvraćanja od korupcije, prijevare, tajnog dogovaranja, pranja novca i financiranja terorizma pokazuje nepostojanje dostatne kontrole u nekoliko slučajeva tijekom provedbe projekata koje financira EIB; izražava zabrinutost zbog činjenice da je 2013. EIB financirao projekt Passante di Mestre u ukupnom iznosu od 350 milijuna EUR i da, usprkos činjenici da je u okviru projekta bilo slučajeva korupcije i prijevare koji su doveli do uhićenja nekolicine uključenih osoba, razmatra mogućnost refinanciranja projekta projektnim obveznicama u iznosu od dodatnih 700 milijuna EUR; stoga traži da EIB u slučajevima dokazane prijevare i korupcije ima obvezu obustaviti i/ili blokirati predviđeno ili postojeće financiranje pogođenih projekata; |
| --- | --- |

38.

izražava zabrinutost zbog činjenice da je nekoliko projekata koje financira Europska investicijska banka (EIB) pogođeno korupcijom i prijevarom; smatra da dokument EIB-a od 8. studenog 2013. kojim se utvrđuje politika sprečavanja i odvraćanja od korupcije, prijevare, tajnog dogovaranja, pranja novca i financiranja terorizma pokazuje nepostojanje dostatne kontrole u nekoliko slučajeva tijekom provedbe projekata koje financira EIB; izražava zabrinutost zbog činjenice da je 2013. EIB financirao projekt Passante di Mestre u ukupnom iznosu od 350 milijuna EUR i da, usprkos činjenici da je u okviru projekta bilo slučajeva korupcije i prijevare koji su doveli do uhićenja nekolicine uključenih osoba, razmatra mogućnost refinanciranja projekta projektnim obveznicama u iznosu od dodatnih 700 milijuna EUR; stoga traži da EIB u slučajevima dokazane prijevare i korupcije ima obvezu obustaviti i/ili blokirati predviđeno ili postojeće financiranje pogođenih projekata;

II.   
  Utvrđeni problemi i potrebne mjere

| 39. | naglašava svoju zabrinutost u vezi sa stalnim prijetnjama proračunu EU-a koje proizlaze iz i nepoštovanja pravila (nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom) i namjernih prekršaja i kaznenih djela (tj. prijevara); ustraje na poboljšanoj suradnji između država članica i Komisije u cilju jamčenja važnih i prikladnih mjera i sredstava za izbjegavanje i ispravljanje nepravilnosti i borbu protiv prijevara; |
| --- | --- |

39.

naglašava svoju zabrinutost u vezi sa stalnim prijetnjama proračunu EU-a koje proizlaze iz i nepoštovanja pravila (nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom) i namjernih prekršaja i kaznenih djela (tj. prijevara); ustraje na poboljšanoj suradnji između država članica i Komisije u cilju jamčenja važnih i prikladnih mjera i sredstava za izbjegavanje i ispravljanje nepravilnosti i borbu protiv prijevara;

| 40. | naglašava da države članice već godinama ne uspijevaju pravovremeno predati podatke ili predaju netočne podatke; ponavlja svoju zabrinutost da se u državama članicama pristupa na različite načine otkrivanju i prijavljivanju nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, uključujući na područjima kao što je kohezijska politika i poljoprivreda i da se u nekim slučajevima u primjeni pravnog okvira koriste nestandardna tumačenja; ističe da se time Parlamentu, Komisiji i OLAF-u onemogućuje uspoređivanje te donošenje objektivne procjene i preporuka; poziva Komisiju da izradi zajedničke smjernice i pokazatelje kako bi smanjila razliku između različitih pristupa država članica te poziva Komisiju da osmisli jedinstvenu i sveobuhvatnu bazu podataka kojom će se obuhvatiti nepravilnosti koje se u stvarnosti potiču te poduzete mjere čime će se vlastima i građanima pružiti vjerodostojni podaci za provedbu učinkovitih korektivnih mjera te objektivne procjene stvarne, a ne pretpostavljene, težine povreda i odgovornih strana; |
| --- | --- |

40.

naglašava da države članice već godinama ne uspijevaju pravovremeno predati podatke ili predaju netočne podatke; ponavlja svoju zabrinutost da se u državama članicama pristupa na različite načine otkrivanju i prijavljivanju nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, uključujući na područjima kao što je kohezijska politika i poljoprivreda i da se u nekim slučajevima u primjeni pravnog okvira koriste nestandardna tumačenja; ističe da se time Parlamentu, Komisiji i OLAF-u onemogućuje uspoređivanje te donošenje objektivne procjene i preporuka; poziva Komisiju da izradi zajedničke smjernice i pokazatelje kako bi smanjila razliku između različitih pristupa država članica te poziva Komisiju da osmisli jedinstvenu i sveobuhvatnu bazu podataka kojom će se obuhvatiti nepravilnosti koje se u stvarnosti potiču te poduzete mjere čime će se vlastima i građanima pružiti vjerodostojni podaci za provedbu učinkovitih korektivnih mjera te objektivne procjene stvarne, a ne pretpostavljene, težine povreda i odgovornih strana;

| 41. | primjećuje da su preporuke Komisije državama članicama tijekom 2012., čije se stanje provedbe navodi u godišnjem izvješću Komisije za 2013., posebno o koordinacijskim službama za borbu protiv prijevara, zajedničkim pravilima za borbu protiv prijevara, reformi javne nabave, prijavljenim nepravilnostima koje se smatraju prijevarom i sustavima provjera i kontrola i procjene rizika općenito prikladne te žali zbog činjenice da nekoliko pitanja nije u potpunosti razmotreno napominje, primjerice, da nisu sve države članice pokrenule pripreme za provedbu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. i njegove odredbe o sprečavanju prijevara; zahtijeva od država članica da prate preporuke Komisije iz 2012. te da osiguraju temeljito praćenje preporuka iz 2011. i iz 2013. te da u slučajevima kad nisu mogle provesti preporuke ponude razumno objašnjenje; |
| --- | --- |

41.

primjećuje da su preporuke Komisije državama članicama tijekom 2012., čije se stanje provedbe navodi u godišnjem izvješću Komisije za 2013., posebno o koordinacijskim službama za borbu protiv prijevara, zajedničkim pravilima za borbu protiv prijevara, reformi javne nabave, prijavljenim nepravilnostima koje se smatraju prijevarom i sustavima provjera i kontrola i procjene rizika općenito prikladne te žali zbog činjenice da nekoliko pitanja nije u potpunosti razmotreno napominje, primjerice, da nisu sve države članice pokrenule pripreme za provedbu višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. i njegove odredbe o sprečavanju prijevara; zahtijeva od država članica da prate preporuke Komisije iz 2012. te da osiguraju temeljito praćenje preporuka iz 2011. i iz 2013. te da u slučajevima kad nisu mogle provesti preporuke ponude razumno objašnjenje;

| 42. | uzima u obzir da su nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom često rezultat nepoznavanja pravila, složenih zahtjeva i propisa; ističe da je potrebno vrijeme da vlasti koje su nadležne za njihovu ispravnu provedbu usvoje izmjene pravila koja se odnose na prihode i rashode, uključujući ona koja su usmjerena na pojednostavljenje; u vezi s time potiče države članice i Komisiju da bolje koordiniraju tumačenje pravnog okvira i njegovu strogu primjenu, da provedu ciljane i pravovremene mjere radi jačanja upravnih kapaciteta, i u javnoj upravi i među dionicima, kao i organizacijama civilnog društva, uključujući pružanjem vodstva i osposobljavanja te uspostavom sustava za zadržavanje kvalificiranog osoblja s potrebnim vještinama; poziva europske institucije i države članice da provedu srednjoročnu ocjenu o tome sprečava li se dodatno i smanjuje li se novom regularnom strukturom kohezijske politike rizik od nepravilnosti te da procijene mogućnost većeg regulatornog pojednostavljenja postojećih pravila; |
| --- | --- |

42.

uzima u obzir da su nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom često rezultat nepoznavanja pravila, složenih zahtjeva i propisa; ističe da je potrebno vrijeme da vlasti koje su nadležne za njihovu ispravnu provedbu usvoje izmjene pravila koja se odnose na prihode i rashode, uključujući ona koja su usmjerena na pojednostavljenje; u vezi s time potiče države članice i Komisiju da bolje koordiniraju tumačenje pravnog okvira i njegovu strogu primjenu, da provedu ciljane i pravovremene mjere radi jačanja upravnih kapaciteta, i u javnoj upravi i među dionicima, kao i organizacijama civilnog društva, uključujući pružanjem vodstva i osposobljavanja te uspostavom sustava za zadržavanje kvalificiranog osoblja s potrebnim vještinama; poziva europske institucije i države članice da provedu srednjoročnu ocjenu o tome sprečava li se dodatno i smanjuje li se novom regularnom strukturom kohezijske politike rizik od nepravilnosti te da procijene mogućnost većeg regulatornog pojednostavljenja postojećih pravila;

| 43. | smatra da bi se države članice koje samostalno otkriju i prijave nepravilnosti, uključujući slučajeve prijevara, trebalo podupirati i poticati da dalje unaprjeđuju sustave prijave i upravljanja; izražava zabrinutost zbog nemogućnosti Komisije da ustanovi ovisi li ili ne mali broj nepravilnosti i slučajeva prijevara koje su neke države članice otkrile te veliki jaz u broju prijavljenih slučajeva za različite godine o neučinkovitosti kontrolnih sustava tih država članica; |
| --- | --- |

43.

smatra da bi se države članice koje samostalno otkriju i prijave nepravilnosti, uključujući slučajeve prijevara, trebalo podupirati i poticati da dalje unaprjeđuju sustave prijave i upravljanja; izražava zabrinutost zbog nemogućnosti Komisije da ustanovi ovisi li ili ne mali broj nepravilnosti i slučajeva prijevara koje su neke države članice otkrile te veliki jaz u broju prijavljenih slučajeva za različite godine o neučinkovitosti kontrolnih sustava tih država članica;

| 44. | žali zbog činjenice da samo neke države članice dodjeljuju odgovarajuća sredstva za borbu protiv prijevara te smatra neprihvatljivim da u slučajevima nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom neke države članice isključivo reagiraju primjenom korektivnih mjera bez prethodne istrage nepravilnosti i sankcioniranja odgovornih zbog čega ne uspijevaju na odgovarajući način zaštititi financijske interese i EU-a i pojedinačnih poreznih obveznika; napominje da su statistike koje pružaju države članice u vezi s kaznenim slučajevima i njihovim ishodima nepotpune čime se otežava procjena učinkovitosti istraga prijevara i sudskih postupaka u državama članicama; stoga smatra da bi se usvajanjem odluka kojima se uvodi kazneno pravna odgovornost na razini EU-a, te osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja kao instrumenta u pokretanju i koordinaciji istraga takvih nepravilnosti, trebalo snažno odvraćati od počinjenja nezakonitih radnji, ali i odustajanja od zakonom propisanog postupka kažnjavanja korumpiranog ili kriminalnog ponašanja kojim se oštećuju financijski interesi EU-a; |
| --- | --- |

44.

žali zbog činjenice da samo neke države članice dodjeljuju odgovarajuća sredstva za borbu protiv prijevara te smatra neprihvatljivim da u slučajevima nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom neke države članice isključivo reagiraju primjenom korektivnih mjera bez prethodne istrage nepravilnosti i sankcioniranja odgovornih zbog čega ne uspijevaju na odgovarajući način zaštititi financijske interese i EU-a i pojedinačnih poreznih obveznika; napominje da su statistike koje pružaju države članice u vezi s kaznenim slučajevima i njihovim ishodima nepotpune čime se otežava procjena učinkovitosti istraga prijevara i sudskih postupaka u državama članicama; stoga smatra da bi se usvajanjem odluka kojima se uvodi kazneno pravna odgovornost na razini EU-a, te osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja kao instrumenta u pokretanju i koordinaciji istraga takvih nepravilnosti, trebalo snažno odvraćati od počinjenja nezakonitih radnji, ali i odustajanja od zakonom propisanog postupka kažnjavanja korumpiranog ili kriminalnog ponašanja kojim se oštećuju financijski interesi EU-a;

| 45. | misli da su učinkovite radnje protiv korupcije moguće samo ako se mjere kaznenog prava poštuju i dopune s drugim mjerama kao što su veća transparentnost i odgovornost; stoga ustraje u tome da države članice iskažu snažnu političku volju u djelotvornoj borbi protiv korupcije na nacionalnoj i europskoj razini usvajanjem učinkovitog antikorupcijskog zakonodavstva i razradom postojećih prijedloga na razini EU-a, te poziva građane da izvrše snažan pritisak na vlade kako bi one čvrsto vodile smislenu antikorupcijsku politiku; |
| --- | --- |

45.

misli da su učinkovite radnje protiv korupcije moguće samo ako se mjere kaznenog prava poštuju i dopune s drugim mjerama kao što su veća transparentnost i odgovornost; stoga ustraje u tome da države članice iskažu snažnu političku volju u djelotvornoj borbi protiv korupcije na nacionalnoj i europskoj razini usvajanjem učinkovitog antikorupcijskog zakonodavstva i razradom postojećih prijedloga na razini EU-a, te poziva građane da izvrše snažan pritisak na vlade kako bi one čvrsto vodile smislenu antikorupcijsku politiku;

| 46. | pozdravlja prvo izvješće Komisije o politici borbe protiv korupcije u EU-u koje je objavljeno u veljači 2014. kao korisnog alata praćenja i ocjene napora u borbi protiv korupcije te ponovno potvrđuje posebnu važnost pojačane razmjene najboljih postojećih praksi koja je naglašena u tom izvješću; također pozdravlja Komunikaciju Komisije o borbi protiv korupcije u EU-u (COM(2011)0308) u kojoj se razmatraju potrebni koraci za bolju provedbu postojećih antikorupcijskih instrumenata te predlaže načine da se antikorupcijski aspekti integriraju u nekoliko područja unutarnje i vanjske politike; napominje, međutim, važnost proširenja opsega primjene izvješća o borbi protiv korupcije na korupciju koja se događa prekogranično i na razini EU-a i na procjenu mjera poduzetih za daljnje poboljšanje integriteta institucija EU-a te naglašava da je potrebna potpuno sveobuhvatna i dosljedna antikorupcijska strategija koja podrazumijeva sve politike EU-a i kojom se uzimaju u obzir, među ostalim, pitanja koja su postavljena u prvom izvješću o borbi protiv korupcije; traži od Komisije da Parlament i Vijeće obavijesti provode li institucije EU-a svoje unutarnje antikorupcijske politike, uključujući obveze u okviru Konvencije UN-a protiv korupcije; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja prvo izvješće Komisije o politici borbe protiv korupcije u EU-u koje je objavljeno u veljači 2014. kao korisnog alata praćenja i ocjene napora u borbi protiv korupcije te ponovno potvrđuje posebnu važnost pojačane razmjene najboljih postojećih praksi koja je naglašena u tom izvješću; također pozdravlja Komunikaciju Komisije o borbi protiv korupcije u EU-u (COM(2011)0308) u kojoj se razmatraju potrebni koraci za bolju provedbu postojećih antikorupcijskih instrumenata te predlaže načine da se antikorupcijski aspekti integriraju u nekoliko područja unutarnje i vanjske politike; napominje, međutim, važnost proširenja opsega primjene izvješća o borbi protiv korupcije na korupciju koja se događa prekogranično i na razini EU-a i na procjenu mjera poduzetih za daljnje poboljšanje integriteta institucija EU-a te naglašava da je potrebna potpuno sveobuhvatna i dosljedna antikorupcijska strategija koja podrazumijeva sve politike EU-a i kojom se uzimaju u obzir, među ostalim, pitanja koja su postavljena u prvom izvješću o borbi protiv korupcije; traži od Komisije da Parlament i Vijeće obavijesti provode li institucije EU-a svoje unutarnje antikorupcijske politike, uključujući obveze u okviru Konvencije UN-a protiv korupcije;

| 47. | naglašava da je potrebna strukturirana koordinacija između upravljačkih vlasti i antikorupcijskih tijela te da je važna koordinacija i razmjena najboljih praksi između država članica i među raznim upravama u istoj državi članici kako bi se što je više moguće ujednačio pristup borbi protiv prijevara; poziva Komisiju da oblikuje mehanizam za razmjenu informacija među nadležnim nacionalnim tijelima radi omogućavanja unakrsne usporedbe računovodstvene dokumentacije za transakcije između dvije države članice ili više njih u cilju olakšavanja otkrivanja nadnacionalnih prijevara u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. u skladu s makrokategorijom europskih strukturnih i investicijskih fondova (Europski socijalni fond – ESF; Europski fond za regionalni razvoj – ERDF; Kohezijski fond – KF; Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj – EAFRD; Europski fond za pomorstvo i ribarstvo – EMFF) kako bi se zajamčio horizontalni pristup zaštiti financijskih interesa Europske unije; |
| --- | --- |

47.

naglašava da je potrebna strukturirana koordinacija između upravljačkih vlasti i antikorupcijskih tijela te da je važna koordinacija i razmjena najboljih praksi između država članica i među raznim upravama u istoj državi članici kako bi se što je više moguće ujednačio pristup borbi protiv prijevara; poziva Komisiju da oblikuje mehanizam za razmjenu informacija među nadležnim nacionalnim tijelima radi omogućavanja unakrsne usporedbe računovodstvene dokumentacije za transakcije između dvije države članice ili više njih u cilju olakšavanja otkrivanja nadnacionalnih prijevara u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. u skladu s makrokategorijom europskih strukturnih i investicijskih fondova (Europski socijalni fond – ESF; Europski fond za regionalni razvoj – ERDF; Kohezijski fond – KF; Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj – EAFRD; Europski fond za pomorstvo i ribarstvo – EMFF) kako bi se zajamčio horizontalni pristup zaštiti financijskih interesa Europske unije;

| 48. | naglašava činjenicu da je veća transparentnost kojom se omogućava primjereni nadzor ključna za otkrivanje prijevara; podsjeća da je Parlament prethodnih godina poticao Komisiju na poduzimanje mjera radi osiguravanja sveobuhvatne transparentnosti svih korisnika fondova EU-a iz svih država članica objavljivanjem svih korisnika fondova EU-a na stranicama Komisije, neovisno o administratoru fondova te na temelju standardnih kategorija informacija koje pružaju sve države članice na barem jednom radnom jeziku Unije; poziva države članice da surađuju s Komisijom i omoguće joj potpune i vjerodostojne informacije o korisnicima fondova EU-a kojima upravljaju države članice; žali zbog toga što ta mjera još nije provedena te poziva Komisiju da je hitno provede; žali zbog činjenice da taj ponovljeni zahtjev Komisija nije uzela u obzir; |
| --- | --- |

48.

naglašava činjenicu da je veća transparentnost kojom se omogućava primjereni nadzor ključna za otkrivanje prijevara; podsjeća da je Parlament prethodnih godina poticao Komisiju na poduzimanje mjera radi osiguravanja sveobuhvatne transparentnosti svih korisnika fondova EU-a iz svih država članica objavljivanjem svih korisnika fondova EU-a na stranicama Komisije, neovisno o administratoru fondova te na temelju standardnih kategorija informacija koje pružaju sve države članice na barem jednom radnom jeziku Unije; poziva države članice da surađuju s Komisijom i omoguće joj potpune i vjerodostojne informacije o korisnicima fondova EU-a kojima upravljaju države članice; žali zbog toga što ta mjera još nije provedena te poziva Komisiju da je hitno provede; žali zbog činjenice da taj ponovljeni zahtjev Komisija nije uzela u obzir;

| 49. | poziva Komisiju da promiče odgovarajuće zakone o zaštiti zviždača, pristupu informacijama i transparentnosti lobiranja s obzirom na to da su potrebni za jamčenje građanske kontrole vlada i institucija EU-a i podvrgavanje njihovih praksi ocjeni javnosti te da se koristi sredstvima EU-a u pružanju podrške radu nezavisnih organizacija na tom području, među ostalim da uspostavi financijsku potporu za aktivnosti prekograničnog istraživačkog novinarstva; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju da promiče odgovarajuće zakone o zaštiti zviždača, pristupu informacijama i transparentnosti lobiranja s obzirom na to da su potrebni za jamčenje građanske kontrole vlada i institucija EU-a i podvrgavanje njihovih praksi ocjeni javnosti te da se koristi sredstvima EU-a u pružanju podrške radu nezavisnih organizacija na tom području, među ostalim da uspostavi financijsku potporu za aktivnosti prekograničnog istraživačkog novinarstva;

| 50. | potiče Komisiju da dodatno ojača svoju nadzornu ulogu u odnosu na rashode proračuna EU-a preko revizije, kontrole i inspekcije, plana popravnih mjera i pismenih opomena koje prethode podnošenju zahtjeva za plaćanja; poziva države članice i njihove vlasti da pojačaju svoje napore i iskoriste svoj potencijal za otkrivanje i ispravljanje grešaka prije nego što od Komisije zahtijevaju povrat, tako da potpuno upotrijebe informacije koje su im dostupne; u tom pogledu ističe posebnu vrijednost preventivnih radnji u sprječavanju nezakonitih isplata čime se uklanja potreba za dodatnim radnjama za nadoknadu zloupotrijebljenih sredstava; |
| --- | --- |

50.

potiče Komisiju da dodatno ojača svoju nadzornu ulogu u odnosu na rashode proračuna EU-a preko revizije, kontrole i inspekcije, plana popravnih mjera i pismenih opomena koje prethode podnošenju zahtjeva za plaćanja; poziva države članice i njihove vlasti da pojačaju svoje napore i iskoriste svoj potencijal za otkrivanje i ispravljanje grešaka prije nego što od Komisije zahtijevaju povrat, tako da potpuno upotrijebe informacije koje su im dostupne; u tom pogledu ističe posebnu vrijednost preventivnih radnji u sprječavanju nezakonitih isplata čime se uklanja potreba za dodatnim radnjama za nadoknadu zloupotrijebljenih sredstava;

| 51. | pozdravlja usvajanje direktiva o javnoj nabavi i direktive o dodjeli koncesija i pozdravlja činjenicu da je deset država članica već uvelo posebne mjere ili skupove mjera u okviru javne nabave u cilju ublaženja korupcije te jačanja transparentnosti i učinkovitosti sustava upravljanja, kontrole i revizije; poziva Komisiju da nastavi s provedbom pravila o javnoj nabavi kako bi pružila potrebnu potporu državama članicama usmjeravanjem na pravi put, osposobljavanjem te razmjenom najboljih praksi; poziva Komisiju da stalno i nepristrano prati pridržavaju li se države članice postojećih direktiva te da po potrebi započne postupke zbog povrede prava; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja usvajanje direktiva o javnoj nabavi i direktive o dodjeli koncesija i pozdravlja činjenicu da je deset država članica već uvelo posebne mjere ili skupove mjera u okviru javne nabave u cilju ublaženja korupcije te jačanja transparentnosti i učinkovitosti sustava upravljanja, kontrole i revizije; poziva Komisiju da nastavi s provedbom pravila o javnoj nabavi kako bi pružila potrebnu potporu državama članicama usmjeravanjem na pravi put, osposobljavanjem te razmjenom najboljih praksi; poziva Komisiju da stalno i nepristrano prati pridržavaju li se države članice postojećih direktiva te da po potrebi započne postupke zbog povrede prava;

| 52. | napominje da je razina nepravilnosti i prijevara uzrokovanih nepoštovanjem pravila o javnoj nabavi i dalje visoka; poziva država članice da u nacionalno zakonodavstvo brzo prenesu nedavno usvojenu Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi (8), Direktivu 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (9) i Direktivu 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovora o koncesiji (10), kako bi se dodatno smanjio rizik od nepravilnosti i prijevara; |
| --- | --- |

52.

napominje da je razina nepravilnosti i prijevara uzrokovanih nepoštovanjem pravila o javnoj nabavi i dalje visoka; poziva država članice da u nacionalno zakonodavstvo brzo prenesu nedavno usvojenu Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi (8), Direktivu 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (9) i Direktivu 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovora o koncesiji (10), kako bi se dodatno smanjio rizik od nepravilnosti i prijevara;

| 53. | pozdravlja uspostavu Centra sposobnosti za izgradnju upravnih kapaciteta radi pružanja potpore javnim upravama koje su odgovorne za upravljanje Europskim fondom za regionalni razvoj i Kohezijskim fondom te uvođenje Akcijskog plana za javnu nabavu koji je izradio Centar sposobnosti u suradnji s mjerodavnim službama Komisije; međutim, traži od Komisije da izvještava o konkretnim rezultatima koji su dosad ostvareni u okviru aktivnosti centra i provedbe spomenutog akcijskog plana; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja uspostavu Centra sposobnosti za izgradnju upravnih kapaciteta radi pružanja potpore javnim upravama koje su odgovorne za upravljanje Europskim fondom za regionalni razvoj i Kohezijskim fondom te uvođenje Akcijskog plana za javnu nabavu koji je izradio Centar sposobnosti u suradnji s mjerodavnim službama Komisije; međutim, traži od Komisije da izvještava o konkretnim rezultatima koji su dosad ostvareni u okviru aktivnosti centra i provedbe spomenutog akcijskog plana;

| 54. | apelira na Komisiju da nastavi sa strogom politikom prekida i obustava plaćanja; |
| --- | --- |

54.

apelira na Komisiju da nastavi sa strogom politikom prekida i obustava plaćanja;

| 55. | pozdravlja izvješće o provedbi strategije Komisije za borbu protiv prijevara i usmjeravanju vlasti država članica u provedbi relevantnih odredbi o borbi protiv prijevara; međutim, ustraje u tome da u pogledu delegiranih i provedbenih akata koji se odnose na europske strukturne i investicijske fondove Komisija usvoji jednostavnija pravila kojima će omogućiti djelotvornu i učinkovitu apsorpciju njihovih sredstava; istodobno jamčeći da se tim delegiranim i provedbenim aktima ne podriva razina borbe protiv prijevara; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja izvješće o provedbi strategije Komisije za borbu protiv prijevara i usmjeravanju vlasti država članica u provedbi relevantnih odredbi o borbi protiv prijevara; međutim, ustraje u tome da u pogledu delegiranih i provedbenih akata koji se odnose na europske strukturne i investicijske fondove Komisija usvoji jednostavnija pravila kojima će omogućiti djelotvornu i učinkovitu apsorpciju njihovih sredstava; istodobno jamčeći da se tim delegiranim i provedbenim aktima ne podriva razina borbe protiv prijevara;

| 56. | pozdravlja osnivanje koordinacijskih službi za borbu protiv prijevara (AFCOS) u državama članicama na temelju članka 3. stavka 4. nove Uredbe o OLAF-u te činjenicu da je Njemačka potvrdila svoj dogovor o radnoj suradnji s OLAF-om; primjećuje da se koordinacijskim službama za borbu protiv prijevara želi u državama članicama omogućiti učinkovita suradnja i razmjena informacija s OLAF-om te ustraje u tome da države članice koje još nisu odredile svoje koordinacijske službe to učine bez daljnje odgode; očekuje da će AFCOS pomoći u omogućavanju boljih prijava nepravilnosti i doprinijeti uravnoteženijem tumačenju relevantnih zakona EU-a; unatoč tome je zabrinut zbog velikih razlika koje postoje između različitih koordinancijskih službi za borbu protiv prijevara koje su osnovane u državama članicama te koje se odnose na dodijeljene funkcije, dužnosti i ovlasti, ali i ljudske resurse; priznaje da se Uredbom (EZ, Euratom) br. 883/2013 ne određuju ovlasti i dužnosti te institucionalni okvir koordinacijskih službi za borbu protiv prijevara (AFCOS), ali smatra da su ove službe djelatno neovisne sa sveobuhvatnim ovlastima koje uključuju istražne ovlasti, te da su one referentna vrijednost koju moraju razviti sve države članice; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja osnivanje koordinacijskih službi za borbu protiv prijevara (AFCOS) u državama članicama na temelju članka 3. stavka 4. nove Uredbe o OLAF-u te činjenicu da je Njemačka potvrdila svoj dogovor o radnoj suradnji s OLAF-om; primjećuje da se koordinacijskim službama za borbu protiv prijevara želi u državama članicama omogućiti učinkovita suradnja i razmjena informacija s OLAF-om te ustraje u tome da države članice koje još nisu odredile svoje koordinacijske službe to učine bez daljnje odgode; očekuje da će AFCOS pomoći u omogućavanju boljih prijava nepravilnosti i doprinijeti uravnoteženijem tumačenju relevantnih zakona EU-a; unatoč tome je zabrinut zbog velikih razlika koje postoje između različitih koordinancijskih službi za borbu protiv prijevara koje su osnovane u državama članicama te koje se odnose na dodijeljene funkcije, dužnosti i ovlasti, ali i ljudske resurse; priznaje da se Uredbom (EZ, Euratom) br. 883/2013 ne određuju ovlasti i dužnosti te institucionalni okvir koordinacijskih službi za borbu protiv prijevara (AFCOS), ali smatra da su ove službe djelatno neovisne sa sveobuhvatnim ovlastima koje uključuju istražne ovlasti, te da su one referentna vrijednost koju moraju razviti sve države članice;

| 57. | prima na znanje izvješća Komisije o rezultatima programa Hercule II; primjećuje da je proračun ovog programa 2013. smanjen za 14 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 9,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja u odnosu na 2012., što je izazvalo poteškoće u ispunjavanju financijskih obveza iz 2013. i iz prethodnih godina; sa zadovoljstvom primjećuje da su države članice sve više zainteresirane za aktivnosti programa Hercule II, što je razvidno iz sve većeg broja primljenih prijava nakon objave poziva za dostavu prijedloga projekata; pozdravlja pozitivne rezultate koji su zbog upotrebe visoko sofisticirane i transnacionalne kompatibilne tehničke opreme kupljene u okviru programa postignuti 2013. godine, primjerice, u Njemačkoj, Španjolskoj i Rumunjskoj; |
| --- | --- |

57.

prima na znanje izvješća Komisije o rezultatima programa Hercule II; primjećuje da je proračun ovog programa 2013. smanjen za 14 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 9,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja u odnosu na 2012., što je izazvalo poteškoće u ispunjavanju financijskih obveza iz 2013. i iz prethodnih godina; sa zadovoljstvom primjećuje da su države članice sve više zainteresirane za aktivnosti programa Hercule II, što je razvidno iz sve većeg broja primljenih prijava nakon objave poziva za dostavu prijedloga projekata; pozdravlja pozitivne rezultate koji su zbog upotrebe visoko sofisticirane i transnacionalne kompatibilne tehničke opreme kupljene u okviru programa postignuti 2013. godine, primjerice, u Njemačkoj, Španjolskoj i Rumunjskoj;

| 58. | pozdravlja donošenje Uredbe, kojom je uspostavljen program Hercule III za financijsko razdoblje 2014. – 2020., što omogućuje višu maksimalnu stopu sufinanciranja za bespovratna sredstva za tehničku pomoć u iznosu od 80 % opravdanih troškova, u iznimnim i opravdanim slučajevima i do 90 % umjesto dosada maksimalnog iznosa od 50 % u okviru odluke programa Hercule II; primjećuje da je prvi poziv za dostavu projektnih prijedloga uspješno pokrenut 2014. godine; međutim, zabrinut je da je program već posebno pogođen nepodmirenim plaćanjima, što bi moglo dovesti do negativnog učinka na projekte koji se iz njega financiraju te buduće projekte; podsjeća na važnost pouzdanih financijskih instrumenata kao što su Pericles 2020. i Hercule III u borbi protiv nezakonitih aktivnosti koje štete resursima Unije; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja donošenje Uredbe, kojom je uspostavljen program Hercule III za financijsko razdoblje 2014. – 2020., što omogućuje višu maksimalnu stopu sufinanciranja za bespovratna sredstva za tehničku pomoć u iznosu od 80 % opravdanih troškova, u iznimnim i opravdanim slučajevima i do 90 % umjesto dosada maksimalnog iznosa od 50 % u okviru odluke programa Hercule II; primjećuje da je prvi poziv za dostavu projektnih prijedloga uspješno pokrenut 2014. godine; međutim, zabrinut je da je program već posebno pogođen nepodmirenim plaćanjima, što bi moglo dovesti do negativnog učinka na projekte koji se iz njega financiraju te buduće projekte; podsjeća na važnost pouzdanih financijskih instrumenata kao što su Pericles 2020. i Hercule III u borbi protiv nezakonitih aktivnosti koje štete resursima Unije;

| 59. | pozdravlja uspješno provedene brojne zajedničke carinske operacije, uz suradnju OLAF-a i država članica s različitim službama trećih zemalja i aktivnu potporu Glavne uprave za oporezivanje i carinsku uniju, Europola i Frontexa, koje su rezultirale zapljenom, između ostalog, 68 milijuna krijumčarenih cigareta, 124 kilograma kokaina i 140 000 litara dizelskog goriva; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja uspješno provedene brojne zajedničke carinske operacije, uz suradnju OLAF-a i država članica s različitim službama trećih zemalja i aktivnu potporu Glavne uprave za oporezivanje i carinsku uniju, Europola i Frontexa, koje su rezultirale zapljenom, između ostalog, 68 milijuna krijumčarenih cigareta, 124 kilograma kokaina i 140 000 litara dizelskog goriva;

| 60. | primjećuje da je OLAF 2013. izdao 353 preporuke u vezi s administrativnim, disciplinarnim, financijskim ili sudskim mjerama koje relevantne institucije, tijela, uredi ili agencije EU-a ili nadležna nacionalna tijela trebaju poduzeti te da preporučeni povrat iznosi 402,8 milijuna EUR; zabrinut je da stopa optužnica nakon izdavanja preporuka OLAF-a o pokretanju sudskih postupaka za razdoblje od 2006. do 2013. iznosi tek oko 54 %; zabrinut je da se niskom stopom podignutih optužnica kakvoća i upotrebljivost rezultata istraga ureda predstavlja u slabom svjetlu; poziva Komisiju da hitno poboljša učinkovitost ureda; smatra da je istinski i odgovarajući nadzor nad radom OLAF-a od strane nadzornog odbora (bez uplitanja u istrage u tijeku) neophodan, te stoga apelira na Komisiju i OLAF da poboljšaju trenutnu situaciju u kojoj nadzorni odbor nije u mogućnosti ostvariti svoju svrhu; žali zbog nedostatka informacija o stopi osuda u slučajevima kaznenih djela na štetu proračuna Unije; |
| --- | --- |

60.

primjećuje da je OLAF 2013. izdao 353 preporuke u vezi s administrativnim, disciplinarnim, financijskim ili sudskim mjerama koje relevantne institucije, tijela, uredi ili agencije EU-a ili nadležna nacionalna tijela trebaju poduzeti te da preporučeni povrat iznosi 402,8 milijuna EUR; zabrinut je da stopa optužnica nakon izdavanja preporuka OLAF-a o pokretanju sudskih postupaka za razdoblje od 2006. do 2013. iznosi tek oko 54 %; zabrinut je da se niskom stopom podignutih optužnica kakvoća i upotrebljivost rezultata istraga ureda predstavlja u slabom svjetlu; poziva Komisiju da hitno poboljša učinkovitost ureda; smatra da je istinski i odgovarajući nadzor nad radom OLAF-a od strane nadzornog odbora (bez uplitanja u istrage u tijeku) neophodan, te stoga apelira na Komisiju i OLAF da poboljšaju trenutnu situaciju u kojoj nadzorni odbor nije u mogućnosti ostvariti svoju svrhu; žali zbog nedostatka informacija o stopi osuda u slučajevima kaznenih djela na štetu proračuna Unije;

III.   
  Istrage i uloga OLAF-a

| 61. | prima na znanje da je 2013. OLAF, prema vlastitim riječima, primio dosad najviše podataka te tvrdi da su izdali nezabilježeni broj preporuka; ističe da je metoda koja se rabi u računanju primljenih informacija i izdanih preporuka također promijenjena; traži od nadzornog odbora da analizira učinak promjene podataka i kvalitetu preporuka koje je izdao OLAF; |
| --- | --- |

61.

prima na znanje da je 2013. OLAF, prema vlastitim riječima, primio dosad najviše podataka te tvrdi da su izdali nezabilježeni broj preporuka; ističe da je metoda koja se rabi u računanju primljenih informacija i izdanih preporuka također promijenjena; traži od nadzornog odbora da analizira učinak promjene podataka i kvalitetu preporuka koje je izdao OLAF;

| 62. | poziva nadzorni odbor OLAF-a da obavijesti Parlament o trajanju istraga koje provodi OLAF te o korištenoj izračunskoj metodi s obzirom na to da je ta metoda promijenjena 2012.; ističe da se tom promjenom može na umjetan način smanjiti prividno trajanje istrage; traži od nadzornog odbora da pomno analizira kvalitetu podataka koje pruža OLAF, uključujući izvješća institucijama; |
| --- | --- |

62.

poziva nadzorni odbor OLAF-a da obavijesti Parlament o trajanju istraga koje provodi OLAF te o korištenoj izračunskoj metodi s obzirom na to da je ta metoda promijenjena 2012.; ističe da se tom promjenom može na umjetan način smanjiti prividno trajanje istrage; traži od nadzornog odbora da pomno analizira kvalitetu podataka koje pruža OLAF, uključujući izvješća institucijama;

| 63. | prima na znanje donošenje novih radnih aranžmana između OLAF-a i njegova nadzornog odbora te poziva na brzo rješavanje preostalih neriješenih pitanja između tih dvaju tijela; |
| --- | --- |

63.

prima na znanje donošenje novih radnih aranžmana između OLAF-a i njegova nadzornog odbora te poziva na brzo rješavanje preostalih neriješenih pitanja između tih dvaju tijela;

o

o o

| 64. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Sudu Europske unije, Europskom revizorskom sudu, nadzornom odboru OLAF-a i OLAF-u. |
| --- | --- |

64.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Sudu Europske unije, Europskom revizorskom sudu, nadzornom odboru OLAF-a i OLAF-u.

---

(1)  SL L 84, 20.3.2014., str. 6.

(2)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(4)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 121.

(5)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 62.

(6)  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0338.

(8)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(9)  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

(10)  SL L 94, 28.3.2014., str. 1.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/48

---

P8_TA(2015)0063

Izvješće o napretku Crne Gore za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku Crne Gore za 2014. (2014/2947(RSP))

(2016/C 316/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i njihov prilog naslovljen „Solunski program za Zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i njihov prilog naslovljen „Solunski program za Zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji”,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (1) od 29. ožujka 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (1) od 29. ožujka 2010.,

| — | uzimajući u obzir ishod Konferencije o pristupanju između EU-a i Crne Gore održane 16. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod Konferencije o pristupanju između EU-a i Crne Gore održane 16. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije upućeno Europskom parlamentu i Vijeću od 22. svibnja 2012. o napretku Crne Gore u provođenju reformi (COM(2012)0222) i zaključke Vijeća od 26. lipnja 2012. o odluci o otvaranju pristupnih pregovora s Crnom Gorom 29. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije upućeno Europskom parlamentu i Vijeću od 22. svibnja 2012. o napretku Crne Gore u provođenju reformi (COM(2012)0222) i zaključke Vijeća od 26. lipnja 2012. o odluci o otvaranju pristupnih pregovora s Crnom Gorom 29. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700), priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o napretku Crne Gore za 2014.” (SWD(2014)0301) te okvirni strateški dokument (2014. – 2020.) usvojen 19. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700), priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o napretku Crne Gore za 2014.” (SWD(2014)0301) te okvirni strateški dokument (2014. – 2020.) usvojen 19. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 9. sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) održane 1. i 2. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 9. sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) održane 1. i 2. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Crnoj Gori, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Crnoj Gori,

| — | uzimajući u obzir rad Charlesa Tannocka, stalnog izvjestitelja Odbora za vanjske poslove o Crnoj Gori, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Charlesa Tannocka, stalnog izvjestitelja Odbora za vanjske poslove o Crnoj Gori,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Crna Gora trenutačno jedina država u regiji koja je otvorila i privremeno zatvorila pregovaračka poglavlja s EU-om, što je pozitivan razvoj događaja; budući da se smatra da ta vodeća uloga ujedno predstavlja i veću odgovornost i u regionalnom kontekstu i u pogledu postupka proširenja općenito; |
| --- | --- |

A.

budući da je Crna Gora trenutačno jedina država u regiji koja je otvorila i privremeno zatvorila pregovaračka poglavlja s EU-om, što je pozitivan razvoj događaja; budući da se smatra da ta vodeća uloga ujedno predstavlja i veću odgovornost i u regionalnom kontekstu i u pogledu postupka proširenja općenito;

| B. | budući da se svaku zemlju kandidatkinju ocjenjuje prema njezinim postignućima i da će daljnji napredak ovisiti o učinkovitoj provedbi nacionalnih strategija reformi i akcijskih planova; |
| --- | --- |

B.

budući da se svaku zemlju kandidatkinju ocjenjuje prema njezinim postignućima i da će daljnji napredak ovisiti o učinkovitoj provedbi nacionalnih strategija reformi i akcijskih planova;

| C. | budući da su održiv dijalog i konstruktivna suradnja vlade i oporbe važni za napredovanje u pripremama za pristupanje i za povjerenje građana u izborni proces i državne institucije; budući da sve političke snage trebaju ostati usredotočene na proces pristupanja Crne Gore EU-u; |
| --- | --- |

C.

budući da su održiv dijalog i konstruktivna suradnja vlade i oporbe važni za napredovanje u pripremama za pristupanje i za povjerenje građana u izborni proces i državne institucije; budući da sve političke snage trebaju ostati usredotočene na proces pristupanja Crne Gore EU-u;

| D. | budući da bi Crna Gora trebala i dalje postizati dobre rezultate u području vladavine prava, što je temeljni preduvjet za njezino pristupanje EU-u i preuzimanje obveza koje donosi članstvo u EU-u; budući da je korupcija i dalje vrlo ozbiljan problem; |
| --- | --- |

D.

budući da bi Crna Gora trebala i dalje postizati dobre rezultate u području vladavine prava, što je temeljni preduvjet za njezino pristupanje EU-u i preuzimanje obveza koje donosi članstvo u EU-u; budući da je korupcija i dalje vrlo ozbiljan problem;

| E. | budući da civilno društvo ima važnu ulogu u procesu reformi i pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

E.

budući da civilno društvo ima važnu ulogu u procesu reformi i pristupanja EU-u;

| F. | budući da i dalje zabrinjava pitanje slobode izražavanja i medija; budući da su zabilježeni novi slučajevi nasilja nad medijima tijekom razdoblja izvješćivanja, unatoč tome što je evidentirano da se broj takvih slučajeva smanjio; budući da nadležna tijela trebaju poboljšati istrage i kazneni progon starih i novih slučajeva te stvoriti pozitivno ozračje za slobodno i neovisno djelovanje medija; |
| --- | --- |

F.

budući da i dalje zabrinjava pitanje slobode izražavanja i medija; budući da su zabilježeni novi slučajevi nasilja nad medijima tijekom razdoblja izvješćivanja, unatoč tome što je evidentirano da se broj takvih slučajeva smanjio; budući da nadležna tijela trebaju poboljšati istrage i kazneni progon starih i novih slučajeva te stvoriti pozitivno ozračje za slobodno i neovisno djelovanje medija;

| 1. | pozdravlja napredak ostvaren u pristupnim pregovorima napominjući da je dosada otvoreno šesnaest poglavlja, uključujući poglavlja 23., 24. i 31. te da su dva (znanost i istraživanje, obrazovanje i kultura) privremeno zatvorena; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napredak ostvaren u pristupnim pregovorima napominjući da je dosada otvoreno šesnaest poglavlja, uključujući poglavlja 23., 24. i 31. te da su dva (znanost i istraživanje, obrazovanje i kultura) privremeno zatvorena;

| 2. | potiče nastavak pristupnih pregovora na temelju provedenih reformi i konkretnih rezultata, posebno onih postignutih u području vladavine prava, okruženja u kojem djeluju mediji i borbe protiv korupcije; pozdravlja to što je 16. prosinca 2014. doneseno više zakona u skladu s akcijskim planom za poglavlje 23.; smatra da napredak u pregovorima i unapređivanju strateškog, normativnog i institucionalnog okvira treba biti popraćen stvarnim napretkom na terenu uz naglasak na provedbi odgovarajućih akcijskih planova i strategija; |
| --- | --- |

2.

potiče nastavak pristupnih pregovora na temelju provedenih reformi i konkretnih rezultata, posebno onih postignutih u području vladavine prava, okruženja u kojem djeluju mediji i borbe protiv korupcije; pozdravlja to što je 16. prosinca 2014. doneseno više zakona u skladu s akcijskim planom za poglavlje 23.; smatra da napredak u pregovorima i unapređivanju strateškog, normativnog i institucionalnog okvira treba biti popraćen stvarnim napretkom na terenu uz naglasak na provedbi odgovarajućih akcijskih planova i strategija;

| 3. | pozdravlja daljnje jačanje pregovaračkih struktura, uključujući uspostavu Savjeta za vladavinu prava; poziva Vladu da pojača međuinstitucijsku koordinaciju te proširi savjetovanja među ministarstvima; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja daljnje jačanje pregovaračkih struktura, uključujući uspostavu Savjeta za vladavinu prava; poziva Vladu da pojača međuinstitucijsku koordinaciju te proširi savjetovanja među ministarstvima;

| 4. | ponavlja da reforme povezane s vladavinom prava predstavljaju samu srž procesa europske integracije te da su nužan preduvjet za ostvarivanje napretka u cjelokupnim pristupnim pregovorima; smatra da je politička volja i dalje neophodna za ostvarivanje i održavanje znatnog napretka u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, što je pokazatelj neovisnosti, učinkovitosti i profesionalnosti pravosudnog sustava; |
| --- | --- |

4.

ponavlja da reforme povezane s vladavinom prava predstavljaju samu srž procesa europske integracije te da su nužan preduvjet za ostvarivanje napretka u cjelokupnim pristupnim pregovorima; smatra da je politička volja i dalje neophodna za ostvarivanje i održavanje znatnog napretka u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, što je pokazatelj neovisnosti, učinkovitosti i profesionalnosti pravosudnog sustava;

| 5. | napominje da je važno zajamčiti uključenost civilnog društva u proces reforme njegovim aktivnim sudjelovanjem kako bi se ostvario potrebni napredak u pregovorima; poziva na aktivniji parlamentarni nadzor u tom pogledu; |
| --- | --- |

5.

napominje da je važno zajamčiti uključenost civilnog društva u proces reforme njegovim aktivnim sudjelovanjem kako bi se ostvario potrebni napredak u pregovorima; poziva na aktivniji parlamentarni nadzor u tom pogledu;

| 6. | pozdravlja usvajanje akcijskog plana za 2014. u cilju jačanja parlamentarnog nadzora i usvajanje Parlamentarnog etičkog kodeksa u prosincu 2014.; naglašava potrebu za jačanjem kapaciteta crnogorskog parlamenta i za pružanjem odgovora u vezi s tehničkim izvješćem koje je taj parlament usvojio u srpnju 2013. o navodnoj zlouporabi javnih sredstava u svrhu financiranja političkih interesa stranaka te naglašava da je daljnje sudsko djelovanje i dalje manjkavo; poziva Vladu da razmotri relevantne preporuke crnogorskog parlamenta i da poboljša pristup parlamenta potrebnim informacijama; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja usvajanje akcijskog plana za 2014. u cilju jačanja parlamentarnog nadzora i usvajanje Parlamentarnog etičkog kodeksa u prosincu 2014.; naglašava potrebu za jačanjem kapaciteta crnogorskog parlamenta i za pružanjem odgovora u vezi s tehničkim izvješćem koje je taj parlament usvojio u srpnju 2013. o navodnoj zlouporabi javnih sredstava u svrhu financiranja političkih interesa stranaka te naglašava da je daljnje sudsko djelovanje i dalje manjkavo; poziva Vladu da razmotri relevantne preporuke crnogorskog parlamenta i da poboljša pristup parlamenta potrebnim informacijama;

| 7. | zabrinut je što je ozračje duboke podijeljenosti u društvu rezultiralo oporbenim bojkotom nekih sjednica parlamenta, naime one na kojima se postavljaju pitanja predsjedniku Vlade, te što se time potkopava demokratsko funkcioniranje institucija; stoga apelira na sve političke snage, kako u Vladi tako i u opoziciji, da se usredotoče na proces pristupanja Crne Gore EU-u i da u parlamentu započnu održivi dijalog i konstruktivnu suradnju; ističe da je jaka politička volja nužna za uspješnu provedbu tog procesa i snagu institucija; |
| --- | --- |

7.

zabrinut je što je ozračje duboke podijeljenosti u društvu rezultiralo oporbenim bojkotom nekih sjednica parlamenta, naime one na kojima se postavljaju pitanja predsjedniku Vlade, te što se time potkopava demokratsko funkcioniranje institucija; stoga apelira na sve političke snage, kako u Vladi tako i u opoziciji, da se usredotoče na proces pristupanja Crne Gore EU-u i da u parlamentu započnu održivi dijalog i konstruktivnu suradnju; ističe da je jaka politička volja nužna za uspješnu provedbu tog procesa i snagu institucija;

| 8. | poziva Vladu da učinkovito provede preporuke OESS/ODIHR-a, Venecijanske komisije i GRECO-a o izbornim pravilima i uskladi ih s europskim standardima i najboljim praksama, uključujući ona o pravu na samostalnu kandidaturu te razmjerno javno financiranje u svrhu promicanja jednakih uvjeta za sve kandidate te revizije djelovanja političkih stranaka; napominje da su lokalni izbori bili narušeni navodima o izbornim nepravilnostima; naglašava da bi te nepravilnosti trebala istražiti nadležna tijela koja bi prema potrebi protiv njih trebala pokrenuti kazneni progon; |
| --- | --- |

8.

poziva Vladu da učinkovito provede preporuke OESS/ODIHR-a, Venecijanske komisije i GRECO-a o izbornim pravilima i uskladi ih s europskim standardima i najboljim praksama, uključujući ona o pravu na samostalnu kandidaturu te razmjerno javno financiranje u svrhu promicanja jednakih uvjeta za sve kandidate te revizije djelovanja političkih stranaka; napominje da su lokalni izbori bili narušeni navodima o izbornim nepravilnostima; naglašava da bi te nepravilnosti trebala istražiti nadležna tijela koja bi prema potrebi protiv njih trebala pokrenuti kazneni progon;

| 9. | naglašava važnost jasnog odvajanja države i stranaka; pozdravlja novi zakon donesen u prosincu 2014. o financiranju političkih stranaka i potiče sve političke stranke da vode evidenciju o njegovoj učinkovitoj provedbi, a sa svrhom znatnog smanjenja mogućnosti zlouporabe javnih sredstava; žali zbog činjenice da su važni dijelovi relevantnog zakonodavstva usvojeni bez međustranačkog konsenzusa; |
| --- | --- |

9.

naglašava važnost jasnog odvajanja države i stranaka; pozdravlja novi zakon donesen u prosincu 2014. o financiranju političkih stranaka i potiče sve političke stranke da vode evidenciju o njegovoj učinkovitoj provedbi, a sa svrhom znatnog smanjenja mogućnosti zlouporabe javnih sredstava; žali zbog činjenice da su važni dijelovi relevantnog zakonodavstva usvojeni bez međustranačkog konsenzusa;

| 10. | pozdravlja jaču usredotočenost Komisije na reformu javne uprave u sklopu pristupnog postupka; pozdravlja to što je u tom pogledu ostvaren zacrtani napredak, ali primjećuje da se mogu poduzeti daljnje mjere za poboljšanje kvalitete zakonodavstva i lokalne uprave; izražava zabrinutost zbog politizacije javne uprave; poziva na povećanje transparentnosti, učinkovitosti i odgovornosti središnje i lokalne uprave te na njihovu bolju usklađenost, također na razini lokalne samouprave, poglavito kada je riječ o ulaganjima, planiranju projekata i provedbi; nužnim smatra rješavanje nedostataka u kriterijima za zapošljavanje, otpuštanje i ocjenu te u neprovođenju vrednovanja uspješnosti, ali i rješavanje slabih upravnih, nadzornih i inspekcijskih kapaciteta; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja jaču usredotočenost Komisije na reformu javne uprave u sklopu pristupnog postupka; pozdravlja to što je u tom pogledu ostvaren zacrtani napredak, ali primjećuje da se mogu poduzeti daljnje mjere za poboljšanje kvalitete zakonodavstva i lokalne uprave; izražava zabrinutost zbog politizacije javne uprave; poziva na povećanje transparentnosti, učinkovitosti i odgovornosti središnje i lokalne uprave te na njihovu bolju usklađenost, također na razini lokalne samouprave, poglavito kada je riječ o ulaganjima, planiranju projekata i provedbi; nužnim smatra rješavanje nedostataka u kriterijima za zapošljavanje, otpuštanje i ocjenu te u neprovođenju vrednovanja uspješnosti, ali i rješavanje slabih upravnih, nadzornih i inspekcijskih kapaciteta;

| 11. | potiče ulaganje daljnjih napora u jačanje kapaciteta Ureda ombudsmana u slučajevima borbe protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

11.

potiče ulaganje daljnjih napora u jačanje kapaciteta Ureda ombudsmana u slučajevima borbe protiv diskriminacije;

| 12. | pozdravlja novu strategiju pravosudne reforme za razdoblje 2014. – 2018., pri čemu sa zadovoljstvom primjećuje uglavnom pravovremenu provedbu relevantnog akcijskog plana te izbor novog vrhovnog državnog tužitelja; pozdravlja nove zakonske mjere za postizanje veće transparentnosti izbora državnih tužitelja; napominje da je napredak zabilježen na području pravosudne reforme olakšao otvaranje četiriju novih poglavlja na međuvladinoj konferenciji u prosincu 2014.; potiče daljnja nastojanja u pogledu nadgledanja i daljnjeg smanjenja neriješenih sudskih slučajeva i trajanja sudskih postupaka te poboljšanja učinkovitosti Ustavnog suda; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja novu strategiju pravosudne reforme za razdoblje 2014. – 2018., pri čemu sa zadovoljstvom primjećuje uglavnom pravovremenu provedbu relevantnog akcijskog plana te izbor novog vrhovnog državnog tužitelja; pozdravlja nove zakonske mjere za postizanje veće transparentnosti izbora državnih tužitelja; napominje da je napredak zabilježen na području pravosudne reforme olakšao otvaranje četiriju novih poglavlja na međuvladinoj konferenciji u prosincu 2014.; potiče daljnja nastojanja u pogledu nadgledanja i daljnjeg smanjenja neriješenih sudskih slučajeva i trajanja sudskih postupaka te poboljšanja učinkovitosti Ustavnog suda;

| 13. | pozdravlja napredak koji je Crna Gora ostvarila u pogledu provedbe reformi kojima je cilj bio osigurati neovisnost i povećati učinkovitost pravosuđa; i dalje je ozbiljno zabrinut zbog neželjenog utjecaja na neovisnost pravosuđa, posebice u pogledu zapošljavanja i napredovanja sudaca i tužitelja; ističe potrebu da se hitno poboljšaju kriteriji odabira pri imenovanjima i unaprjeđenjima te da se poštuju načela zakonitosti i proporcionalnosti u disciplinskim postupcima; poziva na ključne mjere reforme u pogledu zapošljavanja, unaprjeđenja i disciplinskih sustava za suce i tužitelje; napominje da neke od tih problema treba rješavati u okviru paketa organizacijskih zakona o sudstvu; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja napredak koji je Crna Gora ostvarila u pogledu provedbe reformi kojima je cilj bio osigurati neovisnost i povećati učinkovitost pravosuđa; i dalje je ozbiljno zabrinut zbog neželjenog utjecaja na neovisnost pravosuđa, posebice u pogledu zapošljavanja i napredovanja sudaca i tužitelja; ističe potrebu da se hitno poboljšaju kriteriji odabira pri imenovanjima i unaprjeđenjima te da se poštuju načela zakonitosti i proporcionalnosti u disciplinskim postupcima; poziva na ključne mjere reforme u pogledu zapošljavanja, unaprjeđenja i disciplinskih sustava za suce i tužitelje; napominje da neke od tih problema treba rješavati u okviru paketa organizacijskih zakona o sudstvu;

| 14. | zabrinut je zbog neriješenih sudskih predmeta pred Ustavnim sudom, osobito onih koji su povezani s mogućim sustavnim kršenjem ljudskih prava, kao što je inicijativa za ispitivanje ustavnosti Prekršajnog zakona; |
| --- | --- |

14.

zabrinut je zbog neriješenih sudskih predmeta pred Ustavnim sudom, osobito onih koji su povezani s mogućim sustavnim kršenjem ljudskih prava, kao što je inicijativa za ispitivanje ustavnosti Prekršajnog zakona;

| 15. | zabrinut je što nisu poduzete ozbiljne mjere u cilju rješavanja slučajeva nekažnjavanja ratnih zločina; potiče nadležna tijela da pravovremeno kazneno progone ratne zločine, pa i one počinjene na najvišoj razini; poziva nadležna tijela da provedu učinkovitu istragu, progon, suđenje i kažnjavanje ratnih zločina u skladu s međunarodnim normama te da zajamče izvršavanje sudskih odluka, a žrtvama omoguće brz pristup pravosuđu i pravednu naknadu štete; |
| --- | --- |

15.

zabrinut je što nisu poduzete ozbiljne mjere u cilju rješavanja slučajeva nekažnjavanja ratnih zločina; potiče nadležna tijela da pravovremeno kazneno progone ratne zločine, pa i one počinjene na najvišoj razini; poziva nadležna tijela da provedu učinkovitu istragu, progon, suđenje i kažnjavanje ratnih zločina u skladu s međunarodnim normama te da zajamče izvršavanje sudskih odluka, a žrtvama omoguće brz pristup pravosuđu i pravednu naknadu štete;

| 16. | zabrinut je što je unatoč znatnim financijskim sredstvima koja su međunarodni donatori darovali vlastima ostvaren tek ograničeni napredak u borbi protiv korupcije koja i dalje prijeti pravilnom radu i stabilnosti demokratskih institucija, vladavini prava i gospodarskom razvoju; poziva Nacionalni odbor za provedbu strategije za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala da kao glavno tijelo za koordinaciju borbe protiv korupcije preuzme proaktivniju ulogu; ističe hitnu potrebu za aktivnijim sudjelovanjem i učinkovitom suradnjom vlade, svih sektora javnog života i civilnog društva u sprečavanju korupcije, ali i jačanju zakonodavnog okvira te zaštiti zviždača; |
| --- | --- |

16.

zabrinut je što je unatoč znatnim financijskim sredstvima koja su međunarodni donatori darovali vlastima ostvaren tek ograničeni napredak u borbi protiv korupcije koja i dalje prijeti pravilnom radu i stabilnosti demokratskih institucija, vladavini prava i gospodarskom razvoju; poziva Nacionalni odbor za provedbu strategije za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala da kao glavno tijelo za koordinaciju borbe protiv korupcije preuzme proaktivniju ulogu; ističe hitnu potrebu za aktivnijim sudjelovanjem i učinkovitom suradnjom vlade, svih sektora javnog života i civilnog društva u sprečavanju korupcije, ali i jačanju zakonodavnog okvira te zaštiti zviždača;

| 17. | potiče vlasti da osnaže kapacitete tužiteljstva, sudstva, policije i drugih tijela kaznenog progona te da razviju pouzdan sustav evidencije istraga, progona i osuda na svim razinama, uključujući slučajeve korupcije na visokoj razini; pozdravlja donošenje zakona o suzbijanju korupcije, a posebno zakona o lobiranju, općem upravnom postupku i javnoj nabavi te izmjene zakona o sprečavanju sukoba interesa; poziva na njihovu učinkovitu provedbu čime bi se omogućila veća suradnja među tijelima kaznenog progona te unaprijedili sustavi provjera sukoba interesa i imovinskih kartica; poziva Komisiju da pomno nadgleda provedbu tih zakona; smatra važnim jačanje institucija kako bi im se omogućilo da zauzmu proaktivniji stav protiv korupcije te potpuno uključivanje novog parlamentarnog odbora za nadzor rada Agencije za borbu protiv korupcije, koja bi trebala dobiti dostatne resurse; ističe da nedostaci u pogledu neovisnosti i odgovornosti pravosudnog sustava i dalje predstavljaju izvor duboke zabrinutosti i prepreka u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

17.

potiče vlasti da osnaže kapacitete tužiteljstva, sudstva, policije i drugih tijela kaznenog progona te da razviju pouzdan sustav evidencije istraga, progona i osuda na svim razinama, uključujući slučajeve korupcije na visokoj razini; pozdravlja donošenje zakona o suzbijanju korupcije, a posebno zakona o lobiranju, općem upravnom postupku i javnoj nabavi te izmjene zakona o sprečavanju sukoba interesa; poziva na njihovu učinkovitu provedbu čime bi se omogućila veća suradnja među tijelima kaznenog progona te unaprijedili sustavi provjera sukoba interesa i imovinskih kartica; poziva Komisiju da pomno nadgleda provedbu tih zakona; smatra važnim jačanje institucija kako bi im se omogućilo da zauzmu proaktivniji stav protiv korupcije te potpuno uključivanje novog parlamentarnog odbora za nadzor rada Agencije za borbu protiv korupcije, koja bi trebala dobiti dostatne resurse; ističe da nedostaci u pogledu neovisnosti i odgovornosti pravosudnog sustava i dalje predstavljaju izvor duboke zabrinutosti i prepreka u borbi protiv korupcije;

| 18. | također poziva pravosuđe na transparentnije djelovanje u slučajevima korupcije i organiziranog kriminala, posebice kada je riječ o objavljivanju u presudama imena poslovnih subjekata, fizičkih osoba i javnih službenika upletenih u ta kaznena djela; |
| --- | --- |

18.

također poziva pravosuđe na transparentnije djelovanje u slučajevima korupcije i organiziranog kriminala, posebice kada je riječ o objavljivanju u presudama imena poslovnih subjekata, fizičkih osoba i javnih službenika upletenih u ta kaznena djela;

| 19. | napominje da učestale pravne promjene mogu omesti učinkovitost borbe protiv organiziranog kriminala; poziva na jačanje kapaciteta nadležnih tijela, posebice u provedbi složenih istraga i rješavanju teških slučajeva; pozdravlja izmjene Kaznenog zakona u svrhu sprečavanja i nadziranja radikalizacije i vjerskog ekstremizma; pozdravlja novi kazneni zakon kojim se kriminaliziraju „strani borci”, uključujući džihadiste; poziva nadležna tijela da učinkovito provode relevantne zakonske odredbe kako bi spriječila i pratila potencijalne prijetnje sigurnosti crnogorskih građana; naglašava važnost borbe protiv svih oblika ekstremizma; |
| --- | --- |

19.

napominje da učestale pravne promjene mogu omesti učinkovitost borbe protiv organiziranog kriminala; poziva na jačanje kapaciteta nadležnih tijela, posebice u provedbi složenih istraga i rješavanju teških slučajeva; pozdravlja izmjene Kaznenog zakona u svrhu sprečavanja i nadziranja radikalizacije i vjerskog ekstremizma; pozdravlja novi kazneni zakon kojim se kriminaliziraju „strani borci”, uključujući džihadiste; poziva nadležna tijela da učinkovito provode relevantne zakonske odredbe kako bi spriječila i pratila potencijalne prijetnje sigurnosti crnogorskih građana; naglašava važnost borbe protiv svih oblika ekstremizma;

| 20. | pozdravlja potpisivanje Sporazuma o strateškoj i operativnoj suradnji između Crne i Gore i EUROPOL-a, napredak ostvaren u pregovorima o sklapanju sporazuma s EUROJUST-om te činjenicu da su crnogorske institucije dobile status promatrača u relevantnim europskim pravosudnim mrežama; potiče blisku operativnu suradnju s relevantnim europskim sudskim tijelima, uključujući i pitanje trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja potpisivanje Sporazuma o strateškoj i operativnoj suradnji između Crne i Gore i EUROPOL-a, napredak ostvaren u pregovorima o sklapanju sporazuma s EUROJUST-om te činjenicu da su crnogorske institucije dobile status promatrača u relevantnim europskim pravosudnim mrežama; potiče blisku operativnu suradnju s relevantnim europskim sudskim tijelima, uključujući i pitanje trgovanja ljudima;

| 21. | prima na znanje napore koji su nedavno poduzeti da bi se poboljšali mehanizmi savjetovanja s organizacijama civilnog društva u cilju postizanja veće transparentnosti u oblikovanju politike i zakonodavstva u okviru sveobuhvatnog procesa; pozdravlja javne rasprave na temu preispitivanja akcijskih planova o poglavljima 23. i 24.; poziva nadležne vlasti na daljnji razvoj održivog javnog financiranja organizacija civilnog društva te odgovarajućeg institucionalnog okvira; pozdravlja činjenicu da je vlada imenovala novi savjet za razvoj nevladinih organizacija; poziva nadležne vlasti da prilagode pravni okvir i praksu u cilju zaštite aktivista civilnog društva od napada i govora mržnje koji se navodno promiču u određenim novinama te na izgradnju radnog okružja bez straha ili straha od odmazde; |
| --- | --- |

21.

prima na znanje napore koji su nedavno poduzeti da bi se poboljšali mehanizmi savjetovanja s organizacijama civilnog društva u cilju postizanja veće transparentnosti u oblikovanju politike i zakonodavstva u okviru sveobuhvatnog procesa; pozdravlja javne rasprave na temu preispitivanja akcijskih planova o poglavljima 23. i 24.; poziva nadležne vlasti na daljnji razvoj održivog javnog financiranja organizacija civilnog društva te odgovarajućeg institucionalnog okvira; pozdravlja činjenicu da je vlada imenovala novi savjet za razvoj nevladinih organizacija; poziva nadležne vlasti da prilagode pravni okvir i praksu u cilju zaštite aktivista civilnog društva od napada i govora mržnje koji se navodno promiču u određenim novinama te na izgradnju radnog okružja bez straha ili straha od odmazde;

| 22. | ponovno ističe važnost slobode izražavanja kao jedne od temeljnih vrijednosti Europske unije; smatra nužnom potpunu neovisnost novinara; uvelike je zabrinut zbog sve goreg stanja u području slobode medija, slabih profesionalnih i etičkih normi među zaposlenima u crnogorskim medijima; duboko žali zbog toga što se nastavljaju incidenti usmjereni protiv novinara i imovine u vlasništvu medijskih kuća; napominje da je Vlada Crne Gore osnovala povjerenstvo koje će provesti istragu u vezi s napadima na novinare; poziva nadležna tijela da provedu preporuke tog povjerenstva i da budu dosljedna u kaznenom progonu počinitelja i izricanju pravomoćnih presuda tim počiniteljima; smatra da je radi produbljivanja demokratskih normi ključno imati neovisne javne medije s neovisnim uredništvom te stabilnim i održivim financiranjem; ističe odgovornost svih koji djeluju u politici i medijima za poticanje klime tolerancije drugačijih mišljenja; ističe da javne izjave u prilog slobodi medija pomažu stvoriti klimu koja doprinosi poštovanju i zaštiti novinara; pozdravlja dogovor predstavnika medija o ponovnom razmatranju etičkog kodeksa kao prvog koraka k unaprjeđenju samoregulacije medija; smatra da je potrebno donijeti jasan zakonski okvir u kojemu će se utvrditi pravila u vezi s vlasništvom nad medijima i njihovim financiranjem; |
| --- | --- |

22.

ponovno ističe važnost slobode izražavanja kao jedne od temeljnih vrijednosti Europske unije; smatra nužnom potpunu neovisnost novinara; uvelike je zabrinut zbog sve goreg stanja u području slobode medija, slabih profesionalnih i etičkih normi među zaposlenima u crnogorskim medijima; duboko žali zbog toga što se nastavljaju incidenti usmjereni protiv novinara i imovine u vlasništvu medijskih kuća; napominje da je Vlada Crne Gore osnovala povjerenstvo koje će provesti istragu u vezi s napadima na novinare; poziva nadležna tijela da provedu preporuke tog povjerenstva i da budu dosljedna u kaznenom progonu počinitelja i izricanju pravomoćnih presuda tim počiniteljima; smatra da je radi produbljivanja demokratskih normi ključno imati neovisne javne medije s neovisnim uredništvom te stabilnim i održivim financiranjem; ističe odgovornost svih koji djeluju u politici i medijima za poticanje klime tolerancije drugačijih mišljenja; ističe da javne izjave u prilog slobodi medija pomažu stvoriti klimu koja doprinosi poštovanju i zaštiti novinara; pozdravlja dogovor predstavnika medija o ponovnom razmatranju etičkog kodeksa kao prvog koraka k unaprjeđenju samoregulacije medija; smatra da je potrebno donijeti jasan zakonski okvir u kojemu će se utvrditi pravila u vezi s vlasništvom nad medijima i njihovim financiranjem;

| 23. | smatra da transparentno djelovanje u vezi s totalitarnom prošlošću, uključujući otvaranje arhiva tajnih službi, predstavlja korak naprijed prema demokratizaciji, odgovornosti i institucionalnoj snazi; |
| --- | --- |

23.

smatra da transparentno djelovanje u vezi s totalitarnom prošlošću, uključujući otvaranje arhiva tajnih službi, predstavlja korak naprijed prema demokratizaciji, odgovornosti i institucionalnoj snazi;

| 24. | pozdravlja činjenicu da je zakon o borbi protiv diskriminacije gotovo u potpunosti usklađen s pravnom stečevinom; poziva vlasti na rješavanje preostalih nedostataka u pogledu rasne diskriminacije i uvođenja sankcija; poziva vlasti da osiguraju sve neophodne financijske i administrativne resurse Vijeću za borbu protiv diskriminacije iako uočava određeni napredak u socijalnom uključivanju i obrazovanju Roma, zabrinut je zbog stope prekida školovanja i niskog udjela studenata romskog podrijetla među sveukupnom studentskom populacijom; poziva da se podupru inicijative kojima se potiču stambeno zbrinjavanje, zdravlje, obrazovanje i zapošljavanje Roma te osnaživanje Romkinja i obrazovanje romskih studentica; pozdravlja napore nadležnih tijela da zaštite prava zajednice LGBTI tijekom druge Povorke ponosa koja je održana bez incidenata; ipak, izražava zabrinutost zbog toga što se napadi na članove i aktiviste zajednice LGBTI nastavljaju; potiče političke aktere i aktere civilnog društva na borbu protiv sveopće netrpeljivosti i nasilja usmjerenog protiv seksualnih manjina, poglavito na napore oko obrazovanja i informiranja javnosti kako bi se promijenili stavovi te na osposobljavanje policije, tužitelja i sudaca; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja činjenicu da je zakon o borbi protiv diskriminacije gotovo u potpunosti usklađen s pravnom stečevinom; poziva vlasti na rješavanje preostalih nedostataka u pogledu rasne diskriminacije i uvođenja sankcija; poziva vlasti da osiguraju sve neophodne financijske i administrativne resurse Vijeću za borbu protiv diskriminacije iako uočava određeni napredak u socijalnom uključivanju i obrazovanju Roma, zabrinut je zbog stope prekida školovanja i niskog udjela studenata romskog podrijetla među sveukupnom studentskom populacijom; poziva da se podupru inicijative kojima se potiču stambeno zbrinjavanje, zdravlje, obrazovanje i zapošljavanje Roma te osnaživanje Romkinja i obrazovanje romskih studentica; pozdravlja napore nadležnih tijela da zaštite prava zajednice LGBTI tijekom druge Povorke ponosa koja je održana bez incidenata; ipak, izražava zabrinutost zbog toga što se napadi na članove i aktiviste zajednice LGBTI nastavljaju; potiče političke aktere i aktere civilnog društva na borbu protiv sveopće netrpeljivosti i nasilja usmjerenog protiv seksualnih manjina, poglavito na napore oko obrazovanja i informiranja javnosti kako bi se promijenili stavovi te na osposobljavanje policije, tužitelja i sudaca;

| 25. | pozdravlja napredak postignut u zakonskom okviru u pogledu prava osoba s invaliditetom; napominje da je za usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a potrebno usvojiti daljnje mjere; poziva Vladu da ubrza napredak u vezi sa pristupačnošću zgrada osobama s invaliditetom te smatra žalosnim to što većina državnih i lokalnih institucija, uključujući izabrane prioritetne zgrade (kao što su Parlament i sudovi), i dalje nije pristupačna osobama s invaliditetom; i dalje je zabrinut zbog velikog broja osoba s invaliditetom koje prekidaju školovanje nakon završene osnovne ili srednje škole; napominje da je važno osigurati dovoljnu transparentnost u vezi s Fondom za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom te njegovim rashodima; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja napredak postignut u zakonskom okviru u pogledu prava osoba s invaliditetom; napominje da je za usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a potrebno usvojiti daljnje mjere; poziva Vladu da ubrza napredak u vezi sa pristupačnošću zgrada osobama s invaliditetom te smatra žalosnim to što većina državnih i lokalnih institucija, uključujući izabrane prioritetne zgrade (kao što su Parlament i sudovi), i dalje nije pristupačna osobama s invaliditetom; i dalje je zabrinut zbog velikog broja osoba s invaliditetom koje prekidaju školovanje nakon završene osnovne ili srednje škole; napominje da je važno osigurati dovoljnu transparentnost u vezi s Fondom za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom te njegovim rashodima;

| 26. | ističe potrebu za daljnjim jačanjem provedbe zakona i politika koji se odnose na djecu te daljnjih mjera u vezi s njima, kao i za stvaranjem odgovarajućih kapaciteta; poziva na poboljšanje kvalitete obrazovanja za svu djecu i na daljnje napore oko zaštite djece kao ranjive skupine; naglašava da je važno proširiti opseg reforme maloljetničkog kaznenog prava i na djecu uključenu u upravne, građanske i kaznene postupke kako bi se potakao širi pristup pravdi; |
| --- | --- |

26.

ističe potrebu za daljnjim jačanjem provedbe zakona i politika koji se odnose na djecu te daljnjih mjera u vezi s njima, kao i za stvaranjem odgovarajućih kapaciteta; poziva na poboljšanje kvalitete obrazovanja za svu djecu i na daljnje napore oko zaštite djece kao ranjive skupine; naglašava da je važno proširiti opseg reforme maloljetničkog kaznenog prava i na djecu uključenu u upravne, građanske i kaznene postupke kako bi se potakao širi pristup pravdi;

| 27. | izražava zabrinutost zbog toga što je napredak u području prava žena, ravnopravnosti spolova, zastupljenosti žena u politici i na tržištu rada kao i borba protiv nasilja u obitelji i dalje ograničen; u tom smislu ističe hitnu potrebu za ubrzanjem napretka u području prava žena, ravnopravnosti spolova, zastupljenosti žena u politici i na tržištu rada te borbe protiv nasilja u obitelji; stoga poziva na bolju uključenost Parlamenta, strukturiranu suradnju s civilnim društvom, unaprjeđenje kapaciteta institucija, uključujući bolju suradnju socijalnih službi te policijskih i pravosudnih tijela; poziva da se prednost da mjerama za zaštitu prava žrtava te da se sva pozornost posveti provođenju mjera sprečavanja, istrage i kažnjavanja slučajeva obiteljskog nasilja te obeštećenja žrtava; |
| --- | --- |

27.

izražava zabrinutost zbog toga što je napredak u području prava žena, ravnopravnosti spolova, zastupljenosti žena u politici i na tržištu rada kao i borba protiv nasilja u obitelji i dalje ograničen; u tom smislu ističe hitnu potrebu za ubrzanjem napretka u području prava žena, ravnopravnosti spolova, zastupljenosti žena u politici i na tržištu rada te borbe protiv nasilja u obitelji; stoga poziva na bolju uključenost Parlamenta, strukturiranu suradnju s civilnim društvom, unaprjeđenje kapaciteta institucija, uključujući bolju suradnju socijalnih službi te policijskih i pravosudnih tijela; poziva da se prednost da mjerama za zaštitu prava žrtava te da se sva pozornost posveti provođenju mjera sprečavanja, istrage i kažnjavanja slučajeva obiteljskog nasilja te obeštećenja žrtava;

| 28. | pozdravlja politike Crne Gore usmjerene na stvaranje klime koja pogoduje toleranciji i uključenosti svih nacionalnih manjina; snažno potiče crnogorske vlasti da dodatno zaštite multinacionalni identitet regije Boke Kotorske i ojačaju njezinu suradnju sa susjednim državama članicama EU-a u području kulture i gospodarstva; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja politike Crne Gore usmjerene na stvaranje klime koja pogoduje toleranciji i uključenosti svih nacionalnih manjina; snažno potiče crnogorske vlasti da dodatno zaštite multinacionalni identitet regije Boke Kotorske i ojačaju njezinu suradnju sa susjednim državama članicama EU-a u području kulture i gospodarstva;

| 29. | pozdravlja činjenicu da se nastavlja s jamčenjem i korištenjem slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi; napominje da su napetosti i dalje prisutne između Srpske i Crnogorske pravoslavne crkve, osobito kad je riječ o pitanjima vlasništva; poziva na donošenje novog zakona o pravnom položaju vjerskih zajednica; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja činjenicu da se nastavlja s jamčenjem i korištenjem slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi; napominje da su napetosti i dalje prisutne između Srpske i Crnogorske pravoslavne crkve, osobito kad je riječ o pitanjima vlasništva; poziva na donošenje novog zakona o pravnom položaju vjerskih zajednica;

| 30. | potiče vladu da provede održive gospodarske reforme, uključujući zakonske odredbe o mehanizmima zaštite tržišnog natjecanja, u cilju poticanja konkurentnosti i prevladavanja strukturnih nedostataka, rješavanja problema velikog neformalnog sektora te poboljšanja poslovnog okruženja općenito; poziva na jačanje socijalnog dijaloga među različitim partnerima; nadalje, poziva na jačanje kapaciteta, uključujući sudjelovanje u javnom savjetovanju, te na oblikovanje i usklađivanje gospodarske politike kako bi se, između ostalog, smanjile regionalne razlike; ustraje na potrebi za učinkovitom borbom protiv izbjegavanja poreza; zabrinut je zbog činjenice da bi pravne i pravosudne nesigurnosti, uključujući izdavanje dozvola, postupke porezne uprave i izvršavanje ugovornih obveza, mogle predstavljati rizik za gospodarske aktere i dovesti u pitanje sposobnost Crne Gore da privuče strana ulaganja; ističe potrebu da se hitno riješe trgovinski sporovi sa stranim ulagačima koji su iznimno važni za gospodarstvo Crne Gore; izražava zabrinutost zbog izostanka opipljivog napretka u pogledu stanja na tržištu rada te konstantno visoke stope nezaposlenosti mladih i dugoročne nezaposlenosti te stoga poziva na donošenje aktivnih mjera za tržište rada; |
| --- | --- |

30.

potiče vladu da provede održive gospodarske reforme, uključujući zakonske odredbe o mehanizmima zaštite tržišnog natjecanja, u cilju poticanja konkurentnosti i prevladavanja strukturnih nedostataka, rješavanja problema velikog neformalnog sektora te poboljšanja poslovnog okruženja općenito; poziva na jačanje socijalnog dijaloga među različitim partnerima; nadalje, poziva na jačanje kapaciteta, uključujući sudjelovanje u javnom savjetovanju, te na oblikovanje i usklađivanje gospodarske politike kako bi se, između ostalog, smanjile regionalne razlike; ustraje na potrebi za učinkovitom borbom protiv izbjegavanja poreza; zabrinut je zbog činjenice da bi pravne i pravosudne nesigurnosti, uključujući izdavanje dozvola, postupke porezne uprave i izvršavanje ugovornih obveza, mogle predstavljati rizik za gospodarske aktere i dovesti u pitanje sposobnost Crne Gore da privuče strana ulaganja; ističe potrebu da se hitno riješe trgovinski sporovi sa stranim ulagačima koji su iznimno važni za gospodarstvo Crne Gore; izražava zabrinutost zbog izostanka opipljivog napretka u pogledu stanja na tržištu rada te konstantno visoke stope nezaposlenosti mladih i dugoročne nezaposlenosti te stoga poziva na donošenje aktivnih mjera za tržište rada;

| 31. | napominje da i dalje nema dovoljno dijaloga između poslodavaca i posloprimaca te poziva na daljnje osnaživanje prava osoba koje osnivaju nove sindikate; pozdravlja izmjene i dopune radnog zakonodavstva kako bi se regulirala prava zaposlenika u slučaju stečaja; potiče Vladu da ubrza rad na svome prvom programu reforme politike zapošljavanja i socijalne politike da bi se utvrdili glavni izazovi s kojima se Crna Gora suočava u području politike zapošljavanja i socijalne uključenosti te da bi se na njih odgovorilo; |
| --- | --- |

31.

napominje da i dalje nema dovoljno dijaloga između poslodavaca i posloprimaca te poziva na daljnje osnaživanje prava osoba koje osnivaju nove sindikate; pozdravlja izmjene i dopune radnog zakonodavstva kako bi se regulirala prava zaposlenika u slučaju stečaja; potiče Vladu da ubrza rad na svome prvom programu reforme politike zapošljavanja i socijalne politike da bi se utvrdili glavni izazovi s kojima se Crna Gora suočava u području politike zapošljavanja i socijalne uključenosti te da bi se na njih odgovorilo;

| 32. | odaje priznanje provedbi Akta o malim poduzećima i činjenici da je Crna Gora pristupila Programu za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME); poziva na bržu provedbu javnih programa potpore za mala i srednja poduzeća jer ona predstavljaju jednu od glavnih pokretačkih sila gospodarskog razvoja; |
| --- | --- |

32.

odaje priznanje provedbi Akta o malim poduzećima i činjenici da je Crna Gora pristupila Programu za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME); poziva na bržu provedbu javnih programa potpore za mala i srednja poduzeća jer ona predstavljaju jednu od glavnih pokretačkih sila gospodarskog razvoja;

| 33. | i dalje je ozbiljno zabrinut zbog odgode okončanja stečajnog postupka najvećeg crnogorskog industrijskog proizvođača, postrojenja za proizvodnju aluminija KAP, kojim su prekršene obveze Crne Gore iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SAA); poziva Vladu i uključene strane da pronađu održivo rješenje za KAP u skladu s pravilima o državnoj potpori iz SAA-a i na temelju transparentnosti i vladavine prava; |
| --- | --- |

33.

i dalje je ozbiljno zabrinut zbog odgode okončanja stečajnog postupka najvećeg crnogorskog industrijskog proizvođača, postrojenja za proizvodnju aluminija KAP, kojim su prekršene obveze Crne Gore iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SAA); poziva Vladu i uključene strane da pronađu održivo rješenje za KAP u skladu s pravilima o državnoj potpori iz SAA-a i na temelju transparentnosti i vladavine prava;

| 34. | izražava žaljenje zbog toga što Crna Gora nije poštovala nalog ciparskog suda u vezi s prodajom postrojenja KAP i poziva Crnu Goru da u cijelosti prizna mjerodavne odluke pravosudnih tijela država članica EU-a; |
| --- | --- |

34.

izražava žaljenje zbog toga što Crna Gora nije poštovala nalog ciparskog suda u vezi s prodajom postrojenja KAP i poziva Crnu Goru da u cijelosti prizna mjerodavne odluke pravosudnih tijela država članica EU-a;

| 35. | potiče Crnu Goru da nastavi ostvarivati napredak u području povezanom sa zaštitom okoliša i klimatskim promjenama tako što će ojačati administrativne kapacitete, razviti održive energetske politike i promicati gospodarski model kojim će se poštovati okoliš i potaknuti ulaganja kako bi zajamčila usklađenost s pravnom stečevinom koja se odnosi na okoliš i klimu; podsjeća da je potrebno izraditi nacrt nacionalne energetske strategije kojom će se uzeti u obzir mnogi različiti obnovljivi izvori energije kao i činjenica da treba poštovati prirodnu baštinu i područja koja su pod zaštitom i međunarodno priznata; hitno poziva na savjetovanje sa susjednim zemljama u prekograničnim projektima; |
| --- | --- |

35.

potiče Crnu Goru da nastavi ostvarivati napredak u području povezanom sa zaštitom okoliša i klimatskim promjenama tako što će ojačati administrativne kapacitete, razviti održive energetske politike i promicati gospodarski model kojim će se poštovati okoliš i potaknuti ulaganja kako bi zajamčila usklađenost s pravnom stečevinom koja se odnosi na okoliš i klimu; podsjeća da je potrebno izraditi nacrt nacionalne energetske strategije kojom će se uzeti u obzir mnogi različiti obnovljivi izvori energije kao i činjenica da treba poštovati prirodnu baštinu i područja koja su pod zaštitom i međunarodno priznata; hitno poziva na savjetovanje sa susjednim zemljama u prekograničnim projektima;

| 36. | poziva na dugoročno planiranje u vezi s turizmom u priobalnom području i na uspostavu snažnih mehanizama za sprečavanje uništavanja okoliša i korupcije u sektoru prostornog planiranja te u građevinskom sektoru; |
| --- | --- |

36.

poziva na dugoročno planiranje u vezi s turizmom u priobalnom području i na uspostavu snažnih mehanizama za sprečavanje uništavanja okoliša i korupcije u sektoru prostornog planiranja te u građevinskom sektoru;

| 37. | pohvaljuje proaktivno sudjelovanje Crne Gore i konstruktivnu ulogu u regionalnoj i međunarodnoj suradnji te postupku regionalnog pomirenja; čestita Vladi što se potpuno uskladila sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a i potiče vlasti da i dalje usklađuju vanjsku politiku svoje države s vanjskom politikom EU-a, posebno imajući u vidu sadašnje stanje ugroženosti međunarodnom terorističkom prijetnjom; čestita Vladi Crne Gore koja, zajedno s Vladom Albanije, jedina među državama kandidatkinjama Zapadnog Balkana za članstvo u EU- u potpunosti podržava stavove i odluke EU-a o stanju u Ukrajini; poziva crnogorske vlasti da unaprijede suradnju s međunarodnim političkim i gospodarskim partnerima kako bi ojačali otpornost države na pritiske izvana i na pokušaje destabilizacije usmjerene prema Crnoj Gori i prema regiji; pozdravlja sudjelovanje Crne gore u građanskim i vojnim misijama EU-a, NATO-a te UN-a; |
| --- | --- |

37.

pohvaljuje proaktivno sudjelovanje Crne Gore i konstruktivnu ulogu u regionalnoj i međunarodnoj suradnji te postupku regionalnog pomirenja; čestita Vladi što se potpuno uskladila sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a i potiče vlasti da i dalje usklađuju vanjsku politiku svoje države s vanjskom politikom EU-a, posebno imajući u vidu sadašnje stanje ugroženosti međunarodnom terorističkom prijetnjom; čestita Vladi Crne Gore koja, zajedno s Vladom Albanije, jedina među državama kandidatkinjama Zapadnog Balkana za članstvo u EU- u potpunosti podržava stavove i odluke EU-a o stanju u Ukrajini; poziva crnogorske vlasti da unaprijede suradnju s međunarodnim političkim i gospodarskim partnerima kako bi ojačali otpornost države na pritiske izvana i na pokušaje destabilizacije usmjerene prema Crnoj Gori i prema regiji; pozdravlja sudjelovanje Crne gore u građanskim i vojnim misijama EU-a, NATO-a te UN-a;

| 38. | poziva sve članice NATO-a, a posebice države članice EU-a koje su članice NATO-a, da aktivno podrže pristupanje Crne Gore NATO-savezu s ciljem postizanja veće sigurnosti na Jadranskom moru, gdje su sve druge države već članice NATO-a, a time i postizanja veće regionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

38.

poziva sve članice NATO-a, a posebice države članice EU-a koje su članice NATO-a, da aktivno podrže pristupanje Crne Gore NATO-savezu s ciljem postizanja veće sigurnosti na Jadranskom moru, gdje su sve druge države već članice NATO-a, a time i postizanja veće regionalne sigurnosti;

| 39. | potiče Crnu Goru da što prije u procesu pristupanja riješi i preostala bilateralna pitanja sa svojim susjedima na konstruktivan način i u dobrosusjedskom duhu; ponovno ističe potrebu za brzim rješavanjem aktualnih graničnih sporova i pitanja sukcesije s Hrvatskom, Bosnom i Hercegovinom, Srbijom i Kosovom; potiče daljnju suradnju sa susjednim zemljama putem razmjene iskustava o pregovorima o pristupanju; pozdravlja promatrački status Crne Gore u okviru Ugovora o energetskoj povelji; |
| --- | --- |

39.

potiče Crnu Goru da što prije u procesu pristupanja riješi i preostala bilateralna pitanja sa svojim susjedima na konstruktivan način i u dobrosusjedskom duhu; ponovno ističe potrebu za brzim rješavanjem aktualnih graničnih sporova i pitanja sukcesije s Hrvatskom, Bosnom i Hercegovinom, Srbijom i Kosovom; potiče daljnju suradnju sa susjednim zemljama putem razmjene iskustava o pregovorima o pristupanju; pozdravlja promatrački status Crne Gore u okviru Ugovora o energetskoj povelji;

| 40. | poziva na brzo sporazumno rješenje graničnog pitanja s Republikom Hrvatskom, a u slučaju nemogućnosti pronalaženja sporazumnog rješenja poziva na rješavanje spora pred Međunarodnim sudom u Haagu, u skladu s pravilima i načelima međunarodnog prava; |
| --- | --- |

40.

poziva na brzo sporazumno rješenje graničnog pitanja s Republikom Hrvatskom, a u slučaju nemogućnosti pronalaženja sporazumnog rješenja poziva na rješavanje spora pred Međunarodnim sudom u Haagu, u skladu s pravilima i načelima međunarodnog prava;

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Vladi i Parlamentu Crne Gore. |
| --- | --- |

41.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Vladi i Parlamentu Crne Gore.

---

(1)  SL L 108, 29.4.2010., str.3.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/54

---

P8_TA(2015)0064

Izvješće o napretku bivše jugoslavenske Republike Makedonije za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku bivše jugoslavenske Republike Makedonije za 2014. (2014/2948(RSP))

(2016/C 316/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog vijeća od 16. prosinca 2005. o dodjeljivanju statusa zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u kao i njegove zaključke od 17. prosinca 2013., uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije usvojene 16. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog vijeća od 16. prosinca 2005. o dodjeljivanju statusa zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u kao i njegove zaključke od 17. prosinca 2013., uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije usvojene 16. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. – 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. – 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Uniji,

| — | uzimajući u obzir jedanaesti sastanak Vijeća o stabilizaciji i pridruživanju između te zemlje i EU-a održan 23. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir jedanaesti sastanak Vijeća o stabilizaciji i pridruživanju između te zemlje i EU-a održan 23. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku (SWD(2014)0303) i njezinu Komunikaciju od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700) te okvirni strateški dokument (2014. – 2020.) usvojen 19. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku (SWD(2014)0303) i njezinu Komunikaciju od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700) te okvirni strateški dokument (2014. – 2020.) usvojen 19. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 817 (1993) i 845 (1993), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 817 (1993) i 845 (1993),

| — | uzimajući u obzir presudu Međunarodnog suda o primjeni Privremenog sporazuma od 13. rujna 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Međunarodnog suda o primjeni Privremenog sporazuma od 13. rujna 1995.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije o sedam izmjena koje treba unijeti u ustav te zemlje usvojeno 10. i 11. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije o sedam izmjena koje treba unijeti u ustav te zemlje usvojeno 10. i 11. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke OESS-ove/ODIHR-ove međunarodne izborne promatračke misije provedene tijekom predsjedničkih i prijevremenih parlamentarnih izbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke OESS-ove/ODIHR-ove međunarodne izborne promatračke misije provedene tijekom predsjedničkih i prijevremenih parlamentarnih izbora,

| — | uzimajući u obzir dvanaesti sastanak Zajedničkog parlamentarnog odbora bivše jugoslavenske Republike Makedonije i EU-a održan 26. – 27. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dvanaesti sastanak Zajedničkog parlamentarnog odbora bivše jugoslavenske Republike Makedonije i EU-a održan 26. – 27. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije,

| — | uzimajući u obzir rad Ive Vajgla, stalnog izvjestitelja Odbora za vanjske poslove o toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Ive Vajgla, stalnog izvjestitelja Odbora za vanjske poslove o toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je bivša jugoslavenska Republika Makedonija devet godina zemlja kandidatkinja za članstvo u EU-u i zemlja koja je ostvarila najveći napredak u pogledu usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je bivša jugoslavenska Republika Makedonija devet godina zemlja kandidatkinja za članstvo u EU-u i zemlja koja je ostvarila najveći napredak u pogledu usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom Unije;

| B. | budući da je Komisija šesti uzastopni put preporučila Vijeću da otvori pregovore; budući da je zemlja spremna za pregovore s EU-om; budući da Parlament tijekom posljednjih osam godina stalno poziva na to da se otvore pristupni pregovori sa zemljom i s obzirom na to da bi dodatna odgađanja otvaranja pregovora imala nepovoljan učinak na reforme u toj zemlji i vjerodostojnost EU-a u regiji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija šesti uzastopni put preporučila Vijeću da otvori pregovore; budući da je zemlja spremna za pregovore s EU-om; budući da Parlament tijekom posljednjih osam godina stalno poziva na to da se otvore pristupni pregovori sa zemljom i s obzirom na to da bi dodatna odgađanja otvaranja pregovora imala nepovoljan učinak na reforme u toj zemlji i vjerodostojnost EU-a u regiji;

| C. | budući da Vijeće zbog neriješenog pitanja imena s Grčkom sprječava njezin napredak u sljedeću fazu procesa pristupanja; budući da bilateralni sporovi ne bi trebali ometati pristupne pregovore s Europskom unijom; budući da izostanak napretka u procesu europskih integracija može povisiti cijenu regionalne stabilnosti, utjecati na vjerodostojnost EU-a i dovesti do pada demokratskih standarda u toj zemlji; |
| --- | --- |

C.

budući da Vijeće zbog neriješenog pitanja imena s Grčkom sprječava njezin napredak u sljedeću fazu procesa pristupanja; budući da bilateralni sporovi ne bi trebali ometati pristupne pregovore s Europskom unijom; budući da izostanak napretka u procesu europskih integracija može povisiti cijenu regionalne stabilnosti, utjecati na vjerodostojnost EU-a i dovesti do pada demokratskih standarda u toj zemlji;

| D. | budući da se tim dodatnim odgađanjem doprinosi rastućem nezadovoljstvu makedonskog javnog mnijenja zbog zastoja u procesu integracije u EU i rizika od pogoršanja domaćih problema i unutarnjih napetosti; |
| --- | --- |

D.

budući da se tim dodatnim odgađanjem doprinosi rastućem nezadovoljstvu makedonskog javnog mnijenja zbog zastoja u procesu integracije u EU i rizika od pogoršanja domaćih problema i unutarnjih napetosti;

| E. | budući da će se svaku (potencijalnu) državu kandidatkinju ocjenjivati na temelju zasluga, a brzina i kvaliteta provedbe nužnih reformi određivat će vremenske rokove pristupanja; |
| --- | --- |

E.

budući da će se svaku (potencijalnu) državu kandidatkinju ocjenjivati na temelju zasluga, a brzina i kvaliteta provedbe nužnih reformi određivat će vremenske rokove pristupanja;

| F. | budući da bi bilateralna pitanja trebalo riješiti u konstruktivnom duhu što je prije moguće, uzimajući u obzir načela i vrijednosti UN-a i EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da bi bilateralna pitanja trebalo riješiti u konstruktivnom duhu što je prije moguće, uzimajući u obzir načela i vrijednosti UN-a i EU-a;

| G. | budući da pomanjkanje konstruktivnog i uključivog dijaloga između vlade i oporbe te postizborni bojkot koji provodi oporba onemogućuju funkcioniranje parlamenta; budući da su i vlada i oporba odgovorne jamčiti odvijanje održive političke suradnje koja je ključna za demokratski razvoj zemlje i provođenje europskog programa; budući da su se izbori održali uz pristrano medijsko izvještavanje i nedovoljnu odvojenost državnih i stranačkih aktivnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da pomanjkanje konstruktivnog i uključivog dijaloga između vlade i oporbe te postizborni bojkot koji provodi oporba onemogućuju funkcioniranje parlamenta; budući da su i vlada i oporba odgovorne jamčiti odvijanje održive političke suradnje koja je ključna za demokratski razvoj zemlje i provođenje europskog programa; budući da su se izbori održali uz pristrano medijsko izvještavanje i nedovoljnu odvojenost državnih i stranačkih aktivnosti;

| H. | budući da se tijekom 12. sjednice Zajedničkog parlamentarnog odbora nisu usvojile zajedničke preporuke; budući da je rad Zajedničkog parlamentarnog odbora instrument kojim se jamči parlamentarni nadzor nad procesom pristupanja; |
| --- | --- |

H.

budući da se tijekom 12. sjednice Zajedničkog parlamentarnog odbora nisu usvojile zajedničke preporuke; budući da je rad Zajedničkog parlamentarnog odbora instrument kojim se jamči parlamentarni nadzor nad procesom pristupanja;

| I. | budući da su vladavina prava, sloboda medija, regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi bitni dijelovi procesa širenja EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da su vladavina prava, sloboda medija, regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi bitni dijelovi procesa širenja EU-a;

| J. | budući da su korupcija i organizirani kriminal i dalje ozbiljni problemi; budući da je sloboda izražavanja i neovisnost medija i dalje ugrožena; |
| --- | --- |

J.

budući da su korupcija i organizirani kriminal i dalje ozbiljni problemi; budući da je sloboda izražavanja i neovisnost medija i dalje ugrožena;

| 1. | ponavlja deveti put zaredom svoj poziv Vijeću da bez odgađanja utvrdi datum početka pregovora kako bi se održao zamah u okviru pregovora i ubrzale reforme povezane s pravnom stečevinom Unije te ojačao demokratski proces; ponavlja svoje mišljenje da pitanje imena, koje je bilateralne naravi, ne bi trebalo predstavljati prepreku početku pregovora, već bi trebalo biti riješeno prije kraja procesa pristupanja EU-u; podržava mišljenje Komisije da neuspjeh obiju strana da nakon gotovo dva desetljeća posredovanih pregovora postignu kompromis ima izravan i nepovoljan učinak na europske težnje te zemlje i njezina stanovništva; poziva obje vlade da poduzmu konkretne korake u pronalasku prihvatljivog rješenja za obje strane; ponavlja važnost i nužnost konstruktivnog pristupa u rješavanju tih bilateralnih sporova sa susjedima; |
| --- | --- |

1.

ponavlja deveti put zaredom svoj poziv Vijeću da bez odgađanja utvrdi datum početka pregovora kako bi se održao zamah u okviru pregovora i ubrzale reforme povezane s pravnom stečevinom Unije te ojačao demokratski proces; ponavlja svoje mišljenje da pitanje imena, koje je bilateralne naravi, ne bi trebalo predstavljati prepreku početku pregovora, već bi trebalo biti riješeno prije kraja procesa pristupanja EU-u; podržava mišljenje Komisije da neuspjeh obiju strana da nakon gotovo dva desetljeća posredovanih pregovora postignu kompromis ima izravan i nepovoljan učinak na europske težnje te zemlje i njezina stanovništva; poziva obje vlade da poduzmu konkretne korake u pronalasku prihvatljivog rješenja za obje strane; ponavlja važnost i nužnost konstruktivnog pristupa u rješavanju tih bilateralnih sporova sa susjedima;

| 2. | podsjeća na obvezu država članica da će se vratiti rješavanju tog pitanja 2015. u cilju otvaranja pristupnih pregovora; smatra da se početkom pregovora s EU-om može samo povoljno djelovati na nastojanja usmjerena k rješavanju bilateralnih sporova te istodobno pokrenuti dodatne prijeko potrebne reforme, osobito u pogledu vladavine prava, neovisnosti pravosuđa i borbe protiv korupcije; naglašava da daljnje odgađanje početka pregovora donosi sa sobom povećanje i nepredvidljivost troškova za državu, ali i za regionalnu stabilnost; ističe da bi se daljnjim održavanjem statusa quo dovela u pitanje vjerodostojnost i djelotvornost politike proširenja EU-a i njegov položaj u regiji; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na obvezu država članica da će se vratiti rješavanju tog pitanja 2015. u cilju otvaranja pristupnih pregovora; smatra da se početkom pregovora s EU-om može samo povoljno djelovati na nastojanja usmjerena k rješavanju bilateralnih sporova te istodobno pokrenuti dodatne prijeko potrebne reforme, osobito u pogledu vladavine prava, neovisnosti pravosuđa i borbe protiv korupcije; naglašava da daljnje odgađanje početka pregovora donosi sa sobom povećanje i nepredvidljivost troškova za državu, ali i za regionalnu stabilnost; ističe da bi se daljnjim održavanjem statusa quo dovela u pitanje vjerodostojnost i djelotvornost politike proširenja EU-a i njegov položaj u regiji;

| 3. | ponavlja svoje stajalište da bilateralna pitanja ne bi trebala predstavljati prepreke u okviru europskog procesa pristupanja; smatra da bilateralna pitanja ne bi trebala predstavljati zapreku službenom otvaranju pristupnih pregovora, već bi ih trebalo riješiti u što ranijoj fazi procesa pristupanja; svjestan je da se jedna strana ne pridržava presude Međunarodnog suda pravde od 5. prosinca 2011. o primjeni privremenog sporazuma iz rujna 1995.; poziva Grčku da potvrdi svoju obvezu utvrđenu Solunskim programom 2003. i stvori pozitivno okruženje za rješavanje bilateralnih neslaganja u duhu europskih vrijednosti i načela; poziva na to da se ostvari dodatni napredak, pa i u okviru susreta na visokoj razini između vlada i u okviru bilateralnih odnosa s Bugarskom u cilju postizanja sporazuma o dobrosusjedskim odnosima kojim bi se pristupilo rješavanju zajedničkih pitanja; ponavlja svoju zabrinutost zbog iznošenja povijesnih argumenata u trenutačnoj raspravi sa susjedima i pozdravlja svako nastojanje da se zajednički povijesni događaji obilježavaju u suradnji sa susjednim državama članicama EU-a; smatra da bi se time moglo doprinijeti boljem razumijevanju povijesti i dobrosusjedskim odnosima; |
| --- | --- |

3.

ponavlja svoje stajalište da bilateralna pitanja ne bi trebala predstavljati prepreke u okviru europskog procesa pristupanja; smatra da bilateralna pitanja ne bi trebala predstavljati zapreku službenom otvaranju pristupnih pregovora, već bi ih trebalo riješiti u što ranijoj fazi procesa pristupanja; svjestan je da se jedna strana ne pridržava presude Međunarodnog suda pravde od 5. prosinca 2011. o primjeni privremenog sporazuma iz rujna 1995.; poziva Grčku da potvrdi svoju obvezu utvrđenu Solunskim programom 2003. i stvori pozitivno okruženje za rješavanje bilateralnih neslaganja u duhu europskih vrijednosti i načela; poziva na to da se ostvari dodatni napredak, pa i u okviru susreta na visokoj razini između vlada i u okviru bilateralnih odnosa s Bugarskom u cilju postizanja sporazuma o dobrosusjedskim odnosima kojim bi se pristupilo rješavanju zajedničkih pitanja; ponavlja svoju zabrinutost zbog iznošenja povijesnih argumenata u trenutačnoj raspravi sa susjedima i pozdravlja svako nastojanje da se zajednički povijesni događaji obilježavaju u suradnji sa susjednim državama članicama EU-a; smatra da bi se time moglo doprinijeti boljem razumijevanju povijesti i dobrosusjedskim odnosima;

| 4. | poziva EU da bude aktivniji u iznalaženju rješenja za pitanje imena i podržava aktivan pristup političkih čelnika EU-a tom pitanju; poziva novu potpredsjednicu Europske komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pokrene nove inicijative kako bi se prebrodio sadašnji zastoj te da zajedno s posebnim izaslanikom UN-a radi na pronalasku prihvatljivog rješenja; poziva Vijeće da u prvoj polovici 2015. povede opširnu raspravu o makedonskoj perspektivi pristupanja EU-u; ustraje na tomu da bi u okviru procesa integracije prema svim državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama trebalo postupati prema njihovim zaslugama; smatra da bi se nastavkom dijaloga na visokoj razini o pristupanju s Komisijom dodatno poboljšao proces reforme; |
| --- | --- |

4.

poziva EU da bude aktivniji u iznalaženju rješenja za pitanje imena i podržava aktivan pristup političkih čelnika EU-a tom pitanju; poziva novu potpredsjednicu Europske komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pokrene nove inicijative kako bi se prebrodio sadašnji zastoj te da zajedno s posebnim izaslanikom UN-a radi na pronalasku prihvatljivog rješenja; poziva Vijeće da u prvoj polovici 2015. povede opširnu raspravu o makedonskoj perspektivi pristupanja EU-u; ustraje na tomu da bi u okviru procesa integracije prema svim državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama trebalo postupati prema njihovim zaslugama; smatra da bi se nastavkom dijaloga na visokoj razini o pristupanju s Komisijom dodatno poboljšao proces reforme;

| 5. | poziva sve članice NATO-a, a osobito sve države članice EU-a koje su članice NATO-a, da aktivno podupiru pristupanje te zemlje u NATO kako bi se u jugoistočnoj Europi postigla veća sigurnost i politička stabilnost; |
| --- | --- |

5.

poziva sve članice NATO-a, a osobito sve države članice EU-a koje su članice NATO-a, da aktivno podupiru pristupanje te zemlje u NATO kako bi se u jugoistočnoj Europi postigla veća sigurnost i politička stabilnost;

| 6. | potiče uspostavljanje prekogranične suradnje u području povijesti, kulture, obrazovanja i promicanja europskih vrijednosti, koja podupire napore usmjerene prema demokratskim promjenama; u tom smislu poziva susjedne države članice EU-a da u duhu dobrosusjedskih odnosa podupru spremnost za uvođenje demokratskih promjena, što znači potpora otvaranju procesa pregovora; |
| --- | --- |

6.

potiče uspostavljanje prekogranične suradnje u području povijesti, kulture, obrazovanja i promicanja europskih vrijednosti, koja podupire napore usmjerene prema demokratskim promjenama; u tom smislu poziva susjedne države članice EU-a da u duhu dobrosusjedskih odnosa podupru spremnost za uvođenje demokratskih promjena, što znači potpora otvaranju procesa pregovora;

| 7. | potiče zemlju da sa svojim susjedima osnuje zajednička stručna povjerenstva o povijesti i obrazovanju u cilju pridonošenja objektivnom tumačenju povijesti, jačanja akademske suradnje i promicanja pozitivnih stajališta mladih ljudi prema susjedima; |
| --- | --- |

7.

potiče zemlju da sa svojim susjedima osnuje zajednička stručna povjerenstva o povijesti i obrazovanju u cilju pridonošenja objektivnom tumačenju povijesti, jačanja akademske suradnje i promicanja pozitivnih stajališta mladih ljudi prema susjedima;

| 8. | snažno potiče vlasti i civilno društvo da poduzmu odgovarajuće mjere za povijesno pomirenje kako bi se prevladale podjele između i unutar različitih etničkih i nacionalnih skupina, uključujući i građane bugarskog porijekla; |
| --- | --- |

8.

snažno potiče vlasti i civilno društvo da poduzmu odgovarajuće mjere za povijesno pomirenje kako bi se prevladale podjele između i unutar različitih etničkih i nacionalnih skupina, uključujući i građane bugarskog porijekla;

| 9. | prima na znanje predloženi paket izmjena Ustava; smatra da bi se određeni prijedlozi, uključujući odredbe o definiciji braka i stvaranju međunarodnih financijskih zona, mogli dodatno poboljšati u skladu s preporukama Venecijanske komisije; podsjeća i na potrebu da se poštuje Europska konvencija o ljudskim pravima te da se vodi računa o pravnoj stečevini EU-a; ističe potrebu za time da se pažljivo pripremi implementacijsko zakonodavstvo za bilo koji oblik ustavne izmjene; naglašava da postupak trajne ustavne izmjene iziskuje široku političku podršku, konstruktivan dijalog i suradnju svih političkih struja; ističe potrebu za istinskom javnom raspravom i temeljitim savjetovanjem te postizanjem konsenzusa s oporbenim strankama, civilnim društvom i zainteresiranim dionicima; |
| --- | --- |

9.

prima na znanje predloženi paket izmjena Ustava; smatra da bi se određeni prijedlozi, uključujući odredbe o definiciji braka i stvaranju međunarodnih financijskih zona, mogli dodatno poboljšati u skladu s preporukama Venecijanske komisije; podsjeća i na potrebu da se poštuje Europska konvencija o ljudskim pravima te da se vodi računa o pravnoj stečevini EU-a; ističe potrebu za time da se pažljivo pripremi implementacijsko zakonodavstvo za bilo koji oblik ustavne izmjene; naglašava da postupak trajne ustavne izmjene iziskuje široku političku podršku, konstruktivan dijalog i suradnju svih političkih struja; ističe potrebu za istinskom javnom raspravom i temeljitim savjetovanjem te postizanjem konsenzusa s oporbenim strankama, civilnim društvom i zainteresiranim dionicima;

| 10. | zabrinut je zbog polarizirajuće klime u toj zemlji; apelira na vladu da poštuje ulogu parlamenta i pruži dovoljno mogućnosti i vremena za savjetovanja, pa i kada je riječ o ustavnim promjenama, radi omogućavanja cjelovitog i neovisnog parlamentarnog nadzora; poziva vladu i sve političke stranke da rade na poboljšanju odnosa kako bi održale političku stabilnost, uspostavile održivu konstruktivnu političku suradnju i ubrzale provedbu europskog programa; podsjeća na to da temelji demokracije počivaju na kompromisima; ističe da je potrebno poboljšati transparentnost procesa pristupanja i sudjelovanje u njemu; ističe da se pitanje postizbornog bojkota treba riješiti u duhu zajedničke odgovornosti vlade i oporbe prema nesmetanom radu parlamenta; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da surađuje sa svim strankama kako bi se poboljšao politički dijalog; |
| --- | --- |

10.

zabrinut je zbog polarizirajuće klime u toj zemlji; apelira na vladu da poštuje ulogu parlamenta i pruži dovoljno mogućnosti i vremena za savjetovanja, pa i kada je riječ o ustavnim promjenama, radi omogućavanja cjelovitog i neovisnog parlamentarnog nadzora; poziva vladu i sve političke stranke da rade na poboljšanju odnosa kako bi održale političku stabilnost, uspostavile održivu konstruktivnu političku suradnju i ubrzale provedbu europskog programa; podsjeća na to da temelji demokracije počivaju na kompromisima; ističe da je potrebno poboljšati transparentnost procesa pristupanja i sudjelovanje u njemu; ističe da se pitanje postizbornog bojkota treba riješiti u duhu zajedničke odgovornosti vlade i oporbe prema nesmetanom radu parlamenta; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da surađuje sa svim strankama kako bi se poboljšao politički dijalog;

| 11. | duboko je zabrinut zbog pogoršanja odnosa između vlade i oporbe, posebno zbog nedavnih najava premijera o podizanju optužnice protiv vođe oporbe te zbog optužbi o počinjenju kaznenih djela upućenih premijeru; osuđuje svaki oblik protuzakonitog nadzora i poziva da se navodi o tome objave i prijave; poziva na to da se provede neovisna istraga o nadzoru koji se provodio i svim navodima o tome, poštujući pritom načela transparentnosti, nepristranosti i pretpostavke nedužnosti; ponavlja važnost pridržavanja temeljnog načela slobode izražavanja; poziva sve političke sudionike da se uključe u konstruktivan dijalog kako bi se zadržala usredotočenost na strateške prioritete zemlje i njezinih građana; |
| --- | --- |

11.

duboko je zabrinut zbog pogoršanja odnosa između vlade i oporbe, posebno zbog nedavnih najava premijera o podizanju optužnice protiv vođe oporbe te zbog optužbi o počinjenju kaznenih djela upućenih premijeru; osuđuje svaki oblik protuzakonitog nadzora i poziva da se navodi o tome objave i prijave; poziva na to da se provede neovisna istraga o nadzoru koji se provodio i svim navodima o tome, poštujući pritom načela transparentnosti, nepristranosti i pretpostavke nedužnosti; ponavlja važnost pridržavanja temeljnog načela slobode izražavanja; poziva sve političke sudionike da se uključe u konstruktivan dijalog kako bi se zadržala usredotočenost na strateške prioritete zemlje i njezinih građana;

| 12. | žali zbog toga što oporba ne sudjeluje u svakodnevnom radu Zajedničkog parlamentarnog odbora; smatra da je dobro funkcioniranje Zajedničkog parlamentarnog odbora u kojemu su sve zastupljene parlamentarne stranke uključene u njegov rad od ključne važnosti; |
| --- | --- |

12.

žali zbog toga što oporba ne sudjeluje u svakodnevnom radu Zajedničkog parlamentarnog odbora; smatra da je dobro funkcioniranje Zajedničkog parlamentarnog odbora u kojemu su sve zastupljene parlamentarne stranke uključene u njegov rad od ključne važnosti;

| 13. | zabrinut je zbog i dalje krhkog međuetničkog suživota koji predstavlja izazov za zemlju; zabrinut je zbog rastućih međuetničkih napetosti koje ukazuju na manjak uzajamnog povjerenja među zajednicama; oštro osuđuje uporabu etnocentričnog rječnika koji potiče sukob, posebice tijekom predizbornih kampanji; naglašava da se otvaranjem pristupnih pregovora može pomoći zemlji da se jačanjem međuetničke kohezije bolje uhvati u koštac s tim zajedničkim izazovom; osuđuje sve oblike ekstremnog nacionalizma i etnocentrizma koji produbljuju podjelu u društvu; poziva sve političke stranke i organizacije civilnog društva da aktivno promiču uključivo i tolerantno multietničko i multireligiozno društvo te da zaštite temeljna prava pripadnika svih manjina; podsjeća da obrazovanje ima ključnu ulogu u ostvarivanju tolerancije i poštovanja među različitim ljudima; poziva Komisiju da pojača projekte i programe čiji je cilj jačanje međuetničkog dijaloga i međusobnog razumijevanja; |
| --- | --- |

13.

zabrinut je zbog i dalje krhkog međuetničkog suživota koji predstavlja izazov za zemlju; zabrinut je zbog rastućih međuetničkih napetosti koje ukazuju na manjak uzajamnog povjerenja među zajednicama; oštro osuđuje uporabu etnocentričnog rječnika koji potiče sukob, posebice tijekom predizbornih kampanji; naglašava da se otvaranjem pristupnih pregovora može pomoći zemlji da se jačanjem međuetničke kohezije bolje uhvati u koštac s tim zajedničkim izazovom; osuđuje sve oblike ekstremnog nacionalizma i etnocentrizma koji produbljuju podjelu u društvu; poziva sve političke stranke i organizacije civilnog društva da aktivno promiču uključivo i tolerantno multietničko i multireligiozno društvo te da zaštite temeljna prava pripadnika svih manjina; podsjeća da obrazovanje ima ključnu ulogu u ostvarivanju tolerancije i poštovanja među različitim ljudima; poziva Komisiju da pojača projekte i programe čiji je cilj jačanje međuetničkog dijaloga i međusobnog razumijevanja;

| 14. | pozdravlja činjenicu da je program EU-a još uvijek strateški prioritet te zemlje; potiče zemlju na daljnju konsolidaciju reformi i ukidanje politika i praksi koje su i dalje prepreka njezinoj europskoj budućnosti te da ostvari napredak u provedbi prioritetnih reformi povezanih s EU-om, uključujući u kontekstu dijaloga o pridruživanju na visokoj razini; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja činjenicu da je program EU-a još uvijek strateški prioritet te zemlje; potiče zemlju na daljnju konsolidaciju reformi i ukidanje politika i praksi koje su i dalje prepreka njezinoj europskoj budućnosti te da ostvari napredak u provedbi prioritetnih reformi povezanih s EU-om, uključujući u kontekstu dijaloga o pridruživanju na visokoj razini;

| 15. | napominje da su OESS/ODIHR ocijenili predsjedničke i prijevremene parlamentarne izbore održane u travnju 2014. učinkovito provedenima; međutim, zabrinut je zbog nejasne granice između državnih i stranačkih aktivnosti, što je u suprotnosti s međunarodnim obvezama u vezi s demokratskim izborima, te zbog pristranog medijskog izvještavanja; pozdravlja izborne reforme, ali apelira na vlasti da istraže navodne nepravilnosti koje su se zbile prije i za vrijeme izbora; poziva vladu da pravodobno uzme u obzir sve preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava radi poboljšanja izbornog procesa, uključujući vođenje i točnost popisa birača; u tom pogledu podsjeća da popise birača treba sastaviti u skladu s međunarodnim normama; |
| --- | --- |

15.

napominje da su OESS/ODIHR ocijenili predsjedničke i prijevremene parlamentarne izbore održane u travnju 2014. učinkovito provedenima; međutim, zabrinut je zbog nejasne granice između državnih i stranačkih aktivnosti, što je u suprotnosti s međunarodnim obvezama u vezi s demokratskim izborima, te zbog pristranog medijskog izvještavanja; pozdravlja izborne reforme, ali apelira na vlasti da istraže navodne nepravilnosti koje su se zbile prije i za vrijeme izbora; poziva vladu da pravodobno uzme u obzir sve preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava radi poboljšanja izbornog procesa, uključujući vođenje i točnost popisa birača; u tom pogledu podsjeća da popise birača treba sastaviti u skladu s međunarodnim normama;

| 16. | apelira na vladu da riješi nedostatke u provedbi programa IPA kao što su sustavni problemi u okviru sustava kontrole, nedovoljna koordinacija unutar institucija i među njima, zaostaci u javnoj nabavi, slabi kapaciteti i niska stopa apsorpcije institucija; poziva na bolje povezivanje pomoći EU-a i nacionalnih strategija reformi te na uporabu sredstava kao uporišta za mnogo veću proračunsku decentralizaciju u toj zemlji; poziva na izbjegavanje dodatnih gubitaka u pomoći te na ubrzanje provedbe programa radi poboljšanja učinka pomoći EU-a; |
| --- | --- |

16.

apelira na vladu da riješi nedostatke u provedbi programa IPA kao što su sustavni problemi u okviru sustava kontrole, nedovoljna koordinacija unutar institucija i među njima, zaostaci u javnoj nabavi, slabi kapaciteti i niska stopa apsorpcije institucija; poziva na bolje povezivanje pomoći EU-a i nacionalnih strategija reformi te na uporabu sredstava kao uporišta za mnogo veću proračunsku decentralizaciju u toj zemlji; poziva na izbjegavanje dodatnih gubitaka u pomoći te na ubrzanje provedbe programa radi poboljšanja učinka pomoći EU-a;

| 17. | pozdravlja donošenje novoga zakonodavnog okvira za javnu službu i javno zapošljavanje iz veljače 2014. kao koraka prema pružanju jedinstvene, transparentne i odgovorne javne uprave; zabrinut je zbog činjenice da je javna uprava, unatoč zakonodavnom napretku, i dalje rascjepkana i podložna političkom utjecaju; odlučno je potiče da poboljša svoju profesionalnost i neovisnost na svim razinama; podupire napore za provođenje zakona uz potpuno poštovanje načela transparentnosti, zasluga i ravnopravne zastupljenosti; poziva vladu da donese program reformi upravljanja javnim financijama; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja donošenje novoga zakonodavnog okvira za javnu službu i javno zapošljavanje iz veljače 2014. kao koraka prema pružanju jedinstvene, transparentne i odgovorne javne uprave; zabrinut je zbog činjenice da je javna uprava, unatoč zakonodavnom napretku, i dalje rascjepkana i podložna političkom utjecaju; odlučno je potiče da poboljša svoju profesionalnost i neovisnost na svim razinama; podupire napore za provođenje zakona uz potpuno poštovanje načela transparentnosti, zasluga i ravnopravne zastupljenosti; poziva vladu da donese program reformi upravljanja javnim financijama;

| 18. | potiče na to da se Ohridski sporazum u cijelosti provede; poziva na dovršenje preispitivanja provedbe Ohridskog okvirnog sporazuma koje će rezultirati donošenjem političkih preporuka; snažno preporučuje da se Ohridski okvirni sporazum smatra ključnom sastavnicom vladavine prava, odnosa među zajednicama i nastavka decentralizacije; snažno potiče razvoj lokalnog upravljanja i promicanje dugoročnih mjera za izgradnju povjerenja na političkoj razini, npr. održavanjem javnih rasprava na kojima bi se objasnile koristi od Ohridskog okvirnog sporazuma; poziva vladu i mjerodavne lokalne vlasti da nastave s provedbom strategije integriranog obrazovanja te da izdvoje više sredstava za to; smatra važnim da se organizacije civilnog društva uključe u taj proces; preporučuje da se usvoji aktivniji pristup kako bi se očuvao etnički, kulturni i jezični identitet svih zajednica; |
| --- | --- |

18.

potiče na to da se Ohridski sporazum u cijelosti provede; poziva na dovršenje preispitivanja provedbe Ohridskog okvirnog sporazuma koje će rezultirati donošenjem političkih preporuka; snažno preporučuje da se Ohridski okvirni sporazum smatra ključnom sastavnicom vladavine prava, odnosa među zajednicama i nastavka decentralizacije; snažno potiče razvoj lokalnog upravljanja i promicanje dugoročnih mjera za izgradnju povjerenja na političkoj razini, npr. održavanjem javnih rasprava na kojima bi se objasnile koristi od Ohridskog okvirnog sporazuma; poziva vladu i mjerodavne lokalne vlasti da nastave s provedbom strategije integriranog obrazovanja te da izdvoje više sredstava za to; smatra važnim da se organizacije civilnog društva uključe u taj proces; preporučuje da se usvoji aktivniji pristup kako bi se očuvao etnički, kulturni i jezični identitet svih zajednica;

| 19. | primjećuje visoku razinu pravne usklađenosti sa stečevinom u području pravosuđa i poboljšanu djelotvornost i profesionalizam sudova koja je rezultat sveobuhvatne reforme pravosuđa; zabrinut je, međutim, zbog neprimjerenog političkog utjecaja na određene sudske postupke i naglašava da bi sudbena vlast trebala ostati neovisna o vanjskim pritiscima koje vrše zakonodavna i izvršna vlast; naglašava da je potrebno omogućiti pravilnu provedbu pravosudnih normi u skladu s europskim normama i najboljim praksama; poziva na ujednačavanje sudske prakse kako bi se ostvarila izvjesnost u radu pravosuđa te pridobilo povjerenje javnosti; poziva na to da se poboljša kvaliteta pravosuđa, potiče alternativno i izvansudsko rješavanje sporova, da se poboljša strateško planiranje, omogući bolji pristup pravdi najugroženijim članovima društva i snažnije uključivanje organizacija civilnog društva i stručnjaka u nadziranje neovisnosti sudstva; |
| --- | --- |

19.

primjećuje visoku razinu pravne usklađenosti sa stečevinom u području pravosuđa i poboljšanu djelotvornost i profesionalizam sudova koja je rezultat sveobuhvatne reforme pravosuđa; zabrinut je, međutim, zbog neprimjerenog političkog utjecaja na određene sudske postupke i naglašava da bi sudbena vlast trebala ostati neovisna o vanjskim pritiscima koje vrše zakonodavna i izvršna vlast; naglašava da je potrebno omogućiti pravilnu provedbu pravosudnih normi u skladu s europskim normama i najboljim praksama; poziva na ujednačavanje sudske prakse kako bi se ostvarila izvjesnost u radu pravosuđa te pridobilo povjerenje javnosti; poziva na to da se poboljša kvaliteta pravosuđa, potiče alternativno i izvansudsko rješavanje sporova, da se poboljša strateško planiranje, omogući bolji pristup pravdi najugroženijim članovima društva i snažnije uključivanje organizacija civilnog društva i stručnjaka u nadziranje neovisnosti sudstva;

| 20. | prima na znanje pozitivne pomake u provedbi antikorupcijskih programa za razdoblje 2011. – 2015. te u jačanju osobnih i institucijskih sustava integriteta te međuinstitucijske i međunarodne suradnje; primjećuje da su još uvijek prisutna bitna otvorena pitanja o provedbi zakonodavstva povezanog s pranjem novca, uključujući prekogranična pitanja, o provedbi nacionalnih procjena rizika i poboljšanju operativne učinkovitosti; ponavlja da bi neovisna državna antikorupcijska komisija trebala biti vodeća državna institucija u borbi protiv tog problema; poziva mjerodavna tijela da poboljšaju informatičku povezanost sudova i ureda tužitelja te da stvore središnji registar javnih službenika kako bi se toj komisiji pomoglo u radu; |
| --- | --- |

20.

prima na znanje pozitivne pomake u provedbi antikorupcijskih programa za razdoblje 2011. – 2015. te u jačanju osobnih i institucijskih sustava integriteta te međuinstitucijske i međunarodne suradnje; primjećuje da su još uvijek prisutna bitna otvorena pitanja o provedbi zakonodavstva povezanog s pranjem novca, uključujući prekogranična pitanja, o provedbi nacionalnih procjena rizika i poboljšanju operativne učinkovitosti; ponavlja da bi neovisna državna antikorupcijska komisija trebala biti vodeća državna institucija u borbi protiv tog problema; poziva mjerodavna tijela da poboljšaju informatičku povezanost sudova i ureda tužitelja te da stvore središnji registar javnih službenika kako bi se toj komisiji pomoglo u radu;

| 21. | poziva na djelotvorniju provedbu antikorupcijskih politika i zakonodavstva, posebno u politici, javnoj upravi, javnoj nabavi i u okviru tijela kaznenog progona, ali i povećavanje administrativnih kapaciteta; potiče zemlju da uspostavi evidenciju osuda u slučajevima korupcije, pa i onima na visokoj razini; poziva neovisne organizacije civilnog društva i medije da razotkriju korupciju i brane neovisne i nepristrane istrage i suđenja; poziva ured javnog tužitelja da omogući odgovarajuću i pravodobnu istragu navoda o korupciji; |
| --- | --- |

21.

poziva na djelotvorniju provedbu antikorupcijskih politika i zakonodavstva, posebno u politici, javnoj upravi, javnoj nabavi i u okviru tijela kaznenog progona, ali i povećavanje administrativnih kapaciteta; potiče zemlju da uspostavi evidenciju osuda u slučajevima korupcije, pa i onima na visokoj razini; poziva neovisne organizacije civilnog društva i medije da razotkriju korupciju i brane neovisne i nepristrane istrage i suđenja; poziva ured javnog tužitelja da omogući odgovarajuću i pravodobnu istragu navoda o korupciji;

| 22. | sa zadovoljstvom primjećuje da postoji pravni i institucionalni okvir za borbu protiv organiziranog kriminala; pohvaljuje aktivnu regionalnu i međunarodnu suradnju te zemlje, pa i njenu suradnju u okviru Eurojusta i Europola; pozdravlja činjenicu da su izvedene brojne policijske operacije protiv organiziranih skupina, i to presijecanjem međunarodnih ruta za trgovinu drogom i krijumčarenje migranata; |
| --- | --- |

22.

sa zadovoljstvom primjećuje da postoji pravni i institucionalni okvir za borbu protiv organiziranog kriminala; pohvaljuje aktivnu regionalnu i međunarodnu suradnju te zemlje, pa i njenu suradnju u okviru Eurojusta i Europola; pozdravlja činjenicu da su izvedene brojne policijske operacije protiv organiziranih skupina, i to presijecanjem međunarodnih ruta za trgovinu drogom i krijumčarenje migranata;

| 23. | osuđuje sve oblike političkog i/ili vjerskog ekstremizma te uviđa potrebu za prekograničnom suradnjom s ostalim državama zapadnog Balkana i državama članicama EU-a; pozdravlja izmjene kaznenog zakona u kojemu se dodatno definiraju kaznena djela i kazne za osobe koje sudjeluju u političkom i/ili vjerskom ekstremizmu; odlučno ponavlja da postoji potreba za zajedničkom aktivnom strategijom vanjske i sigurnosne politike, uzimajući u obzir trenutačnu međunarodnu prijetnju od terorizma; podsjeća na to da bi se javne politike trebale boriti protiv svih oblika ekstremizma te da bi svakako trebalo izbjegavati stigmatizaciju bilo koje vjerske zajednice; |
| --- | --- |

23.

osuđuje sve oblike političkog i/ili vjerskog ekstremizma te uviđa potrebu za prekograničnom suradnjom s ostalim državama zapadnog Balkana i državama članicama EU-a; pozdravlja izmjene kaznenog zakona u kojemu se dodatno definiraju kaznena djela i kazne za osobe koje sudjeluju u političkom i/ili vjerskom ekstremizmu; odlučno ponavlja da postoji potreba za zajedničkom aktivnom strategijom vanjske i sigurnosne politike, uzimajući u obzir trenutačnu međunarodnu prijetnju od terorizma; podsjeća na to da bi se javne politike trebale boriti protiv svih oblika ekstremizma te da bi svakako trebalo izbjegavati stigmatizaciju bilo koje vjerske zajednice;

| 24. | žali zbog nedostatka suradnje s organizacijama civilnog društva i javnim dionicima koji sudjeluju u izradi zakona; ističe da bi se takva suradnja trebala temeljiti na vladinoj istinskoj želji da se savjetuje s različitim dionicima koji sudjeluju i u izradi zakona i u osmišljavanju politika; naglašava ključnu ulogu koju organizacije civilnog društva mogu imati u izradi transparentnijeg, odgovornijeg i uključivijeg procesa pristupanja; potiče vladu da pomaže u razvoju civilnog društva i u ruralnim područjima; poziva vladu da pokrene sadržajnu raspravu sa sveučilištima, profesorima i studentima o reformi visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

24.

žali zbog nedostatka suradnje s organizacijama civilnog društva i javnim dionicima koji sudjeluju u izradi zakona; ističe da bi se takva suradnja trebala temeljiti na vladinoj istinskoj želji da se savjetuje s različitim dionicima koji sudjeluju i u izradi zakona i u osmišljavanju politika; naglašava ključnu ulogu koju organizacije civilnog društva mogu imati u izradi transparentnijeg, odgovornijeg i uključivijeg procesa pristupanja; potiče vladu da pomaže u razvoju civilnog društva i u ruralnim područjima; poziva vladu da pokrene sadržajnu raspravu sa sveučilištima, profesorima i studentima o reformi visokog obrazovanja;

| 25. | potiče vlasti da povrate odgovarajuću arhivu jugoslavenskih tajnih službi iz Srbije; smatra da je transparentno postupanje s totalitarnom prošlošću, uključujući otvaranje arhiva tajnih službi, korak prema daljnjoj demokratizaciji, odgovornosti i institucionalnoj snazi; |
| --- | --- |

25.

potiče vlasti da povrate odgovarajuću arhivu jugoslavenskih tajnih službi iz Srbije; smatra da je transparentno postupanje s totalitarnom prošlošću, uključujući otvaranje arhiva tajnih službi, korak prema daljnjoj demokratizaciji, odgovornosti i institucionalnoj snazi;

| 26. | iznimno je zabrinut da se političkim i financijskim pritiscima stalno, i u znatnoj mjeri, podriva neovisnost medija; žali zbog sve lošijeg stanja u pogledu slobode izražavanja, što je dovelo do najniže razine medijske slobode u regiji; žali što je u tom kontekstu zemlja pala s 34. mjesta 2009. na 117. 2015. na listi koju je sastavila organizacija Reporters Without Borders; sa sve većom zabrinutošću primjećuje državnu kontrolu medija, uključujući trajnu ovisnost o državnom proračunu, sve češću samocenzuru, te niske profesionalne i etičke standarde; sa zabrinutošću prima na znanje posezanje za klevetama u političkom životu i medijima; iako su neki koraci poduzeti u cilju obnavljanja dijaloga između vlade i medijske zajednice, žali zbog činjenice da je zakon o audiovizualnim uslugama izmijenjen hitnim postupkom bez odgovarajućeg savjetovanja s medijskim dionicima; |
| --- | --- |

26.

iznimno je zabrinut da se političkim i financijskim pritiscima stalno, i u znatnoj mjeri, podriva neovisnost medija; žali zbog sve lošijeg stanja u pogledu slobode izražavanja, što je dovelo do najniže razine medijske slobode u regiji; žali što je u tom kontekstu zemlja pala s 34. mjesta 2009. na 117. 2015. na listi koju je sastavila organizacija Reporters Without Borders; sa sve većom zabrinutošću primjećuje državnu kontrolu medija, uključujući trajnu ovisnost o državnom proračunu, sve češću samocenzuru, te niske profesionalne i etičke standarde; sa zabrinutošću prima na znanje posezanje za klevetama u političkom životu i medijima; iako su neki koraci poduzeti u cilju obnavljanja dijaloga između vlade i medijske zajednice, žali zbog činjenice da je zakon o audiovizualnim uslugama izmijenjen hitnim postupkom bez odgovarajućeg savjetovanja s medijskim dionicima;

| 27. | apelira na vladu da nastavi s politikama jačanja medijskog pluralizma i raznolikosti mišljenja te da zajamči neovisnost javne radiotelevizije i medijskog regulatornog tijela; sa zabrinutošću prima na znanje da je javna televizija pokazala primjetnu pristranost u korist vladajućih stranaka, tijekom predizbornih kampanji (kao što je navedeno u izvješćima OESS-a/ODIHR-a) i u okolnostima nepovezanima s kampanjom (kao što je navedeno u izvješću Komisije o napretku); pozdravlja činjenicu da je vlada objavila podatke o svom oglašavanju; međutim, poziva vladu da poveća transparentnost kriterija koji su se rabili prilikom dodjeljivanja sredstava; snažno preporučuje Komisiji da bude aktivnija u praćenju i savjetovanju o razvoju politika i u poticanju dijaloga među medijskim akterima; |
| --- | --- |

27.

apelira na vladu da nastavi s politikama jačanja medijskog pluralizma i raznolikosti mišljenja te da zajamči neovisnost javne radiotelevizije i medijskog regulatornog tijela; sa zabrinutošću prima na znanje da je javna televizija pokazala primjetnu pristranost u korist vladajućih stranaka, tijekom predizbornih kampanji (kao što je navedeno u izvješćima OESS-a/ODIHR-a) i u okolnostima nepovezanima s kampanjom (kao što je navedeno u izvješću Komisije o napretku); pozdravlja činjenicu da je vlada objavila podatke o svom oglašavanju; međutim, poziva vladu da poveća transparentnost kriterija koji su se rabili prilikom dodjeljivanja sredstava; snažno preporučuje Komisiji da bude aktivnija u praćenju i savjetovanju o razvoju politika i u poticanju dijaloga među medijskim akterima;

| 28. | podsjeća vladu i političke stranke na njihovu odgovornost u stvaranju kulture uključivanja i tolerancije; poziva na usklađivanje zakona o borbi protiv diskriminacije s pravnom stečevinom Unije s obzirom na to da se njime ne zabranjuje diskriminacija na temelju seksualne orijentacije; osuđuje svako nasilje protiv zajednice LGBTI te poziva da se sve počinitelje, pa i one odgovorne za nasilne incidente usmjerene protiv centra za osobe LGBTI u Skoplju, privede pravdi; ističe potrebu za borbom protiv predrasuda i diskriminacije Roma te za poduzimanjem dodatnih mjera kojima će se njihova situacija poboljšati, posebno kada je riječ o smještaju, zdravlju, obrazovanju i zapošljavanju; poziva vlasti da zajamče uključivanje rodne perspektive u sva područja politike kojima se jamči jednakost muškaraca i žena; ponavlja svoju zabrinutost zbog i dalje prisutnih rodnih stereotipa u društvu i zbog obiteljskog nasilja; potiče vladu da pristupi rješavanju strukturnog rodnog jaza i razlike u primanjima u sferama gospodarstva, politike i društva; poziva Komisiju da ispuni vlastitu obvezu te da zapošljavanje i socijalnu politiku učini prioritetnim poglavljem u procesu pristupanja tako da u okviru dijaloga o pridruživanju na visokoj razini započne sa zemljom inicijativu o toj temi; |
| --- | --- |

28.

podsjeća vladu i političke stranke na njihovu odgovornost u stvaranju kulture uključivanja i tolerancije; poziva na usklađivanje zakona o borbi protiv diskriminacije s pravnom stečevinom Unije s obzirom na to da se njime ne zabranjuje diskriminacija na temelju seksualne orijentacije; osuđuje svako nasilje protiv zajednice LGBTI te poziva da se sve počinitelje, pa i one odgovorne za nasilne incidente usmjerene protiv centra za osobe LGBTI u Skoplju, privede pravdi; ističe potrebu za borbom protiv predrasuda i diskriminacije Roma te za poduzimanjem dodatnih mjera kojima će se njihova situacija poboljšati, posebno kada je riječ o smještaju, zdravlju, obrazovanju i zapošljavanju; poziva vlasti da zajamče uključivanje rodne perspektive u sva područja politike kojima se jamči jednakost muškaraca i žena; ponavlja svoju zabrinutost zbog i dalje prisutnih rodnih stereotipa u društvu i zbog obiteljskog nasilja; potiče vladu da pristupi rješavanju strukturnog rodnog jaza i razlike u primanjima u sferama gospodarstva, politike i društva; poziva Komisiju da ispuni vlastitu obvezu te da zapošljavanje i socijalnu politiku učini prioritetnim poglavljem u procesu pristupanja tako da u okviru dijaloga o pridruživanju na visokoj razini započne sa zemljom inicijativu o toj temi;

| 29. | i dalje je zabrinut zbog visokih stopa siromaštva djece te nedostatka kapaciteta institucija odgovornih za provedbu politika i strateških aktivnosti u tom području; potiče vladu da pojača svoje napore u provedbi izmijenjene nacionalne strategije o siromaštvu i društvenoj isključenosti; potiče da se veća pozornost posveti pružanju pravednog i djelotvornog pristupa pravdi za svu djecu; naglašava potrebu za dodatnim naporima vlade u davanju potpore djeci s invaliditetom i djeci iz romske zajednice; poziva na ulaganje dodatnog truda u cilju poboljšanja zdravlja i prehrane djece, pri čemu osobitu pozornost treba posvetiti romskoj djeci; |
| --- | --- |

29.

i dalje je zabrinut zbog visokih stopa siromaštva djece te nedostatka kapaciteta institucija odgovornih za provedbu politika i strateških aktivnosti u tom području; potiče vladu da pojača svoje napore u provedbi izmijenjene nacionalne strategije o siromaštvu i društvenoj isključenosti; potiče da se veća pozornost posveti pružanju pravednog i djelotvornog pristupa pravdi za svu djecu; naglašava potrebu za dodatnim naporima vlade u davanju potpore djeci s invaliditetom i djeci iz romske zajednice; poziva na ulaganje dodatnog truda u cilju poboljšanja zdravlja i prehrane djece, pri čemu osobitu pozornost treba posvetiti romskoj djeci;

| 30. | pozdravlja činjenicu da država nastavlja predvoditi regiju u području poboljšanja uvjeta poslovanja te njezin pomak s 31. mjesta 2013. na 30. mjesto na ljestvici Svjetske banke 2014.; napominje, međutim, da se ugovorne obveze izvršavaju s teškoćama te da česte zakonske promjene koje se zbivaju bez primjerenih savjetovanja predstavljaju ozbiljne prepreke stvaranju poslovnog okruženja; istodobno naglašava važnost postizanja napretka u pogledu zakona o radu te jačanja socijalnog dijaloga; naglašava da je potrebno dodatno unaprijediti poslovno okruženje dajući potporu malim i srednjim poduzećima, smanjujući razlike među regijama i povezujući istraživačke i razvojne institucije s poduzetničkim sektorom i sektorom zapošljavanja; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja činjenicu da država nastavlja predvoditi regiju u području poboljšanja uvjeta poslovanja te njezin pomak s 31. mjesta 2013. na 30. mjesto na ljestvici Svjetske banke 2014.; napominje, međutim, da se ugovorne obveze izvršavaju s teškoćama te da česte zakonske promjene koje se zbivaju bez primjerenih savjetovanja predstavljaju ozbiljne prepreke stvaranju poslovnog okruženja; istodobno naglašava važnost postizanja napretka u pogledu zakona o radu te jačanja socijalnog dijaloga; naglašava da je potrebno dodatno unaprijediti poslovno okruženje dajući potporu malim i srednjim poduzećima, smanjujući razlike među regijama i povezujući istraživačke i razvojne institucije s poduzetničkim sektorom i sektorom zapošljavanja;

| 31. | pozdravlja stabilan dotok izravnih stranih ulaganja zahvaljujući kojima se izvoz diversificirao; primjećuje da 80 % ukupnih izravnih stranih ulaganja potječe iz poduzeća iz EU-a te da se razmjena usluga i dobara s EU-om dodatno povećala; ponavlja važnost privlačenja stranih ulaganja te smatra da bi zastoj u procesu pristupanja EU-u mogao biti prepreka dubljoj gospodarskoj integraciji; prepoznaje potrebu za povećanjem javnih prihoda i stvaranjem radnih mjesta u sektorima visoke produktivnosti, s obzirom na to da je gospodarstvo općenito i dalje usredotočeno na aktivnosti niske produktivnosti; naglašava da bi sva pravila o međunarodnoj financijskoj zoni trebala biti u skladu s pravnom stečevinom i međunarodnim normama; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja stabilan dotok izravnih stranih ulaganja zahvaljujući kojima se izvoz diversificirao; primjećuje da 80 % ukupnih izravnih stranih ulaganja potječe iz poduzeća iz EU-a te da se razmjena usluga i dobara s EU-om dodatno povećala; ponavlja važnost privlačenja stranih ulaganja te smatra da bi zastoj u procesu pristupanja EU-u mogao biti prepreka dubljoj gospodarskoj integraciji; prepoznaje potrebu za povećanjem javnih prihoda i stvaranjem radnih mjesta u sektorima visoke produktivnosti, s obzirom na to da je gospodarstvo općenito i dalje usredotočeno na aktivnosti niske produktivnosti; naglašava da bi sva pravila o međunarodnoj financijskoj zoni trebala biti u skladu s pravnom stečevinom i međunarodnim normama;

| 32. | pozdravlja smanjenje ukupne stope nezaposlenosti s 29,9 % u prvom tromjesečju 2013. na 27,9 % u trećem tromjesečju 2014.; poziva vladu da obnovi svoja nastojanja usmjerena k smanjenju strukturne i dugoročne nezaposlenosti, posebno među mladima (iznad 50 %) i osjetljivom populacijom, uključujući romsku populaciju; potiče donošenje reformi kojima bi se povećao udio radne snage i mobilnost na tržištu rada te smanjio velik udio sivog gospodarstva kojim se i dalje narušava tržišno natjecanje; zabrinut je zbog činjenice da razina obrazovanja i osposobljavanja radne snage često ne odgovara stvarnim potrebama gospodarstva te da je zbog toga velik broj mladih osposobljenih radnika primoran na emigraciju zbog toga što ne uspijevaju pronaći prikladna radna mjesta u zemlji; izražava zabrinutost zbog nedavnih zakonodavnih promjena koje osporavaju pravo na štrajk te poziva vlasti da ih izmjene u skladu sa standardima MOR-a; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja smanjenje ukupne stope nezaposlenosti s 29,9 % u prvom tromjesečju 2013. na 27,9 % u trećem tromjesečju 2014.; poziva vladu da obnovi svoja nastojanja usmjerena k smanjenju strukturne i dugoročne nezaposlenosti, posebno među mladima (iznad 50 %) i osjetljivom populacijom, uključujući romsku populaciju; potiče donošenje reformi kojima bi se povećao udio radne snage i mobilnost na tržištu rada te smanjio velik udio sivog gospodarstva kojim se i dalje narušava tržišno natjecanje; zabrinut je zbog činjenice da razina obrazovanja i osposobljavanja radne snage često ne odgovara stvarnim potrebama gospodarstva te da je zbog toga velik broj mladih osposobljenih radnika primoran na emigraciju zbog toga što ne uspijevaju pronaći prikladna radna mjesta u zemlji; izražava zabrinutost zbog nedavnih zakonodavnih promjena koje osporavaju pravo na štrajk te poziva vlasti da ih izmjene u skladu sa standardima MOR-a;

| 33. | primjećuje korake poduzete za smanjenje nezaposlenosti među ženama, ali poziva vladu da učini više s obzirom na to da je nezaposlenost među ženama i dalje mnogo veća od prosjeka EU-a; |
| --- | --- |

33.

primjećuje korake poduzete za smanjenje nezaposlenosti među ženama, ali poziva vladu da učini više s obzirom na to da je nezaposlenost među ženama i dalje mnogo veća od prosjeka EU-a;

| 34. | ističe da je potrebno uložiti velik trud, zajedno s civilnim društvom i zainteresiranim dionicima, u području zaštite okoliša, posebno kakvoće vode i zraka te gospodarenja otpadom; zabrinut je zbog zagađenja zraka i vode; sa zabrinutošću prima na znanje veliku zagađenost zraka, posebice u Skoplju, Tetovu, Bitoli, Kičevu i Kavadarcima, gdje je koncentracija štetnih čestica nekoliko puta veća od dopuštene granice; poziva nadležne vlasti na bolju suradnju radi provedbe mjerodavnog zakonodavstva, jačanja upravnih kapaciteta i izdvajanja dostatnih sredstava za ulaganja u infrastrukturu poput postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda; |
| --- | --- |

34.

ističe da je potrebno uložiti velik trud, zajedno s civilnim društvom i zainteresiranim dionicima, u području zaštite okoliša, posebno kakvoće vode i zraka te gospodarenja otpadom; zabrinut je zbog zagađenja zraka i vode; sa zabrinutošću prima na znanje veliku zagađenost zraka, posebice u Skoplju, Tetovu, Bitoli, Kičevu i Kavadarcima, gdje je koncentracija štetnih čestica nekoliko puta veća od dopuštene granice; poziva nadležne vlasti na bolju suradnju radi provedbe mjerodavnog zakonodavstva, jačanja upravnih kapaciteta i izdvajanja dostatnih sredstava za ulaganja u infrastrukturu poput postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda;

| 35. | žali što nisu postignuti energijski ciljevi za 2013., posebice u vezi s energijskom učinkovitosti i uporabom obnovljivih izvora energije; u tom pogledu poziva da se donesu odgovarajući akcijski planovi te usklade s klimatskom politikom EU-a; |
| --- | --- |

35.

žali što nisu postignuti energijski ciljevi za 2013., posebice u vezi s energijskom učinkovitosti i uporabom obnovljivih izvora energije; u tom pogledu poziva da se donesu odgovarajući akcijski planovi te usklade s klimatskom politikom EU-a;

| 36. | pozdravlja činjenicu da zemlja i dalje aktivno i konstruktivno surađuje na regionalnoj razini i da nema neriješenih graničnih pitanja sa svojim susjedima; pozdravlja njezino nadolazeće predsjedanje Srednjoeuropskom inicijativom; poziva vladu da unaprijedi ukupnu razinu usklađivanja s izjavama i odlukama u području ZVSP-a; ističe važnost postupnog usklađivanja sa stajalištima vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja činjenicu da zemlja i dalje aktivno i konstruktivno surađuje na regionalnoj razini i da nema neriješenih graničnih pitanja sa svojim susjedima; pozdravlja njezino nadolazeće predsjedanje Srednjoeuropskom inicijativom; poziva vladu da unaprijedi ukupnu razinu usklađivanja s izjavama i odlukama u području ZVSP-a; ističe važnost postupnog usklađivanja sa stajalištima vanjske politike EU-a;

| 37. | pozdravlja napredak i spremnost da se dovrši željeznička pruga između dotične zemlje i Bugarske, što vodi boljim gospodarskim i društvenim vezama; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja napredak i spremnost da se dovrši željeznička pruga između dotične zemlje i Bugarske, što vodi boljim gospodarskim i društvenim vezama;

| 38. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i vladi i parlamentu zemlje. |
| --- | --- |

38.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i vladi i parlamentu zemlje.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/61

---

P8_TA(2015)0065

Izvješće o napretku Srbije za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o izvješću o napretku Srbije za 2014. (2014/2949(RSP))

(2016/C 316/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja Zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja Zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima europskog partnerstva sa Srbijom te o ukidanju Odluke 2006/56/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima europskog partnerstva sa Srbijom te o ukidanju Odluke 2006/56/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (SEC(2011)1208), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (SEC(2011)1208),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije koji je stupio na snagu 1. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije koji je stupio na snagu 1. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o pitanju sukladnosti jednostrane deklaracije o nezavisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 9. rujna 2010., koja je potvrdila sadržaj mišljenja i pozdravila spremnost EU-a da potiče dijalog između Beograda i Prištine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o pitanju sukladnosti jednostrane deklaracije o nezavisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 9. rujna 2010., koja je potvrdila sadržaj mišljenja i pozdravila spremnost EU-a da potiče dijalog između Beograda i Prištine,

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke s druge sjednice parlamentarnog Odbora Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održane 26. i 27. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke s druge sjednice parlamentarnog Odbora Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održane 26. i 27. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Srbije za 2014. od 8. listopada 2014. (SWD(2014)0302), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Srbije za 2014. od 8. listopada 2014. (SWD(2014)0302),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o izvješću o napretku Srbije za 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o izvješću o napretku Srbije za 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o Srbiji: slučaj optuženog ratnog zločinca Šešelja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o Srbiji: slučaj optuženog ratnog zločinca Šešelja (3),

| — | uzimajući u obzir rad Davida McAllistera kao stalnog izvjestitelja za Srbiju u Odboru za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Davida McAllistera kao stalnog izvjestitelja za Srbiju u Odboru za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je 28. lipnja 2013. Europsko vijeće odlučilo započeti pristupne pregovore sa Srbijom; budući da se prva međuvladina konferencija održala 21. siječnja 2014.; |
| --- | --- |

A.

budući da je 28. lipnja 2013. Europsko vijeće odlučilo započeti pristupne pregovore sa Srbijom; budući da se prva međuvladina konferencija održala 21. siječnja 2014.;

| B. | budući da u svojem izvješću o napretku Srbije za 2014. Komisija navodi koliko je Srbija napredovala prema europskoj integraciji ocjenjujući njezina nastojanja da ispuni kriterije iz Kopenhagena i uvjete u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja; |
| --- | --- |

B.

budući da u svojem izvješću o napretku Srbije za 2014. Komisija navodi koliko je Srbija napredovala prema europskoj integraciji ocjenjujući njezina nastojanja da ispuni kriterije iz Kopenhagena i uvjete u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja;

| C. | budući da Srbija, kao svaka država koja teži članstvu u EU-u, mora biti ocijenjena na temelju vlastitog uspjeha u ispunjavanju i provođenju istog skupa kriterija te usklađivanja s njim te s obzirom na to da vremenski raspored pristupnih pregovora ovisi o mjeri u kojoj se nužne reforme provode i o njihovoj kvaliteti; |
| --- | --- |

C.

budući da Srbija, kao svaka država koja teži članstvu u EU-u, mora biti ocijenjena na temelju vlastitog uspjeha u ispunjavanju i provođenju istog skupa kriterija te usklađivanja s njim te s obzirom na to da vremenski raspored pristupnih pregovora ovisi o mjeri u kojoj se nužne reforme provode i o njihovoj kvaliteti;

| D. | budući da je EU stavio vladavinu prava u središte politike proširenja; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU stavio vladavinu prava u središte politike proširenja;

| E. | budući da je Komisija naglasila potrebu da se osnaže gospodarsko upravljanje, vladavina prava i kapaciteti javne uprave u svim zemljama zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija naglasila potrebu da se osnaže gospodarsko upravljanje, vladavina prava i kapaciteti javne uprave u svim zemljama zapadnog Balkana;

| F. | budući da je Srbija poduzela važne korake prema normalizaciji odnosa s Kosovom, što je rezultiralo Prvim sporazumom o načelima za normalizaciju odnosa od 19. travnja 2013.; budući da su hitno potrebni daljnji koraci kako bi se riješila sva neriješena pitanja između tih dviju zemalja; |
| --- | --- |

F.

budući da je Srbija poduzela važne korake prema normalizaciji odnosa s Kosovom, što je rezultiralo Prvim sporazumom o načelima za normalizaciju odnosa od 19. travnja 2013.; budući da su hitno potrebni daljnji koraci kako bi se riješila sva neriješena pitanja između tih dviju zemalja;

| G. | budući da su dobrosusjedski odnosi ključan element uspješne europske integracije bilo koje zemlje te s obzirom na to da bi bilateralna pitanja trebalo riješiti u sklopu procesa pristupanja u skladu s okvirom za pregovore, i to u konstruktivnom i dobrosusjedskom duhu, uzimajući pritom u obzir opće interese i vrijednosti EU-a; budući da su poduzeti važni koraci u povijesnom procesu pomirenja između Srbije i njezinih susjeda; |
| --- | --- |

G.

budući da su dobrosusjedski odnosi ključan element uspješne europske integracije bilo koje zemlje te s obzirom na to da bi bilateralna pitanja trebalo riješiti u sklopu procesa pristupanja u skladu s okvirom za pregovore, i to u konstruktivnom i dobrosusjedskom duhu, uzimajući pritom u obzir opće interese i vrijednosti EU-a; budući da su poduzeti važni koraci u povijesnom procesu pomirenja između Srbije i njezinih susjeda;

| H. | budući da se pravni okvir o zaštiti manjina treba u potpunosti provesti, posebno kada je riječ o obrazovanju, uporabi jezika, pristupu medijima i vjerskim uslugama na jeziku manjina; |
| --- | --- |

H.

budući da se pravni okvir o zaštiti manjina treba u potpunosti provesti, posebno kada je riječ o obrazovanju, uporabi jezika, pristupu medijima i vjerskim uslugama na jeziku manjina;

| I. | budući da predsjedanje Srbije OESS-om tijekom 2015. dolazi u vrijeme dugotrajnog sukoba u istočnoj Ukrajini i u vrijeme kada OESS slavi 40. obljetnicu usvajanja Helsinškog završnog akta; |
| --- | --- |

I.

budući da predsjedanje Srbije OESS-om tijekom 2015. dolazi u vrijeme dugotrajnog sukoba u istočnoj Ukrajini i u vrijeme kada OESS slavi 40. obljetnicu usvajanja Helsinškog završnog akta;

| 1. | pozdravlja službeni početak pristupnih pregovora 21. siječnja 2014. na prvoj međuvladinoj konferenciji EU-a i Srbije te visoku razinu spremnosti i uključenosti u analitički pregled pravne stečevine koju je pokazala srpska vlada; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja službeni početak pristupnih pregovora 21. siječnja 2014. na prvoj međuvladinoj konferenciji EU-a i Srbije te visoku razinu spremnosti i uključenosti u analitički pregled pravne stečevine koju je pokazala srpska vlada;

| 2. | pozdravlja način na koji su održani prijevremeni parlamentarni izbori koje su međunarodni promatrači povoljno ocijenili; poziva vlasti da u cijelosti razmotre preporuke posljednje izborne promatračke misije OESS-a/Ureda za demokratske institucije i ljudska prava i prethodnih takvih misija; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja način na koji su održani prijevremeni parlamentarni izbori koje su međunarodni promatrači povoljno ocijenili; poziva vlasti da u cijelosti razmotre preporuke posljednje izborne promatračke misije OESS-a/Ureda za demokratske institucije i ljudska prava i prethodnih takvih misija;

| 3. | ističe važnost napretka i poboljšanja provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Srbije (SAA); naglašava da se Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju EU-a i Srbije pruža opći okvir u kojemu Srbija i EU mogu unaprijediti svoju suradnju; |
| --- | --- |

3.

ističe važnost napretka i poboljšanja provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Srbije (SAA); naglašava da se Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju EU-a i Srbije pruža opći okvir u kojemu Srbija i EU mogu unaprijediti svoju suradnju;

| 4. | pozdravlja predanost vlade Srbije europskim integracijama i poziva Srbiju da se odlučno uhvati u koštac sa strukturnim i društveno-gospodarskim reformama; ističe da je temeljita provedba zakonodavstva i politika i dalje ključni pokazatelj uspješnosti procesa integracije; poziva Srbiju da unaprijedi planiranje, koordinaciju i praćenje provedbe novih propisa i politika; ističe da je potrebno poboljšati transparentnost procesa pristupanja i razinu sudjelovanja u njima; ističe da Srbija mora ostvariti dodatni napredak u svojoj najvažnijoj reformi, vladavini prava; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja predanost vlade Srbije europskim integracijama i poziva Srbiju da se odlučno uhvati u koštac sa strukturnim i društveno-gospodarskim reformama; ističe da je temeljita provedba zakonodavstva i politika i dalje ključni pokazatelj uspješnosti procesa integracije; poziva Srbiju da unaprijedi planiranje, koordinaciju i praćenje provedbe novih propisa i politika; ističe da je potrebno poboljšati transparentnost procesa pristupanja i razinu sudjelovanja u njima; ističe da Srbija mora ostvariti dodatni napredak u svojoj najvažnijoj reformi, vladavini prava;

| 5. | apelira na to da se u okviru otvaranja pregovaračkih poglavlja vodi računa o razvoju događaja na tehničkoj razini, ali i o političkom kontekstu odnosa između Srbije i EU-a; naglašava da bi poglavlje 23. (pravosuđe i temeljna prava) i poglavlje 24. (pravda, sloboda i sigurnost) trebalo otvoriti u ranoj fazi pregovora; ustraje na tome da bi poglavlje 35. pravne stečevine EU-a u pogledu odnosa s Kosovom trebalo biti jasno definirano; naglašava da je okvirom za pregovore postavljeno mjerilo kojim se utvrđuje zaostaje li osjetno napredak u jednom poglavlju za ukupnim napretkom pregovora, čime se Komisiji omogućuje da preporuči odgađanje otvaranja ili zatvaranje drugih pregovaračkih poglavlja; |
| --- | --- |

5.

apelira na to da se u okviru otvaranja pregovaračkih poglavlja vodi računa o razvoju događaja na tehničkoj razini, ali i o političkom kontekstu odnosa između Srbije i EU-a; naglašava da bi poglavlje 23. (pravosuđe i temeljna prava) i poglavlje 24. (pravda, sloboda i sigurnost) trebalo otvoriti u ranoj fazi pregovora; ustraje na tome da bi poglavlje 35. pravne stečevine EU-a u pogledu odnosa s Kosovom trebalo biti jasno definirano; naglašava da je okvirom za pregovore postavljeno mjerilo kojim se utvrđuje zaostaje li osjetno napredak u jednom poglavlju za ukupnim napretkom pregovora, čime se Komisiji omogućuje da preporuči odgađanje otvaranja ili zatvaranje drugih pregovaračkih poglavlja;

| 6. | napominje da je u nedavno objavljenom izvješću Europskog revizorskog suda navedeno da su sredstva iz Instrumenta pretpristupne pomoći zajedno s drugim oblicima potpore pomogla Srbiji da provede socijalne i gospodarske reforme i da poboljša upravljanje javnim financijama; međutim, konstatira da reforma pravosuđa znatno zaostaje; poziva Srbiju da se uskladi s pravnom stečevinom EU-a u području državnih potpora; pozdravlja to što se financijska i nefinancijska pomoć EU-a rabila općenito gledajući djelotvorno, kao što je to napomenuo Europski revizorski sud, i potiče vlasti da unaprijede dobre prakse upravljanja i da riješe preostale nedostatke u izradi projekata, provedbi i održivosti; poziva Komisiju da na djelotvoran i učinkovit način nastavi pomagati Srbiji u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći; |
| --- | --- |

6.

napominje da je u nedavno objavljenom izvješću Europskog revizorskog suda navedeno da su sredstva iz Instrumenta pretpristupne pomoći zajedno s drugim oblicima potpore pomogla Srbiji da provede socijalne i gospodarske reforme i da poboljša upravljanje javnim financijama; međutim, konstatira da reforma pravosuđa znatno zaostaje; poziva Srbiju da se uskladi s pravnom stečevinom EU-a u području državnih potpora; pozdravlja to što se financijska i nefinancijska pomoć EU-a rabila općenito gledajući djelotvorno, kao što je to napomenuo Europski revizorski sud, i potiče vlasti da unaprijede dobre prakse upravljanja i da riješe preostale nedostatke u izradi projekata, provedbi i održivosti; poziva Komisiju da na djelotvoran i učinkovit način nastavi pomagati Srbiji u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći;

| 7. | izražava zabrinutost zbog činjenice da je većina zakona donesena po hitnom postupku u okviru kojeg nije uvijek moguće u odgovarajućoj mjeri provesti savjetovanja sa zainteresiranim stranama i širom javnošću; |
| --- | --- |

7.

izražava zabrinutost zbog činjenice da je većina zakona donesena po hitnom postupku u okviru kojeg nije uvijek moguće u odgovarajućoj mjeri provesti savjetovanja sa zainteresiranim stranama i širom javnošću;

| 8. | napominje da su poplave u Srbiji iz svibnja 2014. ozbiljno pogodile stanovništvo i nepovoljno utjecale na gospodarstvo; izražava sućut obiteljima žrtava; pozdravlja činjenicu da je EU, kao i pojedinačne države članice, pružio neposrednu i znatnu pomoć na zahtjev Srbije organizacijom konferencije donatora u srpnju 2014.; naglašava da je Komisija pozvala Srbiju da pristupi Mehanizmu EU-a za civilnu zaštitu i pozdravlja činjenicu da je Srbija 16. listopada 2014. izrazila interes za to; |
| --- | --- |

8.

napominje da su poplave u Srbiji iz svibnja 2014. ozbiljno pogodile stanovništvo i nepovoljno utjecale na gospodarstvo; izražava sućut obiteljima žrtava; pozdravlja činjenicu da je EU, kao i pojedinačne države članice, pružio neposrednu i znatnu pomoć na zahtjev Srbije organizacijom konferencije donatora u srpnju 2014.; naglašava da je Komisija pozvala Srbiju da pristupi Mehanizmu EU-a za civilnu zaštitu i pozdravlja činjenicu da je Srbija 16. listopada 2014. izrazila interes za to;

| 9. | pozdravlja Prvi sporazum o načelima za normalizaciju odnosa sklopljen nakon dijaloga na visokoj razini između premijera Srbije i Kosova 19. travnja 2013.; pozdravlja angažman Srbije u okviru procesa normalizacije odnosa s Kosovom i snažno potiče vlasti Srbije da odigraju konstruktivnu ulogu u tom procesu i u izgradnji dobrosusjedskih odnosa kojima se mogu ostvariti interesi i Srbije i Kosova; napominje da su se pregovori usporili zbog, između ostalog, prijevremenih izbora u Srbiji i na Kosovu; pozdravlja sastavljanje nove vlade na Kosovu, što je važan korak za nastavak dijaloga na visokoj razini koji se održao 9. veljače 2015. i koji je doveo do sporazuma o pravosuđu u Mitrovici, te s tim u vezi pozdravlja konstruktivnu ulogu vlade Srbije u poticanju izabranih predstavnika srpske manjine na sudjelovanje i preuzimanje dužnosti u novoj koalicijskoj vladi u Prištini; poziva Srbiju i Kosovo da u dobroj vjeri i pravovremeno nastave s provedbom već postignutih dogovora te poziva EU da izvrši procjenu uspješnosti uključenih strana u pogledu izvršenja njihovih obveza; poziva srpske i kosovske vlasti da dodatno normaliziraju odnose; poziva obje strane da ulože postojane napore u približavanje albanske i srpske zajednice; ističe da je okvirom za pregovore propisano da se usporedno s općim napretkom pregovora mora ostvarivati napredak u postupku normalizacije odnosa s Kosovom u skladu s poglavljem 35.; naglašava da bi se poglavlje 35. trebalo otvoriti na početku pregovora; smatra da bi potpuna normalizacija odnosa između Srbije i Kosova ubrzala pristupanje Srbije EU-u; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja Prvi sporazum o načelima za normalizaciju odnosa sklopljen nakon dijaloga na visokoj razini između premijera Srbije i Kosova 19. travnja 2013.; pozdravlja angažman Srbije u okviru procesa normalizacije odnosa s Kosovom i snažno potiče vlasti Srbije da odigraju konstruktivnu ulogu u tom procesu i u izgradnji dobrosusjedskih odnosa kojima se mogu ostvariti interesi i Srbije i Kosova; napominje da su se pregovori usporili zbog, između ostalog, prijevremenih izbora u Srbiji i na Kosovu; pozdravlja sastavljanje nove vlade na Kosovu, što je važan korak za nastavak dijaloga na visokoj razini koji se održao 9. veljače 2015. i koji je doveo do sporazuma o pravosuđu u Mitrovici, te s tim u vezi pozdravlja konstruktivnu ulogu vlade Srbije u poticanju izabranih predstavnika srpske manjine na sudjelovanje i preuzimanje dužnosti u novoj koalicijskoj vladi u Prištini; poziva Srbiju i Kosovo da u dobroj vjeri i pravovremeno nastave s provedbom već postignutih dogovora te poziva EU da izvrši procjenu uspješnosti uključenih strana u pogledu izvršenja njihovih obveza; poziva srpske i kosovske vlasti da dodatno normaliziraju odnose; poziva obje strane da ulože postojane napore u približavanje albanske i srpske zajednice; ističe da je okvirom za pregovore propisano da se usporedno s općim napretkom pregovora mora ostvarivati napredak u postupku normalizacije odnosa s Kosovom u skladu s poglavljem 35.; naglašava da bi se poglavlje 35. trebalo otvoriti na početku pregovora; smatra da bi potpuna normalizacija odnosa između Srbije i Kosova ubrzala pristupanje Srbije EU-u;

| 10. | poziva vlasti Srbije i Kosova da pojačaju suradnju kako bi stale na kraj kriminalnim mrežama koje kontroliraju, iskorištavaju i krijumčare ilegalne migrante s Kosova preko Srbije u pojedine države članice; |
| --- | --- |

10.

poziva vlasti Srbije i Kosova da pojačaju suradnju kako bi stale na kraj kriminalnim mrežama koje kontroliraju, iskorištavaju i krijumčare ilegalne migrante s Kosova preko Srbije u pojedine države članice;

| 11. | poziva Srbiju da odlučnije uskladi svoju vanjsku i sigurnosnu politiku s politikom EU-a, uključujući svoju politiku o Rusiji; žali što Srbija, kada je to od nje bilo zatraženo, nije uskladila svoje odluke s odlukama Vijeća kojima se uvode restriktivne mjere protiv Rusije, imajući na umu, međutim, tradicionalno snažne gospodarske, društvene i kulturne veze između tih dviju zemalja; smatra da Srbija može odigrati ključnu ulogu u odnosima između EU-a i Rusije; pozdravlja aktivno sudjelovanje Srbije u međunarodnim mirovnim operacijama; primjećuje da je Srbija uz počasti ugostila nekoliko osoba na koje se primjenjuje zabrana izdavanja viza za EU i da organizira vojne vježbe s ruskom vojskom; |
| --- | --- |

11.

poziva Srbiju da odlučnije uskladi svoju vanjsku i sigurnosnu politiku s politikom EU-a, uključujući svoju politiku o Rusiji; žali što Srbija, kada je to od nje bilo zatraženo, nije uskladila svoje odluke s odlukama Vijeća kojima se uvode restriktivne mjere protiv Rusije, imajući na umu, međutim, tradicionalno snažne gospodarske, društvene i kulturne veze između tih dviju zemalja; smatra da Srbija može odigrati ključnu ulogu u odnosima između EU-a i Rusije; pozdravlja aktivno sudjelovanje Srbije u međunarodnim mirovnim operacijama; primjećuje da je Srbija uz počasti ugostila nekoliko osoba na koje se primjenjuje zabrana izdavanja viza za EU i da organizira vojne vježbe s ruskom vojskom;

| 12. | pozdravlja predsjedanje Srbije OESS-om 2015. i njezine prioritete; napominje da je Srbija u svojstvu predsjedateljice OESS-om voljna poduprijeti sve načine kojima bi se povećali napori za rješavanje postojećih sukoba na području OESS-a mirnim putem; potiče Srbiju da u tom svojstvu iskoristi to predsjedanje kako bi doprinijela stabilizaciji situacije u istočnoj Ukrajini; nadalje, uviđa spremnost Srbije da dodatno promiče regionalnu suradnju; poziva Srbiju da se kao aktualna predsjedateljica OESS-om potrudi da ta organizacija ponovno postane sveobuhvatna platforma za rješavanje sigurnosnih pitanja u Europi; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja predsjedanje Srbije OESS-om 2015. i njezine prioritete; napominje da je Srbija u svojstvu predsjedateljice OESS-om voljna poduprijeti sve načine kojima bi se povećali napori za rješavanje postojećih sukoba na području OESS-a mirnim putem; potiče Srbiju da u tom svojstvu iskoristi to predsjedanje kako bi doprinijela stabilizaciji situacije u istočnoj Ukrajini; nadalje, uviđa spremnost Srbije da dodatno promiče regionalnu suradnju; poziva Srbiju da se kao aktualna predsjedateljica OESS-om potrudi da ta organizacija ponovno postane sveobuhvatna platforma za rješavanje sigurnosnih pitanja u Europi;

| 13. | potiče Srbiju da i dalje surađuje s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju, da namijeni više sredstava domaćim suđenjima za ratne zločine i poboljša regionalnu suradnju kako bi se stalo na kraj nekažnjivosti i zadovoljila pravda za žrtve ratnih zločina i njihove obitelji; ističe da se hitno treba donijeti sveobuhvatno zakonodavstvo i izraditi politika za zaštitu svjedoka, jamčiti žrtvama i njihovim obiteljima pravo na odštetu; ponovno ističe svoju potporu inicijativi REKOM; |
| --- | --- |

13.

potiče Srbiju da i dalje surađuje s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju, da namijeni više sredstava domaćim suđenjima za ratne zločine i poboljša regionalnu suradnju kako bi se stalo na kraj nekažnjivosti i zadovoljila pravda za žrtve ratnih zločina i njihove obitelji; ističe da se hitno treba donijeti sveobuhvatno zakonodavstvo i izraditi politika za zaštitu svjedoka, jamčiti žrtvama i njihovim obiteljima pravo na odštetu; ponovno ističe svoju potporu inicijativi REKOM;

| 14. | poziva Srbiju da u duhu pomirenja i dobrosusjedskih odnosa u suradnji sa susjedima i Komisijom razmotri svoj Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa u postupku za ratne zločine; |
| --- | --- |

14.

poziva Srbiju da u duhu pomirenja i dobrosusjedskih odnosa u suradnji sa susjedima i Komisijom razmotri svoj Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa u postupku za ratne zločine;

| 15. | poziva Srbiju da pojača suradnju sa susjednim zemljama i da pojača napore u potrazi za nestalim osobama te da omogući potpuni pristup svim bitnim podacima; stoga poziva srpske vlasti da otvore arhive Jugoslavenske narodne armije kako bi se utvrdila istina o tragičnim događajima iz prošlosti i prikupili podaci; nadalje, potiče vlasti da otvore nacionalne arhive i da omoguće transparentan pristup arhivama Jugoslavije i njezine bivše obavještajne agencije, UDBA-e, te da ih dostavi zainteresiranim vladama; |
| --- | --- |

15.

poziva Srbiju da pojača suradnju sa susjednim zemljama i da pojača napore u potrazi za nestalim osobama te da omogući potpuni pristup svim bitnim podacima; stoga poziva srpske vlasti da otvore arhive Jugoslavenske narodne armije kako bi se utvrdila istina o tragičnim događajima iz prošlosti i prikupili podaci; nadalje, potiče vlasti da otvore nacionalne arhive i da omoguće transparentan pristup arhivama Jugoslavije i njezine bivše obavještajne agencije, UDBA-e, te da ih dostavi zainteresiranim vladama;

| 16. | pozdravlja potpisivanje, pod pokroviteljstvom Međunarodnog povjerenstva za nestale osobe, Deklaracije o ulozi države u rješavanju pitanja osoba nestalih uslijed oružanog sukoba i povreda ljudskih prava; naglašava potrebu za jačanjem napora u pronalaženju i identifikaciji nestalih osoba te lociranju masovnih grobnica iz ratova u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini te na Kosovu, kao i u jamčenju prava obiteljima žrtava da doznaju sudbinu nestalih članova svoje obitelji; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja potpisivanje, pod pokroviteljstvom Međunarodnog povjerenstva za nestale osobe, Deklaracije o ulozi države u rješavanju pitanja osoba nestalih uslijed oružanog sukoba i povreda ljudskih prava; naglašava potrebu za jačanjem napora u pronalaženju i identifikaciji nestalih osoba te lociranju masovnih grobnica iz ratova u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini te na Kosovu, kao i u jamčenju prava obiteljima žrtava da doznaju sudbinu nestalih članova svoje obitelji;

| 17. | cijeni konstruktivan pristup srpske vlade odnosima sa susjednim zemljama s obzirom na to da je njime omogućen znatan napredak u ostvarivanju i regionalne suradnje i čvršćih odnosa s EU-om; potiče Srbiju da još prisnije surađuje sa susjednim zemljama i da poduzme daljnje korake u okviru prekogranične suradnje kako bi se poboljšao, između ostalog, gospodarski razvoj pograničnih područja i područja nastanjenih manjinama; naglašava važnost promicanja politike komunikacije i kontakta među mladima u okviru pomirenja; pozdravlja činjenicu da se Srbija općenito pridržava svojih međunarodnih obveza te da je dodatno unaprijedila bilateralne odnose sa svojim susjedima; ponovno ističe ključnu važnost pomirenja; poziva Srbiju da u potpunosti provede bilateralne sporazume sa susjednim zemljama te da pragmatično pristupi otvorenim bilateralnim pitanjima; pozdravlja sastanak između premijera Srbije i Albanije održan 10. studenog 2014. u Beogradu; potiče Srbiju da aktivno i konstruktivno podupire napredak Bosne i Hercegovine prema europskoj integraciji; također pozdravlja činjenicu da je Srbija nastavila aktivno sudjelovati u regionalnim inicijativama, kao što je Proces suradnje u jugoistočnoj Europi; |
| --- | --- |

17.

cijeni konstruktivan pristup srpske vlade odnosima sa susjednim zemljama s obzirom na to da je njime omogućen znatan napredak u ostvarivanju i regionalne suradnje i čvršćih odnosa s EU-om; potiče Srbiju da još prisnije surađuje sa susjednim zemljama i da poduzme daljnje korake u okviru prekogranične suradnje kako bi se poboljšao, između ostalog, gospodarski razvoj pograničnih područja i područja nastanjenih manjinama; naglašava važnost promicanja politike komunikacije i kontakta među mladima u okviru pomirenja; pozdravlja činjenicu da se Srbija općenito pridržava svojih međunarodnih obveza te da je dodatno unaprijedila bilateralne odnose sa svojim susjedima; ponovno ističe ključnu važnost pomirenja; poziva Srbiju da u potpunosti provede bilateralne sporazume sa susjednim zemljama te da pragmatično pristupi otvorenim bilateralnim pitanjima; pozdravlja sastanak između premijera Srbije i Albanije održan 10. studenog 2014. u Beogradu; potiče Srbiju da aktivno i konstruktivno podupire napredak Bosne i Hercegovine prema europskoj integraciji; također pozdravlja činjenicu da je Srbija nastavila aktivno sudjelovati u regionalnim inicijativama, kao što je Proces suradnje u jugoistočnoj Europi;

| 18. | naglašava ključnu ulogu srpskog parlamenta i civilnog društva u pregovorima o pristupanju; pozdravlja to što je Parlament 4. lipnja 2014. donio Odluku o regulaciji postupak razmatranja prijedloga pregovaračkih stajališta tijekom pregovora o pristupanju; pozdravlja donošenje smjernica za uključivanje organizacija civilnog društva u proces izrade propisa od 26. kolovoza 2014. i poziva na veću uključenost civilnog društva u procesu integracije; poziva vladu da se suzdrži od retorike protiv EU-a i da redovito vodi dijaloge i javna savjetovanja sa svim relevantnim dionicima kako bi zajamčila potpunu transparentnost pregovora i pružila sve informacije potrebne za konstruktivnu raspravu u pogledu funkcioniranja EU-a i članstva u njemu te omogućila sudjelovanje u tom procesu velikog broja tih dionika; |
| --- | --- |

18.

naglašava ključnu ulogu srpskog parlamenta i civilnog društva u pregovorima o pristupanju; pozdravlja to što je Parlament 4. lipnja 2014. donio Odluku o regulaciji postupak razmatranja prijedloga pregovaračkih stajališta tijekom pregovora o pristupanju; pozdravlja donošenje smjernica za uključivanje organizacija civilnog društva u proces izrade propisa od 26. kolovoza 2014. i poziva na veću uključenost civilnog društva u procesu integracije; poziva vladu da se suzdrži od retorike protiv EU-a i da redovito vodi dijaloge i javna savjetovanja sa svim relevantnim dionicima kako bi zajamčila potpunu transparentnost pregovora i pružila sve informacije potrebne za konstruktivnu raspravu u pogledu funkcioniranja EU-a i članstva u njemu te omogućila sudjelovanje u tom procesu velikog broja tih dionika;

| 19. | pohvaljuje rad nezavisnih regulatornih tijela i njihov doprinos poboljšanju pravnog okvira i većoj razini odgovornosti državnih institucija; naglašava da državne institucije moraju djelovati na transparentan i odgovoran način; podržava rad neovisnih državnih tijela poput pravobranitelja, povjerenika za informacije od javne važnosti i drugih; poziva državna tijela da štite neovisnost tih tijela i da u potpunosti surađuju s njima u izvršavanju njihovih ovlasti; smatra da bi im vlasti trebale pružiti dostatna financijska i administrativna sredstva za njihov rad; ističe da se njihove preporuke moraju slijediti, a njihova neovisnost poštovati; |
| --- | --- |

19.

pohvaljuje rad nezavisnih regulatornih tijela i njihov doprinos poboljšanju pravnog okvira i većoj razini odgovornosti državnih institucija; naglašava da državne institucije moraju djelovati na transparentan i odgovoran način; podržava rad neovisnih državnih tijela poput pravobranitelja, povjerenika za informacije od javne važnosti i drugih; poziva državna tijela da štite neovisnost tih tijela i da u potpunosti surađuju s njima u izvršavanju njihovih ovlasti; smatra da bi im vlasti trebale pružiti dostatna financijska i administrativna sredstva za njihov rad; ističe da se njihove preporuke moraju slijediti, a njihova neovisnost poštovati;

| 20. | osuđuje neosnovane javne kritike ombudsmana koje su izrekli ministri u vladi, ističe da je uloga ombudsmana ključna za sustav provjera i ravnoteža vlasti i poziva vlasti da osiguraju očuvanje neovisnosti i integriteta ombudsmana; poziva vlasti da ombudsmanu osiguraju punu političku i administrativnu potporu za rad i da očuvaju njegovo pravo da zatraži službene dokumente u skladu sa Zakonom o javnom informiranju; |
| --- | --- |

20.

osuđuje neosnovane javne kritike ombudsmana koje su izrekli ministri u vladi, ističe da je uloga ombudsmana ključna za sustav provjera i ravnoteža vlasti i poziva vlasti da osiguraju očuvanje neovisnosti i integriteta ombudsmana; poziva vlasti da ombudsmanu osiguraju punu političku i administrativnu potporu za rad i da očuvaju njegovo pravo da zatraži službene dokumente u skladu sa Zakonom o javnom informiranju;

| 21. | naglašava činjenicu da je Srbija ratificirala glavne konvencije o radničkim pravima Međunarodne organizacije rada (ILO) kao i revidiranu Europsku socijalnu povelju; skreće pozornost na činjenicu da su radnička i sindikalna prava još uvijek ograničena unatoč ustavnim jamstvima te poziva Srbiju da pridonese jačanju tih prava; primjećuje da je radi veće jasnoće nužno uvesti dodatne postupke kojima se uređuje rad sindikata i pravo na štrajk; primjećuje da postoji samo nekoliko sektorskih kolektivnih ugovora od kojih je njih više isteklo te bi ih trebalo ponovno sklopiti; zabrinut je zbog i dalje slabog socijalnog dijaloga i neredovitog savjetovanja sa socijalnim partnerima; poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se ojačalo socijalni dijalog i savjetodavnu ulogu tih dionika u izradi zakona; |
| --- | --- |

21.

naglašava činjenicu da je Srbija ratificirala glavne konvencije o radničkim pravima Međunarodne organizacije rada (ILO) kao i revidiranu Europsku socijalnu povelju; skreće pozornost na činjenicu da su radnička i sindikalna prava još uvijek ograničena unatoč ustavnim jamstvima te poziva Srbiju da pridonese jačanju tih prava; primjećuje da je radi veće jasnoće nužno uvesti dodatne postupke kojima se uređuje rad sindikata i pravo na štrajk; primjećuje da postoji samo nekoliko sektorskih kolektivnih ugovora od kojih je njih više isteklo te bi ih trebalo ponovno sklopiti; zabrinut je zbog i dalje slabog socijalnog dijaloga i neredovitog savjetovanja sa socijalnim partnerima; poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se ojačalo socijalni dijalog i savjetodavnu ulogu tih dionika u izradi zakona;

| 22. | ponavlja važnost toga da se ljudska prava i temeljne slobode promiču, štite i primjenjuju u svim dijelovima srbijanskog društva bez ikakve diskriminacije i u skladu s europskim i međunarodnim normama; napominje da je akcijski plan za provedbu strategije za borbu protiv diskriminacije donesen 2. listopada 2014. i u njemu se poziva da se poštuju prava žena, osoba s invaliditetom, pripadnika skupina LGBT te svih manjina, nacionalnih, etničkih i seksualnih; poziva vlasti Srbije da ulože daljnje napore u jamčenje jednake zastupljenosti žena u političkom i javnom životu; prima na znanje da je upravni kapacitet u području rodne jednakosti i dalje slab te potiče srbijanske vlasti da ulože dodatne napore u to; pozdravlja odluku vlade Srbije da dopusti organizaciju povorke ponosa, koja je održana u Beogradu 28. rujna 2014. bez većih izgreda, i pohvaljuje vladu na njezinoj podršci i policiju zbog toga što je omogućila odvijanje povorke; |
| --- | --- |

22.

ponavlja važnost toga da se ljudska prava i temeljne slobode promiču, štite i primjenjuju u svim dijelovima srbijanskog društva bez ikakve diskriminacije i u skladu s europskim i međunarodnim normama; napominje da je akcijski plan za provedbu strategije za borbu protiv diskriminacije donesen 2. listopada 2014. i u njemu se poziva da se poštuju prava žena, osoba s invaliditetom, pripadnika skupina LGBT te svih manjina, nacionalnih, etničkih i seksualnih; poziva vlasti Srbije da ulože daljnje napore u jamčenje jednake zastupljenosti žena u političkom i javnom životu; prima na znanje da je upravni kapacitet u području rodne jednakosti i dalje slab te potiče srbijanske vlasti da ulože dodatne napore u to; pozdravlja odluku vlade Srbije da dopusti organizaciju povorke ponosa, koja je održana u Beogradu 28. rujna 2014. bez većih izgreda, i pohvaljuje vladu na njezinoj podršci i policiju zbog toga što je omogućila odvijanje povorke;

| 23. | pohvaljuje osnivanje nacionalnog vijeća za prava djeteta i potiče to tijelo da u potpunosti iskoristi svoj mandat kako bi svi prioriteti u vezi s pravima djeteta bili uvršteni u akcijske planove koje vlada Srbije razrađuje u sklopu procesa pristupanja; |
| --- | --- |

23.

pohvaljuje osnivanje nacionalnog vijeća za prava djeteta i potiče to tijelo da u potpunosti iskoristi svoj mandat kako bi svi prioriteti u vezi s pravima djeteta bili uvršteni u akcijske planove koje vlada Srbije razrađuje u sklopu procesa pristupanja;

| 24. | prima na znanje poduzete korake u provedbi Strateškog i akcijskog plana reforme pravosuđa za razdoblje 2013. – 2018.; pozdravlja donošenje pravila za ocjenjivanje rada sudaca i javnih tužitelja; naglašava ključnu važnost neovisnog pravosuđa i ističe potrebu da se reforma pravosuđa dovrši kako bi se zajamčila potpuna neovisnost i nepristranost sudaca i javnih tužitelja; poziva vlasti da ne odgađaju donošenje nacrta zakona o besplatnoj pravnoj pomoći pazeći pritom da se i najugroženijim građanima zajamči pristup uslugama besplatne pravne pomoći; ističe važnost rješavanja slučajeva zlouporabe položaja i ovlasti te izražava zabrinutost zbog toga što su ti slučajevi predmetom opširne prekvalifikacije; naglašava da su potrebne ustavne reforme kako bi se zajamčila nezavisnost pravosuđa; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje poduzete korake u provedbi Strateškog i akcijskog plana reforme pravosuđa za razdoblje 2013. – 2018.; pozdravlja donošenje pravila za ocjenjivanje rada sudaca i javnih tužitelja; naglašava ključnu važnost neovisnog pravosuđa i ističe potrebu da se reforma pravosuđa dovrši kako bi se zajamčila potpuna neovisnost i nepristranost sudaca i javnih tužitelja; poziva vlasti da ne odgađaju donošenje nacrta zakona o besplatnoj pravnoj pomoći pazeći pritom da se i najugroženijim građanima zajamči pristup uslugama besplatne pravne pomoći; ističe važnost rješavanja slučajeva zlouporabe položaja i ovlasti te izražava zabrinutost zbog toga što su ti slučajevi predmetom opširne prekvalifikacije; naglašava da su potrebne ustavne reforme kako bi se zajamčila nezavisnost pravosuđa;

| 25. | pozdravlja snažni politički poticaj borbi protiv korupcije i daljnju provedbu preporuka Skupine država protiv korupcije (GRECO); pozdravlja činjenicu da je 25. studenog 2014. srpski parlament usvojio zakon o zaštiti zviždača; pozdravlja činjenicu da se provodi nekoliko istraga slučajeva na visokoj razini te da su uloženi napori u poboljšanje koordinacije; ističe da je potrebno uložiti znatne napore u svrhu unaprjeđenja i potpune primjene pravnog okvira za borbu protiv korupcije i podupiranja reformi odgovarajućim resursima; ističe da su odavanja informacija medijima o istragama u tijeku, čime se krši pretpostavka nevinosti, ozbiljan razlog za zabrinutost i da bi ih trebalo istražiti, procesuirati i iskorijeniti u skladu sa zakonom; također osuđuje pritisak koji vrše mediji ili političke stranke na neovisna tijela za borbu protiv korupcije i u tom pogledu smatra da bi trebalo povećati ovlasti i resurse Agencije za borbu protiv korupcije; prima na znanje da se zbog takvih radnji može znatno usporiti napredak pregovora o pristupanju; poziva na poduzimanje daljnjih mjera kako bi se zaštitilo neovisnost i integritet pravosuđa te pristup pravdi; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja snažni politički poticaj borbi protiv korupcije i daljnju provedbu preporuka Skupine država protiv korupcije (GRECO); pozdravlja činjenicu da je 25. studenog 2014. srpski parlament usvojio zakon o zaštiti zviždača; pozdravlja činjenicu da se provodi nekoliko istraga slučajeva na visokoj razini te da su uloženi napori u poboljšanje koordinacije; ističe da je potrebno uložiti znatne napore u svrhu unaprjeđenja i potpune primjene pravnog okvira za borbu protiv korupcije i podupiranja reformi odgovarajućim resursima; ističe da su odavanja informacija medijima o istragama u tijeku, čime se krši pretpostavka nevinosti, ozbiljan razlog za zabrinutost i da bi ih trebalo istražiti, procesuirati i iskorijeniti u skladu sa zakonom; također osuđuje pritisak koji vrše mediji ili političke stranke na neovisna tijela za borbu protiv korupcije i u tom pogledu smatra da bi trebalo povećati ovlasti i resurse Agencije za borbu protiv korupcije; prima na znanje da se zbog takvih radnji može znatno usporiti napredak pregovora o pristupanju; poziva na poduzimanje daljnjih mjera kako bi se zaštitilo neovisnost i integritet pravosuđa te pristup pravdi;

| 26. | primjećuje da su korupcija i organizirani kriminal široko rasprostranjeni u regiji te također predstavljaju prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju Srbije; smatra da je regionalna strategija i pojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključna za učinkovitije rješavanje tih pitanja; |
| --- | --- |

26.

primjećuje da su korupcija i organizirani kriminal široko rasprostranjeni u regiji te također predstavljaju prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju Srbije; smatra da je regionalna strategija i pojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključna za učinkovitije rješavanje tih pitanja;

| 27. | sa zabrinutošću prima na znanje da postoji nedostatak transparentnosti u financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja te stoga i visok rizik od korupcije; ističe da financiranje političkih stranaka mora biti transparentno i u skladu s najvišim međunarodnim normama; |
| --- | --- |

27.

sa zabrinutošću prima na znanje da postoji nedostatak transparentnosti u financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja te stoga i visok rizik od korupcije; ističe da financiranje političkih stranaka mora biti transparentno i u skladu s najvišim međunarodnim normama;

| 28. | pozdravlja donošenje zakona o javnom informiranju i medijima, zakona o elektroničkim medijima i zakona o javnim radiodifuzijskim uslugama i poziva na njihovu trenutačnu provedbu; ističe da prilikom provedbe novog medijskog paketa treba voditi računa i o održivosti javne radiodifuzije na jezicima manjina te o održivosti i financijskoj stabilnosti javnih službi te regionalnih i lokalnih medija; izražava zabrinutost zbog sve gorih uvjeta za potpuno ostvarenje slobode izražavanja u Srbiji i naglašava potrebu za potpunom transparentnošću u pogledu medijskog vlasništva; izražava zabrinutost zbog pritiska i prijetnji kojima su izloženi novinari, što dovodi do povećane samocenzure, te potiče srpske vlasti da poduzmu mjere kako bi se počinitelje privelo pravdi; sa zabrinutošću primjećuje da politički pritisak ugrožava neovisnost medija; ponavlja važnost slobode medija kao jedne od temeljnih vrijednosti EU-a; poziva vlasti Srbije da izgrade okruženje u kojemu se podržava sloboda izražavanja i medija; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja donošenje zakona o javnom informiranju i medijima, zakona o elektroničkim medijima i zakona o javnim radiodifuzijskim uslugama i poziva na njihovu trenutačnu provedbu; ističe da prilikom provedbe novog medijskog paketa treba voditi računa i o održivosti javne radiodifuzije na jezicima manjina te o održivosti i financijskoj stabilnosti javnih službi te regionalnih i lokalnih medija; izražava zabrinutost zbog sve gorih uvjeta za potpuno ostvarenje slobode izražavanja u Srbiji i naglašava potrebu za potpunom transparentnošću u pogledu medijskog vlasništva; izražava zabrinutost zbog pritiska i prijetnji kojima su izloženi novinari, što dovodi do povećane samocenzure, te potiče srpske vlasti da poduzmu mjere kako bi se počinitelje privelo pravdi; sa zabrinutošću primjećuje da politički pritisak ugrožava neovisnost medija; ponavlja važnost slobode medija kao jedne od temeljnih vrijednosti EU-a; poziva vlasti Srbije da izgrade okruženje u kojemu se podržava sloboda izražavanja i medija;

| 29. | poziva vladu Srbije da u potpunosti i bez diskriminacije provede zakon o rehabilitaciji; predlaže vladi Srbije i da dodatno izmijeni zakon o vraćanju oduzete imovine kako bi se otklonile sve postupovne i zakonske prepreke vraćanju u naturi; |
| --- | --- |

29.

poziva vladu Srbije da u potpunosti i bez diskriminacije provede zakon o rehabilitaciji; predlaže vladi Srbije i da dodatno izmijeni zakon o vraćanju oduzete imovine kako bi se otklonile sve postupovne i zakonske prepreke vraćanju u naturi;

| 30. | pozdravlja izbore za vijeća nacionalnih manjina održane 26. listopada 2014.; ističe važnost vijeća nacionalnih manjina u provedbi prava nacionalnih manjina te poziva Srbiju da se pobrine za to da se očuva razina stečenih prava i ovlasti u okviru postupka njihova zakonskog usklađivanja s odlukom Ustavnog suda Republike Srbije, te važnost toga da im se na transparentan način pruže dostatna sredstva; poziva Srbiju da u cijeloj zemlji omogući dosljednu provedbu zakonodavstva o zaštiti manjina, pa i u pogledu obrazovanja, uporabe jezika i pristupa medijima te vjerskim uslugama na jezicima manjina te o odgovarajućoj zastupljenosti nacionalnih manjina u državnoj upravi, lokalnim i regionalnim tijelima te u nacionalnom parlamentu; potiče predanost Srbije da izradi posebni akcijski plan o položaju nacionalnih manjina u okviru akcijskog plana za poglavlje 23.; potiče vlasti Srbije da poduzmu dodatne mjere radi poboljšanja položaja Roma, posebno kada je riječ o obrazovanju, smještaju i zapošljavanju; potiče vladu da radi na povećanju razine znanja romskog stanovništva o građanskim pravima te da im pruži jednaku razinu sigurnosti; ističe važnost toga da se Romi potiču da sudjeluju u javnom životu; poziva vlasti Srbije da poboljšaju planiranje, koordinaciju i nadzor primjene politika o uključivanju romskog stanovništva te mjera na nacionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja izbore za vijeća nacionalnih manjina održane 26. listopada 2014.; ističe važnost vijeća nacionalnih manjina u provedbi prava nacionalnih manjina te poziva Srbiju da se pobrine za to da se očuva razina stečenih prava i ovlasti u okviru postupka njihova zakonskog usklađivanja s odlukom Ustavnog suda Republike Srbije, te važnost toga da im se na transparentan način pruže dostatna sredstva; poziva Srbiju da u cijeloj zemlji omogući dosljednu provedbu zakonodavstva o zaštiti manjina, pa i u pogledu obrazovanja, uporabe jezika i pristupa medijima te vjerskim uslugama na jezicima manjina te o odgovarajućoj zastupljenosti nacionalnih manjina u državnoj upravi, lokalnim i regionalnim tijelima te u nacionalnom parlamentu; potiče predanost Srbije da izradi posebni akcijski plan o položaju nacionalnih manjina u okviru akcijskog plana za poglavlje 23.; potiče vlasti Srbije da poduzmu dodatne mjere radi poboljšanja položaja Roma, posebno kada je riječ o obrazovanju, smještaju i zapošljavanju; potiče vladu da radi na povećanju razine znanja romskog stanovništva o građanskim pravima te da im pruži jednaku razinu sigurnosti; ističe važnost toga da se Romi potiču da sudjeluju u javnom životu; poziva vlasti Srbije da poboljšaju planiranje, koordinaciju i nadzor primjene politika o uključivanju romskog stanovništva te mjera na nacionalnoj i lokalnoj razini;

| 31. | naglašava važnost povrata imovine crkvama i vjerskim zajednicama manjina zaplijenjene za vrijeme komunističkog režima; naglašava ulogu države u stvaranju nepristrane politike prema povijesnim crkvama u državi, uključujući crkve manjina; ističe da se vjerska sloboda ne može jamčiti bez tog povrata; |
| --- | --- |

31.

naglašava važnost povrata imovine crkvama i vjerskim zajednicama manjina zaplijenjene za vrijeme komunističkog režima; naglašava ulogu države u stvaranju nepristrane politike prema povijesnim crkvama u državi, uključujući crkve manjina; ističe da se vjerska sloboda ne može jamčiti bez tog povrata;

| 32. | prima na znanje da kulturna raznolikost Vojvodine također doprinosi identitetu Srbije i da su stoga zaštita i podržavanje njezinih manjina i održavanje te promicanje stoljetne nacionalne raznolikosti od temeljne važnosti; poziva na to da se višejezičnost i raznolikost očuvaju; nadalje, ističe da se autonomija Vojvodine ne bi trebala sužavati i potiče vladu da bez odgađanja u proceduru pošalje zakon o nadležnostima i financiranju Autonomne Pokrajine Vojvodine; |
| --- | --- |

32.

prima na znanje da kulturna raznolikost Vojvodine također doprinosi identitetu Srbije i da su stoga zaštita i podržavanje njezinih manjina i održavanje te promicanje stoljetne nacionalne raznolikosti od temeljne važnosti; poziva na to da se višejezičnost i raznolikost očuvaju; nadalje, ističe da se autonomija Vojvodine ne bi trebala sužavati i potiče vladu da bez odgađanja u proceduru pošalje zakon o nadležnostima i financiranju Autonomne Pokrajine Vojvodine;

| 33. | uzimajući u obzir važnost Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) za daljnji razvoj prekogranične suradnje između država članica EU-a i njezinih susjeda, poziva vladu Srbije da izradi potreban pravni okvir kojim bi se Srbiji omogućilo da sudjeluje u EGTC-u; |
| --- | --- |

33.

uzimajući u obzir važnost Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) za daljnji razvoj prekogranične suradnje između država članica EU-a i njezinih susjeda, poziva vladu Srbije da izradi potreban pravni okvir kojim bi se Srbiji omogućilo da sudjeluje u EGTC-u;

| 34. | pozdravlja, kao pozitivne korake prema djelotvornijoj javnoj upravi, novu strategiju reforme javne uprave, stvaranje Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave i snažniju usredotočenost na planiranje i koordinaciju politika nakon uspostave Tajništva za javne politike; izražava zabrinutost zbog manjka transparentnosti pri zapošljavanju u javnoj upravi i zbog administrativnih i upravnih kapaciteta na lokalnoj razini; potiče vlasti da rade na ostvarivanju transparentnog postupka imenovanja i napredovanja javnih službenika i dužnosnika koji se temelji na zaslugama; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja, kao pozitivne korake prema djelotvornijoj javnoj upravi, novu strategiju reforme javne uprave, stvaranje Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave i snažniju usredotočenost na planiranje i koordinaciju politika nakon uspostave Tajništva za javne politike; izražava zabrinutost zbog manjka transparentnosti pri zapošljavanju u javnoj upravi i zbog administrativnih i upravnih kapaciteta na lokalnoj razini; potiče vlasti da rade na ostvarivanju transparentnog postupka imenovanja i napredovanja javnih službenika i dužnosnika koji se temelji na zaslugama;

| 35. | potiče vlasti Srbije da provedu strukturne gospodarske reforme kako bi se pospješio rast, poboljšala poslovna i ulagačka klima diljem Srbije i ostvario uravnotežen socijalni i gospodarski razvoj u svim regijama, smanjila visoka razina nezaposlenosti i siromaštva, provela fiskalna konsolidacija i suzbila korupcija, koja je još uvijek najveća prijetnja poslovnoj klimi; sa zabrinutošću primjećuje visoku nezaposlenost mladih i potiče vladu da pristupi rješavanju tog pitanja pružajući mladima odgovarajuće mogućnosti i obrazovanje prilagođeno potrebama tržišta rada; ističe potrebu za time da obrazovni sustav bude pristupačan i popraćen mogućnostima zapošljavanja i osposobljavanja za mlade i pristupom europskim studijskim programima poput programa ERASMUS; pozdravlja donošenje zakona o radu, zakona o stečaju, zakona o privatizaciji i zakona o planiranju i izgradnji, koji predstavljaju pravni okvir za strukturne reforme te za poboljšanje poslovne klime; |
| --- | --- |

35.

potiče vlasti Srbije da provedu strukturne gospodarske reforme kako bi se pospješio rast, poboljšala poslovna i ulagačka klima diljem Srbije i ostvario uravnotežen socijalni i gospodarski razvoj u svim regijama, smanjila visoka razina nezaposlenosti i siromaštva, provela fiskalna konsolidacija i suzbila korupcija, koja je još uvijek najveća prijetnja poslovnoj klimi; sa zabrinutošću primjećuje visoku nezaposlenost mladih i potiče vladu da pristupi rješavanju tog pitanja pružajući mladima odgovarajuće mogućnosti i obrazovanje prilagođeno potrebama tržišta rada; ističe potrebu za time da obrazovni sustav bude pristupačan i popraćen mogućnostima zapošljavanja i osposobljavanja za mlade i pristupom europskim studijskim programima poput programa ERASMUS; pozdravlja donošenje zakona o radu, zakona o stečaju, zakona o privatizaciji i zakona o planiranju i izgradnji, koji predstavljaju pravni okvir za strukturne reforme te za poboljšanje poslovne klime;

| 36. | poziva na unaprjeđenje poslovnog okruženja provedbom planiranih strukturnih reformi u tom području, jačanjem pravnog sustava i jamčenjem usklađene provedbe zakona; ustraje na hitnoj potrebi da se ukinu administrativne prepreke poslovanju, posebno kada je riječ o malim i srednjim poduzećima, te ističe važnost nužnog restrukturiranja javnih poduzeća poštujući pritom prava radnika i vodeći računa o važnosti koju radna mjesta u javnom sektoru imaju u očima građana Srbije te o njihovoj dobrobiti i pristupu osnovnim javnim uslugama; |
| --- | --- |

36.

poziva na unaprjeđenje poslovnog okruženja provedbom planiranih strukturnih reformi u tom području, jačanjem pravnog sustava i jamčenjem usklađene provedbe zakona; ustraje na hitnoj potrebi da se ukinu administrativne prepreke poslovanju, posebno kada je riječ o malim i srednjim poduzećima, te ističe važnost nužnog restrukturiranja javnih poduzeća poštujući pritom prava radnika i vodeći računa o važnosti koju radna mjesta u javnom sektoru imaju u očima građana Srbije te o njihovoj dobrobiti i pristupu osnovnim javnim uslugama;

| 37. | prima na znanje da se radi na izmjenama kaznenog zakona; međutim, primjećuje da je pravna nesigurnost prisutna u privatnom sektoru i nakon usvojenih izmjena; ponovno izražava zabrinutost zbog odredbi novog članka 234. o zloupotrebi položaja i ovlasti koje se još uvijek mogu proizvoljno tumačiti; prima na znanje da je većina bivših slučajeva zlouporabe položaja i ovlasti bilo predmetom opsežne prekvalifikacije, a da pritom nije izvršena odgovarajuća revizija u okviru poglavlja „Zlouporaba odgovornog položaja”, pa stoga poziva da se provede nezavisna i temeljita revizija prekvalificiranih slučajeva kako bi se odmah zaustavili nepravedni dugogodišnji progoni; |
| --- | --- |

37.

prima na znanje da se radi na izmjenama kaznenog zakona; međutim, primjećuje da je pravna nesigurnost prisutna u privatnom sektoru i nakon usvojenih izmjena; ponovno izražava zabrinutost zbog odredbi novog članka 234. o zloupotrebi položaja i ovlasti koje se još uvijek mogu proizvoljno tumačiti; prima na znanje da je većina bivših slučajeva zlouporabe položaja i ovlasti bilo predmetom opsežne prekvalifikacije, a da pritom nije izvršena odgovarajuća revizija u okviru poglavlja „Zlouporaba odgovornog položaja”, pa stoga poziva da se provede nezavisna i temeljita revizija prekvalificiranih slučajeva kako bi se odmah zaustavili nepravedni dugogodišnji progoni;

| 38. | čestita Srbiji na organizaciji sastanka na vrhu između Kine i središnje i istočne Europe u Beogradu; pozdravlja planove za pojačanu suradnju i nada se će ona biti usklađena s europskim normama; prima na znanje početne dogovore o projektima u pogledu energije i infrastrukture postignute tijekom sastanka na vrhu te podsjeća Srbiju i druge države u regiji da bi u tim projektima trebalo uzeti u obzir dugoročne ciljeve politika EU-a; |
| --- | --- |

38.

čestita Srbiji na organizaciji sastanka na vrhu između Kine i središnje i istočne Europe u Beogradu; pozdravlja planove za pojačanu suradnju i nada se će ona biti usklađena s europskim normama; prima na znanje početne dogovore o projektima u pogledu energije i infrastrukture postignute tijekom sastanka na vrhu te podsjeća Srbiju i druge države u regiji da bi u tim projektima trebalo uzeti u obzir dugoročne ciljeve politika EU-a;

| 39. | napominje da su pripreme na području energije tek skromno napredovale; ističe da Srbija treba pojačati napore u usklađivanju svojeg zakonodavstva s pravnom stečevinom Unije u dijelu koji se odnosi na energijsku učinkovitost i obnovljive izvore energije te ukidanje državnih potpora sektoru lignita kako bi se što prije postiglo razdvajanje u sektoru plina i restrukturiranje javnog poduzeća za plin; poziva Komisiju da podrži vladu Srbije u njezinu nastojanju da smanji ovisnost države o uvozu energije diversifikacijom izvora energije; potiče Srbiju da započne reviziju svoje predložene energijske strategije; poziva vladu da uloži više truda u rad na obnovljivim izvorima energije, posebno u pogledu direktive o obnovljivoj energiji, s obzirom na to da je riječ o nužnoj mjeri da se ostvari energijska sigurnost i postignu ciljevi strategije Europa 2020. za obnovljive izvore energije; |
| --- | --- |

39.

napominje da su pripreme na području energije tek skromno napredovale; ističe da Srbija treba pojačati napore u usklađivanju svojeg zakonodavstva s pravnom stečevinom Unije u dijelu koji se odnosi na energijsku učinkovitost i obnovljive izvore energije te ukidanje državnih potpora sektoru lignita kako bi se što prije postiglo razdvajanje u sektoru plina i restrukturiranje javnog poduzeća za plin; poziva Komisiju da podrži vladu Srbije u njezinu nastojanju da smanji ovisnost države o uvozu energije diversifikacijom izvora energije; potiče Srbiju da započne reviziju svoje predložene energijske strategije; poziva vladu da uloži više truda u rad na obnovljivim izvorima energije, posebno u pogledu direktive o obnovljivoj energiji, s obzirom na to da je riječ o nužnoj mjeri da se ostvari energijska sigurnost i postignu ciljevi strategije Europa 2020. za obnovljive izvore energije;

| 40. | žali zbog nedovoljnog napretka u području zaštite okoliša i klimatskih promjena i poziva vlasti Srbije da što prije donesu sveobuhvatnu klimatsku politiku i strategiju na državnoj razini i u skladu s ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

40.

žali zbog nedovoljnog napretka u području zaštite okoliša i klimatskih promjena i poziva vlasti Srbije da što prije donesu sveobuhvatnu klimatsku politiku i strategiju na državnoj razini i u skladu s ciljevima EU-a;

| 41. | zabrinut je zbog toga što se sveučilišne ustanove, zajedno s državnim vlastima i javnim dužnosnicima, nisu suočile s optužbama o plagiranju na sveučilištima; |
| --- | --- |

41.

zabrinut je zbog toga što se sveučilišne ustanove, zajedno s državnim vlastima i javnim dužnosnicima, nisu suočile s optužbama o plagiranju na sveučilištima;

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

42.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu Srbije.

---

(1)  SL L 80, 19.3.2008., str. 46.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0039.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0065.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/68

---

P8_TA(2015)0066

Proces europske integracije Kosova

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o procesu europske integracije Kosova (2014/2950(RSP))

(2016/C 316/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa, koji su 19. travnja 2013. potpisali predsjednici vlada Hasim Thaçi i Ivica Dačić te Akcijski plan za provedbu od 22. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa, koji su 19. travnja 2013. potpisali predsjednici vlada Hasim Thaçi i Ivica Dačić te Akcijski plan za provedbu od 22. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. lipnja 2013. o donošenju odluke o odobravanju otvaranja pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. lipnja 2013. o donošenju odluke o odobravanju otvaranja pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća od 22. listopada 2012. o davanju ovlasti Komisiji da započne s pregovorima o okvirnom sporazumu s Kosovom u vezi sa sudjelovanjem u programima Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća od 22. listopada 2012. o davanju ovlasti Komisiji da započne s pregovorima o okvirnom sporazumu s Kosovom u vezi sa sudjelovanjem u programima Unije,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o tekućim aktivnostima Privremene administrativne misije Ujedinjenih naroda na Kosovu i povezanom razvoju događaja, uključujući posljednje izvješće od 31. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o tekućim aktivnostima Privremene administrativne misije Ujedinjenih naroda na Kosovu i povezanom razvoju događaja, uključujući posljednje izvješće od 31. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/349/ZVSP od 12. lipnja 2014. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu, EULEX KOSOVO, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/349/ZVSP od 12. lipnja 2014. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu, EULEX KOSOVO,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanaka Vijeća za opće poslove od 7. prosinca 2009., 14. prosinca 2010. i 5. prosinca 2011. u kojima je istaknuto i ponovno potvrđeno da bi i Kosovo, ne dovodeći u pitanje stajalište država članica o njegovu statusu, trebalo biti obuhvaćeno mogućnošću dogledne liberalizacije viznog režima kad se ispune svi uvjeti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanaka Vijeća za opće poslove od 7. prosinca 2009., 14. prosinca 2010. i 5. prosinca 2011. u kojima je istaknuto i ponovno potvrđeno da bi i Kosovo, ne dovodeći u pitanje stajalište država članica o njegovu statusu, trebalo biti obuhvaćeno mogućnošću dogledne liberalizacije viznog režima kad se ispune svi uvjeti,

| — | uzimajući u obzir početak dijaloga o vizama u siječnju 2012., plan za liberalizaciju viznog režima iz lipnja 2012. te drugo izvješće Komisije od 24. srpnja 2014. o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima (COM(2014)0488), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir početak dijaloga o vizama u siječnju 2012., plan za liberalizaciju viznog režima iz lipnja 2012. te drugo izvješće Komisije od 24. srpnja 2014. o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima (COM(2014)0488),

| — | uzimajući u obzir treći sastanak o strukturiranom dijalogu o vladavini prava od 16. siječnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treći sastanak o strukturiranom dijalogu o vladavini prava od 16. siječnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostrane deklaracije o neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 64/298 od 9. rujna 2010. kojom je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Beograda i Prištine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostrane deklaracije o neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 64/298 od 9. rujna 2010. kojom je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Beograda i Prištine,

| — | uzimajući u obzir odluku Odbora ministara Vijeća Europe od 11. lipnja 2014. da se Kosovu odobri članstvo u Venecijanskoj komisiji Vijeća Europe, uzimajući u obzir imenovanje dvaju stručnjaka s Kosova u Venecijansku komisiju u rujnu 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Odbora ministara Vijeća Europe od 11. lipnja 2014. da se Kosovu odobri članstvo u Venecijanskoj komisiji Vijeća Europe, uzimajući u obzir imenovanje dvaju stručnjaka s Kosova u Venecijansku komisiju u rujnu 2014.,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave s međuparlamentarnih sastanaka Europskog parlamenta i Kosova od 28. i 29. svibnja 2008., 6. i 7. travnja 2009., 22. i 23. lipnja 2010., 20. svibnja 2011., 14. i 15. ožujka 2012. te 30. i 31. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave s međuparlamentarnih sastanaka Europskog parlamenta i Kosova od 28. i 29. svibnja 2008., 6. i 7. travnja 2009., 22. i 23. lipnja 2010., 20. svibnja 2011., 14. i 15. ožujka 2012. te 30. i 31. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. listopada 2013. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. listopada 2013. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” (COM(2013)0700),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014. o procesima proširenja te stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 16. prosinca 2014. o procesima proširenja te stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije,

| — | uzimajući u obzir rad Ulrike Lunacek, stalne izvjestiteljice Odbora za vanjske poslove o Kosovu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Ulrike Lunacek, stalne izvjestiteljice Odbora za vanjske poslove o Kosovu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da 110 od 193 države članice UN-a, uključujući 23 od 28 država članica EU-a, priznaje neovisnost Kosova; |
| --- | --- |

A.

budući da 110 od 193 države članice UN-a, uključujući 23 od 28 država članica EU-a, priznaje neovisnost Kosova;

| B. | budući da su pregovori o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova završeni u svibnju 2014., a sporazum parafiran u srpnju 2014.; |
| --- | --- |

B.

budući da su pregovori o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova završeni u svibnju 2014., a sporazum parafiran u srpnju 2014.;

| C. | budući da će se svaku (potencijalnu) državu kandidatkinju ocjenjivati na temelju njezinih zasluga, a brzina i kvaliteta potrebnih reformi određuju raspored pristupanja; |
| --- | --- |

C.

budući da će se svaku (potencijalnu) državu kandidatkinju ocjenjivati na temelju njezinih zasluga, a brzina i kvaliteta potrebnih reformi određuju raspored pristupanja;

| D. | budući da je izborna promatračka misija EU-a ocijenila prijevremene parlamentarne izbore od 25. svibnja i 8. lipnja 2014. kao transparentne i dobro organizirane, čime se utvrdio napredak ostvaren na lokalnim izborima 2013.; budući da je konstituirajuća sjednica Skupštine Kosova završila tek 8. prosinca 2014., a vlada izglasana 9. prosinca 2014.; |
| --- | --- |

D.

budući da je izborna promatračka misija EU-a ocijenila prijevremene parlamentarne izbore od 25. svibnja i 8. lipnja 2014. kao transparentne i dobro organizirane, čime se utvrdio napredak ostvaren na lokalnim izborima 2013.; budući da je konstituirajuća sjednica Skupštine Kosova završila tek 8. prosinca 2014., a vlada izglasana 9. prosinca 2014.;

| E. | budući da ostvarenje napretka u vođenju zajedničke sigurnosne i obrambene politike iziskuje, između ostalog, spremnost na pomno preispitivanje načina rada u prošlosti i izvlačenje odgovarajućih pouka na osnovi utvrđenih problema, među kojima su i problemi upravljanja misijama na terenu; budući da je EULEX najveća misija na tom prostoru i da je operativna preko šest godina; |
| --- | --- |

E.

budući da ostvarenje napretka u vođenju zajedničke sigurnosne i obrambene politike iziskuje, između ostalog, spremnost na pomno preispitivanje načina rada u prošlosti i izvlačenje odgovarajućih pouka na osnovi utvrđenih problema, među kojima su i problemi upravljanja misijama na terenu; budući da je EULEX najveća misija na tom prostoru i da je operativna preko šest godina;

| 1. | pozdravlja okončanje šestomjesečnog političkog zastoja koji je uslijedio nakon izbora te sazivanje Skupštine i imenovanje nove vlade; zabrinut je zbog toga što se bez njihova pristanka na položaje imenuju osobe čije bi se prethodno djelovanje moglo dovesti u pitanje; izražava žaljenje zbog nepotrebno velikog broja ministara i zamjenika ministara u novoj vladi, što se odražava na proračunu, te zbog malog broja žena među ministrima; smatra da bi se povećanje broja žena među ministrima moglo iskoristiti kao poticaj za ostvarenje napretka u društvu u cjelini; ističe da je od najveće hitnosti da nova vlada predano i odlučno provodi potrebne reforme; ističe da se uspješnost vodstva Kosova najbolje može mjeriti na temelju ostvarenih konkretnih rezultata za građane Kosova te europske i međunarodne partnere; potiče izabrane predstavnike srpske manjine na Kosovu da sudjeluju u novoj koalicijskoj vladi u Prištini i da preuzmu svoje obveze u okviru te vlade; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja okončanje šestomjesečnog političkog zastoja koji je uslijedio nakon izbora te sazivanje Skupštine i imenovanje nove vlade; zabrinut je zbog toga što se bez njihova pristanka na položaje imenuju osobe čije bi se prethodno djelovanje moglo dovesti u pitanje; izražava žaljenje zbog nepotrebno velikog broja ministara i zamjenika ministara u novoj vladi, što se odražava na proračunu, te zbog malog broja žena među ministrima; smatra da bi se povećanje broja žena među ministrima moglo iskoristiti kao poticaj za ostvarenje napretka u društvu u cjelini; ističe da je od najveće hitnosti da nova vlada predano i odlučno provodi potrebne reforme; ističe da se uspješnost vodstva Kosova najbolje može mjeriti na temelju ostvarenih konkretnih rezultata za građane Kosova te europske i međunarodne partnere; potiče izabrane predstavnike srpske manjine na Kosovu da sudjeluju u novoj koalicijskoj vladi u Prištini i da preuzmu svoje obveze u okviru te vlade;

| 2. | potiče novu vladu da se nastavi kretati prema Europi te ističe da bi se ona trebala snažno posvetiti rješavanju niza prioritetnih pitanja, uključujući i zakonodavnim putem, između ostalog, mjerama za jačanje i potvrđivanje vladavine prava, utvrđivanje modela pravosuđa utemeljenog na načelima neovisnosti, stručnosti i učinkovitosti, te sustavnu i djelotvornu borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala na svim razinama; poziva vlasti da se sustavno i učinkovito bore protiv nezaposlenosti i potiču strukturne gospodarske reforme i održiv razvoj uvođenjem regulatornog okvira i poticaja za mala i srednja poduzeća te da poduzmu prijeko potrebnu reformu sustava socijalne zaštite kako bi se uhvatile u koštac s konstantno visokim stopama siromaštva, uključujući neprihvatljive razine siromaštva djece; naglašava činjenicu da je provedba reformi od ključne važnosti; ističe da bi se trebala dati prednost uspostavi i djelovanju posebnog suda i suradnji s njime, čime će se Kosovu pomoći da riješi i prevlada probleme koji su ukorijenjeni u njegovoj prošlosti; naglašava da se u zakonodavnim i političkim planovima potrebni resursi moraju realno odražavati i preporučuje da se provedu na transparentniji način; |
| --- | --- |

2.

potiče novu vladu da se nastavi kretati prema Europi te ističe da bi se ona trebala snažno posvetiti rješavanju niza prioritetnih pitanja, uključujući i zakonodavnim putem, između ostalog, mjerama za jačanje i potvrđivanje vladavine prava, utvrđivanje modela pravosuđa utemeljenog na načelima neovisnosti, stručnosti i učinkovitosti, te sustavnu i djelotvornu borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala na svim razinama; poziva vlasti da se sustavno i učinkovito bore protiv nezaposlenosti i potiču strukturne gospodarske reforme i održiv razvoj uvođenjem regulatornog okvira i poticaja za mala i srednja poduzeća te da poduzmu prijeko potrebnu reformu sustava socijalne zaštite kako bi se uhvatile u koštac s konstantno visokim stopama siromaštva, uključujući neprihvatljive razine siromaštva djece; naglašava činjenicu da je provedba reformi od ključne važnosti; ističe da bi se trebala dati prednost uspostavi i djelovanju posebnog suda i suradnji s njime, čime će se Kosovu pomoći da riješi i prevlada probleme koji su ukorijenjeni u njegovoj prošlosti; naglašava da se u zakonodavnim i političkim planovima potrebni resursi moraju realno odražavati i preporučuje da se provedu na transparentniji način;

| 3. | naglašava da je potrebno da u procesu integracije Kosova ojača nadzorna uloge Skupštine, a posebice Odbora za integraciju u EU; potiče Skupštinu da čim prije donese novi poslovnik koji treba biti usklađen s europskom najboljom praksom i sadržavati dimenziju jednakosti spolova; |
| --- | --- |

3.

naglašava da je potrebno da u procesu integracije Kosova ojača nadzorna uloge Skupštine, a posebice Odbora za integraciju u EU; potiče Skupštinu da čim prije donese novi poslovnik koji treba biti usklađen s europskom najboljom praksom i sadržavati dimenziju jednakosti spolova;

| 4. | naglašava da je potrebno pojačati mjere za borbu protiv kriminalnih skupina koje omogućuju nezakonitu migraciju; naglašava, nadalje, da su društveno-gospodarski razvoj i stvaranje novih radnih mjesta potrebni kako bi se zaustavio trend nezakonite imigracije i povratila nada i vjera građana da mogu izgraditi svoju budućnost u svojoj državi; ustraje na potrebi suočavanja s temeljnim uzrocima nezakonite migracije, koristeći se svim instrumentima politike i pomoći EU-a; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je potrebno pojačati mjere za borbu protiv kriminalnih skupina koje omogućuju nezakonitu migraciju; naglašava, nadalje, da su društveno-gospodarski razvoj i stvaranje novih radnih mjesta potrebni kako bi se zaustavio trend nezakonite imigracije i povratila nada i vjera građana da mogu izgraditi svoju budućnost u svojoj državi; ustraje na potrebi suočavanja s temeljnim uzrocima nezakonite migracije, koristeći se svim instrumentima politike i pomoći EU-a;

| 5. | pozdravlja postupno jačanje i sve veću koordinaciju organizacija civilnog društva, posebno onih usmjerenih na žene i pripadnike skupine LGBTI; također naglašava potrebu za pronalaženjem odgovora na prijetnje i napade na aktiviste koji nastoje ojačati prava pripadnika skupine LGBTI; poziva kosovske vlasti da ojačaju svoje mehanizme savjetovanja s civilnim društvom, koje se do sada provodilo na ad hoc osnovi, posebno osiguravajući sve potrebne resurse Zajedničkom savjetodavnom vijeću; smatra da bi, u cilju otvorenosti i transparentnosti vlade, predstavnici civilnog društva trebali sudjelovati u zakonodavnim savjetovanjima; poziva donatorsku zajednicu, posebno EU, da i dalje uključuje civilno društvo u izradu svojih programa te da se s njime savjetuje; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja postupno jačanje i sve veću koordinaciju organizacija civilnog društva, posebno onih usmjerenih na žene i pripadnike skupine LGBTI; također naglašava potrebu za pronalaženjem odgovora na prijetnje i napade na aktiviste koji nastoje ojačati prava pripadnika skupine LGBTI; poziva kosovske vlasti da ojačaju svoje mehanizme savjetovanja s civilnim društvom, koje se do sada provodilo na ad hoc osnovi, posebno osiguravajući sve potrebne resurse Zajedničkom savjetodavnom vijeću; smatra da bi, u cilju otvorenosti i transparentnosti vlade, predstavnici civilnog društva trebali sudjelovati u zakonodavnim savjetovanjima; poziva donatorsku zajednicu, posebno EU, da i dalje uključuje civilno društvo u izradu svojih programa te da se s njime savjetuje;

| 6. | primjećuje da su postignuti određeni pomaci u zakonodavstvu koje se odnosi na pravosuđe i njegovu organizaciju, posebno u pogledu mjera za prilagodbu struktura novom mandatu EULEX-a i mješovitim timovima; no napominje da i dalje postoji snažna zabrinutost u vezi s neovisnošću, odgovornošću, nepristranošću i djelotvornošću sudaca i javnih tužitelja te radom Sudbenog vijeća Kosova, zatvorskim sustavom i općenitom učinkovitošću sektora vladavine prava; naglašava da bi trebalo nastaviti rad na pripremama za potpuni prijenos nadležnosti EULEX-a na kosovske vlasti; poziva političke vlasti da na jasan način pokažu punu potporu neovisnosti sudaca i javnih tužitelja koji su i dalje meta pokušaja da se utječe na tekuće istrage i sudske postupke; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da su postignuti određeni pomaci u zakonodavstvu koje se odnosi na pravosuđe i njegovu organizaciju, posebno u pogledu mjera za prilagodbu struktura novom mandatu EULEX-a i mješovitim timovima; no napominje da i dalje postoji snažna zabrinutost u vezi s neovisnošću, odgovornošću, nepristranošću i djelotvornošću sudaca i javnih tužitelja te radom Sudbenog vijeća Kosova, zatvorskim sustavom i općenitom učinkovitošću sektora vladavine prava; naglašava da bi trebalo nastaviti rad na pripremama za potpuni prijenos nadležnosti EULEX-a na kosovske vlasti; poziva političke vlasti da na jasan način pokažu punu potporu neovisnosti sudaca i javnih tužitelja koji su i dalje meta pokušaja da se utječe na tekuće istrage i sudske postupke;

| 7. | izražava zabrinutost zbog izostanka zamjetnog napretka u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala na visokoj razini, što je znatna prepreka na putu za demokratski, društveni i gospodarski razvoj Kosova; ističe da vlada treba poslati jasan znak da se Kosovo sustavno bori protiv organiziranog kriminala i korupcije na svim razinama; poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se spriječila svaka moguća povezanost između organiziranog kriminala i javne uprave; također je zabrinut zbog činjenice da je rašireno nezakonito posjedovanje vatrenog oružja te poziva kosovsku vladu da učinkovito provodi postojeće programe njihova prikupljanja, posebno nacionalnu strategiju i akcijski plan za kontrolu i prikupljanje malog i lakog oružja (SALW) za razdoblje 2013. – 2016.; poziva Kosovo da surađuje sa stručnom skupinom EU-a za borbu protiv krijumčarenja oružja i sa susjednim državama kako bi poduzelo preventivne mjere, a EU poziva da u tu svrhu pruži sve neophodne oblike tehničke pomoći; |
| --- | --- |

7.

izražava zabrinutost zbog izostanka zamjetnog napretka u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala na visokoj razini, što je znatna prepreka na putu za demokratski, društveni i gospodarski razvoj Kosova; ističe da vlada treba poslati jasan znak da se Kosovo sustavno bori protiv organiziranog kriminala i korupcije na svim razinama; poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se spriječila svaka moguća povezanost između organiziranog kriminala i javne uprave; također je zabrinut zbog činjenice da je rašireno nezakonito posjedovanje vatrenog oružja te poziva kosovsku vladu da učinkovito provodi postojeće programe njihova prikupljanja, posebno nacionalnu strategiju i akcijski plan za kontrolu i prikupljanje malog i lakog oružja (SALW) za razdoblje 2013. – 2016.; poziva Kosovo da surađuje sa stručnom skupinom EU-a za borbu protiv krijumčarenja oružja i sa susjednim državama kako bi poduzelo preventivne mjere, a EU poziva da u tu svrhu pruži sve neophodne oblike tehničke pomoći;

| 8. | pozdravlja sudjelovanje Kosova u koaliciji za borbu protiv terorizma, izmjene kosovskog kaznenog zakona kako bi se poduzele oštre mjere protiv stranih boraca i radnje koje su poduzele vlasti kako bi se predalo u ruke pravde osobe koje su uključene u regrutiranje mladih ljudi za pristup ekstremističkim skupinama; sa zabrinutošću primjećuje izvješća o sve većoj radikalizaciji među mladim ljudima na Kosovu, od kojih neki pristupaju terorističkim borcima u Siriji i Iraku; traži od EU-a da pomogne u rješavanju socijalnih pitanja zbog kojih djelomično radikalne skupine uspijevaju regrutirati mlade ljude na Kosovu; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja sudjelovanje Kosova u koaliciji za borbu protiv terorizma, izmjene kosovskog kaznenog zakona kako bi se poduzele oštre mjere protiv stranih boraca i radnje koje su poduzele vlasti kako bi se predalo u ruke pravde osobe koje su uključene u regrutiranje mladih ljudi za pristup ekstremističkim skupinama; sa zabrinutošću primjećuje izvješća o sve većoj radikalizaciji među mladim ljudima na Kosovu, od kojih neki pristupaju terorističkim borcima u Siriji i Iraku; traži od EU-a da pomogne u rješavanju socijalnih pitanja zbog kojih djelomično radikalne skupine uspijevaju regrutirati mlade ljude na Kosovu;

| 9. | napominje da je jedan od prioriteta nove vlade stvaranje oružanih snaga Kosova koje će djelovati u skladu s Ustavom i pod potpunim nadzorom civila; shvaća načelo teritorijalne obrane kao dio nacionalnog suvereniteta, ali poziva na usklađenost oružanih snaga s NATO-om i EU-om te smatra da bi se trebalo jače zalagati za povećanje raspoloživih sredstava policijskih službi Kosova kako bi se odmah povećala njihova djelotvornost; |
| --- | --- |

9.

napominje da je jedan od prioriteta nove vlade stvaranje oružanih snaga Kosova koje će djelovati u skladu s Ustavom i pod potpunim nadzorom civila; shvaća načelo teritorijalne obrane kao dio nacionalnog suvereniteta, ali poziva na usklađenost oružanih snaga s NATO-om i EU-om te smatra da bi se trebalo jače zalagati za povećanje raspoloživih sredstava policijskih službi Kosova kako bi se odmah povećala njihova djelotvornost;

| 10. | smatra da nije ostvaren dovoljan napredak u provedbi strateškog okvira za reformu javne uprave i akcijskog plana; poziva Kosovo da dovrši zakonodavni okvir za javnu službu, jamčeći njezinu depolitizaciju i uključujući ocjenjivanje uspješnosti; |
| --- | --- |

10.

smatra da nije ostvaren dovoljan napredak u provedbi strateškog okvira za reformu javne uprave i akcijskog plana; poziva Kosovo da dovrši zakonodavni okvir za javnu službu, jamčeći njezinu depolitizaciju i uključujući ocjenjivanje uspješnosti;

| 11. | poziva vlasti da hitro donesu sveobuhvatno zakonodavstvo za borbu protiv diskriminacije te da se usredotoče na mjere sprečavanja i podizanje razine osviještenosti; pozdravlja činjenicu da se prva povorka ponosa održala 17. svibnja 2014. te da je uspostavljena savjetodavna i koordinacijska skupina za prava zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

11.

poziva vlasti da hitro donesu sveobuhvatno zakonodavstvo za borbu protiv diskriminacije te da se usredotoče na mjere sprečavanja i podizanje razine osviještenosti; pozdravlja činjenicu da se prva povorka ponosa održala 17. svibnja 2014. te da je uspostavljena savjetodavna i koordinacijska skupina za prava zajednice LGBTI;

| 12. | pozdravlja napredak postignut u području prava žena i rodne jednakosti, na primjer izmjenu zakonodavstva radi priznanja žrtava nasilja povezanog sa sukobima, kao što je silovanje u ratu; naglašava da izazovi i dalje postoje, posebno na području obiteljskog i rodno uvjetovanog nasilja, vlasničkih prava i zastupljenosti žena na vodećim položajima; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja napredak postignut u području prava žena i rodne jednakosti, na primjer izmjenu zakonodavstva radi priznanja žrtava nasilja povezanog sa sukobima, kao što je silovanje u ratu; naglašava da izazovi i dalje postoje, posebno na području obiteljskog i rodno uvjetovanog nasilja, vlasničkih prava i zastupljenosti žena na vodećim položajima;

| 13. | poziva na mjere kojima će se na odlučan način uhvatiti u koštac s izazovima i problemima obiteljskog nasilja i nasilja koje se temelji na spolu; naglašava važnost sveobuhvatnog prikupljanja podataka o razmjerima obiteljskog nasilja i nasilja koje se temelji na spolu; |
| --- | --- |

13.

poziva na mjere kojima će se na odlučan način uhvatiti u koštac s izazovima i problemima obiteljskog nasilja i nasilja koje se temelji na spolu; naglašava važnost sveobuhvatnog prikupljanja podataka o razmjerima obiteljskog nasilja i nasilja koje se temelji na spolu;

| 14. | poziva Kosovo da usvoji učinkovito i sveobuhvatno zakonodavstvo te institucionalni okvir za medije te da, prije svega, učinkovitije provodi postojeće zakone kako bi se zajamčila sloboda izražavanja; i dalje je zabrinut zbog prijetnji i napada na novinare i nedostatka transparentnosti u medijima; ponavlja važnost slobode i neovisnosti medija kao jedne od ključnih vrijednosti EU-a i kamena temeljca svake demokracije, što doprinosi jačanju vladavine prava; poziva vlasti da, nakon temeljitog i sveobuhvatnog procesa javnog savjetovanja, čim prije popune sistemske praznine u zakonodavstvu i na taj način osiguraju slobodu medija, imajući posebno u vidu transparentnost u vlasništvu nad medijima i pitanje krivokletstva, te da zajamče neovisnost i održivost javne radioteleviziije i izbjegnu svako političko upletanje; potiče kosovske vlasti da poduzmu daljnje korake u sprečavanju i borbi protiv govora mržnje, prijetnji i poticanja na nasilje; |
| --- | --- |

14.

poziva Kosovo da usvoji učinkovito i sveobuhvatno zakonodavstvo te institucionalni okvir za medije te da, prije svega, učinkovitije provodi postojeće zakone kako bi se zajamčila sloboda izražavanja; i dalje je zabrinut zbog prijetnji i napada na novinare i nedostatka transparentnosti u medijima; ponavlja važnost slobode i neovisnosti medija kao jedne od ključnih vrijednosti EU-a i kamena temeljca svake demokracije, što doprinosi jačanju vladavine prava; poziva vlasti da, nakon temeljitog i sveobuhvatnog procesa javnog savjetovanja, čim prije popune sistemske praznine u zakonodavstvu i na taj način osiguraju slobodu medija, imajući posebno u vidu transparentnost u vlasništvu nad medijima i pitanje krivokletstva, te da zajamče neovisnost i održivost javne radioteleviziije i izbjegnu svako političko upletanje; potiče kosovske vlasti da poduzmu daljnje korake u sprečavanju i borbi protiv govora mržnje, prijetnji i poticanja na nasilje;

| 15. | ponavlja da je provedba zakonodavstva o zaštiti etničkih manjina i kulturnih prava i dalje velik izazov na Kosovu, unatoč određenim pomacima koji su već postignuti; ističe stalnu potrebu za poduzimanjem ozbiljnih napora u pogledu potpune provedbe zakona koji uključuje odredbe koje se odnose na prava nacionalnih manjina radi sprečavanja izravne i neizravne diskriminacije; primjećuje da se posebno romska, egipatska i aškalijska zajednica i dalje suočavaju s izazovima na društveno-gospodarskom i obrazovnom području te području zdravstvene zaštite; iščekuje donošenje novog okvira nove vlade za poboljšanje stanja Roma, Egipćana i Aškalija, posebno uspostavljanjem jednake zaštite sigurnosti i zdravlja; ističe da je važno olakšati povratak Roma, Egipćana i Aškalija; preporučuje da se prava Gorana u regijama Župa i Gora zajamče zakonom i provode u praksi; |
| --- | --- |

15.

ponavlja da je provedba zakonodavstva o zaštiti etničkih manjina i kulturnih prava i dalje velik izazov na Kosovu, unatoč određenim pomacima koji su već postignuti; ističe stalnu potrebu za poduzimanjem ozbiljnih napora u pogledu potpune provedbe zakona koji uključuje odredbe koje se odnose na prava nacionalnih manjina radi sprečavanja izravne i neizravne diskriminacije; primjećuje da se posebno romska, egipatska i aškalijska zajednica i dalje suočavaju s izazovima na društveno-gospodarskom i obrazovnom području te području zdravstvene zaštite; iščekuje donošenje novog okvira nove vlade za poboljšanje stanja Roma, Egipćana i Aškalija, posebno uspostavljanjem jednake zaštite sigurnosti i zdravlja; ističe da je važno olakšati povratak Roma, Egipćana i Aškalija; preporučuje da se prava Gorana u regijama Župa i Gora zajamče zakonom i provode u praksi;

| 16. | poziva vlasti na nacionalnoj i lokalnoj razini da u cijelosti provedu prilagođeno zakonodavstvo i na taj način doprinosu daljnjem razvoju potpuno multietničkog društva, posebno u odnosu na probleme obrazovanja i zaposlenosti; preporučuje da se poduzmu praktične mjere kako bi se predstavnici etničkih manjina sve više uključili u tijela nacionalne i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

16.

poziva vlasti na nacionalnoj i lokalnoj razini da u cijelosti provedu prilagođeno zakonodavstvo i na taj način doprinosu daljnjem razvoju potpuno multietničkog društva, posebno u odnosu na probleme obrazovanja i zaposlenosti; preporučuje da se poduzmu praktične mjere kako bi se predstavnici etničkih manjina sve više uključili u tijela nacionalne i lokalne vlasti;

| 17. | podsjeća kosovske vlasti da su obvezne poštovati, čuvati i štititi srpske kulturne i vjerske spomenike, kao i takve spomenike svih drugih naroda, koji su dio zajedničkog europskog kulturnog i povijesnog nasljeđa; pozdravlja mjere poduzete s tim u vezi; |
| --- | --- |

17.

podsjeća kosovske vlasti da su obvezne poštovati, čuvati i štititi srpske kulturne i vjerske spomenike, kao i takve spomenike svih drugih naroda, koji su dio zajedničkog europskog kulturnog i povijesnog nasljeđa; pozdravlja mjere poduzete s tim u vezi;

| 18. | potiče Kosovo da se savjetuje s Venecijanskom komisijom Vijeća Europe, čiji je član postalo u lipnju, te zatraži mišljenje i podršku u sastavljanju novog zakonodavstva; |
| --- | --- |

18.

potiče Kosovo da se savjetuje s Venecijanskom komisijom Vijeća Europe, čiji je član postalo u lipnju, te zatraži mišljenje i podršku u sastavljanju novog zakonodavstva;

| 19. | pozdravlja parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju u srpnju 2014., u kojem se predviđaju jačanje političkog dijaloga, uža trgovinska integracija i novi oblici suradnje; poziva Vijeće da što je prije moguće, a najkasnije do polovice 2015., donese odluku o potpisivanju i sklapanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju jer će se time omogućiti snažan poticaj za provedbu i institucionalizaciju reformi, kao i nove mogućnosti da Kosovo ojača odnose sa svojim susjedima i doprinese stabilizaciji te regije; nadalje, poziva Vijeće da donese odluku o potpisivanju i sklapanju okvirnog sporazuma o sudjelovanju Kosova u programima EU-a, čime će se ojačati suradnja između Kosova i EU-a u različitim sektorima te smatra da bi ti programi trebali biti usredotočeni na posebna područja koja odgovaraju obvezama Kosova na njegovom europskom putu te bi ih trebalo provesti transparentno i bez odgađanja; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju u srpnju 2014., u kojem se predviđaju jačanje političkog dijaloga, uža trgovinska integracija i novi oblici suradnje; poziva Vijeće da što je prije moguće, a najkasnije do polovice 2015., donese odluku o potpisivanju i sklapanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju jer će se time omogućiti snažan poticaj za provedbu i institucionalizaciju reformi, kao i nove mogućnosti da Kosovo ojača odnose sa svojim susjedima i doprinese stabilizaciji te regije; nadalje, poziva Vijeće da donese odluku o potpisivanju i sklapanju okvirnog sporazuma o sudjelovanju Kosova u programima EU-a, čime će se ojačati suradnja između Kosova i EU-a u različitim sektorima te smatra da bi ti programi trebali biti usredotočeni na posebna područja koja odgovaraju obvezama Kosova na njegovom europskom putu te bi ih trebalo provesti transparentno i bez odgađanja;

| 20. | potiče preostalih pet država članica da priznaju Kosovo; naglašava da bi se time dodatno omogućila normalizacija odnosa između Beograda i Prištine; poziva sve države članice EU-a da učine što je više moguće kako bi olakšale gospodarske i međuljudske kontakte te društvene i političke odnose svojih građana s građanima Kosova; |
| --- | --- |

20.

potiče preostalih pet država članica da priznaju Kosovo; naglašava da bi se time dodatno omogućila normalizacija odnosa između Beograda i Prištine; poziva sve države članice EU-a da učine što je više moguće kako bi olakšale gospodarske i međuljudske kontakte te društvene i političke odnose svojih građana s građanima Kosova;

| 21. | pohvaljuje rad posebne istražne radne skupine koja je u svojim istražnim nalazima objavljenima u srpnju 2014. iznijela uvjerljive dokaze protiv određenih bivših viših časnika OVK-a, ali ne i protiv OVK-a u cjelini; pozdravlja činjenicu da je zahtjev za uspostavu posebnog suda koji će djelovati u sklopu kosovskog pravosuđa, ali u suradnji sa sudskim vijećem u Nizozemskoj, podnesen nizozemskoj vladi te ga je ona odobrila; poziva Skupštinu Kosova da što je ranije moguće donese potreban zakonodavni paket; te poziva kosovska tijela da i dalje surađuju sa posebnom istražnom radnom skupinom; |
| --- | --- |

21.

pohvaljuje rad posebne istražne radne skupine koja je u svojim istražnim nalazima objavljenima u srpnju 2014. iznijela uvjerljive dokaze protiv određenih bivših viših časnika OVK-a, ali ne i protiv OVK-a u cjelini; pozdravlja činjenicu da je zahtjev za uspostavu posebnog suda koji će djelovati u sklopu kosovskog pravosuđa, ali u suradnji sa sudskim vijećem u Nizozemskoj, podnesen nizozemskoj vladi te ga je ona odobrila; poziva Skupštinu Kosova da što je ranije moguće donese potreban zakonodavni paket; te poziva kosovska tijela da i dalje surađuju sa posebnom istražnom radnom skupinom;

| 22. | pozdravlja napredak Kosova u smislu uspostavljanja vlastite jedinice za zaštitu svjedoka te podupiranja zakonodavnih i administrativnih okvira kao i ostvareni napredak u vezi sa sklapanjem sporazuma o suradnji s državama članicama EU-a, ali naglašava da je potrebna dodatna potpora kako bi se olakšalo premještanje budućih svjedoka u treće zemlje; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja napredak Kosova u smislu uspostavljanja vlastite jedinice za zaštitu svjedoka te podupiranja zakonodavnih i administrativnih okvira kao i ostvareni napredak u vezi sa sklapanjem sporazuma o suradnji s državama članicama EU-a, ali naglašava da je potrebna dodatna potpora kako bi se olakšalo premještanje budućih svjedoka u treće zemlje;

| 23. | ozbiljno je zabrinut zbog nedavnih optužbi za korupciju unutar EULEX-a; vjeruje da je EULEX imao te da bi još trebao i mogao imati važnu ulogu na Kosovu te stoga pozdravlja brzu reakciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini pri imenovanju nezavisnog stručnjaka sa zadaćom da temeljito preispita način rješavanja tih optužbi; poziva na potpunu transparentnost te istrage i poziva sve relevantne aktere da u potpunosti surađuju kako bi se istraga mogla brzo zaključiti; naglašava da je važno zajamčiti da stručnjak može provesti sveobuhvatnu istragu pokrivajući sve aspekte slučaja; zabrinut je zbog činjenice da su nestali dokumenti s osjetljivim sadržajem o optužbama za korupciju unutar EULEX-a; poziva na temeljitu i sveobuhvatnu istragu; naglašava da je iznimno važno vratiti vjerodostojnost EU-a na Kosovu i u inozemstvu te primijeniti stečena iskustva u budućim misijama; napominje da su i Ombusdman i OLAF odlučili otvoriti nezavisne istrage o navodnom neprimjerenom ponašanju EULEX-a i poziva sve istražitelje da učinkovito koordiniraju svoje aktivnosti i razmjenjuju informacije; no smatra da je potrebna široka i duboka analiza kako bi se procijenila sveukupna učinkovitost EULEX-a i opravdanost njegova djelovanja u vezi s ažuriranjem izvješća koje je u listopadu 2012. objavio Europski revizorski sud; |
| --- | --- |

23.

ozbiljno je zabrinut zbog nedavnih optužbi za korupciju unutar EULEX-a; vjeruje da je EULEX imao te da bi još trebao i mogao imati važnu ulogu na Kosovu te stoga pozdravlja brzu reakciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini pri imenovanju nezavisnog stručnjaka sa zadaćom da temeljito preispita način rješavanja tih optužbi; poziva na potpunu transparentnost te istrage i poziva sve relevantne aktere da u potpunosti surađuju kako bi se istraga mogla brzo zaključiti; naglašava da je važno zajamčiti da stručnjak može provesti sveobuhvatnu istragu pokrivajući sve aspekte slučaja; zabrinut je zbog činjenice da su nestali dokumenti s osjetljivim sadržajem o optužbama za korupciju unutar EULEX-a; poziva na temeljitu i sveobuhvatnu istragu; naglašava da je iznimno važno vratiti vjerodostojnost EU-a na Kosovu i u inozemstvu te primijeniti stečena iskustva u budućim misijama; napominje da su i Ombusdman i OLAF odlučili otvoriti nezavisne istrage o navodnom neprimjerenom ponašanju EULEX-a i poziva sve istražitelje da učinkovito koordiniraju svoje aktivnosti i razmjenjuju informacije; no smatra da je potrebna široka i duboka analiza kako bi se procijenila sveukupna učinkovitost EULEX-a i opravdanost njegova djelovanja u vezi s ažuriranjem izvješća koje je u listopadu 2012. objavio Europski revizorski sud;

| 24. | poziva EULEX da provodi svoj mandat uz pojačane napore; naglašava ključnu važnost potpune transparentnosti i odgovornosti te povećane učinkovitosti svoga djelovanja ostvarujući konkretnije rezultate na visokoj razini te izvještavajući redovito i iscrpno o svojim aktivnostima i odlukama; ističe da je važno da EULEX dopre do lokalnih tijela i potiče ih na poštovanje njihovih obveza u pogledu reforma vladavine prava, vlasništva i uvođenja izmjena u zakonodavstvu za uspostavljanje premještenih sudskih postupaka; poziva kosovske vlasti da i dalje poštuju mandat EULEX-a te da podrže provedbu njegova izvršnog mandata; |
| --- | --- |

24.

poziva EULEX da provodi svoj mandat uz pojačane napore; naglašava ključnu važnost potpune transparentnosti i odgovornosti te povećane učinkovitosti svoga djelovanja ostvarujući konkretnije rezultate na visokoj razini te izvještavajući redovito i iscrpno o svojim aktivnostima i odlukama; ističe da je važno da EULEX dopre do lokalnih tijela i potiče ih na poštovanje njihovih obveza u pogledu reforma vladavine prava, vlasništva i uvođenja izmjena u zakonodavstvu za uspostavljanje premještenih sudskih postupaka; poziva kosovske vlasti da i dalje poštuju mandat EULEX-a te da podrže provedbu njegova izvršnog mandata;

| 25. | primjećuje napredak Kosova u ispunjenju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima; poziva vlasti da ulože dodatne napore te da pokažu svoju predanost provođenju preporuka i da donesu preostala četiri zakona; poziva Komisiju da poduzme krajnje napore kako bi se ubrzao postupak liberalizacije viza za Kosovo kao zadnju zemlju u regiji za koju vrijedi obveza posjedovanja vize izražava snažnu zabrinutost zbog nedavnog porasta broja građana koji napuštaju Kosovo te odlaze u države EU-a, uključujući Rome, Aškalije i Albance; poziva prištinske vlasti da poduzmu učinkovite mjere protiv zločinačkih mreža koje se bave trgovinom ljudima te da uz pomoć Ureda Europske unije u Prištini jasno objasne javnosti da je mala vjerojatnost da će zahtjevi za azil biti odobreni; ističe potrebu da se rješavaju glavni uzroci zbog kojih građani napuštaju Kosovo, među ostalim, ulaganjem u kvalitetno obrazovanje, posebno za manjinske i marginalizirane zajednice; |
| --- | --- |

25.

primjećuje napredak Kosova u ispunjenju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima; poziva vlasti da ulože dodatne napore te da pokažu svoju predanost provođenju preporuka i da donesu preostala četiri zakona; poziva Komisiju da poduzme krajnje napore kako bi se ubrzao postupak liberalizacije viza za Kosovo kao zadnju zemlju u regiji za koju vrijedi obveza posjedovanja vize izražava snažnu zabrinutost zbog nedavnog porasta broja građana koji napuštaju Kosovo te odlaze u države EU-a, uključujući Rome, Aškalije i Albance; poziva prištinske vlasti da poduzmu učinkovite mjere protiv zločinačkih mreža koje se bave trgovinom ljudima te da uz pomoć Ureda Europske unije u Prištini jasno objasne javnosti da je mala vjerojatnost da će zahtjevi za azil biti odobreni; ističe potrebu da se rješavaju glavni uzroci zbog kojih građani napuštaju Kosovo, među ostalim, ulaganjem u kvalitetno obrazovanje, posebno za manjinske i marginalizirane zajednice;

| 26. | poziva vlasti Srbije i Kosova da donesu sporazume o suradnji kako bi se obuzdale i razbile zločinačke mreže koje kontroliraju, iskorištavaju i krijumčare nezakonite migrante s Kosova preko Srbije u pojedine države članice EU-a; |
| --- | --- |

26.

poziva vlasti Srbije i Kosova da donesu sporazume o suradnji kako bi se obuzdale i razbile zločinačke mreže koje kontroliraju, iskorištavaju i krijumčare nezakonite migrante s Kosova preko Srbije u pojedine države članice EU-a;

| 27. | poziva kosovske vlasti da donesu novu strategiju i akcijski plan o pravima djece te naglase važnost ulaganja u obrazovanje, zdravlje i prehranu, osobito za manjinske i marginalizirane zajednice; ističe važnost zakona o zaštiti djece radi uspostave funkcionalnog sustava zaštite djece; naglašava važnost jačanja odgovornosti institucija na središnjoj i lokalnoj razini kako bi se nadzirala provedba prava djece; |
| --- | --- |

27.

poziva kosovske vlasti da donesu novu strategiju i akcijski plan o pravima djece te naglase važnost ulaganja u obrazovanje, zdravlje i prehranu, osobito za manjinske i marginalizirane zajednice; ističe važnost zakona o zaštiti djece radi uspostave funkcionalnog sustava zaštite djece; naglašava važnost jačanja odgovornosti institucija na središnjoj i lokalnoj razini kako bi se nadzirala provedba prava djece;

| 28. | sa zabrinutošću primjećuje visoku stopu nezaposlenosti, posebno među mladima, te rodnu diskriminaciju na tržištu rada; primjećuje da je napredak u vezi s pravom na vlasništvo i dalje spor, što predstavlja prepreku dugoročnom gospodarskom rastu; prima na znanje znatan pad u izravnim stranim ulaganjima u trećem tromjesečju 2014.; poziva vladu Kosova da radi na poboljšanju poslovnog okruženja, posebno za mala i srednja poduzeća, te da stvori sigurno okruženje kojim će se privući više izravnih stranih ulaganja za dobrobit svih ljudi na Kosovu; poziva Komisiju da pruži pomoć mladim poduzetnicima u okviru sredstava iz programa IPA, uključujući mjere za olakšavanje povezivanja s poduzetnicima iz država članica EU-a; |
| --- | --- |

28.

sa zabrinutošću primjećuje visoku stopu nezaposlenosti, posebno među mladima, te rodnu diskriminaciju na tržištu rada; primjećuje da je napredak u vezi s pravom na vlasništvo i dalje spor, što predstavlja prepreku dugoročnom gospodarskom rastu; prima na znanje znatan pad u izravnim stranim ulaganjima u trećem tromjesečju 2014.; poziva vladu Kosova da radi na poboljšanju poslovnog okruženja, posebno za mala i srednja poduzeća, te da stvori sigurno okruženje kojim će se privući više izravnih stranih ulaganja za dobrobit svih ljudi na Kosovu; poziva Komisiju da pruži pomoć mladim poduzetnicima u okviru sredstava iz programa IPA, uključujući mjere za olakšavanje povezivanja s poduzetnicima iz država članica EU-a;

| 29. | sa zabrinutošću primjećuje da je provedba zakona o radu te zakona o štrajkovima i dalje nezadovoljavajuća; napominje da je stopa nezaposlenosti na Kosovu oko 30 % te posebno utječe na udio zaposlenih žena; |
| --- | --- |

29.

sa zabrinutošću primjećuje da je provedba zakona o radu te zakona o štrajkovima i dalje nezadovoljavajuća; napominje da je stopa nezaposlenosti na Kosovu oko 30 % te posebno utječe na udio zaposlenih žena;

| 30. | žali što je zbog održavanja izbora u objema državama ritam pregovora na visokoj razini između Kosova i Srbije usporio; pozdravlja nastavak sastanaka Beograda i Prištine u Bruxellesu 9. veljače 2015.; napominje, međutim, da su se sastanci održavali na tehničkoj razini te da su ostvareni pomaci, uključujući pomake u području slobode kretanja; žali zbog toga što većina sporazuma koje su potpisale obje strane nije u potpunosti provedena i poziva Srbiju i Kosovo da uz novu odlučnost nastave s potpunom provedbom već postignutih sporazuma; ističe da je važno da se stanovništvu objasne značenje i posljedice tih sporazuma; naglašava da razvoj dobrosusjedskih odnosa može ići u prilog interesima obiju država; |
| --- | --- |

30.

žali što je zbog održavanja izbora u objema državama ritam pregovora na visokoj razini između Kosova i Srbije usporio; pozdravlja nastavak sastanaka Beograda i Prištine u Bruxellesu 9. veljače 2015.; napominje, međutim, da su se sastanci održavali na tehničkoj razini te da su ostvareni pomaci, uključujući pomake u području slobode kretanja; žali zbog toga što većina sporazuma koje su potpisale obje strane nije u potpunosti provedena i poziva Srbiju i Kosovo da uz novu odlučnost nastave s potpunom provedbom već postignutih sporazuma; ističe da je važno da se stanovništvu objasne značenje i posljedice tih sporazuma; naglašava da razvoj dobrosusjedskih odnosa može ići u prilog interesima obiju država;

| 31. | ponavlja da je važno zajamčiti da se Kosovu što prije dodijeli poseban međunarodni telefonski pozivni broj jer će to pomoći u postizanju dodatne međunarodne vidljivosti Kosova; |
| --- | --- |

31.

ponavlja da je važno zajamčiti da se Kosovu što prije dodijeli poseban međunarodni telefonski pozivni broj jer će to pomoći u postizanju dodatne međunarodne vidljivosti Kosova;

| 32. | toplo pozdravlja činjenicu da je Međunarodni olimpijski odbor ratificirao odluku da se nacionalni olimpijski odbor Kosova primi u punopravno članstvo te apelira na druge sportske saveze da slijede njegov primjer, čime će kosovskim sportašicama i sportašima omogućiti sudjelovanje u europskim i međunarodnim sportskim natjecanjima kao građanima svoje zemlje; |
| --- | --- |

32.

toplo pozdravlja činjenicu da je Međunarodni olimpijski odbor ratificirao odluku da se nacionalni olimpijski odbor Kosova primi u punopravno članstvo te apelira na druge sportske saveze da slijede njegov primjer, čime će kosovskim sportašicama i sportašima omogućiti sudjelovanje u europskim i međunarodnim sportskim natjecanjima kao građanima svoje zemlje;

| 33. | ističe činjenicu da bi pristupanje međunarodnim i regionalnim organizacijama i mehanizmima za Kosovo trebalo biti prioritet; poziva da se odnosi Kosova s regionalnim organizacijama, međunarodnim agencijama i tijelima kao što su Vijeće Europe te ustanove za kulturu i baštinu kao i njegova zastupljenost u njima prošire na punopravno članstvo te da se njegova zastupljenost u europskim i međunarodnim organizacijama medija također proširi na punopravno članstvo u cilju omogućavanja sudjelovanja kosovskih umjetnika u svim međunarodnim kulturnim događanjima, uključujući natjecanje za Pjesmu Eurovizije; podsjeća u tom kontekstu na važnost poštovanja sporazuma postignutog u vezi s regionalnom suradnjom; |
| --- | --- |

33.

ističe činjenicu da bi pristupanje međunarodnim i regionalnim organizacijama i mehanizmima za Kosovo trebalo biti prioritet; poziva da se odnosi Kosova s regionalnim organizacijama, međunarodnim agencijama i tijelima kao što su Vijeće Europe te ustanove za kulturu i baštinu kao i njegova zastupljenost u njima prošire na punopravno članstvo te da se njegova zastupljenost u europskim i međunarodnim organizacijama medija također proširi na punopravno članstvo u cilju omogućavanja sudjelovanja kosovskih umjetnika u svim međunarodnim kulturnim događanjima, uključujući natjecanje za Pjesmu Eurovizije; podsjeća u tom kontekstu na važnost poštovanja sporazuma postignutog u vezi s regionalnom suradnjom;

| 34. | poziva kosovske agencije kaznenopravnog progona i policijske snage da aktivno rade i surađuju sa svojim europskim kolegama kako bi se postigla bolja koordinacija mjera za borbu protiv terorizma, krijumčarenja druge i trgovine ljudima te s tim u vezi naglašava važnost punopravnog članstva Kosova u Europolu i Interpolu; |
| --- | --- |

34.

poziva kosovske agencije kaznenopravnog progona i policijske snage da aktivno rade i surađuju sa svojim europskim kolegama kako bi se postigla bolja koordinacija mjera za borbu protiv terorizma, krijumčarenja druge i trgovine ljudima te s tim u vezi naglašava važnost punopravnog članstva Kosova u Europolu i Interpolu;

| 35. | primjećuje da su ostvareni pomaci u vezi sa sjeverom Kosova, posebno u pogledu izbora gradonačelnika održanih na cijelom području Kosova i većeg broja projekata na sjeveru koji se financiraju sredstvima EU-a; naglašava, međutim, da treba nastaviti s uspostavom saveza srpskih općina kojim bi se još više smanjila potreba za paralelnim strukturama; istovremeno primjećuje da će biti potrebni dodatni stalni napori u približavanju albanske i srpske zajednice; poziva na zajedničko rješenje problema mosta u Mitrovici, što trenutno sprečava slobodno kretanje ljudi; |
| --- | --- |

35.

primjećuje da su ostvareni pomaci u vezi sa sjeverom Kosova, posebno u pogledu izbora gradonačelnika održanih na cijelom području Kosova i većeg broja projekata na sjeveru koji se financiraju sredstvima EU-a; naglašava, međutim, da treba nastaviti s uspostavom saveza srpskih općina kojim bi se još više smanjila potreba za paralelnim strukturama; istovremeno primjećuje da će biti potrebni dodatni stalni napori u približavanju albanske i srpske zajednice; poziva na zajedničko rješenje problema mosta u Mitrovici, što trenutno sprečava slobodno kretanje ljudi;

| 36. | ponavlja potrebu za potpunom transparentnošću u priopćavanju rezultata dijaloga između Beograda i Prištine te za uključenjem parlamenata i civilnog društva u postupak provedbe; |
| --- | --- |

36.

ponavlja potrebu za potpunom transparentnošću u priopćavanju rezultata dijaloga između Beograda i Prištine te za uključenjem parlamenata i civilnog društva u postupak provedbe;

| 37. | poziva srpske vlasti da osiguraju punu potporu u vraćanju tijela nestalih Kosovljana koja su pronađena u Srbiji te da nastave s iskopavanjem u utvrđenim područjima ili u područjima navodnih masovnih grobnica u kojima su, pretpostavlja se, nestale osobe pokopane; |
| --- | --- |

37.

poziva srpske vlasti da osiguraju punu potporu u vraćanju tijela nestalih Kosovljana koja su pronađena u Srbiji te da nastave s iskopavanjem u utvrđenim područjima ili u područjima navodnih masovnih grobnica u kojima su, pretpostavlja se, nestale osobe pokopane;

| 38. | podržava nastavak kaznenog progona ratnih zločina na nacionalnoj razini te ističe važnost progona silovanja u ratu; |
| --- | --- |

38.

podržava nastavak kaznenog progona ratnih zločina na nacionalnoj razini te ističe važnost progona silovanja u ratu;

| 39. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da produže mandat posebnog predstavnika EU-a za Kosovo nakon isteka aktualnog mandata 28. veljače 2015.; |
| --- | --- |

39.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da produže mandat posebnog predstavnika EU-a za Kosovo nakon isteka aktualnog mandata 28. veljače 2015.;

| 40. | sa zabrinutošću primjećuje da je eksplozija od 6. lipnja 2014. u elektrani „Kosovo A” dokaz ranjivosti sustava i još jednom poziva na stavljanje postrojenja izvan pogona najkasnije do 2017.; uvjeren je da bi kosovska vlada trebala oblikovati jasnu i izvedivu energetsku politiku s obzirom da će to biti ključno za gospodarski razvoj Kosova; naglašava da je potrebno promicati energetsku učinkovitost i izvršiti procjenu energetskih potreba prije donošenja planova za izgradnju novih elektrana; |
| --- | --- |

40.

sa zabrinutošću primjećuje da je eksplozija od 6. lipnja 2014. u elektrani „Kosovo A” dokaz ranjivosti sustava i još jednom poziva na stavljanje postrojenja izvan pogona najkasnije do 2017.; uvjeren je da bi kosovska vlada trebala oblikovati jasnu i izvedivu energetsku politiku s obzirom da će to biti ključno za gospodarski razvoj Kosova; naglašava da je potrebno promicati energetsku učinkovitost i izvršiti procjenu energetskih potreba prije donošenja planova za izgradnju novih elektrana;

| 41. | pozdravlja nastojanja da se diversificiraju izvori energije i razviju obnovljivi izvori energije, posebno imajući u vidu početak radova na izgradnji triju novih hidroelektrana; u tom pogledu, naglašava važnost donošenja i potpune primjene ekoloških normi EU-a; ponovno podsjeća vlasti na važnost dosljednog poštovanja ekoloških normi pri izradi razvojne strategije zemlje; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja nastojanja da se diversificiraju izvori energije i razviju obnovljivi izvori energije, posebno imajući u vidu početak radova na izgradnji triju novih hidroelektrana; u tom pogledu, naglašava važnost donošenja i potpune primjene ekoloških normi EU-a; ponovno podsjeća vlasti na važnost dosljednog poštovanja ekoloških normi pri izradi razvojne strategije zemlje;

| 42. | izražava zabrinutost zbog velike količine radioaktivnih ostataka u krutom ili tekućem stanju koja se još uvijek bez sigurnosne zaštite nalazi u općinama diljem Kosova; poziva Komisiju da pruži pomoć i prisno surađuje s kosovskim tijelima u cilju pronalaženja trajnog rješenja za taj problem; |
| --- | --- |

42.

izražava zabrinutost zbog velike količine radioaktivnih ostataka u krutom ili tekućem stanju koja se još uvijek bez sigurnosne zaštite nalazi u općinama diljem Kosova; poziva Komisiju da pruži pomoć i prisno surađuje s kosovskim tijelima u cilju pronalaženja trajnog rješenja za taj problem;

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladi i nacionalnoj Skupštini Kosova. |
| --- | --- |

43.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladi i nacionalnoj Skupštini Kosova.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/75

---

P8_TA(2015)0067

Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2015. godinu

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2015. godinu (2014/2221(INI))

(2016/C 316/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 136., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 136.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu proračunskih planova i osiguravanju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu proračunskih planova i osiguravanju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (8),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. o preporukama po državama članicama za 2014. (COM(2014)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. o preporukama po državama članicama za 2014. (COM(2014)0400),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: zapošljavanje i socijalna stajališta u Godišnjem pregledu rasta za 2014. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: zapošljavanje i socijalna stajališta u Godišnjem pregledu rasta za 2014. (9),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. o godišnjem pregledu rasta 2015. (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. o godišnjem pregledu rasta 2015. (COM(2014)0902),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. o najboljoj uporabi fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. o najboljoj uporabi fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2015)0012),

| — | uzimajući u obzir raspravu s predstavnicima nacionalnih parlamenata na temu provedbe prioriteta Europskog semestra za 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu s predstavnicima nacionalnih parlamenata na temu provedbe prioriteta Europskog semestra za 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. Veljače 2013. o poboljšanom pristupu malih i srednjih poduzeća financiranju (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 5. Veljače 2013. o poboljšanom pristupu malih i srednjih poduzeća financiranju (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te stajališta Odbora za proračun i Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane (A8-0037/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te stajališta Odbora za proračun i Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane (A8-0037/2015),

| A. | budući da je 2014. došlo do znatnog usporenja gospodarskog oporavka u EU-u, ali je prema mišljenju Komisije moguća nadoknada tijekom 2015. te postizanje još boljih rezultata u 2016. godini; budući da je šest godina nakon početka financijske krize 2008. europodručje i dalje izloženo rekordnoj razini nezaposlenosti sa stopom od skoro 12 %; budući da je slabi rast pojačan trendom dezinflacije; budući da se u razdoblju nakon financijske krize europodručje naročito ističe kao područje s nezadovoljavajućim rastom, dok se određeni broj zemalja brže oporavlja; budući da Komisija predviđa da će se usprkos deflacijskom pritisku inflacija povećati od polovice 2015. i tijekom 2016. godine; |
| --- | --- |

A.

budući da je 2014. došlo do znatnog usporenja gospodarskog oporavka u EU-u, ali je prema mišljenju Komisije moguća nadoknada tijekom 2015. te postizanje još boljih rezultata u 2016. godini; budući da je šest godina nakon početka financijske krize 2008. europodručje i dalje izloženo rekordnoj razini nezaposlenosti sa stopom od skoro 12 %; budući da je slabi rast pojačan trendom dezinflacije; budući da se u razdoblju nakon financijske krize europodručje naročito ističe kao područje s nezadovoljavajućim rastom, dok se određeni broj zemalja brže oporavlja; budući da Komisija predviđa da će se usprkos deflacijskom pritisku inflacija povećati od polovice 2015. i tijekom 2016. godine;

| B. | budući da se od vrhunca krize razina ulaganja smanjila za 470 milijardi EUR, a investicijski jaz procijenjen je na između 230 i 370 milijardi EUR u usporedbi s njegovim dugoročnim trendovima; budući da je odgovor na krizu javnog duga u europodručju i na otkrivenu neučinkovitost europskog institucionalnog okvira bio bitan, ali ne i dovoljan da bi se gospodarstvu europodručja dao dovoljno snažan zamah kojim bi se vratio brzom rastu; |
| --- | --- |

B.

budući da se od vrhunca krize razina ulaganja smanjila za 470 milijardi EUR, a investicijski jaz procijenjen je na između 230 i 370 milijardi EUR u usporedbi s njegovim dugoročnim trendovima; budući da je odgovor na krizu javnog duga u europodručju i na otkrivenu neučinkovitost europskog institucionalnog okvira bio bitan, ali ne i dovoljan da bi se gospodarstvu europodručja dao dovoljno snažan zamah kojim bi se vratio brzom rastu;

| 1. | mišljenja je da se europodručje još uvijek bori s posljedicama izuzetno dugog gospodarskog pada nakon 2008. godine; smatra da je oporavak još nestabilan te ga treba ojačati kako bi se znatno povećao rast i broj radnih mjesta u srednjoročnom razdoblju; međutim, napominje da je rast u 2014. šire rasprostranjen; napominje da je današnji izazov rješavanje kratkoročnih cikličkih problema i dugoročnih strukturnih problema; ističe da kratkoročni pritisci mogu dovesti do privremenih mjera koje bi mogle narušiti dugoročnu sposobnost rasta; ističe potrebu da se zajamči međusobno nadopunjavanje kratkoročnih i dugoročnih politika; |
| --- | --- |

1.

mišljenja je da se europodručje još uvijek bori s posljedicama izuzetno dugog gospodarskog pada nakon 2008. godine; smatra da je oporavak još nestabilan te ga treba ojačati kako bi se znatno povećao rast i broj radnih mjesta u srednjoročnom razdoblju; međutim, napominje da je rast u 2014. šire rasprostranjen; napominje da je današnji izazov rješavanje kratkoročnih cikličkih problema i dugoročnih strukturnih problema; ističe da kratkoročni pritisci mogu dovesti do privremenih mjera koje bi mogle narušiti dugoročnu sposobnost rasta; ističe potrebu da se zajamči međusobno nadopunjavanje kratkoročnih i dugoročnih politika;

| 2. | prima na znanje Komisijin Godišnji pregled rasta 2015. kojim se nastoji promicati povratak višim razinama rasta i ojačati oporavak; podržava pristup utemeljen na trima glavnim stupovima (jačanju investicija, ubrzanju strukturnih reformi i vođenju odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu) držeći to pravim načinom da se postignu ti ciljevi; smatra da bi taj pristup trebao u potpunosti biti uključen u sljedeće preporuke po državama članicama; podržava prijedlog Komisije za poboljšanje Europskog semestra pojednostavljenjem postojećih postupaka, među ostalim i vremenskog rasporeda Europskog semestra, te povećanjem sudjelovanja nacionalnih parlamenata s ciljem većeg nacionalnog vlasništva, s obzirom na to da su države članice u potpunosti provele samo otprilike 9 % preporuka po državama članicama u 2013. godini; poziva Komisiju da brzo iznese solidne podatke za provedbu preporuka po državama članicama u 2014. godini; u tom kontekstu, naglašava potrebu za pojednostavljenjem postojećih postupaka Europskog semestra, među ostalim i vremenskog rasporeda, te za povećanjem sudjelovanja nacionalnih parlamenata, s ciljem jačanja nacionalnog vlasništva nad strukturnim reformama; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje Komisijin Godišnji pregled rasta 2015. kojim se nastoji promicati povratak višim razinama rasta i ojačati oporavak; podržava pristup utemeljen na trima glavnim stupovima (jačanju investicija, ubrzanju strukturnih reformi i vođenju odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu) držeći to pravim načinom da se postignu ti ciljevi; smatra da bi taj pristup trebao u potpunosti biti uključen u sljedeće preporuke po državama članicama; podržava prijedlog Komisije za poboljšanje Europskog semestra pojednostavljenjem postojećih postupaka, među ostalim i vremenskog rasporeda Europskog semestra, te povećanjem sudjelovanja nacionalnih parlamenata s ciljem većeg nacionalnog vlasništva, s obzirom na to da su države članice u potpunosti provele samo otprilike 9 % preporuka po državama članicama u 2013. godini; poziva Komisiju da brzo iznese solidne podatke za provedbu preporuka po državama članicama u 2014. godini; u tom kontekstu, naglašava potrebu za pojednostavljenjem postojećih postupaka Europskog semestra, među ostalim i vremenskog rasporeda, te za povećanjem sudjelovanja nacionalnih parlamenata, s ciljem jačanja nacionalnog vlasništva nad strukturnim reformama;

| 3. | naglašava važnost i dodanu vrijednost izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta iz prethodnih godina kojima se doprinosi općim prioritetima utvrđenima u Komisijinom Godišnjem pregledu rasta i utvrđivanju preporuka po državama članicama u kontekstu Europskog semestra; stoga duboko žali zbog izostanka izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta za 2015. godinu; |
| --- | --- |

3.

naglašava važnost i dodanu vrijednost izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta iz prethodnih godina kojima se doprinosi općim prioritetima utvrđenima u Komisijinom Godišnjem pregledu rasta i utvrđivanju preporuka po državama članicama u kontekstu Europskog semestra; stoga duboko žali zbog izostanka izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta za 2015. godinu;

| 4. | naglašava činjenicu da se Europskim semestrom, uvedenim 2010., uspostavlja godišnji ciklus usklađivanja gospodarske politike koji obuhvaća detaljnu analizu planova država članica za proračunske, makroekonomske i strukturne reforme; |
| --- | --- |

4.

naglašava činjenicu da se Europskim semestrom, uvedenim 2010., uspostavlja godišnji ciklus usklađivanja gospodarske politike koji obuhvaća detaljnu analizu planova država članica za proračunske, makroekonomske i strukturne reforme;

| 5. | izražava zabrinutost zbog toga što većina država članica globalno i dalje gubi tržišne udjele; smatra da gospodarstvo EU-a u cjelini treba dodatno poticati svoju konkurentnost u globalnom gospodarstvu, osobito povećanjem konkurentnosti na tržištima proizvoda i usluga radi poboljšanja učinkovitosti na temelju inovacija. ustraje u uvjerenju da bi troškovi rada trebali ostati u skladu s produktivnošću i da bi plaće trebale doprinijeti održivim sustavima socijalnog osiguranja; ističe da bi države članice, kada moraju upravljati rashodima u skladu sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu, trebale smanjiti trenutačne rashode umjesto da smanjuju preuzete obveze za ulaganja, iako se pravilima ne uzima u obzir činjenica da rashodi za ulaganja i trenutačni rashodi imaju drugačiji učinak na rast; prima na znanje Komunikaciju Komisije o najboljoj uporabi fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2015)0012) jer se pomoću nje razjašnjava postupak i objašnjava veza među strukturnim reformama, ulaganjima i fiskalne odgovornosti pritom upotrebljavajući na najbolji mogući način fleksibilnost koja je predviđena unutar njezinih pravila; pozdravlja prijedlog Komisije da se pojednostavi Europski semestar; ističe da bi prilikom pripremanja preporuka po državama članicama trebalo izbjeći jednak pristup za sve; |
| --- | --- |

5.

izražava zabrinutost zbog toga što većina država članica globalno i dalje gubi tržišne udjele; smatra da gospodarstvo EU-a u cjelini treba dodatno poticati svoju konkurentnost u globalnom gospodarstvu, osobito povećanjem konkurentnosti na tržištima proizvoda i usluga radi poboljšanja učinkovitosti na temelju inovacija. ustraje u uvjerenju da bi troškovi rada trebali ostati u skladu s produktivnošću i da bi plaće trebale doprinijeti održivim sustavima socijalnog osiguranja; ističe da bi države članice, kada moraju upravljati rashodima u skladu sa zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu, trebale smanjiti trenutačne rashode umjesto da smanjuju preuzete obveze za ulaganja, iako se pravilima ne uzima u obzir činjenica da rashodi za ulaganja i trenutačni rashodi imaju drugačiji učinak na rast; prima na znanje Komunikaciju Komisije o najboljoj uporabi fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu (COM(2015)0012) jer se pomoću nje razjašnjava postupak i objašnjava veza među strukturnim reformama, ulaganjima i fiskalne odgovornosti pritom upotrebljavajući na najbolji mogući način fleksibilnost koja je predviđena unutar njezinih pravila; pozdravlja prijedlog Komisije da se pojednostavi Europski semestar; ističe da bi prilikom pripremanja preporuka po državama članicama trebalo izbjeći jednak pristup za sve;

Ulaganje

| 6. | smatra da nedostatak ulaganja prouzročen niskom razinom povjerenja, slabim očekivanjima u pogledu potražnje, visokom zaduženošću, nesklonošću riziku privatnog sektora, nedostatkom mjera za poticanje produktivnih javnih ulaganja, rascjepkanošću financijskih tržišta, sporim razduživanjem, slabim očekivanjima u pogledu potražnje pogoršanima mjerama štednje kojima se želi riješiti problem prekomjerne potrošnje, nedostatkom odgovarajućih financijskih kapaciteta i činjenicom da u mnogim slučajevima države članice i Europska unija ne djeluju na prikladan način kako bi odgovorile na te čimbenike; ističe da se problem investicijskog jaza može riješiti ciljanim javnim ulaganjima i znatno većim razinama ulaganja u privatna poduzeća i u europska poduzeća; poziva na reforme kojima bi se omogućila nova poduzetnička klima kojom se potiču nova poduzeća, nova ulaganja i inovacije, pri čemu su moguće dobiti od ulaganja ključan čimbenik kojim europsko gospodarstvo može privući financijski kapital; naglašava da povećano financiranje ulaganja zahtijeva financijski sustav koji dobro funkcionira i u kojem povećana stabilnost i postojeće prekogranične institucije mogu olakšati održavanje likvidnosti i tržišta, posebno za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

6.

smatra da nedostatak ulaganja prouzročen niskom razinom povjerenja, slabim očekivanjima u pogledu potražnje, visokom zaduženošću, nesklonošću riziku privatnog sektora, nedostatkom mjera za poticanje produktivnih javnih ulaganja, rascjepkanošću financijskih tržišta, sporim razduživanjem, slabim očekivanjima u pogledu potražnje pogoršanima mjerama štednje kojima se želi riješiti problem prekomjerne potrošnje, nedostatkom odgovarajućih financijskih kapaciteta i činjenicom da u mnogim slučajevima države članice i Europska unija ne djeluju na prikladan način kako bi odgovorile na te čimbenike; ističe da se problem investicijskog jaza može riješiti ciljanim javnim ulaganjima i znatno većim razinama ulaganja u privatna poduzeća i u europska poduzeća; poziva na reforme kojima bi se omogućila nova poduzetnička klima kojom se potiču nova poduzeća, nova ulaganja i inovacije, pri čemu su moguće dobiti od ulaganja ključan čimbenik kojim europsko gospodarstvo može privući financijski kapital; naglašava da povećano financiranje ulaganja zahtijeva financijski sustav koji dobro funkcionira i u kojem povećana stabilnost i postojeće prekogranične institucije mogu olakšati održavanje likvidnosti i tržišta, posebno za mala i srednja poduzeća;

| 7. | pozdravlja Plan ulaganja za Europu koji je važan instrument za povećanje privatnih i javnih ulaganja; napominje da se njime želi potaknuti na dodatna ulaganja, razviti nove projekte, privući ulagače i obnoviti povjerenje; međutim, smatra da je još prerano za smislenu procjenu stvarnog učinka tog plana; napominje da se na povećanje ulaganja ne bi trebalo gledati kao na alternativu reformama, već kao na dodatak njima; ustraje u uvjerenju da bi se resurse Europskog fonda za strateška ulaganja trebalo upotrebljavati tako da se novac troši na projekte s ekonomskim povratom ili pozitivnim socijalnim učinkom u pogledu troškova i koristi; naglašava da se Europskim fondom za strateška ulaganja ne bi trebalo ograničiti na to da se sufinancirane europske projekte zamijeni onima koji su financirani na nacionalnoj razini; naglašava da bi europska sredstva trebala dovesti do dodatnog ulaganja, a ne samo zamijeniti nacionalna ulaganja koja bi išla u potrošnju; smatra da bi Plan ulaganja za Europu primarno trebao biti usredotočen na projekte s europskom dodanom vrijednošću koji još ne ispunjavaju uvjete za bankovno financiranje; pritom naglašava važnost regulatornih komponenti Plana ulaganja u pogledu poboljšanja ulagačkog okruženja; napominje da je provedba Plana ulaganja Komisije ključna kako bi on imao željenu dodanu vrijednost; naglašava da projekte ulaganja treba pažljivo odabrati kako bi se izbjeglo da plan na ispuni cilj održivog rasta i stvaranja radnih mjesta u Europi; podsjeća na to da bi rezultati Plana ulaganja Komisije trebalo pomno ocijeniti, posebno u pogledu načina odabira projekata i davanja prednosti projektima, te također kako bi se izbjeglo privatiziranje dobiti ili socijalizacija gubitaka; naglašava međuovisnost poluge Plana ulaganja i stvarnih projekata koji se provode; ističe da cilj postizanja većeg učinka poluge ne bi trebao ići na štetu odabira dobrih projekata, prilikom čega se treba uzimati u obzir i njihov zemljopisni položaj; ističe potrebu da se zajamči visokokvalitetno upravljanje i visokokvalitetan postupak odabira; napominje da države članice u programu prilagodbe očekuju da se Planom ulaganja znatno poboljša i olakša dobivanje bespovratnih sredstava i zajmova za mala i srednja poduzeća koja su podnijela teret krize; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja Plan ulaganja za Europu koji je važan instrument za povećanje privatnih i javnih ulaganja; napominje da se njime želi potaknuti na dodatna ulaganja, razviti nove projekte, privući ulagače i obnoviti povjerenje; međutim, smatra da je još prerano za smislenu procjenu stvarnog učinka tog plana; napominje da se na povećanje ulaganja ne bi trebalo gledati kao na alternativu reformama, već kao na dodatak njima; ustraje u uvjerenju da bi se resurse Europskog fonda za strateška ulaganja trebalo upotrebljavati tako da se novac troši na projekte s ekonomskim povratom ili pozitivnim socijalnim učinkom u pogledu troškova i koristi; naglašava da se Europskim fondom za strateška ulaganja ne bi trebalo ograničiti na to da se sufinancirane europske projekte zamijeni onima koji su financirani na nacionalnoj razini; naglašava da bi europska sredstva trebala dovesti do dodatnog ulaganja, a ne samo zamijeniti nacionalna ulaganja koja bi išla u potrošnju; smatra da bi Plan ulaganja za Europu primarno trebao biti usredotočen na projekte s europskom dodanom vrijednošću koji još ne ispunjavaju uvjete za bankovno financiranje; pritom naglašava važnost regulatornih komponenti Plana ulaganja u pogledu poboljšanja ulagačkog okruženja; napominje da je provedba Plana ulaganja Komisije ključna kako bi on imao željenu dodanu vrijednost; naglašava da projekte ulaganja treba pažljivo odabrati kako bi se izbjeglo da plan na ispuni cilj održivog rasta i stvaranja radnih mjesta u Europi; podsjeća na to da bi rezultati Plana ulaganja Komisije trebalo pomno ocijeniti, posebno u pogledu načina odabira projekata i davanja prednosti projektima, te također kako bi se izbjeglo privatiziranje dobiti ili socijalizacija gubitaka; naglašava međuovisnost poluge Plana ulaganja i stvarnih projekata koji se provode; ističe da cilj postizanja većeg učinka poluge ne bi trebao ići na štetu odabira dobrih projekata, prilikom čega se treba uzimati u obzir i njihov zemljopisni položaj; ističe potrebu da se zajamči visokokvalitetno upravljanje i visokokvalitetan postupak odabira; napominje da države članice u programu prilagodbe očekuju da se Planom ulaganja znatno poboljša i olakša dobivanje bespovratnih sredstava i zajmova za mala i srednja poduzeća koja su podnijela teret krize;

| 8. | poziva države članice da aktivno podrže Plan ulaganja te da doprinesu Europskom fondu za strateška ulaganja, dopunjujući sredstva koja dolaze iz proračuna EU-a i ona koja pruža EIB, kako bi se privatni sektor naveo i potaknuo na ulaganje; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice da aktivno podrže Plan ulaganja te da doprinesu Europskom fondu za strateška ulaganja, dopunjujući sredstva koja dolaze iz proračuna EU-a i ona koja pruža EIB, kako bi se privatni sektor naveo i potaknuo na ulaganje;

| 9. | ističe da bi trebao postojati poseban režim za mala i srednja poduzeća u okviru Plana ulaganja kako bi se stvorili jednaki uvjeti za sve, s obzirom na to da se mala i srednja poduzeća lako mogu naći u neravnopravnom položaju zbog svoje veličine i tržišnog položaja; |
| --- | --- |

9.

ističe da bi trebao postojati poseban režim za mala i srednja poduzeća u okviru Plana ulaganja kako bi se stvorili jednaki uvjeti za sve, s obzirom na to da se mala i srednja poduzeća lako mogu naći u neravnopravnom položaju zbog svoje veličine i tržišnog položaja;

| 10. | naglašava da je jedna od najvećih prepreka rastu u EU-u izostanak pristupa financiranju, posebno za mala i srednja poduzeća; zabrinut je što mala i srednja poduzeća i dalje teško dobivaju bankovne kredite; smatra da su potrebne alternative bankovnom financiranju, posebno poboljšanjem poslovnog okruženja za rizični kapital, fondovima između jednakih (peer-to-peer funds) te promicanjem kreditnih unija, ali i općenito stvaranjem uvjeta za učinkovitu dodjele kapitala preko tržišta kapitala; smatra da su integriranija tržišta kapitala i bolji nadzor nad financijskim institucijama ključni kako bi se kratkoročno i srednjoročno postigli ti ciljevi; ističe da bi mala i srednja poduzeća trebala imati povlašten pristup Planu ulaganja; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je jedna od najvećih prepreka rastu u EU-u izostanak pristupa financiranju, posebno za mala i srednja poduzeća; zabrinut je što mala i srednja poduzeća i dalje teško dobivaju bankovne kredite; smatra da su potrebne alternative bankovnom financiranju, posebno poboljšanjem poslovnog okruženja za rizični kapital, fondovima između jednakih (peer-to-peer funds) te promicanjem kreditnih unija, ali i općenito stvaranjem uvjeta za učinkovitu dodjele kapitala preko tržišta kapitala; smatra da su integriranija tržišta kapitala i bolji nadzor nad financijskim institucijama ključni kako bi se kratkoročno i srednjoročno postigli ti ciljevi; ističe da bi mala i srednja poduzeća trebala imati povlašten pristup Planu ulaganja;

| 11. | prihvaća da je energija važan čimbenik gospodarske konkurentnosti; naglašava potrebu da se uklone prepreke jedinstvenom energetskom tržištu, između ostalog promicanjem energetske neovisnosti; poziva Komisiju da procijeni napredak na tom području, kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini, tako što će poticati mjere kojima se rješavaju rascjepkanost i problemi u provedbi; |
| --- | --- |

11.

prihvaća da je energija važan čimbenik gospodarske konkurentnosti; naglašava potrebu da se uklone prepreke jedinstvenom energetskom tržištu, između ostalog promicanjem energetske neovisnosti; poziva Komisiju da procijeni napredak na tom području, kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini, tako što će poticati mjere kojima se rješavaju rascjepkanost i problemi u provedbi;

| 12. | i dalje je zabrinut zbog neostvarenja napretka u smanjenju prekomjernih razina privatnog duga; ističe da to nije samo problem za financijsku stabilnost nego se time i ograničava potencijal rasta EU-a te se monetarna politika ESB-a čini manje učinkovitom; poziva Komisiju da sastavi dodatne prijedloge za pripremu djelotvornih postupaka za razduživanje privatnog sektora, uključujući stečajne postupke i postupke zbog insolventnosti, pritom potičući pošteno i transparentno dijeljenje troškova, s obzirom na to da je ogroman dug kojim su opterećena poduzeća i kućanstva jedan od ključnih čimbenika koji koče privatna ulaganja; |
| --- | --- |

12.

i dalje je zabrinut zbog neostvarenja napretka u smanjenju prekomjernih razina privatnog duga; ističe da to nije samo problem za financijsku stabilnost nego se time i ograničava potencijal rasta EU-a te se monetarna politika ESB-a čini manje učinkovitom; poziva Komisiju da sastavi dodatne prijedloge za pripremu djelotvornih postupaka za razduživanje privatnog sektora, uključujući stečajne postupke i postupke zbog insolventnosti, pritom potičući pošteno i transparentno dijeljenje troškova, s obzirom na to da je ogroman dug kojim su opterećena poduzeća i kućanstva jedan od ključnih čimbenika koji koče privatna ulaganja;

Strukturne reforme

| 13. | napominje da su strukturne reforme još uvijek potrebne u nekoliko zemalja; također napominje činjenicu da su se države članice koje su uspješno provele programe prilagodbe ili programe financijskog sektora uspjele vratiti tržištima kapitala na kojima sada imaju pristup kapitalu po niskim kamatnim stopama; ističe da su razlog za taj povratak, među ostalim, bile mjere koje je poduzela Europska središnja banka (ESB); potiče države članice iz ostatka europodručja da ne budu manje ambiciozne u modernizaciji svojih gospodarstava; napominje da bi odgovarajuću pozornost trebalo posvetiti učinku reformi na društvo i zapošljavanje; naglašava da bi opuštenija monetarna politika ESB-a trebala biti upotpunjena ambicioznim i socijalno održivim strukturnim reformama država članica; |
| --- | --- |

13.

napominje da su strukturne reforme još uvijek potrebne u nekoliko zemalja; također napominje činjenicu da su se države članice koje su uspješno provele programe prilagodbe ili programe financijskog sektora uspjele vratiti tržištima kapitala na kojima sada imaju pristup kapitalu po niskim kamatnim stopama; ističe da su razlog za taj povratak, među ostalim, bile mjere koje je poduzela Europska središnja banka (ESB); potiče države članice iz ostatka europodručja da ne budu manje ambiciozne u modernizaciji svojih gospodarstava; napominje da bi odgovarajuću pozornost trebalo posvetiti učinku reformi na društvo i zapošljavanje; naglašava da bi opuštenija monetarna politika ESB-a trebala biti upotpunjena ambicioznim i socijalno održivim strukturnim reformama država članica;

| 14. | poziva države članice da svoja tržišta rada učine učinkovitijima, da razrade aktivnije politike tržišta rada s ciljem stvaranja dobro plaćenih radnih mjesta, da moderniziraju sustave socijalne zaštite, među ostalim sustave mirovine, pritom štiteći uključivost, održivost i poštenost te da poboljšaju i pojednostave pravno i administrativno okruženje za poslovna ulaganja; naglašava da strukturne reforme trebaju dovesti do stvarnog i održivog rasta, veće zaposlenosti, jače konkurentnosti i povećane konvergencije te da ih treba dopuniti dobro usmjerenim, dugoročnim ulaganjima u obrazovanje, istraživanje i razvoj, inovacije, infrastrukturu, industriju, informacijsku i komunikacijsku tehnologiju, održivu energiju te ljudske resurse; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice da svoja tržišta rada učine učinkovitijima, da razrade aktivnije politike tržišta rada s ciljem stvaranja dobro plaćenih radnih mjesta, da moderniziraju sustave socijalne zaštite, među ostalim sustave mirovine, pritom štiteći uključivost, održivost i poštenost te da poboljšaju i pojednostave pravno i administrativno okruženje za poslovna ulaganja; naglašava da strukturne reforme trebaju dovesti do stvarnog i održivog rasta, veće zaposlenosti, jače konkurentnosti i povećane konvergencije te da ih treba dopuniti dobro usmjerenim, dugoročnim ulaganjima u obrazovanje, istraživanje i razvoj, inovacije, infrastrukturu, industriju, informacijsku i komunikacijsku tehnologiju, održivu energiju te ljudske resurse;

| 15. | poziva države članice da zaštite i poboljšaju uključivost, održivost i pravednost socijalne zaštite, posebice za one kojima je najviše potrebna pomoć, te da poboljšaju i pojednostave pravno i administrativno okruženje za poslovna ulaganja; ističe da radna mjesta moraju biti kvalitetna radi sprečavanja siromaštva unatoč zaposlenju te riješiti problem jaza u visini plaća između muškaraca i žena, ističe da gospodarske reforme trebaju biti dopunjene dobro usmjerenim, dugoročnim ulaganjima u obrazovanje, istraživanje i razvoj, inovacije, infrastrukturu, informacijsku i komunikacijsku tehnologiju te održivu energiju; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice da zaštite i poboljšaju uključivost, održivost i pravednost socijalne zaštite, posebice za one kojima je najviše potrebna pomoć, te da poboljšaju i pojednostave pravno i administrativno okruženje za poslovna ulaganja; ističe da radna mjesta moraju biti kvalitetna radi sprečavanja siromaštva unatoč zaposlenju te riješiti problem jaza u visini plaća između muškaraca i žena, ističe da gospodarske reforme trebaju biti dopunjene dobro usmjerenim, dugoročnim ulaganjima u obrazovanje, istraživanje i razvoj, inovacije, infrastrukturu, informacijsku i komunikacijsku tehnologiju te održivu energiju;

| 16. | naglašava da smanjenje ovisnosti EU-a o vanjskim izvorima energije mora činiti dio njegove strategije rasta; ponavlja stoga potrebu da se postigne diversifikacija vanjske opskrbe energijom, da se unaprijedi energetska infrastruktura EU-a i da zaživi unutarnje energetsko tržište EU-a kao glavni prioriteti strategije EU-a za energetsku sigurnost; |
| --- | --- |

16.

naglašava da smanjenje ovisnosti EU-a o vanjskim izvorima energije mora činiti dio njegove strategije rasta; ponavlja stoga potrebu da se postigne diversifikacija vanjske opskrbe energijom, da se unaprijedi energetska infrastruktura EU-a i da zaživi unutarnje energetsko tržište EU-a kao glavni prioriteti strategije EU-a za energetsku sigurnost;

| 17. | naglašava da se EU ne može natjecati samo na razini troškova, već treba pojačati produktivnost preko održivih ulaganja u istraživanje i razvoj, obrazovanje i vještine te učinkovito iskorištavanje resursa na nacionalnoj i na europskoj razini; poziva Komisiju i vlade da tim područjima daju prioritet u svojim proračunima; ističe da bi države članice posebnu pozornost prilikom pripreme reformi trebale obratiti na nezaposlenost mladih, kako se mladima ne bi odmah na početku oduzele njihove mogućnosti; potiče države članice da u tom smislu brže i učinkovitije iskoriste dostupna financijska sredstva, uključujući ona u sklopu Jamstva za mlade; |
| --- | --- |

17.

naglašava da se EU ne može natjecati samo na razini troškova, već treba pojačati produktivnost preko održivih ulaganja u istraživanje i razvoj, obrazovanje i vještine te učinkovito iskorištavanje resursa na nacionalnoj i na europskoj razini; poziva Komisiju i vlade da tim područjima daju prioritet u svojim proračunima; ističe da bi države članice posebnu pozornost prilikom pripreme reformi trebale obratiti na nezaposlenost mladih, kako se mladima ne bi odmah na početku oduzele njihove mogućnosti; potiče države članice da u tom smislu brže i učinkovitije iskoriste dostupna financijska sredstva, uključujući ona u sklopu Jamstva za mlade;

| 18. | potiče Komisiju i države članice da financijsku pomoć i ad hoc sustav Trojke uključe u poboljšanu pravnu strukturu usklađenu s okvirom EU-a za gospodarsko upravljanje i pravom EU-a, jamčeći tako demokratsku odgovornost; ističe važnost jamčenja daljnjeg djelovanja u vezi s izvješćima Trojke koja je Parlament usvojio u ožujku 2014. godine; poziva Komisiju da provede zaključke tih izvješća; ističe da je financijska pomoć EU-a određenim državama članicama, koja se pruža spajanjem solidarnosti i uvjetovanosti, najuspješnija kada postoji snažno nacionalno vlasništvo i predanost reformiranju; podsjeća Komisiju i države članice da trebaju izvršiti sveobuhvatnu procjenu učinka programa financijske pomoći; |
| --- | --- |

18.

potiče Komisiju i države članice da financijsku pomoć i ad hoc sustav Trojke uključe u poboljšanu pravnu strukturu usklađenu s okvirom EU-a za gospodarsko upravljanje i pravom EU-a, jamčeći tako demokratsku odgovornost; ističe važnost jamčenja daljnjeg djelovanja u vezi s izvješćima Trojke koja je Parlament usvojio u ožujku 2014. godine; poziva Komisiju da provede zaključke tih izvješća; ističe da je financijska pomoć EU-a određenim državama članicama, koja se pruža spajanjem solidarnosti i uvjetovanosti, najuspješnija kada postoji snažno nacionalno vlasništvo i predanost reformiranju; podsjeća Komisiju i države članice da trebaju izvršiti sveobuhvatnu procjenu učinka programa financijske pomoći;

| 19. | poziva Komisiju da poduzme hitne mjere za borbu protiv poreznih prijevara i porezne utaje; poziva na stvaranje jednostavnog i transparentnog poreznog sustava; poziva države članice da postignu dogovor u vezi s prijedlogom za zajedničku konsolidiranu osnovicu za porez koja predstavlja važan instrument u toj borbi, te smatra da njezino stajalište od 19. travnja 2012. o prijedlogu Direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici za porez na dobit (CCCTB) (11) treba biti temelj za razuman sporazum; ponovno poziva države članice da preusmjere porez iz područja rada; napominje da mjere poduzete za borbu protiv poreznih prijevara i utaje poreza ne bi trebale ugroziti ovlasti država članica; međutim, pozdravlja učinkovitu suradnju u vezi s poreznim dogovorima na europskoj razini; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da poduzme hitne mjere za borbu protiv poreznih prijevara i porezne utaje; poziva na stvaranje jednostavnog i transparentnog poreznog sustava; poziva države članice da postignu dogovor u vezi s prijedlogom za zajedničku konsolidiranu osnovicu za porez koja predstavlja važan instrument u toj borbi, te smatra da njezino stajalište od 19. travnja 2012. o prijedlogu Direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici za porez na dobit (CCCTB) (11) treba biti temelj za razuman sporazum; ponovno poziva države članice da preusmjere porez iz područja rada; napominje da mjere poduzete za borbu protiv poreznih prijevara i utaje poreza ne bi trebale ugroziti ovlasti država članica; međutim, pozdravlja učinkovitu suradnju u vezi s poreznim dogovorima na europskoj razini;

| 20. | naglašava da je reformama obrazovnih sustava budućim generacijama potrebno omogućiti da se pripreme za potrebe rastućeg tržišta rada u budućnosti; |
| --- | --- |

20.

naglašava da je reformama obrazovnih sustava budućim generacijama potrebno omogućiti da se pripreme za potrebe rastućeg tržišta rada u budućnosti;

| 21. | smatra da države članice i Komisija još nisu ispunile svoje obveze u pogledu dovršenja jedinstvenog tržišta, posebno jedinstvenog tržišta za usluge i digitalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

21.

smatra da države članice i Komisija još nisu ispunile svoje obveze u pogledu dovršenja jedinstvenog tržišta, posebno jedinstvenog tržišta za usluge i digitalnog gospodarstva;

| 22. | ponovno poziva Komisiju da poboljša upravljanje jedinstvenim tržištem; potiče Komisiju da ciljeve jedinstvenog tržišta uskladi s ciljevima Europskog semestra i zajamči dosljednost njihovih nadzornih mehanizama; smatra da zasebni analitički alat, sastavljen od pokazatelja kojima se mjeri provedba jedinstvenog tržišta, može pružiti korisne smjernice u vezi s preporukama po državama članicama i Godišnjim pregledom rasta; naglašava važnost i dodanu vrijednost izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta iz prethodnih godina kojima se doprinosi općim prioritetima utvrđenima u Komisijinom Godišnjem pregledu rasta i utvrđivanju preporuka po državama članicama u kontekstu Europskog semestra; stoga žali zbog izostanka izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta za 2015. godinu; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi sve postojeće mjere u okviru prava EU-a kako bi ostvarila provedbu Europskog semestra; |
| --- | --- |

22.

ponovno poziva Komisiju da poboljša upravljanje jedinstvenim tržištem; potiče Komisiju da ciljeve jedinstvenog tržišta uskladi s ciljevima Europskog semestra i zajamči dosljednost njihovih nadzornih mehanizama; smatra da zasebni analitički alat, sastavljen od pokazatelja kojima se mjeri provedba jedinstvenog tržišta, može pružiti korisne smjernice u vezi s preporukama po državama članicama i Godišnjim pregledom rasta; naglašava važnost i dodanu vrijednost izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta iz prethodnih godina kojima se doprinosi općim prioritetima utvrđenima u Komisijinom Godišnjem pregledu rasta i utvrđivanju preporuka po državama članicama u kontekstu Europskog semestra; stoga žali zbog izostanka izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta za 2015. godinu; poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi sve postojeće mjere u okviru prava EU-a kako bi ostvarila provedbu Europskog semestra;

| 23. | zabrinut je zbog protekcionističkih tendencija u određenim državama članicama; ističe da Ugovor ne predviđa ograničenje slobodnog kretanja ljudi, usluga ili kapitala te podsjeća da Komisija mora štititi i provoditi te slobode; |
| --- | --- |

23.

zabrinut je zbog protekcionističkih tendencija u određenim državama članicama; ističe da Ugovor ne predviđa ograničenje slobodnog kretanja ljudi, usluga ili kapitala te podsjeća da Komisija mora štititi i provoditi te slobode;

| 24. | naglašava činjenicu da nepostojanje unutarnjeg tržišta rada koje dobro funkcionira i uravnoteženog pristupa imigraciji koči rast u EU-u; zabrinut je zbog protekcionističkih tendencija u određenim državama članicama; ističe da Ugovor ne predviđa ograničenje slobodnog kretanja ljudi, robe, usluga ili kapitala te podsjeća da Komisija mora štititi i provoditi te slobode; |
| --- | --- |

24.

naglašava činjenicu da nepostojanje unutarnjeg tržišta rada koje dobro funkcionira i uravnoteženog pristupa imigraciji koči rast u EU-u; zabrinut je zbog protekcionističkih tendencija u određenim državama članicama; ističe da Ugovor ne predviđa ograničenje slobodnog kretanja ljudi, robe, usluga ili kapitala te podsjeća da Komisija mora štititi i provoditi te slobode;

| 25. | ponavlja važnost jamčenja mobilnosti radnika (i prekogranične i međusektorske), ojačane radne produktivnosti (u vezi s osposobljavanjem za vještine radi poboljšanja zapošljivosti), kvalitete radnih mjesta i fleksibilnosti na tržištu rada, istovremeno zadržavajući potrebno područje primjene radne sigurnosti, ograničavajući upotrebu nesigurnog rada i jamčeći potrebno područje primjene za kolektivno pregovaranje; ističe da će bolje podudaranje ponude i potražnje vještina te poslovno i profesionalno usmjeravanje biti od velike važnosti u budućnosti; smatra da veća mobilnost može pomoći pri smanjenju visokih razina nepopunjenih radnih mjesta koje su i dalje prisutne uz visoku nezaposlenost; naglašava važnost ulaganja u zapošljivost radnica i mladih ljudi, posebice u kontekstu tehnologija u nastajanju i novih sektora, s obzirom na to da ti sektori imaju potencijal za stvaranje radnih mjesta |
| --- | --- |

25.

ponavlja važnost jamčenja mobilnosti radnika (i prekogranične i međusektorske), ojačane radne produktivnosti (u vezi s osposobljavanjem za vještine radi poboljšanja zapošljivosti), kvalitete radnih mjesta i fleksibilnosti na tržištu rada, istovremeno zadržavajući potrebno područje primjene radne sigurnosti, ograničavajući upotrebu nesigurnog rada i jamčeći potrebno područje primjene za kolektivno pregovaranje; ističe da će bolje podudaranje ponude i potražnje vještina te poslovno i profesionalno usmjeravanje biti od velike važnosti u budućnosti; smatra da veća mobilnost može pomoći pri smanjenju visokih razina nepopunjenih radnih mjesta koje su i dalje prisutne uz visoku nezaposlenost; naglašava važnost ulaganja u zapošljivost radnica i mladih ljudi, posebice u kontekstu tehnologija u nastajanju i novih sektora, s obzirom na to da ti sektori imaju potencijal za stvaranje radnih mjesta

| 26. | pozdravlja mjere kojima se povećava učinkovitost i demokratičnost postupka Europskog semestra; uviđa da je provedba bolja na području javnih financija gdje su instrumenti nadzora jači; poziva na ujednačenu integraciju pokazatelja zaposlenosti i sociogospodarskih pokazatelja; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja mjere kojima se povećava učinkovitost i demokratičnost postupka Europskog semestra; uviđa da je provedba bolja na području javnih financija gdje su instrumenti nadzora jači; poziva na ujednačenu integraciju pokazatelja zaposlenosti i sociogospodarskih pokazatelja;

Fiskalna odgovornost

| 27. | pozdravlja osjetno smanjenje u broju zemalja koje prolaze kroz postupak u slučaju prekomjernog deficita, 2011. bilo ih je 24, a 2014. svega 11; napominje da se zbog tog fiskalnog poboljšanja sada očekuje da će fiskalno stanje u EU-u u 2015. ostati uglavnom neutralno; traži od Komisije da procjeni sukladnost fiskalnog stanja EU-a s potrebom podizanja razine ulaganja; međutim, izražava svoju zabrinutost zbog rastućih nejednakosti, smanjenja kupovne moći, dugoročne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih i još uvijek vrlo visoke javne i privatne zaduženosti nekoliko država članica u europodručju što je okolnost koja ne samo da koči rast nego i predstavlja znatan rizik u slučaju mogućih budućih kriznih situacija; poziva Komisiju da usvoji oprezno i konzervativno tumačenje pokazatelja rasta te da revidira kvalitetu gospodarskih prognoza, s obzirom na to da su prethodne prognoze Komisije prečesto bile korigirane na niže; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja osjetno smanjenje u broju zemalja koje prolaze kroz postupak u slučaju prekomjernog deficita, 2011. bilo ih je 24, a 2014. svega 11; napominje da se zbog tog fiskalnog poboljšanja sada očekuje da će fiskalno stanje u EU-u u 2015. ostati uglavnom neutralno; traži od Komisije da procjeni sukladnost fiskalnog stanja EU-a s potrebom podizanja razine ulaganja; međutim, izražava svoju zabrinutost zbog rastućih nejednakosti, smanjenja kupovne moći, dugoročne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih i još uvijek vrlo visoke javne i privatne zaduženosti nekoliko država članica u europodručju što je okolnost koja ne samo da koči rast nego i predstavlja znatan rizik u slučaju mogućih budućih kriznih situacija; poziva Komisiju da usvoji oprezno i konzervativno tumačenje pokazatelja rasta te da revidira kvalitetu gospodarskih prognoza, s obzirom na to da su prethodne prognoze Komisije prečesto bile korigirane na niže;

| 28. | slaže se s Komisijom da većina država članica treba nastaviti težiti fiskalnoj konsolidaciji koja pogoduje rastu; poziva države članice s dovoljno fiskalnog prostora da razmotre mogućnost smanjenja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje s ciljem poticanja privatnih ulaganja i stvaranja radnih mjesta; poziva Komisiju da ponudi konkretne preporuke državama članicama, uključujući i onima koje su još uvijek u programima gospodarske prilagodbe, kako bi one podržale gospodarski rast s održivim i socijalno uravnoteženim strukturnim reformama koje vode do stvaranja kvalitetnih radnih mjesta, jačanja konkurentnosti i povećanja konvergencije; |
| --- | --- |

28.

slaže se s Komisijom da većina država članica treba nastaviti težiti fiskalnoj konsolidaciji koja pogoduje rastu; poziva države članice s dovoljno fiskalnog prostora da razmotre mogućnost smanjenja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje s ciljem poticanja privatnih ulaganja i stvaranja radnih mjesta; poziva Komisiju da ponudi konkretne preporuke državama članicama, uključujući i onima koje su još uvijek u programima gospodarske prilagodbe, kako bi one podržale gospodarski rast s održivim i socijalno uravnoteženim strukturnim reformama koje vode do stvaranja kvalitetnih radnih mjesta, jačanja konkurentnosti i povećanja konvergencije;

| 29. | uzima na znanje ocjenu Komisije u vezi s nacrtima proračuna država članica; naglašava da su održive financije cilj preispitivanja nacrta proračuna; inzistira na važnosti stroge primjene fiskalnih pravila i na poštovanju načela jednakog postupanja; |
| --- | --- |

29.

uzima na znanje ocjenu Komisije u vezi s nacrtima proračuna država članica; naglašava da su održive financije cilj preispitivanja nacrta proračuna; inzistira na važnosti stroge primjene fiskalnih pravila i na poštovanju načela jednakog postupanja;

| 30. | napominje da je samo pet država članica u potpunosti poštovalo odredbe iz Pakta o stabilnosti i rastu; ustraje u tome da je Pakt o stabilnosti i rastu razrađen na temelju opće suglasnosti među državama članicama; ističe da velik razmjer rashoda koji služe za rješavanje javnog duga smanjuje resurse koji se mogu upotrijebiti za javne usluge i ulaganja; stoga prihvaća činjenicu da smanjenje deficita ostaje nužno u visoko zaduženim državama, ali smatra da bi se takva fiskalna konsolidacija trebala provesti na način kojim se štite ugroženi korisnici javnih usluga i javno ulaganje te ravnopravno povećava dobit povećanim rastom; |
| --- | --- |

30.

napominje da je samo pet država članica u potpunosti poštovalo odredbe iz Pakta o stabilnosti i rastu; ustraje u tome da je Pakt o stabilnosti i rastu razrađen na temelju opće suglasnosti među državama članicama; ističe da velik razmjer rashoda koji služe za rješavanje javnog duga smanjuje resurse koji se mogu upotrijebiti za javne usluge i ulaganja; stoga prihvaća činjenicu da smanjenje deficita ostaje nužno u visoko zaduženim državama, ali smatra da bi se takva fiskalna konsolidacija trebala provesti na način kojim se štite ugroženi korisnici javnih usluga i javno ulaganje te ravnopravno povećava dobit povećanim rastom;

Jača koordinacija nacionalnih politika

| 31. | pozdravlja izvješće o mehanizmu upozoravanja; pozdravlja postepeno smanjenje unutarnjih neravnoteža u državama članicama; skreće pozornost na vanjske neravnoteže nekolicine država članica, uključujući velike trgovinske viškove; prima na znanje da EU-u u cjelini gubi udjele na globalnom tržištu; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja izvješće o mehanizmu upozoravanja; pozdravlja postepeno smanjenje unutarnjih neravnoteža u državama članicama; skreće pozornost na vanjske neravnoteže nekolicine država članica, uključujući velike trgovinske viškove; prima na znanje da EU-u u cjelini gubi udjele na globalnom tržištu;

| 32. | ističe da cilj postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže nije samo izbjegavanje snažnih negativnih učinaka na rast i zapošljavanje u određenoj zemlji, već i sprečavanje širenja posljedica loše osmišljenih nacionalnih politika na druge države članice u europodručju; prima na znanje najavu Europskog vijeća iz prosinca 2014. da će u 2015. napredovati rasprava o užoj koordinaciji gospodarskih politika u ekonomskoj i monetarnoj uniji izvješćem četiriju predsjednika; |
| --- | --- |

32.

ističe da cilj postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže nije samo izbjegavanje snažnih negativnih učinaka na rast i zapošljavanje u određenoj zemlji, već i sprečavanje širenja posljedica loše osmišljenih nacionalnih politika na druge države članice u europodručju; prima na znanje najavu Europskog vijeća iz prosinca 2014. da će u 2015. napredovati rasprava o užoj koordinaciji gospodarskih politika u ekonomskoj i monetarnoj uniji izvješćem četiriju predsjednika;

| 33. | ponavlja svoj stav da u trenutačnom okviru za gospodarsko upravljanje nema dovoljno demokratske odgovornosti u pogledu provedbe njegovih pravila i u pogledu uključenih institucija i tijela; poziva Komisiju da izradi potrebne prijedloge za rješavanje nedostatka odgovarajuće demokratske odgovornosti u gospodarskom upravljanju EU-a; |
| --- | --- |

33.

ponavlja svoj stav da u trenutačnom okviru za gospodarsko upravljanje nema dovoljno demokratske odgovornosti u pogledu provedbe njegovih pravila i u pogledu uključenih institucija i tijela; poziva Komisiju da izradi potrebne prijedloge za rješavanje nedostatka odgovarajuće demokratske odgovornosti u gospodarskom upravljanju EU-a;

| 34. | napominje da bi trebalo razmotriti učinke znatnog pada cijene nafte i razmotriti bi li ta iznenadna dobit trebala biti u potpunosti prenesena na potrošače fosilnih goriva ili podijeljena tako da vlade podignu poreze na fosilna goriva s ciljem smanjenja vlastitih deficita, financiranja ulaganja, izbjegavanja ugrožavanja politika na području klimatskih promjena i smanjenja učinaka dezinflacije; |
| --- | --- |

34.

napominje da bi trebalo razmotriti učinke znatnog pada cijene nafte i razmotriti bi li ta iznenadna dobit trebala biti u potpunosti prenesena na potrošače fosilnih goriva ili podijeljena tako da vlade podignu poreze na fosilna goriva s ciljem smanjenja vlastitih deficita, financiranja ulaganja, izbjegavanja ugrožavanja politika na području klimatskih promjena i smanjenja učinaka dezinflacije;

Proračun EU-a

| 35. | ističe da načelo točnosti proračuna u javnim financijama treba biti nit vodilja u izradi nacionalnih proračuna i proračuna EU-a kako bi se zajamčila konvergencija i stabilnost u EU-u; uvjeren je da je ta točnost sastavni dio odgovora na krizu povjerenja među državama članicama te između država članica i građana Europske unije, odnosno na gubitak povjerenja koji je s najnovijom financijskom krizom postao još veći; |
| --- | --- |

35.

ističe da načelo točnosti proračuna u javnim financijama treba biti nit vodilja u izradi nacionalnih proračuna i proračuna EU-a kako bi se zajamčila konvergencija i stabilnost u EU-u; uvjeren je da je ta točnost sastavni dio odgovora na krizu povjerenja među državama članicama te između država članica i građana Europske unije, odnosno na gubitak povjerenja koji je s najnovijom financijskom krizom postao još veći;

| 36. | stoga poziva na usklađivanje ekonomskih pretpostavki za izradu nacionalnih proračuna; posebno smatra da bi se elementi međunarodne gospodarske situacije trebali zajednički procjenjivati; |
| --- | --- |

36.

stoga poziva na usklađivanje ekonomskih pretpostavki za izradu nacionalnih proračuna; posebno smatra da bi se elementi međunarodne gospodarske situacije trebali zajednički procjenjivati;

| 37. | poziva na veću ujednačenost izvješćivanja o javnim financijama radi lakše usporedivosti i sprečavanja pretjeranih makroekonomskih neravnoteža; posebno poziva na to da se standardizira način na koji države članice knjiže svoje doprinose proračunu EU-a; |
| --- | --- |

37.

poziva na veću ujednačenost izvješćivanja o javnim financijama radi lakše usporedivosti i sprečavanja pretjeranih makroekonomskih neravnoteža; posebno poziva na to da se standardizira način na koji države članice knjiže svoje doprinose proračunu EU-a;

| 38. | poziva Komisiju da ublaži svaki oblik nedemokratičnosti Europskog semestra u okviru svojeg paketa mjera za jačanje ekonomske i monetarne unije najavljenog za 2015. godinu; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju da ublaži svaki oblik nedemokratičnosti Europskog semestra u okviru svojeg paketa mjera za jačanje ekonomske i monetarne unije najavljenog za 2015. godinu;

| 39. | smatra da je uža suradnja Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u području gospodarskog i proračunskog upravljanja u okviru Europskog semestra od ključne važnosti; obvezuje se da će unaprijediti svoje odnose s nacionalnim parlamentima u duhu konstruktivnog partnerstva; |
| --- | --- |

39.

smatra da je uža suradnja Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u području gospodarskog i proračunskog upravljanja u okviru Europskog semestra od ključne važnosti; obvezuje se da će unaprijediti svoje odnose s nacionalnim parlamentima u duhu konstruktivnog partnerstva;

| 40. | žali zbog činjenice da iznos nepodmirenih obveza u proračunu EU-a ugrožava vjerodostojnost EU-a te da je taj iznos u suprotnosti s ciljevima određenima na najvišoj političkoj razini u pogledu rasta i zapošljavanja, posebice zapošljavanja mladih, i potpore malim i srednjim poduzećima i boji se da će se zbog toga produbiti jaz između Unije i njezinih građana; |
| --- | --- |

40.

žali zbog činjenice da iznos nepodmirenih obveza u proračunu EU-a ugrožava vjerodostojnost EU-a te da je taj iznos u suprotnosti s ciljevima određenima na najvišoj političkoj razini u pogledu rasta i zapošljavanja, posebice zapošljavanja mladih, i potpore malim i srednjim poduzećima i boji se da će se zbog toga produbiti jaz između Unije i njezinih građana;

| 41. | poziva na to da se poslijeizbornom revizijom Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO-a) analizira i na taj način poveća dodana vrijednost sredstava EU-a kojima se potiče ostvarivanje ciljeva Unije u području konkurentnosti, rasta, zapošljavanja i energetske tranzicije; poziva Komisiju da usvoji jasniju metodologiju za lakše praćenje sredstava EU-a i rashoda povezanih s ciljevima strategije Europa 2020. kako bi se omogućile bolje procjene učinka; |
| --- | --- |

41.

poziva na to da se poslijeizbornom revizijom Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO-a) analizira i na taj način poveća dodana vrijednost sredstava EU-a kojima se potiče ostvarivanje ciljeva Unije u području konkurentnosti, rasta, zapošljavanja i energetske tranzicije; poziva Komisiju da usvoji jasniju metodologiju za lakše praćenje sredstava EU-a i rashoda povezanih s ciljevima strategije Europa 2020. kako bi se omogućile bolje procjene učinka;

| 42. | nadalje poziva Komisiju da izvijesti o mogućim negativnim učincima problema zakašnjelih plaćanja na obveze država članica u okviru Europskog semestra; |
| --- | --- |

42.

nadalje poziva Komisiju da izvijesti o mogućim negativnim učincima problema zakašnjelih plaćanja na obveze država članica u okviru Europskog semestra;

| 43. | primjećuje da u mnogim državama članicama javna uprava još uvijek nije postala učinkovitija, premda bi se racionalizacijom organizacije i smanjenjem birokracije za poduzeća i građane postigao napredak u tom području i tako ostvarile uštede; |
| --- | --- |

43.

primjećuje da u mnogim državama članicama javna uprava još uvijek nije postala učinkovitija, premda bi se racionalizacijom organizacije i smanjenjem birokracije za poduzeća i građane postigao napredak u tom području i tako ostvarile uštede;

| 44. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u Godišnjem pregledu rasta za 2015. naglasila gospodarsku važnost europskih strukturnih i investicijskih fondova (uključujući inicijativu za zapošljavanje mladih); podsjeća na to da ti fondovi u prosjeku čine 10 % ukupnih javnih ulaganja u EU-u, ali da se situacija razlikuje od zemlje do zemlje i da u nekim državama članicama fondovi čine čak 80 % javnih ulaganja; naglašava da su strukturni i investicijski fondovi dobar primjer sinergije između europskog proračuna i nacionalnih proračuna na temelju zajednički dogovorenih ciljeva navedenih u sporazumima o partnerstvu u području rasta i ulaganja u skladu sa strategijom Europa 2020.; podržava sve napore usmjerene na pametno udruživanje europskih i nacionalnih proračunskih sredstava u cilju postizanja veće učinkovitosti i nižih nacionalnih deficita te poticanja gospodarstva uz pomoć pozitivnog učinka zajedničkih resursa; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja činjenicu da je Komisija u Godišnjem pregledu rasta za 2015. naglasila gospodarsku važnost europskih strukturnih i investicijskih fondova (uključujući inicijativu za zapošljavanje mladih); podsjeća na to da ti fondovi u prosjeku čine 10 % ukupnih javnih ulaganja u EU-u, ali da se situacija razlikuje od zemlje do zemlje i da u nekim državama članicama fondovi čine čak 80 % javnih ulaganja; naglašava da su strukturni i investicijski fondovi dobar primjer sinergije između europskog proračuna i nacionalnih proračuna na temelju zajednički dogovorenih ciljeva navedenih u sporazumima o partnerstvu u području rasta i ulaganja u skladu sa strategijom Europa 2020.; podržava sve napore usmjerene na pametno udruživanje europskih i nacionalnih proračunskih sredstava u cilju postizanja veće učinkovitosti i nižih nacionalnih deficita te poticanja gospodarstva uz pomoć pozitivnog učinka zajedničkih resursa;

| 45. | naglašava da je hitno potrebno učinkovito riješiti problem poreznih prijevara zbog kojih bi proračun EU-a mogao biti oštećen za znatan iznos; |
| --- | --- |

45.

naglašava da je hitno potrebno učinkovito riješiti problem poreznih prijevara zbog kojih bi proračun EU-a mogao biti oštećen za znatan iznos;

| 46. | poziva Komisiju da dostavi analizu mogućeg učinka preraspodjele sredstava iz programa EU-a kao što su Instrument za povezivanje Europe i Obzor 2020.; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju da dostavi analizu mogućeg učinka preraspodjele sredstava iz programa EU-a kao što su Instrument za povezivanje Europe i Obzor 2020.;

| 47. | poziva države članice da doprinose Planu ulaganja kojem je cilj ostvariti najbolji mogući učinak javne potrošnje i privući privatna ulaganja; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice da doprinose Planu ulaganja kojem je cilj ostvariti najbolji mogući učinak javne potrošnje i privući privatna ulaganja;

o

o o

| 48. | nalaže svojem Predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, vladama država članica, nacionalnim parlamentima i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

48.

nalaže svojem Predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, vladama država članica, nacionalnim parlamentima i Europskoj središnjoj banci.

---

(1)  SL L 306, 23.11.2011., str. 12.

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 41.

(3)  SL L 306, 23.11.2011., str. 8.

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 33.

(5)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

(6)  SL L 306, 23.11.2011., str. 1.

(7)  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

(8)  SL L 140, 27.5.2013., str. 1.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0129.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0036.

(11)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 134.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/83

---

P8_TA(2015)0068

Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015. (2014/2222(INI))

(2016/C 316/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 145., 148., 152. i 153. stavak 5. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 145., 148., 152. i 153. stavak 5. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima EU-a, a posebno njezinu glavu IV. (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima EU-a, a posebno njezinu glavu IV. (Solidarnost),

| — | uzimajući u obzir članak 349. UFEU-a o najudaljenijim regijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. UFEU-a o najudaljenijim regijama,

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, a posebno njezin članak 30. o pravu na zaštitu od siromaštva i socijalnog isključenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, a posebno njezin članak 30. o pravu na zaštitu od siromaštva i socijalnog isključenja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: zapošljavanje i socijalna stajališta (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: zapošljavanje i socijalna stajališta (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: provedba prioriteta za 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: provedba prioriteta za 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. naslovljenu „Godišnji pregled rasta 2015.” (COM(2014)0902) i nacrt zajedničkog izvješća o zapošljavanju u prilogu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. naslovljenu „Godišnji pregled rasta 2015.” (COM(2014)0902) i nacrt zajedničkog izvješća o zapošljavanju u prilogu,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. studenog 2014. naslovljenu „Plan ulaganja za Europu” (COM(2014)0903),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Optimalno iskorištavanje fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Optimalno iskorištavanje fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije” (COM(2013)0690),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima strategije Europa 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. travnja 2012. pod nazivom „Oporavak koji donosi veliki broj radnih mjesta” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. travnja 2012. pod nazivom „Oporavak koji donosi veliki broj radnih mjesta” (COM(2012)0173),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758) i rezoluciju Parlamenta od 15. studenog 2011. na tu temu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. prosinca 2010. naslovljenu „Europska platforma protiv siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju” (COM(2010)0758) i rezoluciju Parlamenta od 15. studenog 2011. na tu temu (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Inicijativa o mogućnostima za mlade” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Inicijativa o mogućnostima za mlade” (COM(2011)0933),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima uloge i djelovanja Trojke (ESB, Komisija i MMF) u pogledu zemalja europodručja obuhvaćenih programom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o zapošljavanju i socijalnim aspektima uloge i djelovanja Trojke (ESB, Komisija i MMF) u pogledu zemalja europodručja obuhvaćenih programom (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. lipnja 2013. o socijalnom stanovanju u Europskoj uniji (6),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. travnja 2014. naslovljenu „Kako Europska unija može doprinijeti stvaranju pogodnog okruženja za poduzeća, poslovne djelatnosti i novoosnovana poduzeća kako bi se stvorila nova radna mjesta?” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. travnja 2014. naslovljenu „Kako Europska unija može doprinijeti stvaranju pogodnog okruženja za poduzeća, poslovne djelatnosti i novoosnovana poduzeća kako bi se stvorila nova radna mjesta?” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zapošljavanju mladih (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zapošljavanju mladih (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne organizacije rada (ILO) od 5. prosinca 2014. naslovljeno „Globalno izvješće o plaćama za razdoblje 2014./2015.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne organizacije rada (ILO) od 5. prosinca 2014. naslovljeno „Globalno izvješće o plaćama za razdoblje 2014./2015.”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) od 9. prosinca 2014. naslovljen „Trendovi u pogledu nejednakosti prihoda i njihov učinak na gospodarski rast”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) od 9. prosinca 2014. naslovljen „Trendovi u pogledu nejednakosti prihoda i njihov učinak na gospodarski rast”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. srpnja 2014. naslovljenu „Inicijativa za zeleno zapošljavanje: iskorištavanje potencijala zelenog gospodarstva za stvaranje radnih mjesta” (COM(2014)0446), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. srpnja 2014. naslovljenu „Inicijativa za zeleno zapošljavanje: iskorištavanje potencijala zelenog gospodarstva za stvaranje radnih mjesta” (COM(2014)0446),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. rujna 2011. (9) i od 16. siječnja 2014. (10) o strategiji EU-a o beskućništvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. rujna 2011. (9) i od 16. siječnja 2014. (10) o strategiji EU-a o beskućništvu,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0043/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0043/2015),

| A. | budući da Europa mora biti predana modelu socijalnoga tržišnoga gospodarstva, kojim se jamči održivi rast kako bi se sljedećoj generaciji umjesto dugova osigurala radna mjesta; |
| --- | --- |

A.

budući da Europa mora biti predana modelu socijalnoga tržišnoga gospodarstva, kojim se jamči održivi rast kako bi se sljedećoj generaciji umjesto dugova osigurala radna mjesta;

| B. | budući da je gospodarski i društveni kontekst u EU-u i dalje sumoran i budući da je prema jesenskim gospodarskim predviđanjima Komisije iz 2014. gospodarski oporavak i dalje krhak; budući da se unatoč negativnim stopama rasta u europodručju u protekle dvije godine, očekuje da će rast u europodručju doseći 0,8 % 2014. i 1,1 % 2015. godine; budući da samo nekoliko država članica ima bolja predviđanja i budući da je Komisija posljednjih godina sistemski korigirala predviđanja na niže; budući da je predviđeni ukupni deficit, unatoč činjenici da je 2014. u zemljama EU-28 smanjen na 3 %, u pojedinim državama članicama još uvijek visok pokazujući tako potrebu za daljnjom fiskalnom konsolidacijom koja je kompatibilna s rastom i boljim i održivim zapošljavanjem, budući da oporavak nije snažan i nema potporu; |
| --- | --- |

B.

budući da je gospodarski i društveni kontekst u EU-u i dalje sumoran i budući da je prema jesenskim gospodarskim predviđanjima Komisije iz 2014. gospodarski oporavak i dalje krhak; budući da se unatoč negativnim stopama rasta u europodručju u protekle dvije godine, očekuje da će rast u europodručju doseći 0,8 % 2014. i 1,1 % 2015. godine; budući da samo nekoliko država članica ima bolja predviđanja i budući da je Komisija posljednjih godina sistemski korigirala predviđanja na niže; budući da je predviđeni ukupni deficit, unatoč činjenici da je 2014. u zemljama EU-28 smanjen na 3 %, u pojedinim državama članicama još uvijek visok pokazujući tako potrebu za daljnjom fiskalnom konsolidacijom koja je kompatibilna s rastom i boljim i održivim zapošljavanjem, budući da oporavak nije snažan i nema potporu;

| C. | budući da je brzo djelovanje u vezi s fiskalnom konsolidacijom usvojeno tijekom gospodarske krize otežalo državama članicama ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. pokazavši da bi se fiskalne politike trebale razlikovati i da bi ih se trebalo prilagoditi specifičnoj situaciji pojedine države članice; budući da nagli pad cijena nafte može pružiti dodatni poticaj gospodarstvima mnogih država članica, osobito ako ga se brzo pretvori u smanjenje energetskih troškova za obitelji i poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je brzo djelovanje u vezi s fiskalnom konsolidacijom usvojeno tijekom gospodarske krize otežalo državama članicama ostvarivanje ciljeva strategije Europa 2020. pokazavši da bi se fiskalne politike trebale razlikovati i da bi ih se trebalo prilagoditi specifičnoj situaciji pojedine države članice; budući da nagli pad cijena nafte može pružiti dodatni poticaj gospodarstvima mnogih država članica, osobito ako ga se brzo pretvori u smanjenje energetskih troškova za obitelji i poduzeća;

| D. | budući da EU mora nastaviti poboljšavati svoje gospodarske i društvene politike kako bi što prije moguće ostvario ciljeve strategije Europa 2020., istovremeno nadilazeći rizik od dugoročne stagnacije i deflacije te budući da je za ostvarivanje tog cilja potrebno nastaviti ulagati napore u pogledu promicanja ulaganja i strukturnih reformi koje povećavaju gospodarsku konkurentnost na društveno odgovoran način; budući da je potrebna ekološka transformacija kako bi se osigurao prijelaz prema resursno učinkovitom gospodarstvu i održivom razvoju; budući da položaj EU-a u svjetskom gospodarstvu zabrinjavajuće slabi zbog krize, gubitka industrijskih temelja i nedostatka povjerenja ulagača i poduzetnika, dok ostale države pokazuju čvrste znakove oporavka; budući da je u listopadu 2014. MMF procijenio da se mogućnost recesije u europodručju povećala i da će do kraja godine iznositi između 35 % i 40 %; |
| --- | --- |

D.

budući da EU mora nastaviti poboljšavati svoje gospodarske i društvene politike kako bi što prije moguće ostvario ciljeve strategije Europa 2020., istovremeno nadilazeći rizik od dugoročne stagnacije i deflacije te budući da je za ostvarivanje tog cilja potrebno nastaviti ulagati napore u pogledu promicanja ulaganja i strukturnih reformi koje povećavaju gospodarsku konkurentnost na društveno odgovoran način; budući da je potrebna ekološka transformacija kako bi se osigurao prijelaz prema resursno učinkovitom gospodarstvu i održivom razvoju; budući da položaj EU-a u svjetskom gospodarstvu zabrinjavajuće slabi zbog krize, gubitka industrijskih temelja i nedostatka povjerenja ulagača i poduzetnika, dok ostale države pokazuju čvrste znakove oporavka; budući da je u listopadu 2014. MMF procijenio da se mogućnost recesije u europodručju povećala i da će do kraja godine iznositi između 35 % i 40 %;

| E. | budući da države članice imaju primarnu ulogu u provođenju politike zapošljavanja, uključujući i politiku za zapošljavanje mladih, te da se takve mjere najuspješnije provode na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da države članice imaju primarnu ulogu u provođenju politike zapošljavanja, uključujući i politiku za zapošljavanje mladih, te da se takve mjere najuspješnije provode na nacionalnoj razini;

| F. | budući da EU mora što prije moguće riješiti pitanje brzog starenja stanovništva; |
| --- | --- |

F.

budući da EU mora što prije moguće riješiti pitanje brzog starenja stanovništva;

| G. | budući da, unatoč određenim poboljšanjima (po prvi put od 2011. postoji malo povećanje u broju ugovora na puno radno vrijeme), stopa nezaposlenosti ostaje na povijesno visokim razinama s gotovo 25 milijuna ljudi bez posla u EU-u; budući da je dugoročna nezaposlenost na zabrinjavajuće visokim razinama te je 12 milijuna osoba više od jedne godine bez posla (4 % više nego prošle godine); budući da se stope nezaposlenosti mladih nisu znatno smanjile (smanjile su se tek za 1,9 % u usporedbi s 2013.), dostigavši prosjek EU-a od 21,2 %; budući da je 75 % dugoročno nezaposlenih u EU-u mlađe od 35 godina; budući da je situacija na tržištu rada posebno kritična za mlade, uz izuzetak određenih država članica, bez obzira na njihov stupanj obrazovanja; |
| --- | --- |

G.

budući da, unatoč određenim poboljšanjima (po prvi put od 2011. postoji malo povećanje u broju ugovora na puno radno vrijeme), stopa nezaposlenosti ostaje na povijesno visokim razinama s gotovo 25 milijuna ljudi bez posla u EU-u; budući da je dugoročna nezaposlenost na zabrinjavajuće visokim razinama te je 12 milijuna osoba više od jedne godine bez posla (4 % više nego prošle godine); budući da se stope nezaposlenosti mladih nisu znatno smanjile (smanjile su se tek za 1,9 % u usporedbi s 2013.), dostigavši prosjek EU-a od 21,2 %; budući da je 75 % dugoročno nezaposlenih u EU-u mlađe od 35 godina; budući da je situacija na tržištu rada posebno kritična za mlade, uz izuzetak određenih država članica, bez obzira na njihov stupanj obrazovanja;

| H. | budući da se Europski socijalni fond, jamstvo za mlade i inicijativa za zapošljavanje mladih moraju iskoristiti u potpunosti i ispravno za financiranje održivih projekata u svrhu borbe protiv nezaposlenosti, osobito nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

H.

budući da se Europski socijalni fond, jamstvo za mlade i inicijativa za zapošljavanje mladih moraju iskoristiti u potpunosti i ispravno za financiranje održivih projekata u svrhu borbe protiv nezaposlenosti, osobito nezaposlenosti mladih;

| I. | budući da je udio mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi) i dalje visok te budući da su mladi Romi prezastupljeni u toj skupini; |
| --- | --- |

I.

budući da je udio mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi) i dalje visok te budući da su mladi Romi prezastupljeni u toj skupini;

| J. | budući da je nekoliko čimbenika, uključujući neuspješno stvaranje pozitivnog okruženja za poticanje ulaganja i rasta, smanjenje prihoda na tržištu rada i slabljenje s vremenom učinka socijalnih davanja (11), kao i napori koje su uložile određene države članice kako bi ponovno uspostavile svoju gospodarsku ravnotežu smanjivši potrošnju u području socijalne zaštite, dovelo do značajnih smanjenja u bruto raspoloživom dohotku kućanstava, doprinoseći povećanju broja europskih obitelji u opasnosti od socijalne isključenosti te alarmantnom povećanju nejednakosti, uključujući rodne nejednakosti; budući da svakom četvrtom Europljaninu prijeti siromaštvo; budući da su podzaposlenost i nesigurnost dosegle vrhunac te za 50 % osoba koje traže posao njegov pronalazak nije dovoljan da bi izašli iz siromaštva; |
| --- | --- |

J.

budući da je nekoliko čimbenika, uključujući neuspješno stvaranje pozitivnog okruženja za poticanje ulaganja i rasta, smanjenje prihoda na tržištu rada i slabljenje s vremenom učinka socijalnih davanja (11), kao i napori koje su uložile određene države članice kako bi ponovno uspostavile svoju gospodarsku ravnotežu smanjivši potrošnju u području socijalne zaštite, dovelo do značajnih smanjenja u bruto raspoloživom dohotku kućanstava, doprinoseći povećanju broja europskih obitelji u opasnosti od socijalne isključenosti te alarmantnom povećanju nejednakosti, uključujući rodne nejednakosti; budući da svakom četvrtom Europljaninu prijeti siromaštvo; budući da su podzaposlenost i nesigurnost dosegle vrhunac te za 50 % osoba koje traže posao njegov pronalazak nije dovoljan da bi izašli iz siromaštva;

| K. | budući da posljednje zabilježene brojke, i to one za 2013., pokazuju da je dugoročna nezaposlenost na povijesno visokoj razini od 5,1 % radne snage u zemljama EU-28; budući da dugoročna nezaposlenost nema samo ključne posljedice za pojedince tijekom njihovih života, već se može pretvoriti i u strukturnu nezaposlenost u EU-u; |
| --- | --- |

K.

budući da posljednje zabilježene brojke, i to one za 2013., pokazuju da je dugoročna nezaposlenost na povijesno visokoj razini od 5,1 % radne snage u zemljama EU-28; budući da dugoročna nezaposlenost nema samo ključne posljedice za pojedince tijekom njihovih života, već se može pretvoriti i u strukturnu nezaposlenost u EU-u;

| L. | budući da je 25,1 % populacije EU-a trenutačno u opasnosti od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da je prosječan rast dječjeg siromaštva veći od prosječnog rasta općeg siromaštva te budući da u nekim državama članicama svako treće dijete živi ispod razine siromaštva; |
| --- | --- |

L.

budući da je 25,1 % populacije EU-a trenutačno u opasnosti od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da je prosječan rast dječjeg siromaštva veći od prosječnog rasta općeg siromaštva te budući da u nekim državama članicama svako treće dijete živi ispod razine siromaštva;

| M. | budući da su stariji radnici skupina za koju je najveća vjerojatnost da će biti dugoročno nezaposlena; budući da je samo polovica radnika u dobi između 55 i 65 godina 2012. radila; budući da starije ljude više pogađaju smanjenja javne potrošnje u području socijalnih usluga, zdravstvene skrbi i socijalnih naknada; budući da su određene kategorije starijih ljudi, poput osoba starijih od 80, starijih žena, starijih migranata i starijih članova etničkih manjina, posebno izložene riziku od osiromašenja; |
| --- | --- |

M.

budući da su stariji radnici skupina za koju je najveća vjerojatnost da će biti dugoročno nezaposlena; budući da je samo polovica radnika u dobi između 55 i 65 godina 2012. radila; budući da starije ljude više pogađaju smanjenja javne potrošnje u području socijalnih usluga, zdravstvene skrbi i socijalnih naknada; budući da su određene kategorije starijih ljudi, poput osoba starijih od 80, starijih žena, starijih migranata i starijih članova etničkih manjina, posebno izložene riziku od osiromašenja;

| N. | budući da su neke države članice za prevladavanje krize uvelike smanjile javnu potrošnju u trenutku kada je došlo do povećane potražnje za socijalnom zaštitom uslijed povećanja broja nezaposlenih; budući da je unutar nacionalnih proračuna iznos sredstava namijenjenih za socijalno osiguranje dodatno smanjen zbog smanjenja iznosa uplaćenih doprinosa nakon gubitka velikog broja radnih mjesta ili smanjenja plaća, čime se ozbiljno ugrožava europski socijalni model; budući da se reformama nije uspjelo zadovoljiti potrebe i očekivanja građana u pogledu zapošljavanja i socijalnog područja; |
| --- | --- |

N.

budući da su neke države članice za prevladavanje krize uvelike smanjile javnu potrošnju u trenutku kada je došlo do povećane potražnje za socijalnom zaštitom uslijed povećanja broja nezaposlenih; budući da je unutar nacionalnih proračuna iznos sredstava namijenjenih za socijalno osiguranje dodatno smanjen zbog smanjenja iznosa uplaćenih doprinosa nakon gubitka velikog broja radnih mjesta ili smanjenja plaća, čime se ozbiljno ugrožava europski socijalni model; budući da se reformama nije uspjelo zadovoljiti potrebe i očekivanja građana u pogledu zapošljavanja i socijalnog područja;

| O. | budući da smanjenje siromaštva nije samo jedan od glavnih ciljeva strategije Europa 2020. već je također i društvena odgovornost država članica, a dobra i održiva zaposlenost najbolje je rješenje za izlazak iz siromaštva; budući da se napore stoga mora usmjeriti na olakšavanje pristupa radnim mjestima, osobito onima koji su najviše udaljeni od tržišta rada; budući da je tržište rada još uvijek obilježeno znatnim nejednakostima u uvjetima zapošljavanja i budući da se nakon dobi od 55 godina žene suočavaju s većim rizikom od života u siromaštvu ili od socijalne isključenosti nego muškarci; |
| --- | --- |

O.

budući da smanjenje siromaštva nije samo jedan od glavnih ciljeva strategije Europa 2020. već je također i društvena odgovornost država članica, a dobra i održiva zaposlenost najbolje je rješenje za izlazak iz siromaštva; budući da se napore stoga mora usmjeriti na olakšavanje pristupa radnim mjestima, osobito onima koji su najviše udaljeni od tržišta rada; budući da je tržište rada još uvijek obilježeno znatnim nejednakostima u uvjetima zapošljavanja i budući da se nakon dobi od 55 godina žene suočavaju s većim rizikom od života u siromaštvu ili od socijalne isključenosti nego muškarci;

| P. | budući da su se dodatno povećale socioekonomske neravnoteže među državama članicama, dok je u pogledu regionalne konvergencije suprotan slučaj; budući da se razlika u nezaposlenosti između jezgre i periferije povećala s 3,5 % u 2000. na 10 % u 2013. godini; budući da ta razlika povećava rizik od rascjepkanosti i predstavlja prijetnju gospodarskoj stabilnosti i socijalnoj koheziji EU-a; budući da se u šestom izvješću o koheziji ističe uloga koji strukturni fondovi imaju u nadilaženju nejednakosti osobito za vrijeme krize; |
| --- | --- |

P.

budući da su se dodatno povećale socioekonomske neravnoteže među državama članicama, dok je u pogledu regionalne konvergencije suprotan slučaj; budući da se razlika u nezaposlenosti između jezgre i periferije povećala s 3,5 % u 2000. na 10 % u 2013. godini; budući da ta razlika povećava rizik od rascjepkanosti i predstavlja prijetnju gospodarskoj stabilnosti i socijalnoj koheziji EU-a; budući da se u šestom izvješću o koheziji ističe uloga koji strukturni fondovi imaju u nadilaženju nejednakosti osobito za vrijeme krize;

| Q. | budući da u članku 174. UFEU-a stoji da „Radi promicanja svojeg sveukupnog skladnog razvoja Unija razvija i provodi aktivnosti koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije. Unija će osobito nastojati smanjiti razlike među različitim regijama i zaostalost regija u najnepovoljnijem položaju. Među dotičnim regijama posebna se pozornost poklanja ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otoci, pogranične i planinske regije.”; |
| --- | --- |

Q.

budući da u članku 174. UFEU-a stoji da „Radi promicanja svojeg sveukupnog skladnog razvoja Unija razvija i provodi aktivnosti koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije. Unija će osobito nastojati smanjiti razlike među različitim regijama i zaostalost regija u najnepovoljnijem položaju. Među dotičnim regijama posebna se pozornost poklanja ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, kao što su najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otoci, pogranične i planinske regije.”;

| R. | budući da regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama obično imaju više stope nezaposlenosti, manji gospodarski rast i nedostatak znatnih ulaganja usmjerenih na poboljšanje njihovog potencijala; |
| --- | --- |

R.

budući da regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama obično imaju više stope nezaposlenosti, manji gospodarski rast i nedostatak znatnih ulaganja usmjerenih na poboljšanje njihovog potencijala;

| S. | budući da je Parlament u protekle dvije godine upozoravao na socijalne rizike koje prouzrokuje deflacija u kontekstu niskog rasta, visoke nezaposlenosti i pritiska u pravcu smanjenja plaća; budući da je Europska središnja banka (ESB) predvidjela nisku inflaciju u dugom roku i upozorila na posljedice toga na unutarnju potražnju, rast i zaposlenost; budući da se od kolovoza 2014. deflacija bilježi u osam država članica (od kojih je šest u europodručju); budući da su potražnja i stvaranje radnih mjesta u EU-u jako ograničeni prevladavajućom slabošću u davanju kredita malim i srednjim poduzećima i potrebom da se smanji prekomjerni javni i privatni dug s posebnim naglaskom na hipotekarnim zajmovima; budući da je pad stopa inflacije znatno povećao te poteškoće, povećanjem realnih stopa inflacije i tereta duga, te bi mogao dovesti do začaranog kruga gospodarske depresije; budući da je ESB reagirao na sve te aspekte 22. siječnja 2015. provedbom proširenog programa za kupnju imovine s kombiniranim mjesečnim kupnjama imovine u iznosi od 60 milijardi EUR, koji bi trebao biti proveden barem do rujna 2016.; |
| --- | --- |

S.

budući da je Parlament u protekle dvije godine upozoravao na socijalne rizike koje prouzrokuje deflacija u kontekstu niskog rasta, visoke nezaposlenosti i pritiska u pravcu smanjenja plaća; budući da je Europska središnja banka (ESB) predvidjela nisku inflaciju u dugom roku i upozorila na posljedice toga na unutarnju potražnju, rast i zaposlenost; budući da se od kolovoza 2014. deflacija bilježi u osam država članica (od kojih je šest u europodručju); budući da su potražnja i stvaranje radnih mjesta u EU-u jako ograničeni prevladavajućom slabošću u davanju kredita malim i srednjim poduzećima i potrebom da se smanji prekomjerni javni i privatni dug s posebnim naglaskom na hipotekarnim zajmovima; budući da je pad stopa inflacije znatno povećao te poteškoće, povećanjem realnih stopa inflacije i tereta duga, te bi mogao dovesti do začaranog kruga gospodarske depresije; budući da je ESB reagirao na sve te aspekte 22. siječnja 2015. provedbom proširenog programa za kupnju imovine s kombiniranim mjesečnim kupnjama imovine u iznosi od 60 milijardi EUR, koji bi trebao biti proveden barem do rujna 2016.;

| T. | budući da se ekspanzivnu monetarnu politiku može iskoristiti za poticanje izvoza kao načina poboljšanja gospodarstva EU-a u kratkom roku; |
| --- | --- |

T.

budući da se ekspanzivnu monetarnu politiku može iskoristiti za poticanje izvoza kao načina poboljšanja gospodarstva EU-a u kratkom roku;

| U. | budući da se niske kamatne stope može iskoristiti za poticanje ulaganja u EU-u; |
| --- | --- |

U.

budući da se niske kamatne stope može iskoristiti za poticanje ulaganja u EU-u;

| V. | budući da se povećavala fiskalna konsolidacija te da su uvedeni novi glavni ciljevi, s većom usredotočenošću na strukturne nego na cikličke deficite; budući da je, usprkos tome, veličina fiskalnih multiplikatora trenutačno još uvijek vrlo visoka; budući da postoji potreba da se postignu srednjoročni ciljevi i ciljevi u pogledu duga kako bi se stvorilo okružje koje će pogodovati gospodarskom rastu i stvaranju radnih mjesta; budući da postoji potreba za sistematičnom procjenom društvenih, ekoloških i rodnih učinaka tih mjera; |
| --- | --- |

V.

budući da se povećavala fiskalna konsolidacija te da su uvedeni novi glavni ciljevi, s većom usredotočenošću na strukturne nego na cikličke deficite; budući da je, usprkos tome, veličina fiskalnih multiplikatora trenutačno još uvijek vrlo visoka; budući da postoji potreba da se postignu srednjoročni ciljevi i ciljevi u pogledu duga kako bi se stvorilo okružje koje će pogodovati gospodarskom rastu i stvaranju radnih mjesta; budući da postoji potreba za sistematičnom procjenom društvenih, ekoloških i rodnih učinaka tih mjera;

| W. | budući da su se javna i privatna ulaganja u EU-u alarmantno smanjila i trenutno su gotovo 20 % ispod razine koju su imala prije krize, što je niže nego kod njegovih glavnih gospodarskih partnera drugdje u svijetu; budući da ulaganja u bolja i održiva radna mjesta, ljudski kapital, istraživanja i inovacije (uključujući manje projekte), resursno učinkovitu energetsku uniju, jedinstveno digitalno tržište, promicanje poduzetništva i bolje poslovno okruženje za mala i srednja poduzeća moraju biti među glavnim prioritetima Komisije i država članica, s obzirom na to da su ulaganja u ta područja ključna ne samo za osiguravanje oporavka nego i za širenje gospodarskog potencijala EU-a za rast i stvaranje blagostanja; |
| --- | --- |

W.

budući da su se javna i privatna ulaganja u EU-u alarmantno smanjila i trenutno su gotovo 20 % ispod razine koju su imala prije krize, što je niže nego kod njegovih glavnih gospodarskih partnera drugdje u svijetu; budući da ulaganja u bolja i održiva radna mjesta, ljudski kapital, istraživanja i inovacije (uključujući manje projekte), resursno učinkovitu energetsku uniju, jedinstveno digitalno tržište, promicanje poduzetništva i bolje poslovno okruženje za mala i srednja poduzeća moraju biti među glavnim prioritetima Komisije i država članica, s obzirom na to da su ulaganja u ta područja ključna ne samo za osiguravanje oporavka nego i za širenje gospodarskog potencijala EU-a za rast i stvaranje blagostanja;

| X. | budući da je nedostatna uključenost nacionalnih parlamenata, Europskog parlamenta, lokalnih i regionalnih vlasti, organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u proces Europskog semestra na razini EU-a i na nacionalnoj razini ograničila kontrolu koju države članice imaju nad reformama i nad razvitkom uključivih, socijalnih i održivih rješenja te smanjila povjerenje građana u projekt EU-a; |
| --- | --- |

X.

budući da je nedostatna uključenost nacionalnih parlamenata, Europskog parlamenta, lokalnih i regionalnih vlasti, organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u proces Europskog semestra na razini EU-a i na nacionalnoj razini ograničila kontrolu koju države članice imaju nad reformama i nad razvitkom uključivih, socijalnih i održivih rješenja te smanjila povjerenje građana u projekt EU-a;

| Y. | budući da određivanje plaća spada u nadležnost država članica; |
| --- | --- |

Y.

budući da određivanje plaća spada u nadležnost država članica;

Ambiciozne gospodarske politike za rast, stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i borbu protiv deflacije

| 1. | pozdravlja integrirani pristup Komisije rastu koji se temeljni na tri glavna stupa: Planu ulaganja za Europu, strukturnim reformama i fiskalnoj odgovornosti; poziva na ambicioznu, ekspanzivnu gospodarsku i fiskalnu politiku, u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu, kojom će se potaknuti pametan, održiv i uključiv rast i stvaranje kvalitetnih radnih mjesta; ističe da je solidarnost temeljna vrijednost na kojoj je Europska unija izgrađena; poziva Komisiju da podrži napore država članica pružanjem konkretnih preporuka koje su korisne i njima ali i EU-u u cjelini, tako da se njima ne rješava samo pitanje fiskalne konsolidacije nego i pitanje strukturnih reformi na društveno uravnotežen i gospodarski učinkovit i održiv način; ističe da se zbog niske inflacije već povećavaju realne kamatne stope i realni javni i privatni dug što, zajedno s visokom dugoročnom nezaposlenošću mladih, smanjuje rast i povećava siromaštvo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja integrirani pristup Komisije rastu koji se temeljni na tri glavna stupa: Planu ulaganja za Europu, strukturnim reformama i fiskalnoj odgovornosti; poziva na ambicioznu, ekspanzivnu gospodarsku i fiskalnu politiku, u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu, kojom će se potaknuti pametan, održiv i uključiv rast i stvaranje kvalitetnih radnih mjesta; ističe da je solidarnost temeljna vrijednost na kojoj je Europska unija izgrađena; poziva Komisiju da podrži napore država članica pružanjem konkretnih preporuka koje su korisne i njima ali i EU-u u cjelini, tako da se njima ne rješava samo pitanje fiskalne konsolidacije nego i pitanje strukturnih reformi na društveno uravnotežen i gospodarski učinkovit i održiv način; ističe da se zbog niske inflacije već povećavaju realne kamatne stope i realni javni i privatni dug što, zajedno s visokom dugoročnom nezaposlenošću mladih, smanjuje rast i povećava siromaštvo;

| 2. | svjestan je veze između fiskalne odgovornosti i potrebe za poticanjem ulaganja i strukturnih reformi u državama članicama, u kontekstu Pakta o stabilnosti i rastu; u tom pogledu pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu”; poziva partnere da provedu reforme koristeći se fleksibilnosti koja je već ugrađena u pravila i sporazume, ako se država članica suoči s prevelikim makroekonomskim neravnotežama, kako bi se zajamčilo da je fiskalna odgovornost kompatibilna s gospodarskim rastom, stvaranjem zapošljavanja i države s nacionalnim sustavom socijalne skrbi; |
| --- | --- |

2.

svjestan je veze između fiskalne odgovornosti i potrebe za poticanjem ulaganja i strukturnih reformi u državama članicama, u kontekstu Pakta o stabilnosti i rastu; u tom pogledu pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu”; poziva partnere da provedu reforme koristeći se fleksibilnosti koja je već ugrađena u pravila i sporazume, ako se država članica suoči s prevelikim makroekonomskim neravnotežama, kako bi se zajamčilo da je fiskalna odgovornost kompatibilna s gospodarskim rastom, stvaranjem zapošljavanja i države s nacionalnim sustavom socijalne skrbi;

| 3. | ističe potrebu za strukturnim reformama u državama članicama; primjećuje da iako su pojedine države članice koje su provele reforme uspješno ponovno ostvarile konkurentnost na svjetskom tržištu, te bi reforme trebale biti kompatibilne s pametnim, održivim i uključivim rastom kao i s otvaranjem pristojnih radnih mjesta; poziva da se pri provedbi tih reformi, kako bi se ostvarili spomenuti ciljevi, usmjerenost proširi tako da uključuje područja poput jedinstvenog digitalnog tržišta, energetske unije ili fiskalne reforme; smatra da reforme koje se promiču na tržištu rada moraju također uvesti fleksibilnost i sigurnost koji su potrebni kako bi se eliminirala rascjepkanost i osigurale pristojne plaće; |
| --- | --- |

3.

ističe potrebu za strukturnim reformama u državama članicama; primjećuje da iako su pojedine države članice koje su provele reforme uspješno ponovno ostvarile konkurentnost na svjetskom tržištu, te bi reforme trebale biti kompatibilne s pametnim, održivim i uključivim rastom kao i s otvaranjem pristojnih radnih mjesta; poziva da se pri provedbi tih reformi, kako bi se ostvarili spomenuti ciljevi, usmjerenost proširi tako da uključuje područja poput jedinstvenog digitalnog tržišta, energetske unije ili fiskalne reforme; smatra da reforme koje se promiču na tržištu rada moraju također uvesti fleksibilnost i sigurnost koji su potrebni kako bi se eliminirala rascjepkanost i osigurale pristojne plaće;

| 4. | pozdravlja činjenicu da nova kombinacija politika dodaje ulaganja prethodnim prioritetima fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi unatoč tomu smatra da bi se u godišnjem pregledu rasta veća pozornost trebala posvetiti ukupnoj potražnji i njezinoj povezanosti s povećanjem plaća i društvenim nejednakostima; ističe da prilikom smanjenja makro neravnoteža glavni prioritet ne bi trebalo biti povećanje trenutnih računskih viškova već povećanje rasta ulaganja i stopa zaposlenosti te smanjenje stope siromaštva; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja činjenicu da nova kombinacija politika dodaje ulaganja prethodnim prioritetima fiskalne konsolidacije i strukturnih reformi unatoč tomu smatra da bi se u godišnjem pregledu rasta veća pozornost trebala posvetiti ukupnoj potražnji i njezinoj povezanosti s povećanjem plaća i društvenim nejednakostima; ističe da prilikom smanjenja makro neravnoteža glavni prioritet ne bi trebalo biti povećanje trenutnih računskih viškova već povećanje rasta ulaganja i stopa zaposlenosti te smanjenje stope siromaštva;

| 5. | zabrinut je da su se ulaganja u EU-u znatno smanjila posljednjih godina i da su sada gotovo 20 % ispod razine na kojoj su bila prije krize; upozorava da je pad bio još veći u perifernim državama članicama u kojima je fiskalna konsolidacija bila oštrija; ponovno naglašava mogućnost zapošljavanja u zelenom gospodarstvu, što bi, prema procjenama Komisije, samo u sektorima energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora do 2020. moglo stvoriti pet milijuna radnih mjesta, pod uvjetom da se provedu ambiciozne klimatske i energetske politike; poziva države članice da osiguraju dovoljan stupanj ulaganja u te sektore i predvide buduće vještine radnika; |
| --- | --- |

5.

zabrinut je da su se ulaganja u EU-u znatno smanjila posljednjih godina i da su sada gotovo 20 % ispod razine na kojoj su bila prije krize; upozorava da je pad bio još veći u perifernim državama članicama u kojima je fiskalna konsolidacija bila oštrija; ponovno naglašava mogućnost zapošljavanja u zelenom gospodarstvu, što bi, prema procjenama Komisije, samo u sektorima energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora do 2020. moglo stvoriti pet milijuna radnih mjesta, pod uvjetom da se provedu ambiciozne klimatske i energetske politike; poziva države članice da osiguraju dovoljan stupanj ulaganja u te sektore i predvide buduće vještine radnika;

| 6. | pozdravlja činjenicu da je ulaganje jedan od tri stupa strategije Komisije za 2015. i poziva na provedbu tog plana bez odgode; uzima na znanje činjenicu da se doprinose država članica Europskom fondu za strateška ulaganja neće računati prilikom utvrđivanja fiskalne prilagodbe bilo u okviru preventivnog ili korektivnog ogranka Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da je ulaganje jedan od tri stupa strategije Komisije za 2015. i poziva na provedbu tog plana bez odgode; uzima na znanje činjenicu da se doprinose država članica Europskom fondu za strateška ulaganja neće računati prilikom utvrđivanja fiskalne prilagodbe bilo u okviru preventivnog ili korektivnog ogranka Pakta o stabilnosti i rastu;

| 7. | smatra da se tri glavna stupa strategije Komisije za 2015. moraju provoditi zajedno kako bi se potaknula ulaganja, na odgovoran način, u onim područjima koja imaju stvaran učinak na rast i otvaranje radnih mjesta kao što su digitalno gospodarstvo, zeleni sektori i zdravstvena skrb; |
| --- | --- |

7.

smatra da se tri glavna stupa strategije Komisije za 2015. moraju provoditi zajedno kako bi se potaknula ulaganja, na odgovoran način, u onim područjima koja imaju stvaran učinak na rast i otvaranje radnih mjesta kao što su digitalno gospodarstvo, zeleni sektori i zdravstvena skrb;

| 8. | uzima na znanje činjenicu da će se Europski fond za strateška ulaganja temeljiti na postojećim resursima EU-a i osim dodatnih 5 milijardi EUR od Europske investicijske banke (EIB) neće biti „svježeg” javnog novca; ističe rizik od nedovoljnih sredstava u fondu na temelju pretjerano optimističnih pretpostavki o vjerojatnosti privlačenja većine potrebnog financiranja od privatnih ulagača; poziva EIB da razmotri promjenu svog usmjerenja s isključivo komercijalnog bankarstva prema modelu procjene rizika projekata koji se temelje na definiranim kriterijima i transparentnosti; poziva Komisiju da razmotri na koji način iskoristiti proračun EU-a i ostale, nove resurse kako bi se izbjegao neuspjeh Europskog fonda za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

8.

uzima na znanje činjenicu da će se Europski fond za strateška ulaganja temeljiti na postojećim resursima EU-a i osim dodatnih 5 milijardi EUR od Europske investicijske banke (EIB) neće biti „svježeg” javnog novca; ističe rizik od nedovoljnih sredstava u fondu na temelju pretjerano optimističnih pretpostavki o vjerojatnosti privlačenja većine potrebnog financiranja od privatnih ulagača; poziva EIB da razmotri promjenu svog usmjerenja s isključivo komercijalnog bankarstva prema modelu procjene rizika projekata koji se temelje na definiranim kriterijima i transparentnosti; poziva Komisiju da razmotri na koji način iskoristiti proračun EU-a i ostale, nove resurse kako bi se izbjegao neuspjeh Europskog fonda za strateška ulaganja;

| 9. | poziva Komisiju i EIB da procijene učinke gospodarske krize na bankarski sustav i krajnje primatelje sredstava EIB-a, posebice uzevši u obzir mala i srednja poduzeća, sektor socijalnog gospodarstva i javna poduzeća; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju i EIB da procijene učinke gospodarske krize na bankarski sustav i krajnje primatelje sredstava EIB-a, posebice uzevši u obzir mala i srednja poduzeća, sektor socijalnog gospodarstva i javna poduzeća;

| 10. | ističe činjenicu da Europski fond za strateška ulaganja mora biti usredotočen na stvaranje novih ulaganja u područjima u kojima je interes ulagača smanjen, a ne na zamjenu ulaganja koja bi bila proizvedena negdje drugdje (istiskivanje) ili na visoko profitabilna ulaganja koja bi se ostvarila u svakom slučaju (mrtvi teret); poziva Komisiju da uključi i promiče socijalna ulaganja koja ne stvaraju samo financijski povrat nego i promiču pozitivno socijalno prelijevanje, kao što su ulaganja u ljudski kapital, ulaganja s velikim učinkom na otvaranje boljih i održivih radnih mjesta ili socijalnu uključenosti i smanjenje siromaštva, kao što su sustavi socijalne zaštite i socijalnih usluga, ili ulaganja u socijalno gospodarstvo; ponovno poziva na provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje; |
| --- | --- |

10.

ističe činjenicu da Europski fond za strateška ulaganja mora biti usredotočen na stvaranje novih ulaganja u područjima u kojima je interes ulagača smanjen, a ne na zamjenu ulaganja koja bi bila proizvedena negdje drugdje (istiskivanje) ili na visoko profitabilna ulaganja koja bi se ostvarila u svakom slučaju (mrtvi teret); poziva Komisiju da uključi i promiče socijalna ulaganja koja ne stvaraju samo financijski povrat nego i promiču pozitivno socijalno prelijevanje, kao što su ulaganja u ljudski kapital, ulaganja s velikim učinkom na otvaranje boljih i održivih radnih mjesta ili socijalnu uključenosti i smanjenje siromaštva, kao što su sustavi socijalne zaštite i socijalnih usluga, ili ulaganja u socijalno gospodarstvo; ponovno poziva na provedbu Paketa mjera za socijalno ulaganje;

| 11. | poziva Komisiju da osigura ulaganja u gospodarski slabije regije koje imaju visoku nezaposlenost te u mala i srednja poduzeća u tim regijama, s obzirom na njihov veoma ograničen pristup financiranju, kako bi se zajamčilo da ti napori imaju konkretan učinak tamo gdje su najpotrebniji, uz odabir kojim se u obzir uzimaju gospodarske značajke ulaganja; dijeli stajalište Komisije da postoji potreba za vještom radnom snagom u sektorima u rastu poput digitalnog gospodarstva, zelenih sektora i zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da osigura ulaganja u gospodarski slabije regije koje imaju visoku nezaposlenost te u mala i srednja poduzeća u tim regijama, s obzirom na njihov veoma ograničen pristup financiranju, kako bi se zajamčilo da ti napori imaju konkretan učinak tamo gdje su najpotrebniji, uz odabir kojim se u obzir uzimaju gospodarske značajke ulaganja; dijeli stajalište Komisije da postoji potreba za vještom radnom snagom u sektorima u rastu poput digitalnog gospodarstva, zelenih sektora i zdravstvene skrbi;

| 12. | poziva Komisiju i države članice da riješe pitanje posebnih pojačanih mehanizama za provedbu programa ulaganja u najudaljenijim regijama čija udaljenost, zemljopisna rascjepkanost, krhka gospodarstva i prirodna ograničenja vode do veće nejednakosti u pogledu pristupa mogućnostima zapošljavanja, dobrima i uslugama; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice da riješe pitanje posebnih pojačanih mehanizama za provedbu programa ulaganja u najudaljenijim regijama čija udaljenost, zemljopisna rascjepkanost, krhka gospodarstva i prirodna ograničenja vode do veće nejednakosti u pogledu pristupa mogućnostima zapošljavanja, dobrima i uslugama;

| 13. | poziva Komisiju da prilikom izrade europskog plana ulaganja u obzir uzme regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, osobito u pogledu pristupa širokopojasnoj mreži; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da prilikom izrade europskog plana ulaganja u obzir uzme regije koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama, osobito u pogledu pristupa širokopojasnoj mreži;

| 14. | poziva Komisiju da temeljito revidira i poboljša inicijativu projektnih obveznica EU-a i EIB-a, koja je pokrenuta kao pilot projekt 2012. kako bi se sažeo europski plan ulaganja, s ciljem povećanja njezine uloge u promicanju zapošljavanja; u tom kontekstu poziva na detaljnu reviziju obveznica sa socijalnim učinkom uključenih u Paket mjera za socijalno ulaganje; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da temeljito revidira i poboljša inicijativu projektnih obveznica EU-a i EIB-a, koja je pokrenuta kao pilot projekt 2012. kako bi se sažeo europski plan ulaganja, s ciljem povećanja njezine uloge u promicanju zapošljavanja; u tom kontekstu poziva na detaljnu reviziju obveznica sa socijalnim učinkom uključenih u Paket mjera za socijalno ulaganje;

Odgovorna politika preusmjerena na ulaganja, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i rast

| 15. | napominje da je europski plan ulaganja nužna dopuna naporima za poticanje održivog gospodarskog rasta i otvaranje radnih mjesta, koje je potrebno podržati privatnim i javnim sredstvima kako bi uspjeli; pozdravlja činjenicu da se u Godišnjem pregledu rasta za 2015. i dalje poziva na pojačane napore država koje imaju prostora za djelovanje u fiskalnim maržama kao načinu poticanja europske potražnje i europskih ulaganja; |
| --- | --- |

15.

napominje da je europski plan ulaganja nužna dopuna naporima za poticanje održivog gospodarskog rasta i otvaranje radnih mjesta, koje je potrebno podržati privatnim i javnim sredstvima kako bi uspjeli; pozdravlja činjenicu da se u Godišnjem pregledu rasta za 2015. i dalje poziva na pojačane napore država koje imaju prostora za djelovanje u fiskalnim maržama kao načinu poticanja europske potražnje i europskih ulaganja;

| 16. | pozdravlja ubrzanje fiskalne konsolidacije i uvođenje novih glavnih ciljeva, s većom usredotočenošću na strukturne nego na cikličke deficite, koji bi trebali imati pozitivan učinak na zapošljavanje i održivi rast; međutim, napominje da je u trenutačnom kontekstu veličina fiskalnih multiplikatora i dalje vrlo visoka te da će to neizbježno imati negativan učinak na gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta, kao i na održivost sustava socijalne zaštite; poziva Komisiju da olakša uporabu maksimalne fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja ubrzanje fiskalne konsolidacije i uvođenje novih glavnih ciljeva, s većom usredotočenošću na strukturne nego na cikličke deficite, koji bi trebali imati pozitivan učinak na zapošljavanje i održivi rast; međutim, napominje da je u trenutačnom kontekstu veličina fiskalnih multiplikatora i dalje vrlo visoka te da će to neizbježno imati negativan učinak na gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta, kao i na održivost sustava socijalne zaštite; poziva Komisiju da olakša uporabu maksimalne fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu;

| 17. | poziva na razvoj europskog okvira kako bi se zajamčilo da sva ulaganja u okviru europskog plana ulaganja imaju značajan učinak u pogledu poticanja održivog rasta, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta i poticanja društvenog napretka; poziva Komisiju da nadzire i kontrolira ulaganja u sklopu europskog plana ulaganja i nadalje, da provodi revizije i mjeri realni gospodarski i društveni učinak ulaganja; poziva Komisiju da uključi stručnjake u području društvenih politika u stručni odbor novog Europskog fonda za strateška ulaganja koji će odobravati financiranja projekata te da osigura da je pozitivan društveni učinak jedan od glavnih kriterija u tom postupku odabira; |
| --- | --- |

17.

poziva na razvoj europskog okvira kako bi se zajamčilo da sva ulaganja u okviru europskog plana ulaganja imaju značajan učinak u pogledu poticanja održivog rasta, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta i poticanja društvenog napretka; poziva Komisiju da nadzire i kontrolira ulaganja u sklopu europskog plana ulaganja i nadalje, da provodi revizije i mjeri realni gospodarski i društveni učinak ulaganja; poziva Komisiju da uključi stručnjake u području društvenih politika u stručni odbor novog Europskog fonda za strateška ulaganja koji će odobravati financiranja projekata te da osigura da je pozitivan društveni učinak jedan od glavnih kriterija u tom postupku odabira;

| 18. | ističe važnost fleksibilnosti koja može biti iskorištena u okviru postojećeg Pakta o stabilnosti i rastu kako bi se osigurao prostor za djelovanje za socijalna ulaganja, osobito socijalna ulaganja u ljude, pružajući im nužne vještine i podržavajući uvjete za produktivno i ispunjujuće sudjelovanje u gospodarstvu i društvu tijekom cijelog života; u tom kontekstu ističe moguću ulogu socijalnog gospodarstva u otvaranju održivih, uključivih i kvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

18.

ističe važnost fleksibilnosti koja može biti iskorištena u okviru postojećeg Pakta o stabilnosti i rastu kako bi se osigurao prostor za djelovanje za socijalna ulaganja, osobito socijalna ulaganja u ljude, pružajući im nužne vještine i podržavajući uvjete za produktivno i ispunjujuće sudjelovanje u gospodarstvu i društvu tijekom cijelog života; u tom kontekstu ističe moguću ulogu socijalnog gospodarstva u otvaranju održivih, uključivih i kvalitetnih radnih mjesta;

Obnovljeno financiranje malih i srednjih poduzeća kako bi se potaknula privatna ulaganja i otvaranje radnih mjesta

| 19. | ističe da, iako čine okosnicu otvaranja radnih mjesta u EU-u, mala i srednja poduzeća i dalje imaju goleme poteškoće u pristupu financiranju i zabrinjavajuće su prezadužena; pozdravlja stoga nove preporuke Komisije o pristupu malih i srednjih poduzeća financiranju, uključujući novi pristup u pogledu nesolventnosti i stečaja; poziva na dodatne napore država članica kako bi se poboljšali mehanizmi za restrukturiranje duga kao sredstvo za ostvarenje tog cilja; poziva Komisiju da, kada je to potrebno, konkretnim preporukama za pojedine države podrži provedbu načela iznesenih u njezinoj Preporuci od 12. ožujka 2014. na nacionalnoj razini; ističe da poduzeća kojima su na čelu žene i mala i srednja poduzeća imaju otežan pristup financijskim sredstvima; poziva Komisiju da analizira uzroke te situacije i predloži mjere za njezino rješenje; |
| --- | --- |

19.

ističe da, iako čine okosnicu otvaranja radnih mjesta u EU-u, mala i srednja poduzeća i dalje imaju goleme poteškoće u pristupu financiranju i zabrinjavajuće su prezadužena; pozdravlja stoga nove preporuke Komisije o pristupu malih i srednjih poduzeća financiranju, uključujući novi pristup u pogledu nesolventnosti i stečaja; poziva na dodatne napore država članica kako bi se poboljšali mehanizmi za restrukturiranje duga kao sredstvo za ostvarenje tog cilja; poziva Komisiju da, kada je to potrebno, konkretnim preporukama za pojedine države podrži provedbu načela iznesenih u njezinoj Preporuci od 12. ožujka 2014. na nacionalnoj razini; ističe da poduzeća kojima su na čelu žene i mala i srednja poduzeća imaju otežan pristup financijskim sredstvima; poziva Komisiju da analizira uzroke te situacije i predloži mjere za njezino rješenje;

| 20. | naglašava važnost uklanjanja prepreka za samozaposlenje i pokretanje poduzeća čime će se stvoriti poduzetnička kultura u Europskoj uniji; ističe da se ona može poduprijeti inteligentnom kombinacijom financijske potpore kao što su mikrofinancijska os i os za socijalno poduzetništvo Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije ili jedinstvenim mjestom za registraciju novih poduzeća u tijelima javne uprave; |
| --- | --- |

20.

naglašava važnost uklanjanja prepreka za samozaposlenje i pokretanje poduzeća čime će se stvoriti poduzetnička kultura u Europskoj uniji; ističe da se ona može poduprijeti inteligentnom kombinacijom financijske potpore kao što su mikrofinancijska os i os za socijalno poduzetništvo Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije ili jedinstvenim mjestom za registraciju novih poduzeća u tijelima javne uprave;

| 21. | zabrinut je što financijska fragmentacija u europodručju, u nekim slučajevima, ugrožava rast i održivost malih i srednjih poduzeća; poziva na obnovu gospodarske mogućnosti pozajmljivanja, kojom se malim i srednjim poduzećima omogućava ulaganje i otvaranje radnih mjesta, kao i na olakšavanje pristupa poduzetništvu i pristupa malim i srednjim poduzećima programima kao što je COSME ili Obzor 2020.; |
| --- | --- |

21.

zabrinut je što financijska fragmentacija u europodručju, u nekim slučajevima, ugrožava rast i održivost malih i srednjih poduzeća; poziva na obnovu gospodarske mogućnosti pozajmljivanja, kojom se malim i srednjim poduzećima omogućava ulaganje i otvaranje radnih mjesta, kao i na olakšavanje pristupa poduzetništvu i pristupa malim i srednjim poduzećima programima kao što je COSME ili Obzor 2020.;

| 22. | poziva države članice da uklone nepotrebno administrativno opterećenje i birokraciju za samozaposlene, mikropoduzeća i mala i srednja poduzeća te da olakšaju uvjete za novoosnovana poduzeća; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice da uklone nepotrebno administrativno opterećenje i birokraciju za samozaposlene, mikropoduzeća i mala i srednja poduzeća te da olakšaju uvjete za novoosnovana poduzeća;

| 23. | pozdravlja zajedničke mehanizme Komisije i EIB-a za pozajmljivanje malim i srednjim poduzećima koristeći sredstva iz strukturnih fondova kako bi se usmjerila ulaganja u ta poduzeća u svrhu poticanja uspješnijeg i održivog otvaranja radnih mjesta; poziva ESB da dopuni to političko djelovanje i da razmotri moguće načine za kupnju imovine malih i srednjih poduzeća te da podupre razvoj malih i srednjih poduzeća u okviru programa za povećanje količine sredstava u optjecaju na temelju dobrih praksi iz drugih ekonomskih regija, ili da posluži kao jamac za izvore financiranja za mala i srednja poduzeća jer ona otvaraju i do 80 % radnih mjesta u brojnim državama članicama; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja zajedničke mehanizme Komisije i EIB-a za pozajmljivanje malim i srednjim poduzećima koristeći sredstva iz strukturnih fondova kako bi se usmjerila ulaganja u ta poduzeća u svrhu poticanja uspješnijeg i održivog otvaranja radnih mjesta; poziva ESB da dopuni to političko djelovanje i da razmotri moguće načine za kupnju imovine malih i srednjih poduzeća te da podupre razvoj malih i srednjih poduzeća u okviru programa za povećanje količine sredstava u optjecaju na temelju dobrih praksi iz drugih ekonomskih regija, ili da posluži kao jamac za izvore financiranja za mala i srednja poduzeća jer ona otvaraju i do 80 % radnih mjesta u brojnim državama članicama;

| 24. | prima na znanje prošireni program ESB-a o kupnji imovine koji se ponovno odnosi na bankovni sustav; poziva stoga ESB da optimizira svoj potencijal za poboljšanje realne ekonomije tako što će dodjeljivati kredite kako bi se potaknuo rast i smanjila nezaposlenost u EU-u; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje prošireni program ESB-a o kupnji imovine koji se ponovno odnosi na bankovni sustav; poziva stoga ESB da optimizira svoj potencijal za poboljšanje realne ekonomije tako što će dodjeljivati kredite kako bi se potaknuo rast i smanjila nezaposlenost u EU-u;

| 25. | pozdravlja mjere koje je Komisija najavila za poticanje otvaranja radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima otvaranjem alternativa bankovnim zajmovima te za poboljšanje regulatornog i fiskalnog okvira kako bi se povećala dugoročna ulaganja u mala i srednja poduzeća; poziva da se te mjere provedu bez odgode; poziva Komisiju da podrži i male projekte; poziva Komisiju i države članice da razmotre financijske saveze za financiranje malih i srednjih poduzeća (kreditne unije) kao alternativni instrument financiranja i da malim i srednjim poduzećima omoguće lakši pristup javnoj nabavi i financiranju na razini EU-a i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja mjere koje je Komisija najavila za poticanje otvaranja radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima otvaranjem alternativa bankovnim zajmovima te za poboljšanje regulatornog i fiskalnog okvira kako bi se povećala dugoročna ulaganja u mala i srednja poduzeća; poziva da se te mjere provedu bez odgode; poziva Komisiju da podrži i male projekte; poziva Komisiju i države članice da razmotre financijske saveze za financiranje malih i srednjih poduzeća (kreditne unije) kao alternativni instrument financiranja i da malim i srednjim poduzećima omoguće lakši pristup javnoj nabavi i financiranju na razini EU-a i nacionalnoj razini;

| 26. | naglašava važnost posredničkih tijela povezanih s malim i srednjim poduzećima, kao što su trgovinske komore, jer su oni pokretači s multiplikacijskim učinkom u odnosu na provedbu politika EU-a povezanih s malim i srednjim poduzećima te poziva Komisiju da započne partnerski dijalog s tim tijelima o tome kako bi se politike EU-a povezane s malim i srednjim pouzećima mogle uspješnije provesti tako da se poboljša otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

26.

naglašava važnost posredničkih tijela povezanih s malim i srednjim poduzećima, kao što su trgovinske komore, jer su oni pokretači s multiplikacijskim učinkom u odnosu na provedbu politika EU-a povezanih s malim i srednjim poduzećima te poziva Komisiju da započne partnerski dijalog s tim tijelima o tome kako bi se politike EU-a povezane s malim i srednjim pouzećima mogle uspješnije provesti tako da se poboljša otvaranje radnih mjesta;

Učinkovitije korištenje sredstava

| 27. | naglašava da rast i politike otvaranja radnih mjesta imaju različit učinak u pojedinim regijama ovisno o specifičnoj situaciji u svakoj regiji EU-a te da se nejednakosti među regijama produbljuju od izbijanja krize; naglašava da bi se u preporukama za pojedine države članice u obzir trebale uzeti teritorijalne razlike unutar država članica kako bi se potaknuli rast i otvaranje radnih mjesta te istovremeno očuvala teritorijalna kohezija; |
| --- | --- |

27.

naglašava da rast i politike otvaranja radnih mjesta imaju različit učinak u pojedinim regijama ovisno o specifičnoj situaciji u svakoj regiji EU-a te da se nejednakosti među regijama produbljuju od izbijanja krize; naglašava da bi se u preporukama za pojedine države članice u obzir trebale uzeti teritorijalne razlike unutar država članica kako bi se potaknuli rast i otvaranje radnih mjesta te istovremeno očuvala teritorijalna kohezija;

| 28. | smatra da mjere kohezijske politike imaju ključnu ulogu u smanjenju unutarnjih konkurentnih nejednakosti i strukturnih neravnoteža u regijama kojima je to najpotrebnije; poziva Komisiju da nađe primjerena rješenja za one države članice koje, usprkos velikoj nezaposlenosti, moraju EU-u vratiti sredstva zbog problema sa sufinanciranjem; poziva Komisiju da razmotri pretfinaciranje kako bi se državama članicama olakšala maksimalna uporaba sredstava u razdoblju 2014. – 2020. imajući stalno na umu pridržavanje načela proračunske odgovornosti; |
| --- | --- |

28.

smatra da mjere kohezijske politike imaju ključnu ulogu u smanjenju unutarnjih konkurentnih nejednakosti i strukturnih neravnoteža u regijama kojima je to najpotrebnije; poziva Komisiju da nađe primjerena rješenja za one države članice koje, usprkos velikoj nezaposlenosti, moraju EU-u vratiti sredstva zbog problema sa sufinanciranjem; poziva Komisiju da razmotri pretfinaciranje kako bi se državama članicama olakšala maksimalna uporaba sredstava u razdoblju 2014. – 2020. imajući stalno na umu pridržavanje načela proračunske odgovornosti;

| 29. | poziva Komisiju da hitno djeluje protiv poreznog dampinga, poreznih prijevara i utaje poreza te poziva da se na razini Vijeća odredi ambiciozan porez na financijske transakcije; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da hitno djeluje protiv poreznog dampinga, poreznih prijevara i utaje poreza te poziva da se na razini Vijeća odredi ambiciozan porez na financijske transakcije;

| 30. | čvrsto vjeruje da se sredstva EU-a, posebno u okviru inicijative za zapošljavanje mladih i Europskog socijalnog fonda, ne bi trebala koristiti za subvencioniranje nacionalnih pristupa, već bi se njima trebala pružiti dodatna potpora tako da se nadopune i poboljšaju nacionalni programi programima o kojima su odlučile države članice; |
| --- | --- |

30.

čvrsto vjeruje da se sredstva EU-a, posebno u okviru inicijative za zapošljavanje mladih i Europskog socijalnog fonda, ne bi trebala koristiti za subvencioniranje nacionalnih pristupa, već bi se njima trebala pružiti dodatna potpora tako da se nadopune i poboljšaju nacionalni programi programima o kojima su odlučile države članice;

| 31. | poziva Komisiju, države članice i regije da zajamče potpuno izvršenje sredstava EU-a za razdoblje 2007. – 2013. i da Europski socijalni fond i ostale europske strukturne fondove čvrsto povežu sa strategijom Europa 2020.; poziva Komisiju da zajamči strogo praćenje izvršenja 20 % sredstava Europskog socijalnog fonda namijenjenih isključivo za siromaštvo; poziva Komisiju da u sljedeći godišnji pregled rasta i u preporuke za pojedine države članice uvede poglavlje o izvršenju Fonda za europsku pomoć najugroženijima; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju, države članice i regije da zajamče potpuno izvršenje sredstava EU-a za razdoblje 2007. – 2013. i da Europski socijalni fond i ostale europske strukturne fondove čvrsto povežu sa strategijom Europa 2020.; poziva Komisiju da zajamči strogo praćenje izvršenja 20 % sredstava Europskog socijalnog fonda namijenjenih isključivo za siromaštvo; poziva Komisiju da u sljedeći godišnji pregled rasta i u preporuke za pojedine države članice uvede poglavlje o izvršenju Fonda za europsku pomoć najugroženijima;

| 32. | poziva Komisiju da osmisli strukturne reforme na energetskim tržištima kako bi se stvorila otporna Energetska unija koja bi manje ovisila o vanjskim izvorima energije te kako bi se diversificirali izvori opskrbe (npr. alžirski plin); |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da osmisli strukturne reforme na energetskim tržištima kako bi se stvorila otporna Energetska unija koja bi manje ovisila o vanjskim izvorima energije te kako bi se diversificirali izvori opskrbe (npr. alžirski plin);

Reforme s ciljem povećanja potencijala rasta, ljudskog kapitala i produktivnosti

| 33. | napominje da se odlučni planovi ulaganja za rast i uspješnije i održivo otvaranje radnih mjesta, uz mjere koje poduzima ESB, mogu potpuno ostvariti samo ako su osmišljeni paralelno s nacionalnim reformama koje povećavaju kvalitetno sudjelovanje na tržištu rada, potiču produktivnost i razvijaju ljudski kapital u svim dobnim skupinama, uključujući najranjivije skupine, te ako se njima podupiru snažni socijalni sustavi i sustavi socijalne zaštite; ističe da je odluka Parlamenta i Vijeća o poboljšanju suradnje s mrežom europskih javnih zavoda za zapošljavanje ključni element u nastojanjima da se poboljša tržište; smatra da bi se strukturnim reformama tržišta rada trebale uvesti mjere za unutarnju fleksibilnost s ciljem održavanja razine zaposlenosti u razdobljima gospodarskih poremećaja, jamčenja kvalitete radnih mjesta i sigurnosti u prijelazu s jednog radnog mjesta na drugo te pružanja mehanizama za olakšice u slučaju nezaposlenosti koje se temelje na realističnim uvjetima za aktivaciju i kojima se otpuštenim radnicima jamči odgovarajuća podrška te su povezane s politikama reintegracije; |
| --- | --- |

33.

napominje da se odlučni planovi ulaganja za rast i uspješnije i održivo otvaranje radnih mjesta, uz mjere koje poduzima ESB, mogu potpuno ostvariti samo ako su osmišljeni paralelno s nacionalnim reformama koje povećavaju kvalitetno sudjelovanje na tržištu rada, potiču produktivnost i razvijaju ljudski kapital u svim dobnim skupinama, uključujući najranjivije skupine, te ako se njima podupiru snažni socijalni sustavi i sustavi socijalne zaštite; ističe da je odluka Parlamenta i Vijeća o poboljšanju suradnje s mrežom europskih javnih zavoda za zapošljavanje ključni element u nastojanjima da se poboljša tržište; smatra da bi se strukturnim reformama tržišta rada trebale uvesti mjere za unutarnju fleksibilnost s ciljem održavanja razine zaposlenosti u razdobljima gospodarskih poremećaja, jamčenja kvalitete radnih mjesta i sigurnosti u prijelazu s jednog radnog mjesta na drugo te pružanja mehanizama za olakšice u slučaju nezaposlenosti koje se temelje na realističnim uvjetima za aktivaciju i kojima se otpuštenim radnicima jamči odgovarajuća podrška te su povezane s politikama reintegracije;

| 34. | poziva Komisiju i države članice da razmotre inovativne načine za poticanje ulaganja u EU; ističe nedavni trend vraćanja proizvodnje i usluga u EU te s time povezanu priliku za otvaranje radnih mjesta, posebno za mlade; vjeruje da gospodarstva EU-a imaju jedinstvenu priliku povećanja tog trenda vraćanja proizvodnje u izvornu državu; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju i države članice da razmotre inovativne načine za poticanje ulaganja u EU; ističe nedavni trend vraćanja proizvodnje i usluga u EU te s time povezanu priliku za otvaranje radnih mjesta, posebno za mlade; vjeruje da gospodarstva EU-a imaju jedinstvenu priliku povećanja tog trenda vraćanja proizvodnje u izvornu državu;

| 35. | poziva Komisiju i države članice da u uskoj suradnji s privatnim sektorom izrade odgovarajuće politike koje podupiru otvaranje radnih mjesta za dugoročno nezaposlene, starije nezaposlene, žene i druge prioritetne skupine koje je kriza veoma teško pogodila, kao što su migranti, Romi, osobe s invaliditetom, uključujući mjere kojima se promiče nediskriminacija na radnom mjestu, ravnoteža između poslovnog i privatnog života, cjeloživotno učenje i usavršavanje te da se bore protiv niske razine obrazovanja kojom su pogođene neke od ovih skupina, dok brojnim njihovim pripadnicima prijeti isključenost iz društva; poziva na to da se u preporukama za pojedine države članice sustavno obradi pitanje smanjenja razlike plaća i mirovina između muškaraca i žena; poziva Komisiju da od svake države članice zahtijeva da osmisli nacionalni plan za otvaranje radnih mjesta u skladu s dogovorima Vijeća iz proljeća 2012.; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju i države članice da u uskoj suradnji s privatnim sektorom izrade odgovarajuće politike koje podupiru otvaranje radnih mjesta za dugoročno nezaposlene, starije nezaposlene, žene i druge prioritetne skupine koje je kriza veoma teško pogodila, kao što su migranti, Romi, osobe s invaliditetom, uključujući mjere kojima se promiče nediskriminacija na radnom mjestu, ravnoteža između poslovnog i privatnog života, cjeloživotno učenje i usavršavanje te da se bore protiv niske razine obrazovanja kojom su pogođene neke od ovih skupina, dok brojnim njihovim pripadnicima prijeti isključenost iz društva; poziva na to da se u preporukama za pojedine države članice sustavno obradi pitanje smanjenja razlike plaća i mirovina između muškaraca i žena; poziva Komisiju da od svake države članice zahtijeva da osmisli nacionalni plan za otvaranje radnih mjesta u skladu s dogovorima Vijeća iz proljeća 2012.;

| 36. | poziva Komisiju da pokrene novu inicijativu s ciljem promicanja mogućnosti zapošljavanja u državama članicama za Rome, s mjerama za promicanje vještina i kvalifikacija i za borbu protiv diskriminacije te za promicanje otvaranja radnih mjesta, primjerice samozapošljavanjem i poduzetništvom, ili korištenjem inovativnim financijskim instrumentima; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da pokrene novu inicijativu s ciljem promicanja mogućnosti zapošljavanja u državama članicama za Rome, s mjerama za promicanje vještina i kvalifikacija i za borbu protiv diskriminacije te za promicanje otvaranja radnih mjesta, primjerice samozapošljavanjem i poduzetništvom, ili korištenjem inovativnim financijskim instrumentima;

| 37. | poziva države članice da kao prioritet odrede uklanjanje rodne razlike pri zapošljavanju, prije svega suočavanjem s problemom nejednakih plaća i provedbom mjera kojima će se olakšati usklađivanje poslovnog i privatnog života, među ostalim povećanjem broja ustanova za skrb o djeci; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice da kao prioritet odrede uklanjanje rodne razlike pri zapošljavanju, prije svega suočavanjem s problemom nejednakih plaća i provedbom mjera kojima će se olakšati usklađivanje poslovnog i privatnog života, među ostalim povećanjem broja ustanova za skrb o djeci;

| 38. | žali zbog toga što Europski semestar nije bio dovoljno usklađen sa strategijom Europa 2020.; traži od Komisije i država članica da usklade gospodarske mjere provedene tijekom Europskog semestra sa socijalnim ciljevima i ciljevima zapošljavanja strategije Europa 2020. te socijalnim načelima iz Ugovora; poziva na odlučnije napore u vođenju i koordiniranju politika EU-a za poticanje pametnog, održivog i uključivog rasta te otvaranje boljih i održivih radnih mjesta; poziva Komisiju da bez odgode iznese rezultate revizije strategije Europa 2020. na sredini razdoblja, uzimajući u obzir hitnu potrebu za daljnjim napretkom u smanjenju siromaštva i drugim socijalnim ciljevima te potrebu za povećanjem istinske uključenosti dionika; |
| --- | --- |

38.

žali zbog toga što Europski semestar nije bio dovoljno usklađen sa strategijom Europa 2020.; traži od Komisije i država članica da usklade gospodarske mjere provedene tijekom Europskog semestra sa socijalnim ciljevima i ciljevima zapošljavanja strategije Europa 2020. te socijalnim načelima iz Ugovora; poziva na odlučnije napore u vođenju i koordiniranju politika EU-a za poticanje pametnog, održivog i uključivog rasta te otvaranje boljih i održivih radnih mjesta; poziva Komisiju da bez odgode iznese rezultate revizije strategije Europa 2020. na sredini razdoblja, uzimajući u obzir hitnu potrebu za daljnjim napretkom u smanjenju siromaštva i drugim socijalnim ciljevima te potrebu za povećanjem istinske uključenosti dionika;

Obrazovanje i aktivne radne politike radi povećanja ljudskih kapitala

| 39. | vjeruje da je sve veće globalno tržišno natjecanje vođeno izuzetno kvalificiranom radnom snagom prouzročilo znatan manjak kvalificirane radne snage u EU-a i nedostatke kojima se koči gospodarski rast; vjeruje da se države članice moraju usredotočiti na stvaranje pravog okruženja za otvaranje radnih mjesta ako žele ostvariti realne izglede za postizanje ciljeva o zapošljavanju iz strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

39.

vjeruje da je sve veće globalno tržišno natjecanje vođeno izuzetno kvalificiranom radnom snagom prouzročilo znatan manjak kvalificirane radne snage u EU-a i nedostatke kojima se koči gospodarski rast; vjeruje da se države članice moraju usredotočiti na stvaranje pravog okruženja za otvaranje radnih mjesta ako žele ostvariti realne izglede za postizanje ciljeva o zapošljavanju iz strategije Europa 2020.;

| 40. | ponavlja poziv Vijeću, Komisiji i državama članicama da u okvir za strategiju Europa 2020. uključe rodnu perspektivu; |
| --- | --- |

40.

ponavlja poziv Vijeću, Komisiji i državama članicama da u okvir za strategiju Europa 2020. uključe rodnu perspektivu;

| 41. | ističe da se strategija za povrat konkurentnosti ne bi trebala usredotočiti samo na troškove rada, već i na povećanje produktivnosti ulaganjem u ljudski kapital i strukturnim reformama; |
| --- | --- |

41.

ističe da se strategija za povrat konkurentnosti ne bi trebala usredotočiti samo na troškove rada, već i na povećanje produktivnosti ulaganjem u ljudski kapital i strukturnim reformama;

| 42. | poziva države članice da dovedu ulaganja u ljudski kapital na razinu prije krize, posebno da mladim ljudima olakšaju prelazak iz obrazovnog sustava na tržište rada i da ulažu u stručno obrazovanje i programe cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice da dovedu ulaganja u ljudski kapital na razinu prije krize, posebno da mladim ljudima olakšaju prelazak iz obrazovnog sustava na tržište rada i da ulažu u stručno obrazovanje i programe cjeloživotnog učenja;

| 43. | pozdravlja činjenicu da Komisija u Godišnjem pregledu rasta za 2015. poziva države članice da zaštite ili promiču dugoročna ulaganja u obrazovanje, istraživanje i inovacije; međutim, napominje da države članice koje već imaju ograničene proračune nemaju dovoljno sredstva za ostvarenje tih ciljeva; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja činjenicu da Komisija u Godišnjem pregledu rasta za 2015. poziva države članice da zaštite ili promiču dugoročna ulaganja u obrazovanje, istraživanje i inovacije; međutim, napominje da države članice koje već imaju ograničene proračune nemaju dovoljno sredstva za ostvarenje tih ciljeva;

| 44. | naglašava važnost aktivnih politika rada za neke države članice u trenutačnom kontekstu; poziva te države članice da povećaju opseg i djelotvornost aktivnih politika u području tržišta rada; |
| --- | --- |

44.

naglašava važnost aktivnih politika rada za neke države članice u trenutačnom kontekstu; poziva te države članice da povećaju opseg i djelotvornost aktivnih politika u području tržišta rada;

Kvalitetni poslovi i odgovarajuće plaće kao pokretači produktivnosti i rasta

| 45. | poziva države članice da posebnu pozornost posvete visokim stopama nezaposlenosti među skupinama u nepovoljnom položaju te da prioritet daju pristupu tržištu rada odnosno integraciji na to tržište i usmjeravanju politika pristupa i integracije jer je zaposlenje ključ uspješne integracije; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice da posebnu pozornost posvete visokim stopama nezaposlenosti među skupinama u nepovoljnom položaju te da prioritet daju pristupu tržištu rada odnosno integraciji na to tržište i usmjeravanju politika pristupa i integracije jer je zaposlenje ključ uspješne integracije;

| 46. | podsjeća na to da su prikladne plaće potrebne ne samo za socijalnu koheziju nego i za održavanje snažnog oporavka i produktivnog gospodarstva; poziva Komisiju da istraži učinak uvođenja minimalnih plaća u državama članicama u cilju smanjenja nejednakosti u plaći; poziva Komisiju da organizira konferenciju o europskom okviru za minimalne plaće; |
| --- | --- |

46.

podsjeća na to da su prikladne plaće potrebne ne samo za socijalnu koheziju nego i za održavanje snažnog oporavka i produktivnog gospodarstva; poziva Komisiju da istraži učinak uvođenja minimalnih plaća u državama članicama u cilju smanjenja nejednakosti u plaći; poziva Komisiju da organizira konferenciju o europskom okviru za minimalne plaće;

| 47. | brine se da se reformama tržišta rada u brojnim državama članicama nije uspio smanjiti broj nesigurnih radnih mjesta; primjećuje da su privremena radna mjesta predstavljala 50 % otvorenih radnih mjesta u 2014.; napominje da je prema podacima Komisije siromaštvo zaposlenih i dalje prisutno i da za 50 % svih onih koji traže posao njegov pronalazak nije dovoljan da izađu iz siromaštva i ne povećava produktivnost; poziva države članice da kvalitetna radna mjesta učine prioritetom i da pronađu rješenje na rascjepkanost tržišta rada; poziva države članice da jamče da su ciljevi tržišnih reformi, uz promicanje otvaranja boljih i održivih radnih mjesta, usmjereni na smanjenje rascjepkanosti, povećanje uključenosti ranjivih skupina na tržište rada, promicanje rodne ravnopravnosti, smanjenje siromaštva zaposlenih i jamčenje odgovarajuće socijalne zaštite svim radnicima, uključujući samozaposlene; |
| --- | --- |

47.

brine se da se reformama tržišta rada u brojnim državama članicama nije uspio smanjiti broj nesigurnih radnih mjesta; primjećuje da su privremena radna mjesta predstavljala 50 % otvorenih radnih mjesta u 2014.; napominje da je prema podacima Komisije siromaštvo zaposlenih i dalje prisutno i da za 50 % svih onih koji traže posao njegov pronalazak nije dovoljan da izađu iz siromaštva i ne povećava produktivnost; poziva države članice da kvalitetna radna mjesta učine prioritetom i da pronađu rješenje na rascjepkanost tržišta rada; poziva države članice da jamče da su ciljevi tržišnih reformi, uz promicanje otvaranja boljih i održivih radnih mjesta, usmjereni na smanjenje rascjepkanosti, povećanje uključenosti ranjivih skupina na tržište rada, promicanje rodne ravnopravnosti, smanjenje siromaštva zaposlenih i jamčenje odgovarajuće socijalne zaštite svim radnicima, uključujući samozaposlene;

| 48. | vjeruje da države članice mogu otvarati radna mjesta jedino ako tržište to dopušta, ako se mogu osloniti na kvalificiranu radnu snagu, ako su tržišta rada dovoljno fleksibilna, ako su troškovi rada uključujući plaće u skladu s produktivnošću, ako je rad privlačniji zahvaljujući sustavima socijalne zaštite i ako su propisi proporcionalni i temeljeni na dokazima; |
| --- | --- |

48.

vjeruje da države članice mogu otvarati radna mjesta jedino ako tržište to dopušta, ako se mogu osloniti na kvalificiranu radnu snagu, ako su tržišta rada dovoljno fleksibilna, ako su troškovi rada uključujući plaće u skladu s produktivnošću, ako je rad privlačniji zahvaljujući sustavima socijalne zaštite i ako su propisi proporcionalni i temeljeni na dokazima;

| 49. | poziva Komisiju i države članice da povećaju napore u suzbijanju smanjenja socijalnih prava u EU-u što izuzetno šteti pogođenim radnicima i socijalnim sustavima država članica; poziva nadalje da se u ta nastojanja na svim razinama uključe socijalni partneri; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisiju i države članice da povećaju napore u suzbijanju smanjenja socijalnih prava u EU-u što izuzetno šteti pogođenim radnicima i socijalnim sustavima država članica; poziva nadalje da se u ta nastojanja na svim razinama uključe socijalni partneri;

| 50. | pozdravlja inicijativu u vezi s europskom platformom za neprijavljeni rad; ponovno poziva države članice da osobama s ugovorima za nesigurno radno mjesto ili koje su samozaposlene zajamče temeljni skup prava i odgovarajuću socijalnu zaštitu, posebno u vezi s usklađivanjem poslovnog i privatnog života; poziva Komisiju da posveti napore rješavanju dodatnih problema koje uzrokuju nesvojevoljan rad na nepuno radno vrijeme, privremena zaposlenost i lažno samozapošljavanje; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja inicijativu u vezi s europskom platformom za neprijavljeni rad; ponovno poziva države članice da osobama s ugovorima za nesigurno radno mjesto ili koje su samozaposlene zajamče temeljni skup prava i odgovarajuću socijalnu zaštitu, posebno u vezi s usklađivanjem poslovnog i privatnog života; poziva Komisiju da posveti napore rješavanju dodatnih problema koje uzrokuju nesvojevoljan rad na nepuno radno vrijeme, privremena zaposlenost i lažno samozapošljavanje;

| 51. | žali zbog toga što se gotovo uopće ne spominje kvaliteta i održivost otvorenih radnih mjesta, posebno u vezi sa zapošljavanjem žena koje su prezastupljene u radu na pola radnog vremena zbog poteškoća u usklađivanju poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

51.

žali zbog toga što se gotovo uopće ne spominje kvaliteta i održivost otvorenih radnih mjesta, posebno u vezi sa zapošljavanjem žena koje su prezastupljene u radu na pola radnog vremena zbog poteškoća u usklađivanju poslovnog i privatnog života;

| 52. | smatra da je ostvarenje ciljeva ponovne industrijalizacije najvažnije za konkurentnost EU-a te vjeruje da bi ponovno pokretanje prave europske industrijske politike moglo potaknuti rast i stvoriti nova kvalitetna radna mjesta; |
| --- | --- |

52.

smatra da je ostvarenje ciljeva ponovne industrijalizacije najvažnije za konkurentnost EU-a te vjeruje da bi ponovno pokretanje prave europske industrijske politike moglo potaknuti rast i stvoriti nova kvalitetna radna mjesta;

| 53. | žali zbog činjenice da se pri pozivanju na stopu nezaposlenosti u obzir ne uzimaju drugi faktori kao što su sve veća stopa poslovno neaktivnih osoba, mobilnost i migracije; |
| --- | --- |

53.

žali zbog činjenice da se pri pozivanju na stopu nezaposlenosti u obzir ne uzimaju drugi faktori kao što su sve veća stopa poslovno neaktivnih osoba, mobilnost i migracije;

Nezaposlenost mladih i mobilnost radne snage

| 54. | pozdravlja smanjenje stopa nezaposlenosti mladih, ali ističe da su one još uvijek uznemirujuće i da se nužno ne temelje na neto zaposlenosti; ističe da su se također povećale nesigurnost radnog mjesta i podzaposlenost te da 43 % mladih radi u nesigurnim uvjetima, nesvojevoljno s ugovorima na nepuno radno vrijeme ili kao lažno samozaposleni; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja smanjenje stopa nezaposlenosti mladih, ali ističe da su one još uvijek uznemirujuće i da se nužno ne temelje na neto zaposlenosti; ističe da su se također povećale nesigurnost radnog mjesta i podzaposlenost te da 43 % mladih radi u nesigurnim uvjetima, nesvojevoljno s ugovorima na nepuno radno vrijeme ili kao lažno samozaposleni;

| 55. | poziva Komisiju da predloži europski okvir za uvođenje minimalnih standarda za provedbu jamstava za mlade i za konkretne mjere za podizanje svijesti javnosti; poziva države članice da dostupnim proračunom raspolažu učinkovito, da bez odgode provedu jamstva za mlade i da se pobrinu da njima obuhvate i mlade u nepovoljnom društvenom položaju; traži odgovarajući proračun u reviziji na sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira u skladu s preporukama ILO-a; napominje da ILO procjenjuje da je za rješenje problema nezaposlenosti mladih potrebna 21 milijarda EUR; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisiju da predloži europski okvir za uvođenje minimalnih standarda za provedbu jamstava za mlade i za konkretne mjere za podizanje svijesti javnosti; poziva države članice da dostupnim proračunom raspolažu učinkovito, da bez odgode provedu jamstva za mlade i da se pobrinu da njima obuhvate i mlade u nepovoljnom društvenom položaju; traži odgovarajući proračun u reviziji na sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira u skladu s preporukama ILO-a; napominje da ILO procjenjuje da je za rješenje problema nezaposlenosti mladih potrebna 21 milijarda EUR;

| 56. | potiče Komisiju da premaši preporuke Vijeća iz ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo i da predloži novi kvalitativni okvir u cilju sprječavanja diskriminacije i izrabljivanja mladih radnika; |
| --- | --- |

56.

potiče Komisiju da premaši preporuke Vijeća iz ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo i da predloži novi kvalitativni okvir u cilju sprječavanja diskriminacije i izrabljivanja mladih radnika;

| 57. | poziva države članice da tržišta rada prilagode onima koji imaju obiteljska zaduženja kao što su odgoj djece ili skrb za članove obitelji kojima je to potrebno; poziva stoga na mjere kojima se zagovara usklađivanje poslovnog i privatnog života u sklopu reformi tržišta rada koje se provode u okviru Europskog semestra; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice da tržišta rada prilagode onima koji imaju obiteljska zaduženja kao što su odgoj djece ili skrb za članove obitelji kojima je to potrebno; poziva stoga na mjere kojima se zagovara usklađivanje poslovnog i privatnog života u sklopu reformi tržišta rada koje se provode u okviru Europskog semestra;

| 58. | ponavlja svoj poziv državama članicama da ulažu u cjeloživotno obrazovanje, strukovno usavršavanje i obuku na radu; poziva na ocjenu nacionalnih centara za cjeloživotno učenje u sklopu strategija Europskog semestra za reformu tržišta rada; |
| --- | --- |

58.

ponavlja svoj poziv državama članicama da ulažu u cjeloživotno obrazovanje, strukovno usavršavanje i obuku na radu; poziva na ocjenu nacionalnih centara za cjeloživotno učenje u sklopu strategija Europskog semestra za reformu tržišta rada;

| 59. | naglašava da, prema Komisiji, usprkos visokoj stopi nezaposlenosti, u EU-u postoje dva milijuna slobodnih radnih mjesta i da je 2013. samo 3,3 % radno aktivnog stanovništva radilo u drugoj državi članici što upućuje na to da je stupanj mobilnosti manji od onog u SAD-u i Japanu; podsjeća na to da se na razlike u stopama mobilnosti rada, koje u državama članicama najteže pogođenima krizom iznose i do 10 %, može pozitivno utjecati pomoću platforme EURES; izražava trajnu potporu načelu slobode kretanja; |
| --- | --- |

59.

naglašava da, prema Komisiji, usprkos visokoj stopi nezaposlenosti, u EU-u postoje dva milijuna slobodnih radnih mjesta i da je 2013. samo 3,3 % radno aktivnog stanovništva radilo u drugoj državi članici što upućuje na to da je stupanj mobilnosti manji od onog u SAD-u i Japanu; podsjeća na to da se na razlike u stopama mobilnosti rada, koje u državama članicama najteže pogođenima krizom iznose i do 10 %, može pozitivno utjecati pomoću platforme EURES; izražava trajnu potporu načelu slobode kretanja;

| 60. | poziva Komisiju i države članice da jamče dobro funkcioniranje javnih zavoda za zapošljavanje i da potiču rad u inozemstvu; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisiju i države članice da jamče dobro funkcioniranje javnih zavoda za zapošljavanje i da potiču rad u inozemstvu;

| 61. | s obzirom na broj radnika, posebno mladih osoba, koji u ovom razdoblju napuštaju države iz kojih potječu i odlaze u druge države članice u potrazi za zaposlenjem, postoji hitna potreba da se osmisle odgovarajuće mjere kojima će se zajamčiti da nijedan radnik ne ostane bez socijalne zaštite i zaštite radničkih prava; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da uporabom instrumenata kao što je EURES dodatno poboljšaju mobilnost rada u EU-u poštujući pritom načelo jednakog postupanja i štiteći plaće i socijalne standarde; poziva svaku državu članicu da uspostavi socijalne politike i politike zapošljavanja u svrhu jednakih prava i jednake plaće na istom radnom mjestu u skladu s načelom poticanja slobodnog kretanja radnika, posebno iz rodne perspektive; |
| --- | --- |

61.

s obzirom na broj radnika, posebno mladih osoba, koji u ovom razdoblju napuštaju države iz kojih potječu i odlaze u druge države članice u potrazi za zaposlenjem, postoji hitna potreba da se osmisle odgovarajuće mjere kojima će se zajamčiti da nijedan radnik ne ostane bez socijalne zaštite i zaštite radničkih prava; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da uporabom instrumenata kao što je EURES dodatno poboljšaju mobilnost rada u EU-u poštujući pritom načelo jednakog postupanja i štiteći plaće i socijalne standarde; poziva svaku državu članicu da uspostavi socijalne politike i politike zapošljavanja u svrhu jednakih prava i jednake plaće na istom radnom mjestu u skladu s načelom poticanja slobodnog kretanja radnika, posebno iz rodne perspektive;

| 62. | podsjeća da su rodni ciljevi EU-a važni, osobito cilj dostizanja zaposlenosti 75 % žena i muškaraca do 2020. i smanjenje broja osoba kojima prijeti siromaštvo za 20 milijuna; |
| --- | --- |

62.

podsjeća da su rodni ciljevi EU-a važni, osobito cilj dostizanja zaposlenosti 75 % žena i muškaraca do 2020. i smanjenje broja osoba kojima prijeti siromaštvo za 20 milijuna;

| 63. | potiče Komisiju da donese prijedlog o roditeljskom dopustu kojim se pridonosi jamčenju jednakih radnih uvjeta za žene i muškarce, imajući u vidu ubrzano starenje stanovništva u EU-u čime je ugrožena sposobnost država članica da u budućnosti pruže potrebne socijalne usluge; poziva Komisiju i države članice da provedu više politika kojima se poticanjem rađanja ili imigracije doprinosi demografskom rastu EU-a; |
| --- | --- |

63.

potiče Komisiju da donese prijedlog o roditeljskom dopustu kojim se pridonosi jamčenju jednakih radnih uvjeta za žene i muškarce, imajući u vidu ubrzano starenje stanovništva u EU-u čime je ugrožena sposobnost država članica da u budućnosti pruže potrebne socijalne usluge; poziva Komisiju i države članice da provedu više politika kojima se poticanjem rađanja ili imigracije doprinosi demografskom rastu EU-a;

| 64. | žali što su mjerama štednje koje je EU nametnuo radi povrata povjerenja ulagača pogoršani radni i društveni uvjeti diljem EU-a što je dovelo do veće stope nezaposlenosti, siromaštva i nejednakosti; |
| --- | --- |

64.

žali što su mjerama štednje koje je EU nametnuo radi povrata povjerenja ulagača pogoršani radni i društveni uvjeti diljem EU-a što je dovelo do veće stope nezaposlenosti, siromaštva i nejednakosti;

| 65. | poziva države članice na poboljšanje suradnje između poduzeća i obrazovnog sektora na svim razinama; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice na poboljšanje suradnje između poduzeća i obrazovnog sektora na svim razinama;

Odlučan poziv za socijalnu dimenziju EU-a i konvergenciju

| 66. | ponovno upozorava na socioekonomske izazove s kojima je suočena Unija, posebno u pojedinim državama članicama, i na rizike koje preokret u regionalnoj konvergenciji predstavlja za njezinu održivost i za njezin potencijal za stabilan rast; podsjeća da više od 122 milijuna građana EU-a prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost, uključujući siromaštvo zaposlenih i siromaštvo djece; ističe da se procjenjuje da trenutačno 19 % djece u EU-u prijeti siromaštvo i ustraje u tome da je ta razina neprihvatljiva i da treba odmah biti smanjena; poziva Komisiju da nastavi s razvojem socijalne dimenzije u EU-u; uzima u obzir rad Komisije na socijalnom stupu ekonomske i monetarne unije kao dijela procesa uključenja socijalne dimenzije u trenutačnu strukturu mehanizama za gospodarsko upravljanje te poziva na nastavak u tom smjeru radi postizanja napretka u vezi sa strategijom Europa 2020.; |
| --- | --- |

66.

ponovno upozorava na socioekonomske izazove s kojima je suočena Unija, posebno u pojedinim državama članicama, i na rizike koje preokret u regionalnoj konvergenciji predstavlja za njezinu održivost i za njezin potencijal za stabilan rast; podsjeća da više od 122 milijuna građana EU-a prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost, uključujući siromaštvo zaposlenih i siromaštvo djece; ističe da se procjenjuje da trenutačno 19 % djece u EU-u prijeti siromaštvo i ustraje u tome da je ta razina neprihvatljiva i da treba odmah biti smanjena; poziva Komisiju da nastavi s razvojem socijalne dimenzije u EU-u; uzima u obzir rad Komisije na socijalnom stupu ekonomske i monetarne unije kao dijela procesa uključenja socijalne dimenzije u trenutačnu strukturu mehanizama za gospodarsko upravljanje te poziva na nastavak u tom smjeru radi postizanja napretka u vezi sa strategijom Europa 2020.;

| 67. | žali zbog toga što ne postoje indikatori ili jasne definicije apsolutnog siromaštva koje je problem u mnogim državama članicama; |
| --- | --- |

67.

žali zbog toga što ne postoje indikatori ili jasne definicije apsolutnog siromaštva koje je problem u mnogim državama članicama;

| 68. | podsjeća Komisiju da bi prema članku 9. UFEU-a radne i socijalne politike za promicanje europske socijalne stečevine trebale biti uključene u sve politike EU-a; poziva Komisiju da ispuni svoju obvezu povezivanja europskog semestra s ciljevima strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

68.

podsjeća Komisiju da bi prema članku 9. UFEU-a radne i socijalne politike za promicanje europske socijalne stečevine trebale biti uključene u sve politike EU-a; poziva Komisiju da ispuni svoju obvezu povezivanja europskog semestra s ciljevima strategije Europa 2020.;

| 69. | ističe da su socijalna zaštita i socijalna politika, posebno naknade za nezaposlenost, potpore za minimalni dohodak i progresivno oporezivanje, prvotno pomogli smanjiti ozbiljnost recesije i stabilizirali tržišta rada i potrošnju; međutim, ističe da socijalne stabilizatore često kao čimbenike prilagodbe upotrebljavaju oni članovi ekonomske i monetarne unije koji proživljavaju negativne gospodarske šokove; naglašava da su socijalna zaštita i socijalne politike u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

69.

ističe da su socijalna zaštita i socijalna politika, posebno naknade za nezaposlenost, potpore za minimalni dohodak i progresivno oporezivanje, prvotno pomogli smanjiti ozbiljnost recesije i stabilizirali tržišta rada i potrošnju; međutim, ističe da socijalne stabilizatore često kao čimbenike prilagodbe upotrebljavaju oni članovi ekonomske i monetarne unije koji proživljavaju negativne gospodarske šokove; naglašava da su socijalna zaštita i socijalne politike u nadležnosti država članica;

Socijalni stabilizatori

| 70. | primjećuje da je Komisija u svojem godišnjem izvješću za 2013. o stanju u području zapošljavanja i socijalnih pitanja u EU-u naglasila važnost izdataka za socijalnu zaštitu kao jamstva protiv socijalnih rizika; podsjeća na važnost automatskih stabilizatora pri suočavanju s asimetričnim šokovima, uz pomoć kojih se izbjegava prekomjerno iskorištavanje država s nacionalnim sustavom socijalne skrbi, a time i jača održivost ekonomske i monetarne unije kao cjeline; poziva Komisiju da u preporuke za pojedine države uvrsti važnost očuvanja snažnih automatskih stabilizatora u državama članicama s obzirom na njihovu iznimnu ulogu u održavanju socijalne kohezije kao i u poticanju unutarnje potražnje i gospodarskog rasta; ponovno poziva Komisiju da izradi zelenu knjigu o automatskim stabilizatorima u europodručju; |
| --- | --- |

70.

primjećuje da je Komisija u svojem godišnjem izvješću za 2013. o stanju u području zapošljavanja i socijalnih pitanja u EU-u naglasila važnost izdataka za socijalnu zaštitu kao jamstva protiv socijalnih rizika; podsjeća na važnost automatskih stabilizatora pri suočavanju s asimetričnim šokovima, uz pomoć kojih se izbjegava prekomjerno iskorištavanje država s nacionalnim sustavom socijalne skrbi, a time i jača održivost ekonomske i monetarne unije kao cjeline; poziva Komisiju da u preporuke za pojedine države uvrsti važnost očuvanja snažnih automatskih stabilizatora u državama članicama s obzirom na njihovu iznimnu ulogu u održavanju socijalne kohezije kao i u poticanju unutarnje potražnje i gospodarskog rasta; ponovno poziva Komisiju da izradi zelenu knjigu o automatskim stabilizatorima u europodručju;

| 71. | prima na znanje cilj Komisije da bi se „zakonodavstvo EU-a trebalo učiniti manje opsežnim, jednostavnijim i jeftinijim u korist građana i poduzeća”; ističe da to uklanjanje regulatornih prepreka ne treba dovesti u pitanje europsku socijalnu pravnu stečevinu na područjima kao što su zaštita zdravlja na radu i sigurnost, obavješćivanje i savjetovanje s radnicima, temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada i Europsku socijalnu povelju te se njima treba poštovati autonomija socijalnih partnera kao što je utvrđeno Ugovorom; poziva Komisiju da poduzme uvjerljive napore kako bi se osigurala zaštita trudnih radnica i radnica koje su nedavno rodile; |
| --- | --- |

71.

prima na znanje cilj Komisije da bi se „zakonodavstvo EU-a trebalo učiniti manje opsežnim, jednostavnijim i jeftinijim u korist građana i poduzeća”; ističe da to uklanjanje regulatornih prepreka ne treba dovesti u pitanje europsku socijalnu pravnu stečevinu na područjima kao što su zaštita zdravlja na radu i sigurnost, obavješćivanje i savjetovanje s radnicima, temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada i Europsku socijalnu povelju te se njima treba poštovati autonomija socijalnih partnera kao što je utvrđeno Ugovorom; poziva Komisiju da poduzme uvjerljive napore kako bi se osigurala zaštita trudnih radnica i radnica koje su nedavno rodile;

Socijalni pokazatelji

| 72. | pozdravlja činjenicu da Zajedničko izvješće o zapošljavanju priloženo Godišnjem pregledu rasta uključuje pokazatelje zapošljavanja i socijalnih politika; poziva Komisiju da prouči jesu li ti indikatori dostatni te da provede temeljitu analizu socioekonomskog stanja u državama članicama; ističe važnost razumijevanja dinamike i posljedica promjena primanja u kućanstvima i rastućih nejednakosti u prihodima; žali zbog toga što je mnogo podataka iznesenih u godišnjem izvješću zastarjelo; traži od Komisije da to izvješće koristi u većoj mjeri pri stvaranju politike; traži iscrpan pregled odluka država članica u različitim političkim područjima i odgovarajućih rezultata; poziva Komisiju da ocjeni i poboljša svoje područje djelovanja i sposobnost osiguranja da ga se u potpunosti uzme u obzir pri izradi preporuka za pojedine države; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja činjenicu da Zajedničko izvješće o zapošljavanju priloženo Godišnjem pregledu rasta uključuje pokazatelje zapošljavanja i socijalnih politika; poziva Komisiju da prouči jesu li ti indikatori dostatni te da provede temeljitu analizu socioekonomskog stanja u državama članicama; ističe važnost razumijevanja dinamike i posljedica promjena primanja u kućanstvima i rastućih nejednakosti u prihodima; žali zbog toga što je mnogo podataka iznesenih u godišnjem izvješću zastarjelo; traži od Komisije da to izvješće koristi u većoj mjeri pri stvaranju politike; traži iscrpan pregled odluka država članica u različitim političkim područjima i odgovarajućih rezultata; poziva Komisiju da ocjeni i poboljša svoje područje djelovanja i sposobnost osiguranja da ga se u potpunosti uzme u obzir pri izradi preporuka za pojedine države;

| 73. | naglašava da u procesu Europskog semestra razmatranja o zapošljavanju i socijalna razmatranja treba staviti na istu razinu s makroekonomskim razmatranjima; |
| --- | --- |

73.

naglašava da u procesu Europskog semestra razmatranja o zapošljavanju i socijalna razmatranja treba staviti na istu razinu s makroekonomskim razmatranjima;

| 74. | poziva na utvrđivanje velikih makroekonomskih i makrosocijalnih nejednakosti u državama članicama EU-a i gospodarstvima europodručja te da se preporuke za pojedine države u okviru Europskog semestra pripreme na osnovu toga, uključujući napredak prema usklađenosti radnih i socijalnih standarda; |
| --- | --- |

74.

poziva na utvrđivanje velikih makroekonomskih i makrosocijalnih nejednakosti u državama članicama EU-a i gospodarstvima europodručja te da se preporuke za pojedine države u okviru Europskog semestra pripreme na osnovu toga, uključujući napredak prema usklađenosti radnih i socijalnih standarda;

Siromaštvo i socijalna isključenost

| 75. | žali zbog toga što godišnji pregled rasta i zajedničko izvješće o zapošljavanju ne sadrže mjere ili politički okvir za ispunjenje cilja strategije Europa 2020. o smanjenju siromaštva; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da taj cilj bude izraženiji u europskom semestru; |
| --- | --- |

75.

žali zbog toga što godišnji pregled rasta i zajedničko izvješće o zapošljavanju ne sadrže mjere ili politički okvir za ispunjenje cilja strategije Europa 2020. o smanjenju siromaštva; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da taj cilj bude izraženiji u europskom semestru;

| 76. | ističe potrebu osnaživanja socijalne stečevine, horizontalne socijalne klauzule i protokola o uslugama od općeg interesa; |
| --- | --- |

76.

ističe potrebu osnaživanja socijalne stečevine, horizontalne socijalne klauzule i protokola o uslugama od općeg interesa;

| 77. | pozdravlja zahtjev predsjednika Komisije državama članicama o uvođenju minimalne plaće u cilju smanjenja siromaštva u EU-u; poziva Komisiju da predloži inicijativu o promicanju uvođenja minimalne plaće u državama članicama; naglašava da svaka država članica mora odlučiti o minimalnim iznosima plaće te da oni trebaju biti razmjerni konkretnoj socioekonomskoj situaciji u dotičnoj državi; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja zahtjev predsjednika Komisije državama članicama o uvođenju minimalne plaće u cilju smanjenja siromaštva u EU-u; poziva Komisiju da predloži inicijativu o promicanju uvođenja minimalne plaće u državama članicama; naglašava da svaka država članica mora odlučiti o minimalnim iznosima plaće te da oni trebaju biti razmjerni konkretnoj socioekonomskoj situaciji u dotičnoj državi;

| 78. | žali zbog toga što se u pristupu Komisiji o smanjenu rodnih nejednakosti usklađivanje poslovnog i privatnog života smatra prije svega ženskim problemom; napominje da su mjere kojima se promiče usklađivanje poslovnog i privatnog života i za muškarce i za žene ključne za otvaranje radnih mjesta i da izravno utječu na kvalitetu tih radnih mjesta; napominje da je pristup pristupačnim i kvalitetnim uslugama skrbi za djecu još uvijek velika zapreka takvom usklađivanju te stoga poziva Komisiju da posveti pozornost tom indikatoru pri analizi izvješća o ključnim radnim i socijalnim indikatorima; |
| --- | --- |

78.

žali zbog toga što se u pristupu Komisiji o smanjenu rodnih nejednakosti usklađivanje poslovnog i privatnog života smatra prije svega ženskim problemom; napominje da su mjere kojima se promiče usklađivanje poslovnog i privatnog života i za muškarce i za žene ključne za otvaranje radnih mjesta i da izravno utječu na kvalitetu tih radnih mjesta; napominje da je pristup pristupačnim i kvalitetnim uslugama skrbi za djecu još uvijek velika zapreka takvom usklađivanju te stoga poziva Komisiju da posveti pozornost tom indikatoru pri analizi izvješća o ključnim radnim i socijalnim indikatorima;

| 79. | poziva Komisiju da dugoročnim i holističkim mjerama koje se temelje na dobrim praksama iz nekih država članica surađuje s državama članicama u hitnom rješavanju uznemirujućeg povećanja dječjeg siromaštva diljem EU-a, posebno koristeći se mjerama za povećanje državne potpore za školsku prehranu i provedbu preporuke Komisije s tri stupa o ulaganju u djecu koja je uključena u paket o socijalnom ulaganju; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisiju da dugoročnim i holističkim mjerama koje se temelje na dobrim praksama iz nekih država članica surađuje s državama članicama u hitnom rješavanju uznemirujućeg povećanja dječjeg siromaštva diljem EU-a, posebno koristeći se mjerama za povećanje državne potpore za školsku prehranu i provedbu preporuke Komisije s tri stupa o ulaganju u djecu koja je uključena u paket o socijalnom ulaganju;

| 80. | ističe da novi oblici siromaštva koji se pojavljuju i potaknuti su dužničkom krizom, kao što je siromaštvo zaposlenih kojim se gomilaju poteškoće poput plaćanja hipoteka ili kao što su visoke cijene usluga što dovodi do energetskog siromaštva, rezultiraju povećanjem broja deložacija, ovrha i beskućnika; poziva Komisiju i države članice da provedu integrirane politike za socijalno i pristupačno stanovanje, učinkovitu politiku prevencije radi smanjenja broja deložacija i politike za suzbijanje energetskog siromaštva na temelju dobrih praksi iz država članica te da zaustave kriminalizaciju beskućnika do koje dolazi u nekim državama članicama; poziva Komisiju da odmah pokrene akcijski plan EU-a o beskućnicima kao što je Parlament zatražio u više navrata, a isto su zatražila i druga tijela EU-a, kako bi se državama članicama pomoglo u rješavanju gorućeg i sve većeg problema beskućnika; |
| --- | --- |

80.

ističe da novi oblici siromaštva koji se pojavljuju i potaknuti su dužničkom krizom, kao što je siromaštvo zaposlenih kojim se gomilaju poteškoće poput plaćanja hipoteka ili kao što su visoke cijene usluga što dovodi do energetskog siromaštva, rezultiraju povećanjem broja deložacija, ovrha i beskućnika; poziva Komisiju i države članice da provedu integrirane politike za socijalno i pristupačno stanovanje, učinkovitu politiku prevencije radi smanjenja broja deložacija i politike za suzbijanje energetskog siromaštva na temelju dobrih praksi iz država članica te da zaustave kriminalizaciju beskućnika do koje dolazi u nekim državama članicama; poziva Komisiju da odmah pokrene akcijski plan EU-a o beskućnicima kao što je Parlament zatražio u više navrata, a isto su zatražila i druga tijela EU-a, kako bi se državama članicama pomoglo u rješavanju gorućeg i sve većeg problema beskućnika;

| 81. | traži od Komisije da razvije strategiju koja bi integriranim politikama i odgovarajućim socijalnim ulaganjima podržala države članice u rješavanju pitanja beskućništva; |
| --- | --- |

81.

traži od Komisije da razvije strategiju koja bi integriranim politikama i odgovarajućim socijalnim ulaganjima podržala države članice u rješavanju pitanja beskućništva;

| 82. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere protiv beskućništva; ističe da se tom ekstremnom manifestacijom siromaštva i socijalne isključenosti krše temeljna prava, a da je broj takvih slučajeva sve veći u velikoj većini država članica; poziva Komisiju da predloži konkretne mehanizme za praćenje i pružanje potpore nastojanjima država članica u borbi protiv beskućništva kao što je zatražio u svojim rezolucijama od 14. rujna 2011. i 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere protiv beskućništva; ističe da se tom ekstremnom manifestacijom siromaštva i socijalne isključenosti krše temeljna prava, a da je broj takvih slučajeva sve veći u velikoj većini država članica; poziva Komisiju da predloži konkretne mehanizme za praćenje i pružanje potpore nastojanjima država članica u borbi protiv beskućništva kao što je zatražio u svojim rezolucijama od 14. rujna 2011. i 16. siječnja 2014. o strategiji EU-a o beskućništvu;

| 83. | poziva Komisiju da procjeni je li moguće povećati Fond za europsku pomoć najugroženijima tijekom revizije na sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisiju da procjeni je li moguće povećati Fond za europsku pomoć najugroženijima tijekom revizije na sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira;

Održive mirovine i zdravlje

| 84. | poziva na prihvatljive i kvalitetne javne usluge na području skrbi za djecu i nemoćne osobe koje će, posebno ženama, omogućiti povratak zaposlenju i olakšati usklađenost profesionalnog i privatnog života; |
| --- | --- |

84.

poziva na prihvatljive i kvalitetne javne usluge na području skrbi za djecu i nemoćne osobe koje će, posebno ženama, omogućiti povratak zaposlenju i olakšati usklađenost profesionalnog i privatnog života;

| 85. | podsjeća Komisiju da, kako bi se zajamčila održivost, sigurnost i prikladnost mirovina, mirovinske reforme moraju biti popraćene reformama kojima se: stvaraju mogućnosti za zapošljavanje starijih i mladih radnika kako bi se pridonijelo održivom mirovinskom sustavu; ograničavaju poticaji za sustave prijevremene mirovine i ostale mogućnostima za rani izlazak iz tržišta rada; pruža nadoknada za vrijeme utrošeno na skrb o djeci ili uzdržavanim članovima obitelji; stvaraju mogućnosti za zapošljavanje starijih radnika; jamči mogućnost cjeloživotnog učenja i zaposlenim i nezaposlenim osobama iz svih dobnih skupina; unaprjeđuje zdravo starenje na radnom mjestu, uzimajući u obzir fizičke i psihosocijalne rizike za zdravlje i sigurnost; uvode politike poreznih olakšica kojima se nude poticaji za duži ostanak na tržištu rada; te podržava aktivno zdravo starenje; naglašava da je za mirovinske reforme potrebna nacionalna politička i socijalna kohezija te da o njima treba pregovarati sa socijalnim partnerima i predstavnicima mlađih i starijih generacija, s obzirom na to da su oni njima izravno zahvaćeni, kako bi reforme bile uspješne; poziva države članice da posebnu pozornost posvete stavu Parlamenta o zelenoj i bijeloj knjizi o mirovinama; |
| --- | --- |

85.

podsjeća Komisiju da, kako bi se zajamčila održivost, sigurnost i prikladnost mirovina, mirovinske reforme moraju biti popraćene reformama kojima se: stvaraju mogućnosti za zapošljavanje starijih i mladih radnika kako bi se pridonijelo održivom mirovinskom sustavu; ograničavaju poticaji za sustave prijevremene mirovine i ostale mogućnostima za rani izlazak iz tržišta rada; pruža nadoknada za vrijeme utrošeno na skrb o djeci ili uzdržavanim članovima obitelji; stvaraju mogućnosti za zapošljavanje starijih radnika; jamči mogućnost cjeloživotnog učenja i zaposlenim i nezaposlenim osobama iz svih dobnih skupina; unaprjeđuje zdravo starenje na radnom mjestu, uzimajući u obzir fizičke i psihosocijalne rizike za zdravlje i sigurnost; uvode politike poreznih olakšica kojima se nude poticaji za duži ostanak na tržištu rada; te podržava aktivno zdravo starenje; naglašava da je za mirovinske reforme potrebna nacionalna politička i socijalna kohezija te da o njima treba pregovarati sa socijalnim partnerima i predstavnicima mlađih i starijih generacija, s obzirom na to da su oni njima izravno zahvaćeni, kako bi reforme bile uspješne; poziva države članice da posebnu pozornost posvete stavu Parlamenta o zelenoj i bijeloj knjizi o mirovinama;

| 86. | uzima na znanje preporuku Komisije za reformu sustava zdravstva kako bi se ispunio njihov cilj pružanja univerzalnog pristupa visokokvalitetnoj skrbi, uključujući pristup lijekovima, posebno onima koji spašavaju živote, te kako bi se zajamčilo poštovanje prava zdravstvenog osoblja; primjećuje da neke države članice zbog krize nisu uspjele zajamčiti potpunu pokrivenost sustava javnog zdravstva; poziva Komisiju da iznese konkretne preporuke za popravljanje te situacije; poziva na daljnje reforme kojima bi se zajamčila sigurnost kvalitetne i financijski dostupne zdravstvene infrastrukture; |
| --- | --- |

86.

uzima na znanje preporuku Komisije za reformu sustava zdravstva kako bi se ispunio njihov cilj pružanja univerzalnog pristupa visokokvalitetnoj skrbi, uključujući pristup lijekovima, posebno onima koji spašavaju živote, te kako bi se zajamčilo poštovanje prava zdravstvenog osoblja; primjećuje da neke države članice zbog krize nisu uspjele zajamčiti potpunu pokrivenost sustava javnog zdravstva; poziva Komisiju da iznese konkretne preporuke za popravljanje te situacije; poziva na daljnje reforme kojima bi se zajamčila sigurnost kvalitetne i financijski dostupne zdravstvene infrastrukture;

| 87. | napominje Komisijino priznanje toga da sektori zdravstva i socijalne skrbi nose znatan potencijal za rast i čine ključna područja za ulaganje u svrhu ostvarivanja održivih gospodarstava; poziva Komisiju da podnese izvješće o napretku u razvojnim inicijativama, kao dio strategije Europa 2020., radi ulaganja u sektore zdravstva i socijalne skrbi u vezi s kvalitetom zapošljavanja; |
| --- | --- |

87.

napominje Komisijino priznanje toga da sektori zdravstva i socijalne skrbi nose znatan potencijal za rast i čine ključna područja za ulaganje u svrhu ostvarivanja održivih gospodarstava; poziva Komisiju da podnese izvješće o napretku u razvojnim inicijativama, kao dio strategije Europa 2020., radi ulaganja u sektore zdravstva i socijalne skrbi u vezi s kvalitetom zapošljavanja;

| 88. | poziva na osnaživanje i razvoj učinkovitih mjera za zdravstvenu prevenciju kao što je „Zdravo starenje tijekom čitavog života” u cilju poboljšanja kvalitete života i istovremenog smanjenja troškova liječničkih zahvata i lijekova potrebnih u starijoj životnoj dobi za nacionalne zdravstvene sustave; |
| --- | --- |

88.

poziva na osnaživanje i razvoj učinkovitih mjera za zdravstvenu prevenciju kao što je „Zdravo starenje tijekom čitavog života” u cilju poboljšanja kvalitete života i istovremenog smanjenja troškova liječničkih zahvata i lijekova potrebnih u starijoj životnoj dobi za nacionalne zdravstvene sustave;

Pravedniji sustavi oporezivanja rada

| 89. | ističe da je porezni klin bio puno veći za osobe s niskom plaćom i osobe koje imaju drugi dohodak te da to ostaje problem; poziva Komisiju da primi na znanje porezno izvješće MMF-a iz listopada 2013. u kojem se ističe da ima prostora za bolje i progresivnije oblike oporezivanja; |
| --- | --- |

89.

ističe da je porezni klin bio puno veći za osobe s niskom plaćom i osobe koje imaju drugi dohodak te da to ostaje problem; poziva Komisiju da primi na znanje porezno izvješće MMF-a iz listopada 2013. u kojem se ističe da ima prostora za bolje i progresivnije oblike oporezivanja;

| 90. | napominje važnost smanjenja poreza na rad, posebno za radnike s niskom plaćom i niskokvalificirane radnike, dugoročno nezaposlene osobe te ostale ugrožene skupine, a da se pritom jamči dugoročna održivost sustava javnih mirovina; poziva države članice da poreze prenesu s rada na potrošnju, kapital i zaštitu okoliša imajući pri tome na umu moguće učinke preraspodjele; |
| --- | --- |

90.

napominje važnost smanjenja poreza na rad, posebno za radnike s niskom plaćom i niskokvalificirane radnike, dugoročno nezaposlene osobe te ostale ugrožene skupine, a da se pritom jamči dugoročna održivost sustava javnih mirovina; poziva države članice da poreze prenesu s rada na potrošnju, kapital i zaštitu okoliša imajući pri tome na umu moguće učinke preraspodjele;

Veća demokratska legitimnost Europskog semestra

| 91. | izražava duboku zabrinutost zbog ograničene uloge koju Europski parlament, nacionalni parlamenti te socijalni partneri i organizacije civilnog društva imaju u određivanju, praćenju i provedbi gospodarskih i socijalnih prioriteta u Europskom semestru; ponavlja svoj poziv za veće i strukturiranije sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se razvojem konkretnih smjernica povećala legitimnost Europskog semestra; |
| --- | --- |

91.

izražava duboku zabrinutost zbog ograničene uloge koju Europski parlament, nacionalni parlamenti te socijalni partneri i organizacije civilnog društva imaju u određivanju, praćenju i provedbi gospodarskih i socijalnih prioriteta u Europskom semestru; ponavlja svoj poziv za veće i strukturiranije sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se razvojem konkretnih smjernica povećala legitimnost Europskog semestra;

| 92. | poziva na uključivanje podnacionalnih parlamenata, lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i provedbu nacionalnih programa reforme, između ostalog i mehanizmima upravljanja na više razina; |
| --- | --- |

92.

poziva na uključivanje podnacionalnih parlamenata, lokalnih i regionalnih vlasti u osmišljavanje i provedbu nacionalnih programa reforme, između ostalog i mehanizmima upravljanja na više razina;

| 93. | potiče Komisiju da socijalne partnere intenzivnije uključi u pripremu godišnjeg pregleda rasta i općenito da formalizira ulogu socijalnih partnera u procesu Europskog semestra; |
| --- | --- |

93.

potiče Komisiju da socijalne partnere intenzivnije uključi u pripremu godišnjeg pregleda rasta i općenito da formalizira ulogu socijalnih partnera u procesu Europskog semestra;

| 94. | ponavlja svoj poziv na međuinstitucionalni sporazum kako bi se Parlament uključio u izradu nacrta i odobravanje godišnjeg pregleda rasta te smjernica gospodarske politike i zapošljavanja; |
| --- | --- |

94.

ponavlja svoj poziv na međuinstitucionalni sporazum kako bi se Parlament uključio u izradu nacrta i odobravanje godišnjeg pregleda rasta te smjernica gospodarske politike i zapošljavanja;

o

o o

| 95. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

95.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0129.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0038.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0060.

(4)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 57.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0240.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0246.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0394.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0010.

(9)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 101.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0043.

(11)  „Nacrt zajedničkog izvješća o zapošljavanju Komisije i Vijeća uz Komunikaciju Komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2015.” (COM(2014)0906), str. 44. Vidjeti također OECD Employment Outlook 2014 (Predviđanja OECD-a u pogledu zapošljavanja u 2014.), http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/employment/oecd-employment-outlook-2014_empl_outlook-2014-en#page1.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/98

---

P8_TA(2015)0069

Upravljanje jedinstvenim tržištem u okviru Europskog semestra 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (2014/2212(INI))

(2016/C 316/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. naslovljenu „Godišnji pregled rasta 2015.” (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. naslovljenu „Godišnji pregled rasta 2015.” (COM(2014)0902),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenog 2013. naslovljenu „Godišnji pregled rasta 2014.” (COM(2013)0800) i izvješće Komisije od 13. studenog 2013. naslovljeno „Jedinstveno tržište za rast i radna mjesta: analiza postignutog napretka i preostale prepreke u državama članicama – doprinos Godišnjem pregledu rasta 2014.” (COM(2013)0785), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenog 2013. naslovljenu „Godišnji pregled rasta 2014.” (COM(2013)0800) i izvješće Komisije od 13. studenog 2013. naslovljeno „Jedinstveno tržište za rast i radna mjesta: analiza postignutog napretka i preostale prepreke u državama članicama – doprinos Godišnjem pregledu rasta 2014.” (COM(2013)0785),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 28. studenog 2012. naslovljeno „Stanje integracije jedinstvenog tržišta 2013. – Doprinos Godišnjem pregledu rasta 2013.” (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 28. studenog 2012. naslovljeno „Stanje integracije jedinstvenog tržišta 2013. – Doprinos Godišnjem pregledu rasta 2013.” (COM(2012)0752),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. lipnja 2012. naslovljenu „Bolje upravljanje za jedinstveno tržište” (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. lipnja 2012. naslovljenu „Bolje upravljanje za jedinstveno tržište” (COM(2012)0259),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. ožujka 2014. naslovljenu „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. ožujka 2014. naslovljenu „Provjera napretka strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2014)0130),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. naslovljenu „Europski semestar 2014.: Preporuke po državama članicama – Jačanje rasta” (COM(2014)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2014. naslovljenu „Europski semestar 2014.: Preporuke po državama članicama – Jačanje rasta” (COM(2014)0400),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II. – Zajedno za novi rast” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II. – Zajedno za novi rast” (COM(2012)0573),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest poluga za stimuliranje rasta i jačanje povjerenja – zajedničkim radom do stvaranja novog rasta” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu – dvanaest poluga za stimuliranje rasta i jačanje povjerenja – zajedničkim radom do stvaranja novog rasta” (COM(2011)0206),

| — | uzimajući u obzir izvješće Marija Montija od 9. svibnja 2010. upućeno predsjedniku Europske komisije i naslovljeno „Nova strategija za jedinstveno tržište – Na usluzi europskom gospodarstvu i društvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Marija Montija od 9. svibnja 2010. upućeno predsjedniku Europske komisije i naslovljeno „Nova strategija za jedinstveno tržište – Na usluzi europskom gospodarstvu i društvu”,

| — | uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. naslovljenu „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu” koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. naslovljenu „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu” koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. naslovljenu „Pokazatelji za mjerenje uspješnosti jedinstvenog tržišta – izgradnja stupa jedinstvenog tržišta Europskog semestra” koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. naslovljenu „Pokazatelji za mjerenje uspješnosti jedinstvenog tržišta – izgradnja stupa jedinstvenog tržišta Europskog semestra” koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. naslovljenu „Doprinos unutarnjeg tržišta i zaštite potrošača rastu” koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. naslovljenu „Doprinos unutarnjeg tržišta i zaštite potrošača rastu” koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir internetsko izdanje pregleda stanja jedinstvenog tržišta iz srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir internetsko izdanje pregleda stanja jedinstvenog tržišta iz srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 26. i 27. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 26. i 27. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. i 21. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. i 21. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir rasprave Vijeća za konkurentnost od 25. i 26. rujna 2014. o strategiji za rast i radna mjesta Europa 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rasprave Vijeća za konkurentnost od 25. i 26. rujna 2014. o strategiji za rast i radna mjesta Europa 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2013. s preporukama Komisiji o upravljanju jedinstvenim tržištem (1) i naknadni odgovor Komisije u vezi s tim usvojen 8. svibnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2013. s preporukama Komisiji o upravljanju jedinstvenim tržištem (1) i naknadni odgovor Komisije u vezi s tim usvojen 8. svibnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o upravljanju jedinstvenim tržištem u okviru Europskog semestra 2014. (2) i naknadni odgovor Komisije u vezi s tim usvojen 28. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o upravljanju jedinstvenim tržištem u okviru Europskog semestra 2014. (2) i naknadni odgovor Komisije u vezi s tim usvojen 28. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za koordinaciju ekonomske politike: provedba prioriteta za 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2014. o Europskom semestru za koordinaciju ekonomske politike: provedba prioriteta za 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0018/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0018/2015),

| A. | budući da bi u okviru pregleda strategije Europa 2020. na sredini provedbenog razdoblja jedinstveno tržište i jedinstveno digitalno tržište trebalo razmatrati kao ključne instrumente za ponovno pokretanje gospodarskog rasta i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta u EU-u koji istovremeno jamče komplementarnost s tradicionalnijim pokretačima rasta poput poticanja ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, usavršavanje i obrazovanje, posebno vodeći računa o potrebama malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

A.

budući da bi u okviru pregleda strategije Europa 2020. na sredini provedbenog razdoblja jedinstveno tržište i jedinstveno digitalno tržište trebalo razmatrati kao ključne instrumente za ponovno pokretanje gospodarskog rasta i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta u EU-u koji istovremeno jamče komplementarnost s tradicionalnijim pokretačima rasta poput poticanja ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, usavršavanje i obrazovanje, posebno vodeći računa o potrebama malih i srednjih poduzeća;

| B. | budući da strategija jedinstvenog tržišta zahtijeva holistički pristup koji vodi računa o problemima građana, potrošača te malih i srednjih poduzeća te projicira prioritete jedinstvenog tržišta na sva područja politike kako bi se zajamčilo dovršenje održivog jedinstvenog tržišta koje služi kao katalizator za gospodarski oporavak i održivi rast; |
| --- | --- |

B.

budući da strategija jedinstvenog tržišta zahtijeva holistički pristup koji vodi računa o problemima građana, potrošača te malih i srednjih poduzeća te projicira prioritete jedinstvenog tržišta na sva područja politike kako bi se zajamčilo dovršenje održivog jedinstvenog tržišta koje služi kao katalizator za gospodarski oporavak i održivi rast;

| C. | budući da je potrebno ojačati upravljanje jedinstvenim tržištem u okviru Europskog semestra kao horizontalnog prioriteta različitih politika Unije, održavajući potrebnu ravnotežu između gospodarske, društvene dimenzije i dimenzije okoliša, i poboljšati kvalitetu prijenosa u nacionalna zakonodavstva, provedbe i primjene pravila kojima je jedinstveno tržište uređeno kako bi bilo praktično i ekonomski funkcionalno, također znatno skraćujući trajanje postupaka radi utvrđivanja povrede prava Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da je potrebno ojačati upravljanje jedinstvenim tržištem u okviru Europskog semestra kao horizontalnog prioriteta različitih politika Unije, održavajući potrebnu ravnotežu između gospodarske, društvene dimenzije i dimenzije okoliša, i poboljšati kvalitetu prijenosa u nacionalna zakonodavstva, provedbe i primjene pravila kojima je jedinstveno tržište uređeno kako bi bilo praktično i ekonomski funkcionalno, također znatno skraćujući trajanje postupaka radi utvrđivanja povrede prava Unije;

| D. | budući da je u okviru upravljanja jedinstvenim tržištem u Europskom semestru i odgovarajućih preporuka za pojedine države za konkurentniju Europu započet vrlo pozitivan proces kojim se otvaraju kvalitetna radna mjesta uz uravnotežen rast privlačniji za ulagače; |
| --- | --- |

D.

budući da je u okviru upravljanja jedinstvenim tržištem u Europskom semestru i odgovarajućih preporuka za pojedine države za konkurentniju Europu započet vrlo pozitivan proces kojim se otvaraju kvalitetna radna mjesta uz uravnotežen rast privlačniji za ulagače;

| E. | budući da nakon više od 20 godina od njegova službenog stvaranja jedinstveno tržište još nije u potpunosti dovršeno, prvenstveno zbog toga što države članice nisu potpuno prenijele propise Unije u nacionalno zakonodavstvo ili ih ne provode; |
| --- | --- |

E.

budući da nakon više od 20 godina od njegova službenog stvaranja jedinstveno tržište još nije u potpunosti dovršeno, prvenstveno zbog toga što države članice nisu potpuno prenijele propise Unije u nacionalno zakonodavstvo ili ih ne provode;

| F. | budući da se strategiji jedinstvenog tržišta EU-a treba pristupiti dosljedno i odlučno, da je treba uskladiti i temeljiti na holističkom pristupu i pragmatičnom, cjelovitom i sveobuhvatnom sporazumu koji podržavaju sve države članice i institucije EU-a; budući da su za potpunu provedbu i primjenu propisa koji se odnose na jedinstveno tržište te jačanje vjerodostojnosti jedinstvenog tržišta i povjerenja u njega i upravljanje njime još uvijek potrebni snažno vodstvo, predanost i usklađenost svih institucija EU-a, a posebno predsjednika Komisije i Vijeća, te jasna politička odgovornost, suradnja i solidarnost država članica; |
| --- | --- |

F.

budući da se strategiji jedinstvenog tržišta EU-a treba pristupiti dosljedno i odlučno, da je treba uskladiti i temeljiti na holističkom pristupu i pragmatičnom, cjelovitom i sveobuhvatnom sporazumu koji podržavaju sve države članice i institucije EU-a; budući da su za potpunu provedbu i primjenu propisa koji se odnose na jedinstveno tržište te jačanje vjerodostojnosti jedinstvenog tržišta i povjerenja u njega i upravljanje njime još uvijek potrebni snažno vodstvo, predanost i usklađenost svih institucija EU-a, a posebno predsjednika Komisije i Vijeća, te jasna politička odgovornost, suradnja i solidarnost država članica;

| G. | budući da unatoč tome što postoje brojni alati, posebno konkretni pokazatelji, za mjerenje gospodarske uspješnosti jedinstvenog tržišta u okviru Europskog semestra, oni do sada još uvijek nisu imali jasan utjecaj na politiku; |
| --- | --- |

G.

budući da unatoč tome što postoje brojni alati, posebno konkretni pokazatelji, za mjerenje gospodarske uspješnosti jedinstvenog tržišta u okviru Europskog semestra, oni do sada još uvijek nisu imali jasan utjecaj na politiku;

| H. | budući da najveći napor treba uložiti ne samo kako bi se postigla jasnoća, jednostavnost, provedivost i primjenjivost zakonodavstva, već i da bi se uspostavio predvidljiv i stabilan okvir za procjenu načina na koji zakonodavstvo na području jedinstvenog tržišta funkcionira u praksi; |
| --- | --- |

H.

budući da najveći napor treba uložiti ne samo kako bi se postigla jasnoća, jednostavnost, provedivost i primjenjivost zakonodavstva, već i da bi se uspostavio predvidljiv i stabilan okvir za procjenu načina na koji zakonodavstvo na području jedinstvenog tržišta funkcionira u praksi;

| I. | budući da je za poticanje održivog rasta i konkurentnosti, privlačenje ulaganja, poticanje socijalne kohezije te otvaranje novih radnih mjesta za oporavak europskog gospodarstva potrebno učinkovito jedinstveno tržište koje se temelji na održivom te vrlo inovativnom i konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu; budući da je jače i pravednije jedinstveno tržište s ojačanim industrijskim temeljima visoko na ljestvici prioriteta programa rada Komisije za 2015.; budući da bi države članice i EU, između ostalog i radi postizanja ciljeva zacrtanih u programu rada, trebale zajedno razraditi europsku industrijsku politiku koja se zasniva na poslu koji je na tom području obavljen prethodnih godina i koja je usmjerena na strateške sektore; budući da je jedinstveno tržište također potrebno kako bi se na primjeren način vodilo računa o potrebama građana, potrošača i poduzeća te kako bi se zajamčilo da predložene politike pruže dodanu vrijednost europskim građanima i drugim sudionicima; |
| --- | --- |

I.

budući da je za poticanje održivog rasta i konkurentnosti, privlačenje ulaganja, poticanje socijalne kohezije te otvaranje novih radnih mjesta za oporavak europskog gospodarstva potrebno učinkovito jedinstveno tržište koje se temelji na održivom te vrlo inovativnom i konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu; budući da je jače i pravednije jedinstveno tržište s ojačanim industrijskim temeljima visoko na ljestvici prioriteta programa rada Komisije za 2015.; budući da bi države članice i EU, između ostalog i radi postizanja ciljeva zacrtanih u programu rada, trebale zajedno razraditi europsku industrijsku politiku koja se zasniva na poslu koji je na tom području obavljen prethodnih godina i koja je usmjerena na strateške sektore; budući da je jedinstveno tržište također potrebno kako bi se na primjeren način vodilo računa o potrebama građana, potrošača i poduzeća te kako bi se zajamčilo da predložene politike pruže dodanu vrijednost europskim građanima i drugim sudionicima;

| J. | budući da je nužna veća usmjerenost na jedinstveno tržište u okviru Europskog semestra u cilju boljeg iskorištavanja njegovih mogućnosti rasta i zapošljavanja, njegova stavljanja u srž europske industrijske strategije, bolje komunikacije o pozitivnim učincima te kako bi građani i poslovni subjekti u potpunosti mogli iskoristiti njegove prednosti; |
| --- | --- |

J.

budući da je nužna veća usmjerenost na jedinstveno tržište u okviru Europskog semestra u cilju boljeg iskorištavanja njegovih mogućnosti rasta i zapošljavanja, njegova stavljanja u srž europske industrijske strategije, bolje komunikacije o pozitivnim učincima te kako bi građani i poslovni subjekti u potpunosti mogli iskoristiti njegove prednosti;

| K. | budući da su se države članice obvezale na dovršenje unutarnjeg energetskog tržišta do 2014. te na integraciju „energetskih otoka” u unutarnje energetsko tržište do 2015.; |
| --- | --- |

K.

budući da su se države članice obvezale na dovršenje unutarnjeg energetskog tržišta do 2014. te na integraciju „energetskih otoka” u unutarnje energetsko tržište do 2015.;

| L. | budući da je potpuno integrirano unutarnje energetsko tržište neophodno za ostvarenje općih ciljeva energetske sigurnosti i održivosti Unije te je od presudne važnosti za njezinu globalnu konkurentnost, gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta, kao što je prepoznato u Aktu o jedinstvenom tržištu II. i u strategiji Europa 2020.; |
| --- | --- |

L.

budući da je potpuno integrirano unutarnje energetsko tržište neophodno za ostvarenje općih ciljeva energetske sigurnosti i održivosti Unije te je od presudne važnosti za njezinu globalnu konkurentnost, gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta, kao što je prepoznato u Aktu o jedinstvenom tržištu II. i u strategiji Europa 2020.;

I.   
  Izgradnja stupa jedinstvenog tržišta Europskog semestra

| 1. | ponovno poziva Komisiju da razvojem analitičkih instrumenata za mjerenje gospodarske i regulatorne uspješnosti jedinstvenog tržišta u okviru stupa jedinstvenog tržišta Europskog semestra poboljša upravljanje jedinstvenim tržištem; vjeruje da bi takav analitički instrument mogao pružiti korisne informacije za preporuke za pojedine države članice, Godišnji pregled rasta, smjernice Europskog Vijeća za države članice i nacionalne akcijske planove čiji je cilj provedba smjernica u području jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

1.

ponovno poziva Komisiju da razvojem analitičkih instrumenata za mjerenje gospodarske i regulatorne uspješnosti jedinstvenog tržišta u okviru stupa jedinstvenog tržišta Europskog semestra poboljša upravljanje jedinstvenim tržištem; vjeruje da bi takav analitički instrument mogao pružiti korisne informacije za preporuke za pojedine države članice, Godišnji pregled rasta, smjernice Europskog Vijeća za države članice i nacionalne akcijske planove čiji je cilj provedba smjernica u području jedinstvenog tržišta;

| 2. | naglašava važnost i dodanu vrijednost izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta iz prethodnih godina s obzirom na njihov doprinos općim prioritetima utvrđenima u Godišnjem pregledu rasta Komisije i utvrđivanje preporuka za pojedine države članice u kontekstu Europskog semestra; stoga jako žali zbog izostanka izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta za 2015.; |
| --- | --- |

2.

naglašava važnost i dodanu vrijednost izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta iz prethodnih godina s obzirom na njihov doprinos općim prioritetima utvrđenima u Godišnjem pregledu rasta Komisije i utvrđivanje preporuka za pojedine države članice u kontekstu Europskog semestra; stoga jako žali zbog izostanka izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta za 2015.;

| 3. | nadalje, izražava žaljenje zbog izostanka izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta u vrijeme kada Europski parlament i Komisija rade na razvoju posebnih pokazatelja za procjenu integracije unutarnjeg tržišta i svih potencijalnih prednosti daljnje ciljane integracije u ključnim područjima rasta; stoga poziva da se pojačaju napori u cilju bolje primjene i provedbe već postojećih pravila; |
| --- | --- |

3.

nadalje, izražava žaljenje zbog izostanka izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta u vrijeme kada Europski parlament i Komisija rade na razvoju posebnih pokazatelja za procjenu integracije unutarnjeg tržišta i svih potencijalnih prednosti daljnje ciljane integracije u ključnim područjima rasta; stoga poziva da se pojačaju napori u cilju bolje primjene i provedbe već postojećih pravila;

| 4. | poziva Komisiju da objasni promjenu strukture Godišnjeg pregleda rasta 2015. i razloge zbog kojih nije objavila popratnu studiju o trenutnom stanju integracije jedinstvenog tržišta u odnosu na ključna područja s najvećim potencijalom za rast; poziva Komisiju da objavi barem prikupljene podatke o jedinstvenom tržištu kako bi nadopunila ovogodišnji Pregled godišnjeg rasta; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da objasni promjenu strukture Godišnjeg pregleda rasta 2015. i razloge zbog kojih nije objavila popratnu studiju o trenutnom stanju integracije jedinstvenog tržišta u odnosu na ključna područja s najvećim potencijalom za rast; poziva Komisiju da objavi barem prikupljene podatke o jedinstvenom tržištu kako bi nadopunila ovogodišnji Pregled godišnjeg rasta;

| 5. | poziva Komisiju da što ranije tijekom 2015. predstavi izvješće o stanju integracije jedinstvenog tržišta kako bi se tim izvješćem postavili temelji za izgradnju stupa jedinstvenog tržišta Europskog semestra 2015.; ističe, međutim, da u budućnosti treba razmisliti o izboru trenutka za objavljivanje izvješća; smatra da bi se radi postizanja maksimalnog učinka, također u pogledu preporuka za pojedine države članice, to izvješće trebalo objavljivati zajedno s Godišnjim pregledom rasta; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da što ranije tijekom 2015. predstavi izvješće o stanju integracije jedinstvenog tržišta kako bi se tim izvješćem postavili temelji za izgradnju stupa jedinstvenog tržišta Europskog semestra 2015.; ističe, međutim, da u budućnosti treba razmisliti o izboru trenutka za objavljivanje izvješća; smatra da bi se radi postizanja maksimalnog učinka, također u pogledu preporuka za pojedine države članice, to izvješće trebalo objavljivati zajedno s Godišnjim pregledom rasta;

| 6. | potiče Komisiju da svake godine predstavi obvezno izvješće s ciljem nadzora nad funkcioniranjem jedinstvenog tržišta u Europskom semestru koje će sadržavati analizu stanja integracije jedinstvenog tržišta u ključnim područjima s najvećim potencijalom za rast; poziva Komisiju da utvrdi političke prioritete u kontekstu Godišnjeg pregleda rasta, čime bi se doprinijelo punom ostvarenju potencijala jedinstvenog tržišta za rast i uklanjanju preostalih prepreka daljnjoj integraciji; |
| --- | --- |

6.

potiče Komisiju da svake godine predstavi obvezno izvješće s ciljem nadzora nad funkcioniranjem jedinstvenog tržišta u Europskom semestru koje će sadržavati analizu stanja integracije jedinstvenog tržišta u ključnim područjima s najvećim potencijalom za rast; poziva Komisiju da utvrdi političke prioritete u kontekstu Godišnjeg pregleda rasta, čime bi se doprinijelo punom ostvarenju potencijala jedinstvenog tržišta za rast i uklanjanju preostalih prepreka daljnjoj integraciji;

| 7. | prima na znanje da je u Godišnjem pregledu rasta za 2015. izražena potpora integriranom jedinstvenom tržištu u okviru kojeg se potrošačima nude iste mogućnosti kao i na njihovim domaćim tržištima te naglašava da prava potrošača na internetu ne bi trebala biti manja od prava koja imaju na svojim tradicionalnim tržištima; |
| --- | --- |

7.

prima na znanje da je u Godišnjem pregledu rasta za 2015. izražena potpora integriranom jedinstvenom tržištu u okviru kojeg se potrošačima nude iste mogućnosti kao i na njihovim domaćim tržištima te naglašava da prava potrošača na internetu ne bi trebala biti manja od prava koja imaju na svojim tradicionalnim tržištima;

| 8. | ističe da je u Godišnjem pregledu rasta za 2015. prepoznata potreba da se u cilju povećanja konkurentnosti u Europi ukinu nepotrebni opterećujući propisi, posebno za mala i srednja poduzeća, da se poboljša pristup financijskim sredstvima i da se zajamči kvaliteta ulaganja u istraživanje i inovacije; |
| --- | --- |

8.

ističe da je u Godišnjem pregledu rasta za 2015. prepoznata potreba da se u cilju povećanja konkurentnosti u Europi ukinu nepotrebni opterećujući propisi, posebno za mala i srednja poduzeća, da se poboljša pristup financijskim sredstvima i da se zajamči kvaliteta ulaganja u istraživanje i inovacije;

| 9. | prima na znanje potencijalne prednosti modernizacije uprave koja je okvirno prikazana u Godišnjem pregledu rasta i načine na koji bi se time mogle ukloniti birokratske i regulatorne prepreke, čime bi se pomoglo poduzećima i građanima povećanjem konkurentnosti, broja radnih mjesta i rasta u Europi; |
| --- | --- |

9.

prima na znanje potencijalne prednosti modernizacije uprave koja je okvirno prikazana u Godišnjem pregledu rasta i načine na koji bi se time mogle ukloniti birokratske i regulatorne prepreke, čime bi se pomoglo poduzećima i građanima povećanjem konkurentnosti, broja radnih mjesta i rasta u Europi;

| 10. | traži potpunu reviziju okvira za upravljanje jedinstvenim tržištem, jačanje nadzora i kvalitetne procjene pravilne, pravovremene i učinkovite provedbe i primjene propisa jedinstvenog tržišta; naglašava potrebu za korištenjem jedinstvenim tržištem kao trećim stupom Europskog semestra kako bi se obuhvatio jasan niz prioriteta koji se odnose na realno gospodarstvo uz istodobno potpuno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti unutar EU-a; |
| --- | --- |

10.

traži potpunu reviziju okvira za upravljanje jedinstvenim tržištem, jačanje nadzora i kvalitetne procjene pravilne, pravovremene i učinkovite provedbe i primjene propisa jedinstvenog tržišta; naglašava potrebu za korištenjem jedinstvenim tržištem kao trećim stupom Europskog semestra kako bi se obuhvatio jasan niz prioriteta koji se odnose na realno gospodarstvo uz istodobno potpuno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti unutar EU-a;

| 11. | poziva Komisiju da u potpunosti uzme u obzir glavna područja rasta i otvaranja novih kvalitetnih radnih mjesta za izgradnju jedinstvenog tržišta EU-a spremnog za 21. stoljeće koja je unaprijed odredila i dodatno precizirala u svojoj studiji iz rujna 2014. naslovljenoj „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu”, uključujući usluge, jedinstveno digitalno tržište, a posebno e-trgovinu, pravnu stečevinu u području potrošača, javnu nabavu i koncesije, slobodno kretanje robe; također poziva Komisiju na dovršenje jedinstvenog tržišta na području prometa i energetike; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da u potpunosti uzme u obzir glavna područja rasta i otvaranja novih kvalitetnih radnih mjesta za izgradnju jedinstvenog tržišta EU-a spremnog za 21. stoljeće koja je unaprijed odredila i dodatno precizirala u svojoj studiji iz rujna 2014. naslovljenoj „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu”, uključujući usluge, jedinstveno digitalno tržište, a posebno e-trgovinu, pravnu stečevinu u području potrošača, javnu nabavu i koncesije, slobodno kretanje robe; također poziva Komisiju na dovršenje jedinstvenog tržišta na području prometa i energetike;

| 12. | smatra da je potrebno odrediti cjeloviti sustav mjerenja kombinirajući različite metode kao što su složeni pokazatelji, sustavni skup pokazatelja i sektorski alati za mjerenje uspješnosti jedinstvenog tržišta, kako bi ga uklopili u Europski semestar; ističe da, u cilju mjerenja i pružanja poticaja za jačanje jedinstvenog tržišta u ključnim područjima, treba razmotriti osnovni pokazatelj i cilj za taj pokazatelj s obzirom na integraciju jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

12.

smatra da je potrebno odrediti cjeloviti sustav mjerenja kombinirajući različite metode kao što su složeni pokazatelji, sustavni skup pokazatelja i sektorski alati za mjerenje uspješnosti jedinstvenog tržišta, kako bi ga uklopili u Europski semestar; ističe da, u cilju mjerenja i pružanja poticaja za jačanje jedinstvenog tržišta u ključnim područjima, treba razmotriti osnovni pokazatelj i cilj za taj pokazatelj s obzirom na integraciju jedinstvenog tržišta;

| 13. | poziva Komisiju da uvede metodologiju za kvantitativne ciljeve u svrhu smanjenja regulatornog opterećenja na europskoj razini; primjećuje pozitivna iskustva u nekim državama članicama s postavljanjem ciljeva neto smanjenja radi snižavanja troškova usklađivanja; traži da se ta inicijativa razmotri u novoj inicijativi Komisije o smanjenju administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da uvede metodologiju za kvantitativne ciljeve u svrhu smanjenja regulatornog opterećenja na europskoj razini; primjećuje pozitivna iskustva u nekim državama članicama s postavljanjem ciljeva neto smanjenja radi snižavanja troškova usklađivanja; traži da se ta inicijativa razmotri u novoj inicijativi Komisije o smanjenju administrativnog opterećenja;

| 14. | napominje da u okviru procjene ekonomskih učinaka na jedinstveno tržište u Europskom semestru treba uložiti dodatne napore za pružanje odgovarajućih informacija o metodi koja se primjenjuje i korištenim podacima kako bi se zajamčili vjerodostojnost i usporedivost dobivenih rezultata, utvrdila relevantna povezanost s ex-post procjenama te istaknula odstupanja u podacima koji su potrebni za provođenje procjena; |
| --- | --- |

14.

napominje da u okviru procjene ekonomskih učinaka na jedinstveno tržište u Europskom semestru treba uložiti dodatne napore za pružanje odgovarajućih informacija o metodi koja se primjenjuje i korištenim podacima kako bi se zajamčili vjerodostojnost i usporedivost dobivenih rezultata, utvrdila relevantna povezanost s ex-post procjenama te istaknula odstupanja u podacima koji su potrebni za provođenje procjena;

| 15. | ponovno poziva da se postupcima predvidi uključivanje Europskog parlamenta u ciklus gospodarskog upravljanja te navodi da Europski parlament i Vijeće donose druge mjere koje su potrebne za jačanje upravljanja jedinstvenim tržištem, a posebno mjere usmjerene na područja u kojima je regulatorni okvir Unije uspostavljen u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom utvrđenim u članku 294. UFEU-a; |
| --- | --- |

15.

ponovno poziva da se postupcima predvidi uključivanje Europskog parlamenta u ciklus gospodarskog upravljanja te navodi da Europski parlament i Vijeće donose druge mjere koje su potrebne za jačanje upravljanja jedinstvenim tržištem, a posebno mjere usmjerene na područja u kojima je regulatorni okvir Unije uspostavljen u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom utvrđenim u članku 294. UFEU-a;

| 16. | žali zbog toga što preporuke za pojedine države članice nisu dovoljno usklađene s ciljevima strategije Europa 2020.; stoga poziva na poduzimanje odlučnijih napora u provedbi i koordinaciji nacionalnih politika i politika EU-a kao i na daljnje provođenje konkretnih mjera potrebnih za jačanje jedinstvenog tržišta i za iskorištavanje njegova potencijala s ciljem poticanja inteligentnog, održivog i uključivog rasta i konkurentnosti te za otvaranje novih radnih mjesta, osobito za mlade; |
| --- | --- |

16.

žali zbog toga što preporuke za pojedine države članice nisu dovoljno usklađene s ciljevima strategije Europa 2020.; stoga poziva na poduzimanje odlučnijih napora u provedbi i koordinaciji nacionalnih politika i politika EU-a kao i na daljnje provođenje konkretnih mjera potrebnih za jačanje jedinstvenog tržišta i za iskorištavanje njegova potencijala s ciljem poticanja inteligentnog, održivog i uključivog rasta i konkurentnosti te za otvaranje novih radnih mjesta, osobito za mlade;

| 17. | vjeruje da je potrebno pojačati odgovornosti nacionalnih parlamenata s obzirom na preporuke za pojedine države; potiče države članice da Komisiji omoguće predstavljanje preporuka za pojedine zemlje u nacionalnim parlamentima prije nego ih Vijeće usvoji; nadalje poziva države članice da se više posvete provedbi preporuka za pojedine države članice te da odlučno prenose ciljeve EU-a na vlastite ciljeve na nacionalnoj razini; stoga smatra da bi države članice trebale podnositi godišnja i detaljna izvješća o provedbi preporuka za pojedine države u područjima jedinstvenog tržišta; nadalje ponovno traži da Komisija podnosi izvješće nadležnom odboru Parlamenta o mjerama poduzetima kako bi se osigurao napredak u provedbi preporuka za pojedine zemlje i o napretku koji je do sada postignut; poziva države članice da pred nadležnim odborom Parlamenta obrazlože postojanje znatnih razlika u vezi s preporukama za pojedine zemlje; |
| --- | --- |

17.

vjeruje da je potrebno pojačati odgovornosti nacionalnih parlamenata s obzirom na preporuke za pojedine države; potiče države članice da Komisiji omoguće predstavljanje preporuka za pojedine zemlje u nacionalnim parlamentima prije nego ih Vijeće usvoji; nadalje poziva države članice da se više posvete provedbi preporuka za pojedine države članice te da odlučno prenose ciljeve EU-a na vlastite ciljeve na nacionalnoj razini; stoga smatra da bi države članice trebale podnositi godišnja i detaljna izvješća o provedbi preporuka za pojedine države u područjima jedinstvenog tržišta; nadalje ponovno traži da Komisija podnosi izvješće nadležnom odboru Parlamenta o mjerama poduzetima kako bi se osigurao napredak u provedbi preporuka za pojedine zemlje i o napretku koji je do sada postignut; poziva države članice da pred nadležnim odborom Parlamenta obrazlože postojanje znatnih razlika u vezi s preporukama za pojedine zemlje;

| 18. | podržava to da se u preporukama za pojedine države članice za 2014. ističe važnost uklanjanja neopravdanih ograničenja i prepreka za ulazak u ključne sektore kao što su maloprodaja, e-trgovina i poslovne usluge; potiče dotične države članice da i te kako uzmu u obzir te preporuke kao prvi prioritet te da uklone prepreke koje ometaju rast jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

18.

podržava to da se u preporukama za pojedine države članice za 2014. ističe važnost uklanjanja neopravdanih ograničenja i prepreka za ulazak u ključne sektore kao što su maloprodaja, e-trgovina i poslovne usluge; potiče dotične države članice da i te kako uzmu u obzir te preporuke kao prvi prioritet te da uklone prepreke koje ometaju rast jedinstvenog tržišta;

| 19. | traži da predstojeće preporuke za pojedine države u ciklusu Europskog semestra odražavaju zaključke izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta na mnogo snažniji i stroži način nego dosad; |
| --- | --- |

19.

traži da predstojeće preporuke za pojedine države u ciklusu Europskog semestra odražavaju zaključke izvješća o integraciji jedinstvenog tržišta na mnogo snažniji i stroži način nego dosad;

| 20. | žali zbog toga što Komisija promicanje jedinstvenog tržišta još uvijek nije odredila kao prioritet u okviru Europskog semestra; poziva Komisiju da upravljanje jedinstvenim tržištem, posebno s obzirom na mjere koje se tiču radnih mjesta, rasta i konkurentnosti, odredi kao ključni dio u svim sljedećim fazama procesa Europskog semestra; podsjeća Komisiju da bi istinsko jedinstveno tržište u tim područjima znatno potaknulo gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta u EU-u; poziva da se iskoristi mogućnost koju pruža taj novi okvir i da se u potpunosti razviju ključna područja rasta i mjere sadržane u Aktu o jedinstvenom tržištu I. i II., i upozorava na potrebu da se u obzir uzmu problemi i očekivanja građana; |
| --- | --- |

20.

žali zbog toga što Komisija promicanje jedinstvenog tržišta još uvijek nije odredila kao prioritet u okviru Europskog semestra; poziva Komisiju da upravljanje jedinstvenim tržištem, posebno s obzirom na mjere koje se tiču radnih mjesta, rasta i konkurentnosti, odredi kao ključni dio u svim sljedećim fazama procesa Europskog semestra; podsjeća Komisiju da bi istinsko jedinstveno tržište u tim područjima znatno potaknulo gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta u EU-u; poziva da se iskoristi mogućnost koju pruža taj novi okvir i da se u potpunosti razviju ključna područja rasta i mjere sadržane u Aktu o jedinstvenom tržištu I. i II., i upozorava na potrebu da se u obzir uzmu problemi i očekivanja građana;

| 21. | naglašava potrebu za integriranim pristupom EU-a, država članica, regija, općina, socijalnih partnera i dionika u provedbi i razvoju politika kako bi se ostvario napredak u socijalnom tržišnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

21.

naglašava potrebu za integriranim pristupom EU-a, država članica, regija, općina, socijalnih partnera i dionika u provedbi i razvoju politika kako bi se ostvario napredak u socijalnom tržišnom gospodarstvu;

| 22. | poziva Komisiju, države članice i regije da zajamče potpuno izvršenje sredstava EU-a za razdoblje 2007. – 2013.; napominje da države članice i regije imaju priliku definirati svoje politike i ulaganja u razdoblju 2014. – 2020. na način da ih usmjere prema sektorima koji više doprinose rastu i otvaranju novih radnih mjesta, posebno za mlade, kao što su jedinstveno digitalno tržište, energija, usluge i zeleno gospodarstvo, te također ostvariti istinska i kvalitetna ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije kako bi se svim građanima omogućio pristup mrežnoj infrastrukturi; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju, države članice i regije da zajamče potpuno izvršenje sredstava EU-a za razdoblje 2007. – 2013.; napominje da države članice i regije imaju priliku definirati svoje politike i ulaganja u razdoblju 2014. – 2020. na način da ih usmjere prema sektorima koji više doprinose rastu i otvaranju novih radnih mjesta, posebno za mlade, kao što su jedinstveno digitalno tržište, energija, usluge i zeleno gospodarstvo, te također ostvariti istinska i kvalitetna ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije kako bi se svim građanima omogućio pristup mrežnoj infrastrukturi;

II.   
  Neiskorišteni potencijal jedinstvenog tržišta u ključnim područjima rasta

| 23. | podsjeća da je jedinstveno tržište glavni pokretač rasta i otvaranja novih radnih mjesta te da ima nezamjenjivu ulogu u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast; ipak napominje da taj potencijal ostaje neiskorišten u mnogim aspektima; |
| --- | --- |

23.

podsjeća da je jedinstveno tržište glavni pokretač rasta i otvaranja novih radnih mjesta te da ima nezamjenjivu ulogu u postizanju ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast; ipak napominje da taj potencijal ostaje neiskorišten u mnogim aspektima;

| 24. | iznova potvrđuje tri prioriteta strategije Europa 2020.:






  — | razvoj gospodarstva koje se temelji na znanju i inovacijama; |
| --- | --- | --- |

24.

iznova potvrđuje tri prioriteta strategije Europa 2020.:

—

razvoj gospodarstva koje se temelji na znanju i inovacijama;

| — | promicanje resursno učinkovitijeg, zelenijeg i konkurentnijeg gospodarstva; |
| --- | --- |

—

promicanje resursno učinkovitijeg, zelenijeg i konkurentnijeg gospodarstva;

| — | poticanje gospodarstva koje jamči velik broj radnih mjesta, omogućujući dostizanje visoke razine socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

—

poticanje gospodarstva koje jamči velik broj radnih mjesta, omogućujući dostizanje visoke razine socijalne i teritorijalne kohezije;

| 25. | pozdravlja novi pristup Komisije u Godišnjem pregledu rasta 2015. u okviru kojeg se koordinirano potiču ulaganja u EU-u kako bi se povećala domaća potražnja i podržalo konkurentnije gospodarstvo; čvrsto vjeruje da u cilju što ambicioznijeg djelovanja prioritetna ulaganja trebaju biti ona kojima se potiče digitalno gospodarstvo i uspostava konkurentnijeg unutarnjeg tržišta u suradnji s državama članicama; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja novi pristup Komisije u Godišnjem pregledu rasta 2015. u okviru kojeg se koordinirano potiču ulaganja u EU-u kako bi se povećala domaća potražnja i podržalo konkurentnije gospodarstvo; čvrsto vjeruje da u cilju što ambicioznijeg djelovanja prioritetna ulaganja trebaju biti ona kojima se potiče digitalno gospodarstvo i uspostava konkurentnijeg unutarnjeg tržišta u suradnji s državama članicama;

| 26. | vrlo je zabrinut zbog pada razine privatnih ulaganja u Europi i nedostatka povjerenja privatnih ulagača što rezultira njihovom nesklonošću ulaganjima, posebno kao posljedice nedostatka strukturnih reformi, nepostojanja strategije EU-a s ciljem poticanja rasta te stalnih prepreka rastu, u okviru jedinstvenog tržišta, u područjima kao što je e-trgovina; poziva države članice da aktivno podrže plan ulaganja i doprinose Europskom fondu za strateška ulaganja, nadopunjujući iznose predviđene proračunom EU-a i EIB-a, kako bi se usmjerilo i potaklo ulaganje u privatni sektor; |
| --- | --- |

26.

vrlo je zabrinut zbog pada razine privatnih ulaganja u Europi i nedostatka povjerenja privatnih ulagača što rezultira njihovom nesklonošću ulaganjima, posebno kao posljedice nedostatka strukturnih reformi, nepostojanja strategije EU-a s ciljem poticanja rasta te stalnih prepreka rastu, u okviru jedinstvenog tržišta, u područjima kao što je e-trgovina; poziva države članice da aktivno podrže plan ulaganja i doprinose Europskom fondu za strateška ulaganja, nadopunjujući iznose predviđene proračunom EU-a i EIB-a, kako bi se usmjerilo i potaklo ulaganje u privatni sektor;

| 27. | poziva Komisiju, države članice, regije i sve relevantne dionike da se usredotoče na realno gospodarstvo pri osmišljavanju i izradi politika ulaganja kojima će zauzvrat privući privatna ulaganja; nadalje, poziva na ulaganja u osposobljavanje pojedinaca i poduzeća za digitalno doba, uključujući i u području najnovijih tehnologija u energetskom sektoru, s obzirom na to da ono ima učinak financijske poluge, uz omogućavanje uspostave globalne digitalne mreže, podupiranje obrazovanja i kvalitetnog istraživanja i inovacija i ostvarivanje vidljivog napretka u postizanju jedinstvenog tržišta u prometnom sektoru, što će nam omogućiti da se pod jednakim uvjetima natječemo s glavnim svjetskim silama; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju, države članice, regije i sve relevantne dionike da se usredotoče na realno gospodarstvo pri osmišljavanju i izradi politika ulaganja kojima će zauzvrat privući privatna ulaganja; nadalje, poziva na ulaganja u osposobljavanje pojedinaca i poduzeća za digitalno doba, uključujući i u području najnovijih tehnologija u energetskom sektoru, s obzirom na to da ono ima učinak financijske poluge, uz omogućavanje uspostave globalne digitalne mreže, podupiranje obrazovanja i kvalitetnog istraživanja i inovacija i ostvarivanje vidljivog napretka u postizanju jedinstvenog tržišta u prometnom sektoru, što će nam omogućiti da se pod jednakim uvjetima natječemo s glavnim svjetskim silama;

| 28. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju regulatorni okvir za mala i srednja poduzeća s obzirom na njihovu sposobnost otvaranja novih radnih mjesta; poziva na što učinkovitije iskorištavanje prilika koje se nude u okviru programa COSME kojima se potiče poduzetništvo u Europi, ali i poboljšava pristup malih i srednjih poduzeća financijskim sredstvima te tržištima u EU-u i globalnim tržištima; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju i države članice da poboljšaju regulatorni okvir za mala i srednja poduzeća s obzirom na njihovu sposobnost otvaranja novih radnih mjesta; poziva na što učinkovitije iskorištavanje prilika koje se nude u okviru programa COSME kojima se potiče poduzetništvo u Europi, ali i poboljšava pristup malih i srednjih poduzeća financijskim sredstvima te tržištima u EU-u i globalnim tržištima;

| 29. | ističe potrebu da se ulaganja povežu s inovacijama i poduzetništvom, tako da se što više povećaju prilike koje pružaju digitalno gospodarstvo i društvo i da se razvije inteligentna europska industrijska politika; napominje da se u tim ulaganjima treba posebno voditi računa o MSP-ima koji imaju najviše poteškoća u pristupu ulaganjima te bi ona trebala uključivati konkretne mjere za nova poduzeća i socijalno poduzetništvo i inovacije kao izvor budućih novih radnih mjesta za mlade; |
| --- | --- |

29.

ističe potrebu da se ulaganja povežu s inovacijama i poduzetništvom, tako da se što više povećaju prilike koje pružaju digitalno gospodarstvo i društvo i da se razvije inteligentna europska industrijska politika; napominje da se u tim ulaganjima treba posebno voditi računa o MSP-ima koji imaju najviše poteškoća u pristupu ulaganjima te bi ona trebala uključivati konkretne mjere za nova poduzeća i socijalno poduzetništvo i inovacije kao izvor budućih novih radnih mjesta za mlade;

| 30. | naglašava potrebu da se u Europi praktičnim mjerama probudi poduzetnički duh, a da bi se to postiglo potrebno je MSP-ima zajamčiti jednostavan pristup kreditima, osobito MSP-ima koji su povezani s ključnim sektorima; također poziva da se pored bankarskog pokrenu i alternativni oblici financiranja; |
| --- | --- |

30.

naglašava potrebu da se u Europi praktičnim mjerama probudi poduzetnički duh, a da bi se to postiglo potrebno je MSP-ima zajamčiti jednostavan pristup kreditima, osobito MSP-ima koji su povezani s ključnim sektorima; također poziva da se pored bankarskog pokrenu i alternativni oblici financiranja;

| 31. | poziva države članice da odlučnije usmjere svoja gospodarstva prema inovacijama i rastu, budući da će nas to pripremiti za poslove i zahtjeve budućnosti digitalnog doba; napominje da će to naša poduzeća učiniti inovativnijima i sposobnijima za djelovanje na svjetskom tržištu, osobito uz potpunu integraciju sektora usluga informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice da odlučnije usmjere svoja gospodarstva prema inovacijama i rastu, budući da će nas to pripremiti za poslove i zahtjeve budućnosti digitalnog doba; napominje da će to naša poduzeća učiniti inovativnijima i sposobnijima za djelovanje na svjetskom tržištu, osobito uz potpunu integraciju sektora usluga informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija;

Jedinstveno digitalno tržište

| 32. | stajališta je da je, kao što je utvrđeno u Pregledu godišnjeg rasta za 2015., napredovanje jedinstvenog digitalnog tržišta ključno za poticanje rasta, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, održavanje konkurentnosti europskog gospodarstva na svjetskom tržištu i pružanja prednosti poduzećima i potrošačima; stoga poziva Komisiju da razradi ambiciozan europski akcijski plan za e-upravu 2016. – 2020. i tako nastavi podržavati ciljeve strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

32.

stajališta je da je, kao što je utvrđeno u Pregledu godišnjeg rasta za 2015., napredovanje jedinstvenog digitalnog tržišta ključno za poticanje rasta, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, održavanje konkurentnosti europskog gospodarstva na svjetskom tržištu i pružanja prednosti poduzećima i potrošačima; stoga poziva Komisiju da razradi ambiciozan europski akcijski plan za e-upravu 2016. – 2020. i tako nastavi podržavati ciljeve strategije Europa 2020.;

| 33. | naglašava važnost ulaganja, uključujući i ulaganja u širokopojasnu mrežu, za postizanje prioritetnih ciljeva u ključnom području digitalnog tržišta; preporučuje da se znatan dio iz budućeg plana ulaganja od 315 milijardi EUR namijeni za ciljana i strateška ulaganja u digitalni sektor; ističe da je međusobna povezanost elemenata kao što su visoka razina pokrivenosti internetom i visoka kompetencija stanovništva i poduzeća u upotrebi informacijskih i komunikacijskih tehnologija ključni čimbenici za postizanje istinskog jedinstvenog digitalnog tržišta; poziva EU i države članice da prednost daju ulaganju u infrastrukture digitalnih mreža i u informatičko usavršavanje svojih poduzeća i građana; |
| --- | --- |

33.

naglašava važnost ulaganja, uključujući i ulaganja u širokopojasnu mrežu, za postizanje prioritetnih ciljeva u ključnom području digitalnog tržišta; preporučuje da se znatan dio iz budućeg plana ulaganja od 315 milijardi EUR namijeni za ciljana i strateška ulaganja u digitalni sektor; ističe da je međusobna povezanost elemenata kao što su visoka razina pokrivenosti internetom i visoka kompetencija stanovništva i poduzeća u upotrebi informacijskih i komunikacijskih tehnologija ključni čimbenici za postizanje istinskog jedinstvenog digitalnog tržišta; poziva EU i države članice da prednost daju ulaganju u infrastrukture digitalnih mreža i u informatičko usavršavanje svojih poduzeća i građana;

| 34. | vjeruje da su fragmentacija i nedostatak pravne sigurnosti glavni razlozi za zabrinutost u tom području i, isto tako, da treba razmotriti neusklađenu provedbu postojećih propisa EU-a u državama članicama; |
| --- | --- |

34.

vjeruje da su fragmentacija i nedostatak pravne sigurnosti glavni razlozi za zabrinutost u tom području i, isto tako, da treba razmotriti neusklađenu provedbu postojećih propisa EU-a u državama članicama;

| 35. | napominje da bi dovršetak jedinstvenog digitalnog tržišta mogao stvoriti dodatni rast BDP-a od 0,4 % u razdoblju do 2020. (ili 520 milijardi EUR u cijenama iz 2014.), s dobicima od zaposlenja u rasponu od 0,1 %, što je jednako brojci od preko 223 000 otvorenih radnih mjesta do 2020. prema podacima iz studije „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu”; vjeruje da su rješavanje prepreka za e-trgovinu, ulaganje u širokopojasnu infrastrukturu i razvoj novih tehnologija kao što su 4G i 5G ključni za razvoj digitalnih rješenja s obzirom na to da se oslanjaju na brze i učinkovite veze; smatra da su usvajanje općeg okvira EU-a za zaštitu podataka i Direktiva o sigurnosti mreže i informacija bitni za dovršetak procesa stvaranja jedinstvenog digitalnog tržišta do 2015. godine; poziva na ulaganje kako bi se popravio nejednak pristup širokopojasnoj mreži i mrežama 4G u EU-u; |
| --- | --- |

35.

napominje da bi dovršetak jedinstvenog digitalnog tržišta mogao stvoriti dodatni rast BDP-a od 0,4 % u razdoblju do 2020. (ili 520 milijardi EUR u cijenama iz 2014.), s dobicima od zaposlenja u rasponu od 0,1 %, što je jednako brojci od preko 223 000 otvorenih radnih mjesta do 2020. prema podacima iz studije „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu”; vjeruje da su rješavanje prepreka za e-trgovinu, ulaganje u širokopojasnu infrastrukturu i razvoj novih tehnologija kao što su 4G i 5G ključni za razvoj digitalnih rješenja s obzirom na to da se oslanjaju na brze i učinkovite veze; smatra da su usvajanje općeg okvira EU-a za zaštitu podataka i Direktiva o sigurnosti mreže i informacija bitni za dovršetak procesa stvaranja jedinstvenog digitalnog tržišta do 2015. godine; poziva na ulaganje kako bi se popravio nejednak pristup širokopojasnoj mreži i mrežama 4G u EU-u;

| 36. | ističe povezanost visokih razina prodaje na internetu s porastom BDP-a po stanovniku, pa je zbog toga važno potaknuti što brže stvaranje prave prekogranične elektroničke trgovine i računalstva u oblaku; smatra da je važno okončati fragmentaciju na 28 digitalnih tržišta, zajamčiti jedinstven pristup mreži i pretvoriti sigurnost na mreži i povjerenje potrošača u temelje jedinstvenog digitalnog tržišta jer bez povjerenja nema tržišta na internetu; |
| --- | --- |

36.

ističe povezanost visokih razina prodaje na internetu s porastom BDP-a po stanovniku, pa je zbog toga važno potaknuti što brže stvaranje prave prekogranične elektroničke trgovine i računalstva u oblaku; smatra da je važno okončati fragmentaciju na 28 digitalnih tržišta, zajamčiti jedinstven pristup mreži i pretvoriti sigurnost na mreži i povjerenje potrošača u temelje jedinstvenog digitalnog tržišta jer bez povjerenja nema tržišta na internetu;

| 37. | ističe da bi se, na temelju izvještaja „Trošak ne-Europe”, napretkom e-uprave mogla ostvariti ušteda od 100 milijardi EUR godišnje; poziva države članice da usmjere i pojačaju svoje napore za modernizaciju javnih uprava kako bi građani i poduzeća mogli što više postupaka obaviti elektronički koristeći tako svoja prava na jedinstvenom tržištu, posebno na prekograničnoj razini; |
| --- | --- |

37.

ističe da bi se, na temelju izvještaja „Trošak ne-Europe”, napretkom e-uprave mogla ostvariti ušteda od 100 milijardi EUR godišnje; poziva države članice da usmjere i pojačaju svoje napore za modernizaciju javnih uprava kako bi građani i poduzeća mogli što više postupaka obaviti elektronički koristeći tako svoja prava na jedinstvenom tržištu, posebno na prekograničnoj razini;

| 38. | ističe potrebu da propisi koji se odnose na jedinstveno tržište EU-a budu primjenjivi za digitalno doba, a to znači provedbu propisa jedinstvenog tržišta za plaćanja internetom, razvoj sigurnih e-rješenja diljem Europe (npr. izdavanje e-računa i digitalni potpis), reformu prava intelektualnog vlasništva, po potrebi pojašnjenje zahtjeva za PDV, kako bi se stvorilo povjerenje u e-trgovinu, poboljšala kvaliteta informacija koje se pružaju europskim potrošačima o njihovim pravima i zajamčilo da potrošači na internetu imaju istu razinu zaštite poput one na koju su navikli na tradicionalnom tržištu; |
| --- | --- |

38.

ističe potrebu da propisi koji se odnose na jedinstveno tržište EU-a budu primjenjivi za digitalno doba, a to znači provedbu propisa jedinstvenog tržišta za plaćanja internetom, razvoj sigurnih e-rješenja diljem Europe (npr. izdavanje e-računa i digitalni potpis), reformu prava intelektualnog vlasništva, po potrebi pojašnjenje zahtjeva za PDV, kako bi se stvorilo povjerenje u e-trgovinu, poboljšala kvaliteta informacija koje se pružaju europskim potrošačima o njihovim pravima i zajamčilo da potrošači na internetu imaju istu razinu zaštite poput one na koju su navikli na tradicionalnom tržištu;

| 39. | ističe da je pregled nedavnog okvira gospodarskog upravljanja odlična prilika u poticanju država članica na ulaganje većeg napora u jedinstveno digitalno tržište, što bi podrazumijevalo ne samo veći rast i više radnih mjesta, osobito u sektoru malih i srednjih poduzeća te među mladima, već i suvremen EU usmjeren na budućnost; |
| --- | --- |

39.

ističe da je pregled nedavnog okvira gospodarskog upravljanja odlična prilika u poticanju država članica na ulaganje većeg napora u jedinstveno digitalno tržište, što bi podrazumijevalo ne samo veći rast i više radnih mjesta, osobito u sektoru malih i srednjih poduzeća te među mladima, već i suvremen EU usmjeren na budućnost;

| 40. | smatra da države članice moraju uložiti dodatne napore kako bi modernizirale svoje javne uprave pružanjem brojnijih i lakše dostupnih digitalnih usluga za građane i poslovne subjekte, smanjenjem troškova i povećanjem učinkovitosti, olakšavanjem prekogranične suradnje i provođenjem okvira interoperabilnosti za javne uprave; |
| --- | --- |

40.

smatra da države članice moraju uložiti dodatne napore kako bi modernizirale svoje javne uprave pružanjem brojnijih i lakše dostupnih digitalnih usluga za građane i poslovne subjekte, smanjenjem troškova i povećanjem učinkovitosti, olakšavanjem prekogranične suradnje i provođenjem okvira interoperabilnosti za javne uprave;

| 41. | naglašava važnost elektroničke identifikacije te usluga provjere za povećanje opsega i kvalitete elektroničke razmjene podataka s ciljem njihova rasta; stoga poziva države članice da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se do 1. srpnja 2016. provela Uredba o elektroničkim transakcijama na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

41.

naglašava važnost elektroničke identifikacije te usluga provjere za povećanje opsega i kvalitete elektroničke razmjene podataka s ciljem njihova rasta; stoga poziva države članice da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se do 1. srpnja 2016. provela Uredba o elektroničkim transakcijama na unutarnjem tržištu;

| 42. | smatra da je poboljšanje digitalnih vještina u Uniji najveći prioritet; |
| --- | --- |

42.

smatra da je poboljšanje digitalnih vještina u Uniji najveći prioritet;

Slobodno kretanje robe

| 43. | vjeruje da slobodno kretanje robe, kapitala, usluga i osoba još uvijek nudi neiskorištene mogućnosti za građane i poslovne subjekte, u smislu učinkovitosti, rasta i otvaranja novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

43.

vjeruje da slobodno kretanje robe, kapitala, usluga i osoba još uvijek nudi neiskorištene mogućnosti za građane i poslovne subjekte, u smislu učinkovitosti, rasta i otvaranja novih radnih mjesta;

| 44. | ponovno naglašava svoju podršku sveobuhvatnim sporazumima o trgovini i ulaganju koji bi podržali otvaranje novih radnih mjesta za europske radnike i bili u skladu s njima, koji bi bili od izravne koristi europskim potrošačima i otvarali nove mogućnosti za poduzeća u EU-u, posebno mala i srednja poduzeća poštujući društvene, potrošačke i standarde u području okoliša kao ključne u pružanju novih mogućnosti rasta; izražava mišljenje da Parlament mora biti izravno uključen u pregovore o stečevini jedinstvenog tržišta te da svaka izmjena postojećeg zakonodavstva ili uvođenje novog zakonodavstva mora u potpunosti poštovati ulogu Parlamenta kao suzakonodavca; |
| --- | --- |

44.

ponovno naglašava svoju podršku sveobuhvatnim sporazumima o trgovini i ulaganju koji bi podržali otvaranje novih radnih mjesta za europske radnike i bili u skladu s njima, koji bi bili od izravne koristi europskim potrošačima i otvarali nove mogućnosti za poduzeća u EU-u, posebno mala i srednja poduzeća poštujući društvene, potrošačke i standarde u području okoliša kao ključne u pružanju novih mogućnosti rasta; izražava mišljenje da Parlament mora biti izravno uključen u pregovore o stečevini jedinstvenog tržišta te da svaka izmjena postojećeg zakonodavstva ili uvođenje novog zakonodavstva mora u potpunosti poštovati ulogu Parlamenta kao suzakonodavca;

| 45. | poziva države članice da ojačaju vrijednosni lanac u prekograničnoj proizvodnji kao ključni element za poticanje konkurentnosti i rasta, otvaranje novih radnih mjesta i smanjivanje postojećih trgovinskih prepreka u sektorima koji su relativno veliki, ali se zbog nedovoljne integriranosti ne koriste maksimalno povlasticama koje nudi jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice da ojačaju vrijednosni lanac u prekograničnoj proizvodnji kao ključni element za poticanje konkurentnosti i rasta, otvaranje novih radnih mjesta i smanjivanje postojećih trgovinskih prepreka u sektorima koji su relativno veliki, ali se zbog nedovoljne integriranosti ne koriste maksimalno povlasticama koje nudi jedinstveno tržište;

| 46. | poziva na pojačan nadzor prepreka na jedinstvenom tržištu robe; |
| --- | --- |

46.

poziva na pojačan nadzor prepreka na jedinstvenom tržištu robe;

Usluge

| 47. | naglašava da u strategiju Europa 2020. treba uključiti posebne političke mjere u cilju rješavanja prepreka u uslužnim sektorima koji su obuhvaćeni Direktivom o uslugama i u sektoru financijskih usluga, primjerice izričitijim isticanjem jačanja jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

47.

naglašava da u strategiju Europa 2020. treba uključiti posebne političke mjere u cilju rješavanja prepreka u uslužnim sektorima koji su obuhvaćeni Direktivom o uslugama i u sektoru financijskih usluga, primjerice izričitijim isticanjem jačanja jedinstvenog tržišta;

| 48. | ističe da u uslužnom sektoru postoji znatni neiskorišteni potencijal za rast kao što je jasno iz procjena iz izvješća „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu” pozivajući se na potencijalne dobitke između 337 i 637 milijardi EUR; |
| --- | --- |

48.

ističe da u uslužnom sektoru postoji znatni neiskorišteni potencijal za rast kao što je jasno iz procjena iz izvješća „Trošak ne-Europe na jedinstvenom tržištu” pozivajući se na potencijalne dobitke između 337 i 637 milijardi EUR;

| 49. | smatra da je, s obzirom na to da je uslužni sektor jedno od područja s najvećim mogućnostima za rast u EU-u, potrebno osnažiti mjere za povećanje konkurentnosti u tom sektoru, uključujući trgovinu na malo, i pojednostaviti zakonodavstvo za poduzeća, osobito za MSP-e; ističe važnost da se svim potrošačima, obiteljima i poduzećima zajamči opći pristup javnim službama; |
| --- | --- |

49.

smatra da je, s obzirom na to da je uslužni sektor jedno od područja s najvećim mogućnostima za rast u EU-u, potrebno osnažiti mjere za povećanje konkurentnosti u tom sektoru, uključujući trgovinu na malo, i pojednostaviti zakonodavstvo za poduzeća, osobito za MSP-e; ističe važnost da se svim potrošačima, obiteljima i poduzećima zajamči opći pristup javnim službama;

| 50. | smatra da treba jačati zaštitu potrošača, izbor i konkurentnost u području financijskih usluga, pridajući osobitu pažnju različitim potrebama potrošača, uključujući i one najosjetljivije; smatra da treba jačati financijska znanja i osvještenost potrošača s obzirom na znatnu pomutnju koja može nastati u pogledu financijskih proizvoda i problema koje to može uzrokovati pojedinačnim potrošačima i jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

50.

smatra da treba jačati zaštitu potrošača, izbor i konkurentnost u području financijskih usluga, pridajući osobitu pažnju različitim potrebama potrošača, uključujući i one najosjetljivije; smatra da treba jačati financijska znanja i osvještenost potrošača s obzirom na znatnu pomutnju koja može nastati u pogledu financijskih proizvoda i problema koje to može uzrokovati pojedinačnim potrošačima i jedinstvenom tržištu;

| 51. | još jednom naglašava potrebu za ponovnim ulaganjem napora u borbu protiv prijevara, izbjegavanja plaćanja i utaje poreza te stoga traži da se veća pozornost posveti dobrom poreznom upravljanju u privatnom i javnom sektoru u EU-u; ističe da se u izvještaju „Trošak ne-Europe” navodi da bi se moglo uštedjeti 9 milijardi EUR godišnje mjerama kao što su standardizacija elektroničkih računa i koordinacija prekograničnih poreznih sustava; pozdravlja najavu predsjednika Europske komisije da će doći do automatske razmjene podataka o nacionalnim odlukama u području fiskalne politike; ističe potrebu za jačanjem i poboljšanjem porezne koordinacije kojom će se spriječiti nepošteno tržišno natjecanje, narušavanje tržišta i zajamčiti jednake prilike na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

51.

još jednom naglašava potrebu za ponovnim ulaganjem napora u borbu protiv prijevara, izbjegavanja plaćanja i utaje poreza te stoga traži da se veća pozornost posveti dobrom poreznom upravljanju u privatnom i javnom sektoru u EU-u; ističe da se u izvještaju „Trošak ne-Europe” navodi da bi se moglo uštedjeti 9 milijardi EUR godišnje mjerama kao što su standardizacija elektroničkih računa i koordinacija prekograničnih poreznih sustava; pozdravlja najavu predsjednika Europske komisije da će doći do automatske razmjene podataka o nacionalnim odlukama u području fiskalne politike; ističe potrebu za jačanjem i poboljšanjem porezne koordinacije kojom će se spriječiti nepošteno tržišno natjecanje, narušavanje tržišta i zajamčiti jednake prilike na jedinstvenom tržištu;

| 52. | pozdravlja izjavu Komisije iz izvješća o Godišnjem pregledu rasta 2015. o tome kako je „rješavanje problema poreznih prijevara i utaje poreza ključno za jamčenje pravednosti te državama članicama omogućuje ubiranje poreznog prihoda koji im pripada”; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja izjavu Komisije iz izvješća o Godišnjem pregledu rasta 2015. o tome kako je „rješavanje problema poreznih prijevara i utaje poreza ključno za jamčenje pravednosti te državama članicama omogućuje ubiranje poreznog prihoda koji im pripada”;

| 53. | ponavlja svoje stajalište da treba povećati ukupnu razinu i kvalitetu ulaganja u istraživanje i razvoj kako bi se potakle inovacije, ističući različite razine ulaganja među državama članicama; podsjeća Komisiju da je potrebno stvoriti istinsko jedinstveno tržište za znanje, istraživanje i inovacije te za dovršenje europskog istraživačkog prostora; ističe da se trenutačno 85 % sredstava namijenjenih inovacijama koristi isključivo na nacionalnoj razini, bez prekogranične suradnje, što u konačnici sprečava potpuno iskorištavanje dodane vrijednosti na europskoj razini; |
| --- | --- |

53.

ponavlja svoje stajalište da treba povećati ukupnu razinu i kvalitetu ulaganja u istraživanje i razvoj kako bi se potakle inovacije, ističući različite razine ulaganja među državama članicama; podsjeća Komisiju da je potrebno stvoriti istinsko jedinstveno tržište za znanje, istraživanje i inovacije te za dovršenje europskog istraživačkog prostora; ističe da se trenutačno 85 % sredstava namijenjenih inovacijama koristi isključivo na nacionalnoj razini, bez prekogranične suradnje, što u konačnici sprečava potpuno iskorištavanje dodane vrijednosti na europskoj razini;

Javna nabava i koncesije

| 54. | pozdravlja činjenicu da su 2014. usvojene direktive o postupcima javne nabave i sklapanju ugovora o davanju koncesija što je moderniziralo javnu nabavu u Europskoj uniji promičući održivost javnih ugovora; naglašava dodanu vrijednost direktive o dodjeli koncesijskih ugovora, posebno u pogledu olakšavanja postupaka i veće transparentnosti te pružanja većih mogućnosti MSP-ima, omogućujući time prevladavanje problema u tim ugovorima, jamčenje pravne sigurnosti, fleksibilnosti i transparentnosti te podržavanje razvoja gospodarske infrastrukture i visokokvalitetnih javnih usluga; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja činjenicu da su 2014. usvojene direktive o postupcima javne nabave i sklapanju ugovora o davanju koncesija što je moderniziralo javnu nabavu u Europskoj uniji promičući održivost javnih ugovora; naglašava dodanu vrijednost direktive o dodjeli koncesijskih ugovora, posebno u pogledu olakšavanja postupaka i veće transparentnosti te pružanja većih mogućnosti MSP-ima, omogućujući time prevladavanje problema u tim ugovorima, jamčenje pravne sigurnosti, fleksibilnosti i transparentnosti te podržavanje razvoja gospodarske infrastrukture i visokokvalitetnih javnih usluga;

| 55. | ističe da je za jačanje kvalitete, učinkovitosti i transparentnosti ulaganja i javne potrošnje nužna potpuna i brza primjena zakonodavstva EU-a u području javne nabave i koncesija; |
| --- | --- |

55.

ističe da je za jačanje kvalitete, učinkovitosti i transparentnosti ulaganja i javne potrošnje nužna potpuna i brza primjena zakonodavstva EU-a u području javne nabave i koncesija;

| 56. | naglašava potrebu za ispravnim i pravovremenim prijenosom propisa o javnoj nabavi i koncesijama u nacionalna zakonodavstva; naglašava važnost javne nabave i vrijednost inovativnih partnerstva kao glavnih pokretača pametnog, održivog i uključivog rasta, posebno za mala i srednja poduzeća kojima je potrebna podrška u vidu konkretnih mjera koje će potaknuti konkurentnost i inovacije; |
| --- | --- |

56.

naglašava potrebu za ispravnim i pravovremenim prijenosom propisa o javnoj nabavi i koncesijama u nacionalna zakonodavstva; naglašava važnost javne nabave i vrijednost inovativnih partnerstva kao glavnih pokretača pametnog, održivog i uključivog rasta, posebno za mala i srednja poduzeća kojima je potrebna podrška u vidu konkretnih mjera koje će potaknuti konkurentnost i inovacije;

Pravna stečevina u području potrošača

| 57. | žali zbog toga što je fragmentirana provedba zakonodavstva EU-a o zaštiti potrošača u državama članicama dovela do razlika u zaštiti potrošača i razlika u ozbiljnosti i dinamici provedbenih mjera koje su poduzete; smatra da to ograničava dosljednost i koherentnost zakonodavnih odredbi u istim sektorima ili između različitih prodajnih kanala; |
| --- | --- |

57.

žali zbog toga što je fragmentirana provedba zakonodavstva EU-a o zaštiti potrošača u državama članicama dovela do razlika u zaštiti potrošača i razlika u ozbiljnosti i dinamici provedbenih mjera koje su poduzete; smatra da to ograničava dosljednost i koherentnost zakonodavnih odredbi u istim sektorima ili između različitih prodajnih kanala;

| 58. | poziva Komisiju da zajamči brzu provedbu i primjenu propisa kao što su Direktiva o pravima potrošača i odredbe o alternativnom rješavanju sporova te rješavanje sporova preko interneta, smanjujući pritom administrativno opterećenje; poziva da se potrošačima pruži primjerena zaštita u skladu s njihovim tradicionalnim tržištima u prekograničnoj prodaji te da se poboljša zaštita podataka u digitalnom dobu budući da će to povećati povjerenje potrošača u kupnju preko interneta; ističe važnost učinkovite primjene prava potrošača na internetu te potrebu za pristupačnim i učinkovitim pravnim sredstvima u slučaju spora; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisiju da zajamči brzu provedbu i primjenu propisa kao što su Direktiva o pravima potrošača i odredbe o alternativnom rješavanju sporova te rješavanje sporova preko interneta, smanjujući pritom administrativno opterećenje; poziva da se potrošačima pruži primjerena zaštita u skladu s njihovim tradicionalnim tržištima u prekograničnoj prodaji te da se poboljša zaštita podataka u digitalnom dobu budući da će to povećati povjerenje potrošača u kupnju preko interneta; ističe važnost učinkovite primjene prava potrošača na internetu te potrebu za pristupačnim i učinkovitim pravnim sredstvima u slučaju spora;

| 59. | poziva na poduzimanje mjera za povećanje održive potrošnje, osobito u vezi s vijekom trajanja proizvoda te za borbu protiv praksi kojima je cilj namjerno skraćivanje spomenutog vijeka trajanja; nada se da će Komisija, u tom smislu, razraditi koherentan akcijski plan; |
| --- | --- |

59.

poziva na poduzimanje mjera za povećanje održive potrošnje, osobito u vezi s vijekom trajanja proizvoda te za borbu protiv praksi kojima je cilj namjerno skraćivanje spomenutog vijeka trajanja; nada se da će Komisija, u tom smislu, razraditi koherentan akcijski plan;

| 60. | ističe da je Direktiva o pravima potrošača označila važan korak naprijed u pogledu povećanja pravne sigurnosti za potrošače i poduzeća u transakcijama preko interneta te danas čini glavni instrument zaštite potrošača za internetske usluge; |
| --- | --- |

60.

ističe da je Direktiva o pravima potrošača označila važan korak naprijed u pogledu povećanja pravne sigurnosti za potrošače i poduzeća u transakcijama preko interneta te danas čini glavni instrument zaštite potrošača za internetske usluge;

| 61. | napominje da se budući dobici mogu postići poboljšanjima u funkcioniranju jedinstvenog tržišta, kao što je uspostava sustava za rješavanje potrošačkih sporova preko interneta, čime bi se mogle ostvariti uštede od oko 22 milijarde EUR; |
| --- | --- |

61.

napominje da se budući dobici mogu postići poboljšanjima u funkcioniranju jedinstvenog tržišta, kao što je uspostava sustava za rješavanje potrošačkih sporova preko interneta, čime bi se mogle ostvariti uštede od oko 22 milijarde EUR;

Energija

| 62. | poziva Komisiju da zajamči funkcionalno unutarnje tržište energije s nediskriminirajućim pristupom tržištu i visoku razinu zaštite potrošača, kao i primjerene razine kapaciteta povezanosti i prikladnosti sustava; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisiju da zajamči funkcionalno unutarnje tržište energije s nediskriminirajućim pristupom tržištu i visoku razinu zaštite potrošača, kao i primjerene razine kapaciteta povezanosti i prikladnosti sustava;

| 63. | ponovno ističe potrebu da se poveća energetska sigurnost Europe diversifikacijom izvora i tokova energije te naglašava potrebu za dovršenjem unutarnjeg tržišta energije kao prioritet te prekida izolacije energetskih otoka unutar Europske unije; |
| --- | --- |

63.

ponovno ističe potrebu da se poveća energetska sigurnost Europe diversifikacijom izvora i tokova energije te naglašava potrebu za dovršenjem unutarnjeg tržišta energije kao prioritet te prekida izolacije energetskih otoka unutar Europske unije;

| 64. | smatra da, kako bi se poboljšao postupak dovršenja unutarnjeg tržišta, integracije obnovljivih izvora energije i sigurnost opskrbe, države članice trebaju hitno postići minimalni cilj od 10 % kapaciteta elektroenergetske povezanosti, a u najboljem slučaju potrebno je postići razinu od 30 %; |
| --- | --- |

64.

smatra da, kako bi se poboljšao postupak dovršenja unutarnjeg tržišta, integracije obnovljivih izvora energije i sigurnost opskrbe, države članice trebaju hitno postići minimalni cilj od 10 % kapaciteta elektroenergetske povezanosti, a u najboljem slučaju potrebno je postići razinu od 30 %;

| 65. | smatra da je liberalizacija tržišta plina i električne energije temelj za osnaživanje potrošača te poziva Komisiju da stavi potrošače u središte svoje politike o unutarnjem energetskom tržištu EU-a; |
| --- | --- |

65.

smatra da je liberalizacija tržišta plina i električne energije temelj za osnaživanje potrošača te poziva Komisiju da stavi potrošače u središte svoje politike o unutarnjem energetskom tržištu EU-a;

III.   
  Instrumenti za procjenu integracije jedinstvenog tržišta i alata za upravljanje

| 66. | potvrđuje da se pregled stanja jedinstvenog tržišta može smatrati najboljom praksom za nadzor i ocjenu sukladnosti država članica s obvezama jedinstvenog tržišta, s obzirom na to da on može pokrenuti poboljšanja i postupke nadoknađivanja razlika među državama članicama; međutim, ističe da taj pregled stanja ne pruža alate za ocjenjivanje kvalitete; naglašava važnost poboljšavanja dijaloga s državama članicama i među njima kako bi se utvrdile i riješile složenosti koje doživljavaju tijekom provedbe zakonodavstva o jedinstvenom tržištu; u tom smislu poziva Komisiju da više pomaže državama članicama, onda kad države članice to zatraže, u provedbi složenog zakonodavstva o jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

66.

potvrđuje da se pregled stanja jedinstvenog tržišta može smatrati najboljom praksom za nadzor i ocjenu sukladnosti država članica s obvezama jedinstvenog tržišta, s obzirom na to da on može pokrenuti poboljšanja i postupke nadoknađivanja razlika među državama članicama; međutim, ističe da taj pregled stanja ne pruža alate za ocjenjivanje kvalitete; naglašava važnost poboljšavanja dijaloga s državama članicama i među njima kako bi se utvrdile i riješile složenosti koje doživljavaju tijekom provedbe zakonodavstva o jedinstvenom tržištu; u tom smislu poziva Komisiju da više pomaže državama članicama, onda kad države članice to zatraže, u provedbi složenog zakonodavstva o jedinstvenom tržištu;

| 67. | smatra da bi se s obzirom na regulatornu uspješnost jedinstvenog tržišta mogao razviti složeni pokazatelj za mjerenje razlika u jedinstvenom tržištu, što je zbog nedostatka propisa kojima se uređuje jedinstveno tržište dodatno opterećenje za građane i poduzeća u međugraničnim djelatnostima; inzistira na tome da bi takav pokazatelj trebao olakšati razvoj zaključaka koji bi mogli rezultirati preporukama politika za institucije i države članice EU-a; |
| --- | --- |

67.

smatra da bi se s obzirom na regulatornu uspješnost jedinstvenog tržišta mogao razviti složeni pokazatelj za mjerenje razlika u jedinstvenom tržištu, što je zbog nedostatka propisa kojima se uređuje jedinstveno tržište dodatno opterećenje za građane i poduzeća u međugraničnim djelatnostima; inzistira na tome da bi takav pokazatelj trebao olakšati razvoj zaključaka koji bi mogli rezultirati preporukama politika za institucije i države članice EU-a;

| 68. | uzima u obzir praćenje napretka Digitalnog programa kao važnog alata za ocjenjivanje napretka država članica u tom području; vjeruje da složeni indeks za mjerenje nedostatka jedinstvenog tržišta treba uključivati to praćenje napretka; |
| --- | --- |

68.

uzima u obzir praćenje napretka Digitalnog programa kao važnog alata za ocjenjivanje napretka država članica u tom području; vjeruje da složeni indeks za mjerenje nedostatka jedinstvenog tržišta treba uključivati to praćenje napretka;

| 69. | poziva Komisiju da razmotri uključivanje obveze izvršavanja sustavnog pregleda prijenosa, sukladnosti, učinkovitosti i prikladnosti za namjenu pravnih instrumenata u svoje prijedloge za pravne instrumente u području jedinstvenog tržišta, uključujući metodologiju i kriterije za takav pregled; vjeruje da bi takva metodologija i kriteriji omogućili bolju procjenu toga jesu li pravni instrumenti pravilno preneseni, provedeni i primijenjeni, ali i pridonose li, i u kojoj mjeri, postizanju svojih ciljeva te koliko će biti prikladni za svoju namjenu; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da razmotri uključivanje obveze izvršavanja sustavnog pregleda prijenosa, sukladnosti, učinkovitosti i prikladnosti za namjenu pravnih instrumenata u svoje prijedloge za pravne instrumente u području jedinstvenog tržišta, uključujući metodologiju i kriterije za takav pregled; vjeruje da bi takva metodologija i kriteriji omogućili bolju procjenu toga jesu li pravni instrumenti pravilno preneseni, provedeni i primijenjeni, ali i pridonose li, i u kojoj mjeri, postizanju svojih ciljeva te koliko će biti prikladni za svoju namjenu;

| 70. | podržava stvaranje održivog jedinstvenog tržišta koje se temelji na razvoju uključivog gospodarstva koje je učinkovito s obzirom na resurse i temelji se na znanju, uključujući mjere za unapređivanje svih inovacija u održivim tehnologijama, za usklađivanje interesa potrošača i poduzeća te za poboljšanja neformalnog mehanizma rješavanja problema za jedinstveno tržište kao što je SOLVIT, istodobno unapređujući znanje javnosti u pogledu jedinstvenih točaka za kontakt kako bi bila svjesnija dostupnih mogućnosti za ostvarivanje rasta i otvaranje novih radnih mjesta na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

70.

podržava stvaranje održivog jedinstvenog tržišta koje se temelji na razvoju uključivog gospodarstva koje je učinkovito s obzirom na resurse i temelji se na znanju, uključujući mjere za unapređivanje svih inovacija u održivim tehnologijama, za usklađivanje interesa potrošača i poduzeća te za poboljšanja neformalnog mehanizma rješavanja problema za jedinstveno tržište kao što je SOLVIT, istodobno unapređujući znanje javnosti u pogledu jedinstvenih točaka za kontakt kako bi bila svjesnija dostupnih mogućnosti za ostvarivanje rasta i otvaranje novih radnih mjesta na jedinstvenom tržištu;

| 71. | potvrđuje stalan porast broja korisnika portala Your Europe i Your Europe Advice, koji bi trebali pružiti potrebne informacije svima koji žive, rade, studiraju ili se kreću u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

71.

potvrđuje stalan porast broja korisnika portala Your Europe i Your Europe Advice, koji bi trebali pružiti potrebne informacije svima koji žive, rade, studiraju ili se kreću u Europskoj uniji;

| 72. | pozdravlja činjenicu da je prosječni deficit prijenosa propisa u nacionalna zakonodavstva u državama članicama pao ispod razine od 1 % koju je dogovorilo Europsko vijeće i dosegao 0,6 % što predstavlja dosad najbolji zabilježeni rezultat od stvaranja pregleda stanja jedinstvenog tržišta; naglašava da načelo nulte tolerancije u prijenosu europskih propisa u nacionalna zakonodavstva mora biti temeljno pravilo država članica i EU-a; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja činjenicu da je prosječni deficit prijenosa propisa u nacionalna zakonodavstva u državama članicama pao ispod razine od 1 % koju je dogovorilo Europsko vijeće i dosegao 0,6 % što predstavlja dosad najbolji zabilježeni rezultat od stvaranja pregleda stanja jedinstvenog tržišta; naglašava da načelo nulte tolerancije u prijenosu europskih propisa u nacionalna zakonodavstva mora biti temeljno pravilo država članica i EU-a;

| 73. | napominje da je pravilna provedba i primjena zakonodavstva EU-a ključna za dovršenje jedinstvenog tržišta; poziva države članice i Komisiju da odlučno iskoriste svoje ovlasti za postizanje tog cilja i traži države članice i Komisiju da pojačaju napore u cilju provedbe zakonodavstva o jedinstvenom tržištu i da nadziru tu provedbu, između ostalog, redovitim opsežnim inspekcijskim provjerama uz stalno razmišljanje o problemima koji se odnose na provedbu i jamčenje učinkovitijeg zakonodavstva te da se naknadne procjene upotrebljavaju opširnije i učinkovitije; poziva na pojačani nadzor učinkovitosti prava potrošača u digitalnom okruženju, osobito uzimajući u obzir brzinu kojom se kršenje zakona o potrošačima može proširiti u tom okruženju; |
| --- | --- |

73.

napominje da je pravilna provedba i primjena zakonodavstva EU-a ključna za dovršenje jedinstvenog tržišta; poziva države članice i Komisiju da odlučno iskoriste svoje ovlasti za postizanje tog cilja i traži države članice i Komisiju da pojačaju napore u cilju provedbe zakonodavstva o jedinstvenom tržištu i da nadziru tu provedbu, između ostalog, redovitim opsežnim inspekcijskim provjerama uz stalno razmišljanje o problemima koji se odnose na provedbu i jamčenje učinkovitijeg zakonodavstva te da se naknadne procjene upotrebljavaju opširnije i učinkovitije; poziva na pojačani nadzor učinkovitosti prava potrošača u digitalnom okruženju, osobito uzimajući u obzir brzinu kojom se kršenje zakona o potrošačima može proširiti u tom okruženju;

| 74. | ipak podsjeća da je postupak zbog povrede propisa otkrio brojna ograničenja u pogledu brzog rješavanja i ispravljanja nedostataka provedbe i primjene odredbi jedinstvenog tržišta; poziva države članice na učinkovitiju suradnju s Komisijom u bržem rješavanju problema; |
| --- | --- |

74.

ipak podsjeća da je postupak zbog povrede propisa otkrio brojna ograničenja u pogledu brzog rješavanja i ispravljanja nedostataka provedbe i primjene odredbi jedinstvenog tržišta; poziva države članice na učinkovitiju suradnju s Komisijom u bržem rješavanju problema;

| 75. | priznaje da neuspjeh provođenja može biti posljedica složenosti u početnoj izradi nacrta; stoga ističe potrebu da primarno i sekundarno zakonodavstvo sve vrijeme bolje slijede regulatorna načela upotrebljavajući prikladno savjetovanje, procjene utjecaja i preglede nakon provedbe; |
| --- | --- |

75.

priznaje da neuspjeh provođenja može biti posljedica složenosti u početnoj izradi nacrta; stoga ističe potrebu da primarno i sekundarno zakonodavstvo sve vrijeme bolje slijede regulatorna načela upotrebljavajući prikladno savjetovanje, procjene utjecaja i preglede nakon provedbe;

| 76. | nadalje, inzistira na tome da bi se trebali poduzeti svi napori za djelotvorniju uporabu postupaka zbog povrede odredbi zakonodavstva Unije na području jedinstvenog tržišta te da bi države članice i Europsko vijeće trebali nastaviti daljnji razvoj postupaka zbog povrede pravila u okviru budućih revizija UFEU-a; mišljenja je, međutim, da bi postupci zbog povrede uvijek trebali biti posljednji izbor i da bi se trebali pokretati tek nakon više pokušaja usklađivanja i ispravljanja; |
| --- | --- |

76.

nadalje, inzistira na tome da bi se trebali poduzeti svi napori za djelotvorniju uporabu postupaka zbog povrede odredbi zakonodavstva Unije na području jedinstvenog tržišta te da bi države članice i Europsko vijeće trebali nastaviti daljnji razvoj postupaka zbog povrede pravila u okviru budućih revizija UFEU-a; mišljenja je, međutim, da bi postupci zbog povrede uvijek trebali biti posljednji izbor i da bi se trebali pokretati tek nakon više pokušaja usklađivanja i ispravljanja;

o

o o

| 77. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

77.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom Vijeću te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0054.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0130.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0038.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/109 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/109

---

P8_TA(2015)0070

Borba protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o seksualnom zlostavljanju djece na internetu (2015/2564(RSP))

(2016/C 316/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenog 1989. i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenog 1989. i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 7., 8., 47., 48. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 7., 8., 47., 48. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu od 23. studenog 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu od 23. studenog 2001.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja od 25. listopada 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja od 25. listopada 2007.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola o ocjeni prijetnje organiziranog kriminala na internetu (iOCTA) za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola o ocjeni prijetnje organiziranog kriminala na internetu (iOCTA) za 2014.,

| — | uzimajući u obzir opću napomenu br. 14 (2013.) Odbora UN-a za prava djeteta o pravu djeteta da se prije svega uzme u obzir ono što je u njegovu primarnom interesu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opću napomenu br. 14 (2013.) Odbora UN-a za prava djeteta o pravu djeteta da se prije svega uzme u obzir ono što je u njegovu primarnom interesu;

| — | uzimajući u obzir Program EU-a za prava djeteta usvojen u veljači 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program EU-a za prava djeteta usvojen u veljači 2011.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Posebno mjesto djece u vanjskom djelovanju EU-a” (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Posebno mjesto djece u vanjskom djelovanju EU-a” (COM(2008)0055),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta,

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima za razdoblje 2012. – 2016., osobito odredbe o financiranju razrade smjernica za sustave za zaštitu djece i o razmjeni najboljih praksi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima za razdoblje 2012. – 2016., osobito odredbe o financiranju razrade smjernica za sustave za zaštitu djece i o razmjeni najboljih praksi,

| — | uzimajući u obzir raspravu na plenarnoj sjednici od 12. veljače 2015. o borbi protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu na plenarnoj sjednici od 12. veljače 2015. o borbi protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da seksualno zlostavljanje i seksualno iskorištavanje djece, uključujući sadržaje koji predstavljaju odnosno prikazuju seksualno zlostavljanje djece, predstavljaju teška kršenja temeljnih prava, posebno prava djece na zaštitu i skrb kakva im je potrebna za njihovu dobrobit, kao što je utvrđeno Konvencijom UN-a o pravima djeteta iz 1989. i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da seksualno zlostavljanje i seksualno iskorištavanje djece, uključujući sadržaje koji predstavljaju odnosno prikazuju seksualno zlostavljanje djece, predstavljaju teška kršenja temeljnih prava, posebno prava djece na zaštitu i skrb kakva im je potrebna za njihovu dobrobit, kao što je utvrđeno Konvencijom UN-a o pravima djeteta iz 1989. i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima;

| B. | budući da pri provedbi mjera za suzbijanje tih kaznenih djela u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta prvenstveno treba voditi računa o onome što je u primarnom interesu djeteta; |
| --- | --- |

B.

budući da pri provedbi mjera za suzbijanje tih kaznenih djela u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta prvenstveno treba voditi računa o onome što je u primarnom interesu djeteta;

| C. | budući da teška kaznena djela kao što su seksualno iskorištavanje djece i sadržaji koji predstavljaju odnosno prikazuju zlostavljanje djece iziskuju sveobuhvatan pristup koji će obuhvaćati istragu kaznenih djela, progon počinitelja, zaštitu djece žrtava i sprečavanje te pojave; |
| --- | --- |

C.

budući da teška kaznena djela kao što su seksualno iskorištavanje djece i sadržaji koji predstavljaju odnosno prikazuju zlostavljanje djece iziskuju sveobuhvatan pristup koji će obuhvaćati istragu kaznenih djela, progon počinitelja, zaštitu djece žrtava i sprečavanje te pojave;

| D. | budući da djeca na internetu mogu biti izložena specifičnim rizicima kao što su mogućnost pristupa sadržajima koji predstavljaju odnosno prikazuju seksualno iskorištavanje djece, izloženost predatorima, razmjena materijala o nasilju, kibernetički kriminal, zastrašivanje, vršnjačko nasilje ili mamljenje djece za zadovoljavanje seksualnih potreba; budući da se izloženost djece tim rizicima pogoršava zbog rasprostranjene uporabe mobilne tehnologije i interneta i pristupa njima; |
| --- | --- |

D.

budući da djeca na internetu mogu biti izložena specifičnim rizicima kao što su mogućnost pristupa sadržajima koji predstavljaju odnosno prikazuju seksualno iskorištavanje djece, izloženost predatorima, razmjena materijala o nasilju, kibernetički kriminal, zastrašivanje, vršnjačko nasilje ili mamljenje djece za zadovoljavanje seksualnih potreba; budući da se izloženost djece tim rizicima pogoršava zbog rasprostranjene uporabe mobilne tehnologije i interneta i pristupa njima;

| E. | budući da bi borbu protiv zlostavljanja djece na internetu trebalo učiniti dijelom šire strategije koja bi obuhvatila opću pojavu seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece koja se i dalje uglavnom odnosi na kaznena djela koja izvan interneta čine mreže i pojedinci koji planirano djeluju izvan internetske sfere; |
| --- | --- |

E.

budući da bi borbu protiv zlostavljanja djece na internetu trebalo učiniti dijelom šire strategije koja bi obuhvatila opću pojavu seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece koja se i dalje uglavnom odnosi na kaznena djela koja izvan interneta čine mreže i pojedinci koji planirano djeluju izvan internetske sfere;

| F. | budući da seksualno iskorištavanje u internetskom okruženju može zadobiti različite oblike, da se mlade može nagovoriti ili prisiliti na slanje ili objavu seksualno eksplicitnih vlastitih slika, na sudjelovanje u seksualnim aktivnostima preko internetske kamere ili pametnog telefona ili na vođenje eksplicitnih razgovora preko poruka ili na internetu, što znači da zlostavljači i predatori na internetu mogu prijetiti slanjem slika, videosnimki ili kopija razgovora prijateljima i obitelji mlade osobe ako ne nastave sudjelovati u seksualnim aktivnostima; budući da se slike i/ili videosnimke mogu razmjenjivati i nakon što je seksualno zlostavljanje završilo i da ih svi mogu slobodno vidjeti na internetu, što znači da postoji stalan rizik od ponovnog nanošenja zla žrtvama i njihove stigmatizacije; |
| --- | --- |

F.

budući da seksualno iskorištavanje u internetskom okruženju može zadobiti različite oblike, da se mlade može nagovoriti ili prisiliti na slanje ili objavu seksualno eksplicitnih vlastitih slika, na sudjelovanje u seksualnim aktivnostima preko internetske kamere ili pametnog telefona ili na vođenje eksplicitnih razgovora preko poruka ili na internetu, što znači da zlostavljači i predatori na internetu mogu prijetiti slanjem slika, videosnimki ili kopija razgovora prijateljima i obitelji mlade osobe ako ne nastave sudjelovati u seksualnim aktivnostima; budući da se slike i/ili videosnimke mogu razmjenjivati i nakon što je seksualno zlostavljanje završilo i da ih svi mogu slobodno vidjeti na internetu, što znači da postoji stalan rizik od ponovnog nanošenja zla žrtvama i njihove stigmatizacije;

| G. | budući da mjere koje države članice poduzimaju za sprečavanje nezakonitog sadržaja na internetu nisu uvijek dovoljno učinkovite; |
| --- | --- |

G.

budući da mjere koje države članice poduzimaju za sprečavanje nezakonitog sadržaja na internetu nisu uvijek dovoljno učinkovite;

| H. | budući da bi se pri stavljanju na raspolaganje sredstava za provođenje istrage onima koji su odgovorni za istragu i progon počinitelja kaznenih djela seksualnog zlostavljanja djece na internetu, u skladu s pravom EU-a i pravom država članica, između ostalog trebalo voditi računa i o načelu proporcionalnosti te o naravi i težini počinjenih djela pod istragom; |
| --- | --- |

H.

budući da bi se pri stavljanju na raspolaganje sredstava za provođenje istrage onima koji su odgovorni za istragu i progon počinitelja kaznenih djela seksualnog zlostavljanja djece na internetu, u skladu s pravom EU-a i pravom država članica, između ostalog trebalo voditi računa i o načelu proporcionalnosti te o naravi i težini počinjenih djela pod istragom;

| I. | budući da se zaštiti maloljetnika u digitalnom svijetu mora pristupiti i na način da taj sektor poduzme inicijative kako bi preuzeo svoj dio odgovornosti, između ostalog i obrazovanjem i obukom djece, roditelja i učitelja da bi se spriječio pristup maloljetnika nezakonitom sadržaju; |
| --- | --- |

I.

budući da se zaštiti maloljetnika u digitalnom svijetu mora pristupiti i na način da taj sektor poduzme inicijative kako bi preuzeo svoj dio odgovornosti, između ostalog i obrazovanjem i obukom djece, roditelja i učitelja da bi se spriječio pristup maloljetnika nezakonitom sadržaju;

| J. | budući da zbog svog međunarodnog karaktera iskorištavanje i seksualno iskorištavanje djece na internetu, s obzirom na to da zahvaća stotine zemalja i njihovih jurisdikcija i tijela kaznenog progona, predstavlja međunarodni problem koji iziskuje međunarodno rješenje; budući da se mora raspravljati o krijumčarima ljudima koji se za seksualno zlostavljanje na internetu koriste djecom bez identiteta koja su vlastima nevidljiva; |
| --- | --- |

J.

budući da zbog svog međunarodnog karaktera iskorištavanje i seksualno iskorištavanje djece na internetu, s obzirom na to da zahvaća stotine zemalja i njihovih jurisdikcija i tijela kaznenog progona, predstavlja međunarodni problem koji iziskuje međunarodno rješenje; budući da se mora raspravljati o krijumčarima ljudima koji se za seksualno zlostavljanje na internetu koriste djecom bez identiteta koja su vlastima nevidljiva;

| K. | budući da žrtve, još u većoj mjeri nego za druga kaznena djela, većinu slučajeva koji se odnose na seksualno iskorištavanje i zlostavljanje djece najčešće ne prijavljuju tijelima kaznenog progona; budući da stoga dostupni podaci o broju počinjenih kaznenih djela ne odražavaju točno opseg problema; budući da je prema podacima nevladinih organizacija o internetskim stranicama na kojima se nalazi sadržaj koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece više od 80 % žrtava mlađe od deset godina; budući da je prema podacima Međunarodne udruge internetskih stranica za pomoć zabilježen rast broja djece u prvim godinama života koje su žrtve seksualnog zlostavljanja i slučajeva zlostavljanja ekstremne i sadističke naravi; |
| --- | --- |

K.

budući da žrtve, još u većoj mjeri nego za druga kaznena djela, većinu slučajeva koji se odnose na seksualno iskorištavanje i zlostavljanje djece najčešće ne prijavljuju tijelima kaznenog progona; budući da stoga dostupni podaci o broju počinjenih kaznenih djela ne odražavaju točno opseg problema; budući da je prema podacima nevladinih organizacija o internetskim stranicama na kojima se nalazi sadržaj koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece više od 80 % žrtava mlađe od deset godina; budući da je prema podacima Međunarodne udruge internetskih stranica za pomoć zabilježen rast broja djece u prvim godinama života koje su žrtve seksualnog zlostavljanja i slučajeva zlostavljanja ekstremne i sadističke naravi;

| L. | budući da se velik broj počinitelja kaznenih djela koristi mrežom Darknet na kojoj su osnovali anonimne zajednice koristeći se tajnim forumima, uslugama internetskih stranica, platformama društvenih mreža i uslugama pohrane podataka usmjerenima na sadržaj koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece, što im omogućuje i olakšava seksualno iskorištavanje djece kojemu je gotovo nemoguće ući u trag; |
| --- | --- |

L.

budući da se velik broj počinitelja kaznenih djela koristi mrežom Darknet na kojoj su osnovali anonimne zajednice koristeći se tajnim forumima, uslugama internetskih stranica, platformama društvenih mreža i uslugama pohrane podataka usmjerenima na sadržaj koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece, što im omogućuje i olakšava seksualno iskorištavanje djece kojemu je gotovo nemoguće ući u trag;

| M. | budući da se mnogi počinitelji kaznenih djela koriste obrambenim mjerama kao što su šifriranje i drugi mehanizmi kako bi zaštitili svoje aktivnosti, što predstavlja ozbiljan izazov za istrage koje provode tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

M.

budući da se mnogi počinitelji kaznenih djela koriste obrambenim mjerama kao što su šifriranje i drugi mehanizmi kako bi zaštitili svoje aktivnosti, što predstavlja ozbiljan izazov za istrage koje provode tijela kaznenog progona;

| N. | budući da nevladine organizacije iznose podatak da je u 2012. za 513 komercijalnih distribucijskih proizvoda sa sadržajem koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece bilo odgovorno samo osam najvažnijih distributera i da je deset najvažnijih proizvoda zabilježenih u 2012. bilo povezano sa samo jednim najvažnijim distributerom; |
| --- | --- |

N.

budući da nevladine organizacije iznose podatak da je u 2012. za 513 komercijalnih distribucijskih proizvoda sa sadržajem koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece bilo odgovorno samo osam najvažnijih distributera i da je deset najvažnijih proizvoda zabilježenih u 2012. bilo povezano sa samo jednim najvažnijim distributerom;

| O. | budući da su Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije države članice do 18. prosinca 2013. trebale prenijeti u svoje zakonodavstvo i budući da je zasad u cijelosti provodi manje od polovine država članica; |
| --- | --- |

O.

budući da su Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije države članice do 18. prosinca 2013. trebale prenijeti u svoje zakonodavstvo i budući da je zasad u cijelosti provodi manje od polovine država članica;

| 1. | snažno naglašava da su zaštita djece i jamčenje sigurnog okruženja za njihov razvoj jedan od primarnih ciljeva Europske unije i njezinih država članica; |
| --- | --- |

1.

snažno naglašava da su zaštita djece i jamčenje sigurnog okruženja za njihov razvoj jedan od primarnih ciljeva Europske unije i njezinih država članica;

| 2. | snažno ističe da se moraju zajamčiti prava djece na internetu i njihova zaštita i da se moraju poduzeti mjere kako bi se nezakoniti sadržaj hitno uklonio i prijavio tijelima kaznenog progona te kako bi se predvidjelo dovoljno pravnih instrumenata za provođenje istraga i progon počinitelja; |
| --- | --- |

2.

snažno ističe da se moraju zajamčiti prava djece na internetu i njihova zaštita i da se moraju poduzeti mjere kako bi se nezakoniti sadržaj hitno uklonio i prijavio tijelima kaznenog progona te kako bi se predvidjelo dovoljno pravnih instrumenata za provođenje istraga i progon počinitelja;

| 3. | smatra da se osobni podaci djece na internetu moraju propisno zaštititi i da djecu treba informirati na jednostavan i njima razumljiv način o rizicima i posljedicama korištenja njihovih osobnih podataka na internetu; naglašava da će se reformom zaštite podataka uvesti važne izmjene u cilju dodatne zaštite prava djece na internetu; |
| --- | --- |

3.

smatra da se osobni podaci djece na internetu moraju propisno zaštititi i da djecu treba informirati na jednostavan i njima razumljiv način o rizicima i posljedicama korištenja njihovih osobnih podataka na internetu; naglašava da će se reformom zaštite podataka uvesti važne izmjene u cilju dodatne zaštite prava djece na internetu;

| 4. | naglašava potrebu za sveobuhvatnim i usklađenim pristupom na europskoj razini kako bi se zajamčila dosljednost pri oblikovanju politika i djelovanju na temelju tih politika, a koji bi obuhvaćao borbu protiv kriminala, temeljna prava, privatnost, zaštitu podataka, kibernetičku sigurnost, zaštitu potrošača i e-trgovinu; |
| --- | --- |

4.

naglašava potrebu za sveobuhvatnim i usklađenim pristupom na europskoj razini kako bi se zajamčila dosljednost pri oblikovanju politika i djelovanju na temelju tih politika, a koji bi obuhvaćao borbu protiv kriminala, temeljna prava, privatnost, zaštitu podataka, kibernetičku sigurnost, zaštitu potrošača i e-trgovinu;

| 5. | smatra da se moraju poduzeti daljnji koraci za borbu protiv mamljenja djece za zadovoljenje seksualnih potreba na internetu te da Komisija zajedno s nacionalnim vladama, civilnim društvom, društvenim medijima, roditeljima, učiteljima, socijalnim radnicima, službenicima za zaštitu djece, pedijatrima te organizacijama za mladež i djecu mora aktivno poduzimati mjere za podizanje razine osviještenosti o tom problemu jasnim smjernicama, razmjenom najboljih praksi, uspostavom društvenih platformi za suradnju i razmjenu informacija o tom problemu kako bi se identificirali potencijalni rizici i prijetnje za djecu; |
| --- | --- |

5.

smatra da se moraju poduzeti daljnji koraci za borbu protiv mamljenja djece za zadovoljenje seksualnih potreba na internetu te da Komisija zajedno s nacionalnim vladama, civilnim društvom, društvenim medijima, roditeljima, učiteljima, socijalnim radnicima, službenicima za zaštitu djece, pedijatrima te organizacijama za mladež i djecu mora aktivno poduzimati mjere za podizanje razine osviještenosti o tom problemu jasnim smjernicama, razmjenom najboljih praksi, uspostavom društvenih platformi za suradnju i razmjenu informacija o tom problemu kako bi se identificirali potencijalni rizici i prijetnje za djecu;

| 6. | poziva Komisiju i države članice da pokrenu primjerenu kampanju osvještavanja javnosti u koju će biti uključeni svi relevantni akteri i kojom bi se djecu osnažilo, a roditelje i odgojitelje podržalo u razumijevanju i rješavanju rizičnih situacija na internetu i zaštiti sigurnosti djece na internetu te da podrži države članice u uspostavi programa za prevenciju seksualnog zlostavljanja na internetu, da promiče kampanje osvještavanja javnosti u vezi s odgovornim ponašanjem u društvenim medijima i potiče glavne internetske pretraživače i društvene mreže da zaštiti sigurnosti djece na internetu pristupe proaktivno; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju i države članice da pokrenu primjerenu kampanju osvještavanja javnosti u koju će biti uključeni svi relevantni akteri i kojom bi se djecu osnažilo, a roditelje i odgojitelje podržalo u razumijevanju i rješavanju rizičnih situacija na internetu i zaštiti sigurnosti djece na internetu te da podrži države članice u uspostavi programa za prevenciju seksualnog zlostavljanja na internetu, da promiče kampanje osvještavanja javnosti u vezi s odgovornim ponašanjem u društvenim medijima i potiče glavne internetske pretraživače i društvene mreže da zaštiti sigurnosti djece na internetu pristupe proaktivno;

| 7. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi djeca češće i više prijavljivala zlostavljanje i da unaprijede mjere odgovora na te prijave te da razmotre uspostavu mehanizama za sustavno izravno prijavljivanje; podržava razvoj službi za pomoć djeci kojima djeca mogu anonimno prijaviti zlostavljanje; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi djeca češće i više prijavljivala zlostavljanje i da unaprijede mjere odgovora na te prijave te da razmotre uspostavu mehanizama za sustavno izravno prijavljivanje; podržava razvoj službi za pomoć djeci kojima djeca mogu anonimno prijaviti zlostavljanje;

| 8. | naglašava da je potrebno poboljšati međunarodnu suradnju i transnacionalne istrage u tom području sporazumima o suradnji i ojačati suradnju među tijelima kaznenog progona, među ostalim preko Europola i Europskog centra za kibernetički kriminal (EC3), u cilju učinkovitijeg provođenja istraga, razbijanja i kaznenog progona mreža počinitelja seksualnih kaznenih djela na štetu djece, pri čemu bi prioritet imala prava i sigurnost uključene djece; |
| --- | --- |

8.

naglašava da je potrebno poboljšati međunarodnu suradnju i transnacionalne istrage u tom području sporazumima o suradnji i ojačati suradnju među tijelima kaznenog progona, među ostalim preko Europola i Europskog centra za kibernetički kriminal (EC3), u cilju učinkovitijeg provođenja istraga, razbijanja i kaznenog progona mreža počinitelja seksualnih kaznenih djela na štetu djece, pri čemu bi prioritet imala prava i sigurnost uključene djece;

| 9. | pozdravlja, s tim u vezi, zajedničku inicijativu EU-a i 55 država iz cijeloga svijeta koji su se udružili u Globalni savez za borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu u cilju spašavanja većeg broja žrtava, jamčenja djelotvornijeg kaznenog progona, osvještavanja javnosti o tom pitanju te postizanja općeg smanjenja količine sadržaja koji predstavlja odnosno prikazuje seksualno zlostavljanje djece na internetu; poziva Komisiju da češće izvještava o napretku ostvarenom u okviru tog saveza; poziva države članice da provedu te preporuke na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja, s tim u vezi, zajedničku inicijativu EU-a i 55 država iz cijeloga svijeta koji su se udružili u Globalni savez za borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu u cilju spašavanja većeg broja žrtava, jamčenja djelotvornijeg kaznenog progona, osvještavanja javnosti o tom pitanju te postizanja općeg smanjenja količine sadržaja koji predstavlja odnosno prikazuje seksualno zlostavljanje djece na internetu; poziva Komisiju da češće izvještava o napretku ostvarenom u okviru tog saveza; poziva države članice da provedu te preporuke na nacionalnoj razini;

| 10. | poziva Komisiju i države članice da potiču i ojačaju resurse namijenjene utvrđivanju identiteta žrtava i službama za pomoć žrtvama te poziva na hitnu uspostavu povezanih platformi i jačanje postojećih platformi u okviru Europola; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju i države članice da potiču i ojačaju resurse namijenjene utvrđivanju identiteta žrtava i službama za pomoć žrtvama te poziva na hitnu uspostavu povezanih platformi i jačanje postojećih platformi u okviru Europola;

| 11. | poziva države članice da provode Direktivu 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice da provode Direktivu 2012/29/EU o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela;

| 12. | smatra da je od ključne važnosti upotreba ispravne terminologije za kaznena djela na štetu djece, opis sadržaja seksualnog zlostavljanja djece i upotreba odgovarajućeg termina „sadržaji koji predstavljaju odnosno prikazuju seksualno zlostavljanje djece” umjesto termina „dječja pornografija”; |
| --- | --- |

12.

smatra da je od ključne važnosti upotreba ispravne terminologije za kaznena djela na štetu djece, opis sadržaja seksualnog zlostavljanja djece i upotreba odgovarajućeg termina „sadržaji koji predstavljaju odnosno prikazuju seksualno zlostavljanje djece” umjesto termina „dječja pornografija”;

| 13. | potiče države članice da predvide adekvatna sredstva za nacionalne kontaktne točke kako bi im se omogućilo prijavljivanje kažnjivih i štetnih sadržaja i kažnjivog i štetnog ponašanja na internetu kao što je predviđeno Direktivom 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije; |
| --- | --- |

13.

potiče države članice da predvide adekvatna sredstva za nacionalne kontaktne točke kako bi im se omogućilo prijavljivanje kažnjivih i štetnih sadržaja i kažnjivog i štetnog ponašanja na internetu kao što je predviđeno Direktivom 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije;

| 14. | podsjeća na to da su države članice obvezne poduzimati potrebne mjere kako bi zajamčile da osobe koje se pribojavaju da bi mogle počiniti neko od kaznenih djela povezano sa seksualnim zlostavljanjem i seksualnim iskorištavanjem po potrebi imaju pristup učinkovitim programima ili mjerama intervencije čiji je cilj procjena i sprečavanje rizika od počinjenja takvih kaznenih djela; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na to da su države članice obvezne poduzimati potrebne mjere kako bi zajamčile da osobe koje se pribojavaju da bi mogle počiniti neko od kaznenih djela povezano sa seksualnim zlostavljanjem i seksualnim iskorištavanjem po potrebi imaju pristup učinkovitim programima ili mjerama intervencije čiji je cilj procjena i sprečavanje rizika od počinjenja takvih kaznenih djela;

| 15. | zahtijeva da se za tijela kaznenog progona u državama članicama i Europol predvide potrebna sredstva, ljudski resursi, istražne ovlasti i tehnički kapaciteti kako bi mogli ozbiljno i djelotvorno kazneno goniti počinitelje, provoditi istrage i pokrenuti sudske postupke protiv počinitelja, kao i adekvatno osposobljavanje za izgradnju kapaciteta u pravosudnim i policijskim jedinicama te za razvoj novih visokotehnoloških kapaciteta za rješavanje problema analize golemih količina sadržaja koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece, uključujući i sakrivenog sadržaja na „mračnom internetu” radi pronalaska i progona počinitelja kaznenih djela u cilju zaštite sigurnosti i prava djece; |
| --- | --- |

15.

zahtijeva da se za tijela kaznenog progona u državama članicama i Europol predvide potrebna sredstva, ljudski resursi, istražne ovlasti i tehnički kapaciteti kako bi mogli ozbiljno i djelotvorno kazneno goniti počinitelje, provoditi istrage i pokrenuti sudske postupke protiv počinitelja, kao i adekvatno osposobljavanje za izgradnju kapaciteta u pravosudnim i policijskim jedinicama te za razvoj novih visokotehnoloških kapaciteta za rješavanje problema analize golemih količina sadržaja koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece, uključujući i sakrivenog sadržaja na „mračnom internetu” radi pronalaska i progona počinitelja kaznenih djela u cilju zaštite sigurnosti i prava djece;

| 16. | sa zabrinutošću primjećuje razvoj i sve raširenije trendove komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece na internetu, uključujući nove načine distribucije sadržaja koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece i transakcije povezane s njima, ponajprije preko DeepWeba i Darkneta, a posebno pojavu prijenosa zlostavljanja uživo uz plaćanje; poziva Komisiju i države članice da se dodatno povežu s predstavnicima alternativnih sustava plaćanja kako bi se utvrdile mogućnosti za bolju suradnju s tijelima kaznenog progona, uključujući zajedničko osposobljavanje za učinkovitije utvrđivanje postupaka plaćanja povezanih s komercijalnom distribucijom sadržaja koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece; |
| --- | --- |

16.

sa zabrinutošću primjećuje razvoj i sve raširenije trendove komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece na internetu, uključujući nove načine distribucije sadržaja koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece i transakcije povezane s njima, ponajprije preko DeepWeba i Darkneta, a posebno pojavu prijenosa zlostavljanja uživo uz plaćanje; poziva Komisiju i države članice da se dodatno povežu s predstavnicima alternativnih sustava plaćanja kako bi se utvrdile mogućnosti za bolju suradnju s tijelima kaznenog progona, uključujući zajedničko osposobljavanje za učinkovitije utvrđivanje postupaka plaćanja povezanih s komercijalnom distribucijom sadržaja koji predstavlja odnosno prikazuje zlostavljanje djece;

| 17. | poziva na učinkovit partnerski pristup i zakonitu razmjenu informacija među tijelima kaznenog progona, pravosudnim tijelima, sektorom informacijske i komunikacijske tehnologije, pružateljima internetskih usluga, pružateljima usluga udomljavanja internetskog sadržaja, društvenim medijima, bankarskim sektorom i nevladinim organizacijama, između ostalog i organizacijama za mladež i djecu, kako bi se zajamčila zaštita prava djece i zaštita djece na internetu i hitno uklanjanje cjelokupnog nezakonitog sadržaja i njegova prijava tijelima kaznenog progona koja bi pritom trebala, kad je to potrebno, redovito izvješćivati o svojim istragama i kaznenom progonu na temelju tih relevantnih informacija; u vezi s tim pozdravlja koaliciju velikih poduzeća koja želi internet učiniti sigurnijim mjestom za djecu, ali i rad Europske financijske koalicije protiv komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece na internetu; |
| --- | --- |

17.

poziva na učinkovit partnerski pristup i zakonitu razmjenu informacija među tijelima kaznenog progona, pravosudnim tijelima, sektorom informacijske i komunikacijske tehnologije, pružateljima internetskih usluga, pružateljima usluga udomljavanja internetskog sadržaja, društvenim medijima, bankarskim sektorom i nevladinim organizacijama, između ostalog i organizacijama za mladež i djecu, kako bi se zajamčila zaštita prava djece i zaštita djece na internetu i hitno uklanjanje cjelokupnog nezakonitog sadržaja i njegova prijava tijelima kaznenog progona koja bi pritom trebala, kad je to potrebno, redovito izvješćivati o svojim istragama i kaznenom progonu na temelju tih relevantnih informacija; u vezi s tim pozdravlja koaliciju velikih poduzeća koja želi internet učiniti sigurnijim mjestom za djecu, ali i rad Europske financijske koalicije protiv komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece na internetu;

| 18. | naglašava da bi nezakonit internetski sadržaj trebalo smjesta uklanjati na temelju propisnog pravnog postupka; naglašava ulogu informacijske i komunikacijske tehnologije, pružatelja internetskih usluga i usluga udomljavanja internetskog sadržaja u jamčenju brzog i učinkovitog uklanjanja nezakonitog internetskog sadržaja na zahtjev nadležnog tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

18.

naglašava da bi nezakonit internetski sadržaj trebalo smjesta uklanjati na temelju propisnog pravnog postupka; naglašava ulogu informacijske i komunikacijske tehnologije, pružatelja internetskih usluga i usluga udomljavanja internetskog sadržaja u jamčenju brzog i učinkovitog uklanjanja nezakonitog internetskog sadržaja na zahtjev nadležnog tijela kaznenog progona;

| 19. | snažno potiče države članice koje još nisu prenijele u svoje zakonodavstvo Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije da to učine; stoga poziva Komisiju da pomno prati njezinu potpunu i djelotvornu provedbu te da o svojim saznanjima pravovremeno izvijesti Parlament i njegov nadležni odbor; |
| --- | --- |

19.

snažno potiče države članice koje još nisu prenijele u svoje zakonodavstvo Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije da to učine; stoga poziva Komisiju da pomno prati njezinu potpunu i djelotvornu provedbu te da o svojim saznanjima pravovremeno izvijesti Parlament i njegov nadležni odbor;

| 20. | nalaže Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da i dalje prati provedbu Direktive 2011/93/EU i provede temeljitu analizu postojećeg političkog okvira za borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece u vidu izvješća o provedbi Direktive 2011/93/EU te da o tome podnese izvješće na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

20.

nalaže Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da i dalje prati provedbu Direktive 2011/93/EU i provede temeljitu analizu postojećeg političkog okvira za borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece u vidu izvješća o provedbi Direktive 2011/93/EU te da o tome podnese izvješće na plenarnoj sjednici;

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 335, 17.12.2011., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0070.

---

Četvrtak, 12. ožujka 2015.

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/113

---

P8_TA(2015)0071

Nedavni napadi i otmice na Bliskom Istoku, osobito Asiraca, koje je počinio ISIS/Da'esh

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o nedavnim napadima i otmicama, posebno Asiraca, koje je na Bliskom istoku proveo ISIS/Da'esh (2015/2599(RSP))

(2016/C 316/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Europske konvencije o ljudskim pravima iz 1950., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Europske konvencije o ljudskim pravima iz 1950.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o uklanjanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o uklanjanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1992. o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1992. o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka,

| — | uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije o Iraku, Siriji, Libiji i Egiptu, a posebno Rezoluciju od 10. listopada 2013. o nedavnim slučajevima nasilja i progona kršćana, osobito u Maalouli (Sirija) i Peshawaru (Pakistan), i slučaju pastora Saeeda Abedinija (Iran) (1), Rezoluciju od 18. rujna 2014. o stanju u Iraku i Siriji te ofenzivi ISIS-a, uključujući progon manjina (2) i Rezoluciju od 12. veljače 2015. o humanitarnoj krizi u Iraku i Siriji, osobito u kontekstu IS-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije o Iraku, Siriji, Libiji i Egiptu, a posebno Rezoluciju od 10. listopada 2013. o nedavnim slučajevima nasilja i progona kršćana, osobito u Maalouli (Sirija) i Peshawaru (Pakistan), i slučaju pastora Saeeda Abedinija (Iran) (1), Rezoluciju od 18. rujna 2014. o stanju u Iraku i Siriji te ofenzivi ISIS-a, uključujući progon manjina (2) i Rezoluciju od 12. veljače 2015. o humanitarnoj krizi u Iraku i Siriji, osobito u kontekstu IS-a (3),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o nasilju nad kršćanima i drugim zajednicama na Bliskom istoku i njihovu progonu, a posebno izjavu od 16. veljače 2015. o odrubljivanju glava 21 egipatskom kršćanskom Koptu u Libiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o nasilju nad kršćanima i drugim zajednicama na Bliskom istoku i njihovu progonu, a posebno izjavu od 16. veljače 2015. o odrubljivanju glava 21 egipatskom kršćanskom Koptu u Libiji,

| — | uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice upućenu Europskom parlamentu i Vijeću o elementima regionalne strategije EU-a za Siriju i Irak te prijetnji ISIS/Da'esha, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice upućenu Europskom parlamentu i Vijeću o elementima regionalne strategije EU-a za Siriju i Irak te prijetnji ISIS/Da'esha,

| — | uzimajući u obzir izjavu Vijeća sigurnosti UN-a od 25. veljače 2015. u kojoj se osuđuje otmica više od 100 Asiraca koju je proveo ISIL, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Vijeća sigurnosti UN-a od 25. veljače 2015. u kojoj se osuđuje otmica više od 100 Asiraca koju je proveo ISIL,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a o Nezavisnoj međunarodnoj istražnoj komisiji za Sirijsku Arapsku Republiku od 14. studenog 2014. pod nazivom „Vladavina terora: Život pod ISIS-om u Siriji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a o Nezavisnoj međunarodnoj istražnoj komisiji za Sirijsku Arapsku Republiku od 14. studenog 2014. pod nazivom „Vladavina terora: Život pod ISIS-om u Siriji”,

| — | uzimajući u obzir godišnja i privremena izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjere ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja i privremena izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjere ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su promicanje demokracije i poštovanje ljudskih prava i građanskih sloboda temeljna načela i ciljevi Europske unije i da čine zajedničku osnovu za njezine odnose s trećim zemljama; |
| --- | --- |

A.

budući da su promicanje demokracije i poštovanje ljudskih prava i građanskih sloboda temeljna načela i ciljevi Europske unije i da čine zajedničku osnovu za njezine odnose s trećim zemljama;

| B. | budući da, u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima, a posebno člankom 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, svi imaju pravo na slobodu mišljenja, savjesti i vjere; budući da to pravo obuhvaća slobodu promjene vjere ili uvjerenja te slobodu iskazivanja vlastite vjere ili uvjerenja štovanjem, obilježavanjem, običajima i podučavanjem, pojedinačno ili u zajednici s drugima te javno ili privatno; budući da, u skladu s mišljenjem Odbora za ljudska prava UN-a, sloboda vjere ili uvjerenja štiti sva uvjerenja, uključujući teistička, neteistička i ateistička; |
| --- | --- |

B.

budući da, u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima, a posebno člankom 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, svi imaju pravo na slobodu mišljenja, savjesti i vjere; budući da to pravo obuhvaća slobodu promjene vjere ili uvjerenja te slobodu iskazivanja vlastite vjere ili uvjerenja štovanjem, obilježavanjem, običajima i podučavanjem, pojedinačno ili u zajednici s drugima te javno ili privatno; budući da, u skladu s mišljenjem Odbora za ljudska prava UN-a, sloboda vjere ili uvjerenja štiti sva uvjerenja, uključujući teistička, neteistička i ateistička;

| C. | budući da je Europska unija u više navrata izrazila svoju predanost slobodi mišljenja, slobodi savjesti i slobodi vjere ili uvjerenja te ističe da vlade imaju dužnost jamčiti te slobode diljem svijeta; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europska unija u više navrata izrazila svoju predanost slobodi mišljenja, slobodi savjesti i slobodi vjere ili uvjerenja te ističe da vlade imaju dužnost jamčiti te slobode diljem svijeta;

| D. | budući da Ujedinjeni narodi i druge međunarodne organizacije izvješćuju o raširenom teškom kršenju međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava koje provode ISIS/Da'esh i s njim povezane skupine u Siriji i Iraku, a posebno prava manjinskih etničkih i vjerskih skupina, između ostalog ciljanim ubojstvima, prisilnim preobraćenjima, otmicama, prodajom žena, porobljavanjem žena i djece, novačenjem djece u redove bombaša samoubojica, spolnim i tjelesnim zlostavljanjem te mučenjem; budući da postoji duboka zabrinutost za dobrobit onih koji se još nalaze u područjima koja kontroliraju snage ISIS-a/Da'esha jer ondje ne stiže gotovo nikakva međunarodna humanitarna pomoć; |
| --- | --- |

D.

budući da Ujedinjeni narodi i druge međunarodne organizacije izvješćuju o raširenom teškom kršenju međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava koje provode ISIS/Da'esh i s njim povezane skupine u Siriji i Iraku, a posebno prava manjinskih etničkih i vjerskih skupina, između ostalog ciljanim ubojstvima, prisilnim preobraćenjima, otmicama, prodajom žena, porobljavanjem žena i djece, novačenjem djece u redove bombaša samoubojica, spolnim i tjelesnim zlostavljanjem te mučenjem; budući da postoji duboka zabrinutost za dobrobit onih koji se još nalaze u područjima koja kontroliraju snage ISIS-a/Da'esha jer ondje ne stiže gotovo nikakva međunarodna humanitarna pomoć;

| E. | budući da je ISIS/Da'esh poveo kampanju iskorjenjivanja svih tragova vjerskih zajednica koje ne zastupaju njegovo tumačenje islama, i to ubijanjem ili protjerivanjem pripadnika tih zajednica i uništavanjem njihovih svetišta, povijesnih mjesta i predmeta, uključujući jedinstvenu i nezamjenjivu baštinu koju je UNESCO priznao kao svjetsku baštinu, a taj je pohod opisao kao „kulturno čišćenje”; |
| --- | --- |

E.

budući da je ISIS/Da'esh poveo kampanju iskorjenjivanja svih tragova vjerskih zajednica koje ne zastupaju njegovo tumačenje islama, i to ubijanjem ili protjerivanjem pripadnika tih zajednica i uništavanjem njihovih svetišta, povijesnih mjesta i predmeta, uključujući jedinstvenu i nezamjenjivu baštinu koju je UNESCO priznao kao svjetsku baštinu, a taj je pohod opisao kao „kulturno čišćenje”;

| F. | budući da ISIS/Da'esh u područjima pod svojom kontrolom nanosi neprihvatljivu i nenadoknadivu štetu tisućljetnim civilizacijama; budući da, posebno u Iraku i Siriji, ali i u drugim dijelovima šireg područja Bliskog istoka, situacija s kojom su suočene kršćanske zajednice ugrožava sam njihov opstanak te da bi njihovo nestajanje dovelo do gubitka znatnog dijela vjerske baštine tih zemalja; |
| --- | --- |

F.

budući da ISIS/Da'esh u područjima pod svojom kontrolom nanosi neprihvatljivu i nenadoknadivu štetu tisućljetnim civilizacijama; budući da, posebno u Iraku i Siriji, ali i u drugim dijelovima šireg područja Bliskog istoka, situacija s kojom su suočene kršćanske zajednice ugrožava sam njihov opstanak te da bi njihovo nestajanje dovelo do gubitka znatnog dijela vjerske baštine tih zemalja;

| G. | budući da su na meti ISIS-a/Da'esha kršćani, jesidi, turkmeni, šijiti, šabaci, sabejci, jarsani i suniti koji se ne slažu s njegovim tumačenjem islama, te druge etničke i vjerske manjine, no budući da su neke od tih zajednica već bile meta ekstremista znatno prije napredovanja ISIS-a/Da'esha; budući da su posebno kršćani već niz godina hotimice na meti raznih ekstremističkih ili džihadističkih skupina koje su više od 70 % iračkih kršćana i više od 700 000 sirijskih kršćana prisilile na bijeg iz njihovih zemalja; |
| --- | --- |

G.

budući da su na meti ISIS-a/Da'esha kršćani, jesidi, turkmeni, šijiti, šabaci, sabejci, jarsani i suniti koji se ne slažu s njegovim tumačenjem islama, te druge etničke i vjerske manjine, no budući da su neke od tih zajednica već bile meta ekstremista znatno prije napredovanja ISIS-a/Da'esha; budući da su posebno kršćani već niz godina hotimice na meti raznih ekstremističkih ili džihadističkih skupina koje su više od 70 % iračkih kršćana i više od 700 000 sirijskih kršćana prisilile na bijeg iz njihovih zemalja;

| H. | budući da 250 000 kaldejaca/asiraca/sirjaka u Iraku čine posebnu etničko-vjersku skupinu, a procjenjuje se da je u Siriji prije izbijanja građanskog rata 2011. živjelo i do 40 000 asiraca; |
| --- | --- |

H.

budući da 250 000 kaldejaca/asiraca/sirjaka u Iraku čine posebnu etničko-vjersku skupinu, a procjenjuje se da je u Siriji prije izbijanja građanskog rata 2011. živjelo i do 40 000 asiraca;

| I. | budući da je 15. veljače 2015. ISIS/Da'esh objavio video snimku odrubljivanja glava 21 egipatskom kršćanskom Koptu u Libiji; budući da su ti Kopti, koji su bili radnici migranti iz siromašnog dijela Egipta, oteti u Sirteu u Libiji; |
| --- | --- |

I.

budući da je 15. veljače 2015. ISIS/Da'esh objavio video snimku odrubljivanja glava 21 egipatskom kršćanskom Koptu u Libiji; budući da su ti Kopti, koji su bili radnici migranti iz siromašnog dijela Egipta, oteti u Sirteu u Libiji;

| J. | budući da je 23. veljače 2015. ISIS/Da'esh oteo oko 220 asiraca u blizini Tell Tamera na južnoj obali rijeke Khabur u sjeveroistočnoj Siriji; budući da su ekstremisti tijekom iste kampanje također uništili vlasništvo i svetišta kršćana; budući da su deseci asiraca ubijeni tijekom napada IS-a; budući da je IS u veljači 2015. navodno izdao proglas u kojem od asiraca u njihovim selima u sirijskoj pokrajini Hasaki traži da plaćaju džiziju, porez za nemuslimane koji potječe iz doba rane islamske vladavine, a ukinut je 1856. diljem Osmanskog carstva ili da se preobrate na islam te da će u protivnom biti ubijeni; budući da su od 9. ožujka 2015. zabilježeni najveći napadi ISIS-a/Da'esha na asirske kršćanske gradove u području rijeke Khabur; |
| --- | --- |

J.

budući da je 23. veljače 2015. ISIS/Da'esh oteo oko 220 asiraca u blizini Tell Tamera na južnoj obali rijeke Khabur u sjeveroistočnoj Siriji; budući da su ekstremisti tijekom iste kampanje također uništili vlasništvo i svetišta kršćana; budući da su deseci asiraca ubijeni tijekom napada IS-a; budući da je IS u veljači 2015. navodno izdao proglas u kojem od asiraca u njihovim selima u sirijskoj pokrajini Hasaki traži da plaćaju džiziju, porez za nemuslimane koji potječe iz doba rane islamske vladavine, a ukinut je 1856. diljem Osmanskog carstva ili da se preobrate na islam te da će u protivnom biti ubijeni; budući da su od 9. ožujka 2015. zabilježeni najveći napadi ISIS-a/Da'esha na asirske kršćanske gradove u području rijeke Khabur;

| K. | budući da je ISIS/Da'esh od 1. ožujka 2015., nakon pregovora s plemenskim čelnicima, oslobodio nekoliko desetaka asiraca, uglavnom male djece i starih osoba, no većina ih je i dalje zarobljena, a teroristi prijete da će ih ubiti ako ne prestanu koalicijska bombardiranja; |
| --- | --- |

K.

budući da je ISIS/Da'esh od 1. ožujka 2015., nakon pregovora s plemenskim čelnicima, oslobodio nekoliko desetaka asiraca, uglavnom male djece i starih osoba, no većina ih je i dalje zarobljena, a teroristi prijete da će ih ubiti ako ne prestanu koalicijska bombardiranja;

| L. | budući da je u okviru hotimične politike kulturnog i vjerskog čišćenja IS navodno uništio više od 100 crkava u Iraku i najmanje šest u Siriji, kao i niz šijitskih džamija u Iraku; budući da su u veljači 2015. borci IS-a namjerno objavili uništavanje kipova i drugih predmeta u muzeju u Mosulu koji potječu iz drevnog Asirskog i Akadskog carstva; budući da je IS nakon toga sravnio drevni asirski grad Nimrud te da je nedavno navodno uništio lokalitet svjetske baštine UNESCO-a Hatru; budući da je sirijski režim navodno granatirao crkve u oporbenim naseljima, primjerice 2012. u Homsu i 2013. u Idlibu; |
| --- | --- |

L.

budući da je u okviru hotimične politike kulturnog i vjerskog čišćenja IS navodno uništio više od 100 crkava u Iraku i najmanje šest u Siriji, kao i niz šijitskih džamija u Iraku; budući da su u veljači 2015. borci IS-a namjerno objavili uništavanje kipova i drugih predmeta u muzeju u Mosulu koji potječu iz drevnog Asirskog i Akadskog carstva; budući da je IS nakon toga sravnio drevni asirski grad Nimrud te da je nedavno navodno uništio lokalitet svjetske baštine UNESCO-a Hatru; budući da je sirijski režim navodno granatirao crkve u oporbenim naseljima, primjerice 2012. u Homsu i 2013. u Idlibu;

| M. | budući da ISIS/Da'esh i dalje progoni, osakaćuje i ubija pripadnike etničkih i vjerskih manjina, novinare, ratne zarobljenike, aktiviste i druge, katkad primjenjujući ekstremno okrutne i nezamislive metode; budući da i druge sukobljene strane svakodnevno masovno čine ratne zločine i krše međunarodno humanitarno pravo i ljudska prava, uključujući Asadov režim; |
| --- | --- |

M.

budući da ISIS/Da'esh i dalje progoni, osakaćuje i ubija pripadnike etničkih i vjerskih manjina, novinare, ratne zarobljenike, aktiviste i druge, katkad primjenjujući ekstremno okrutne i nezamislive metode; budući da i druge sukobljene strane svakodnevno masovno čine ratne zločine i krše međunarodno humanitarno pravo i ljudska prava, uključujući Asadov režim;

| N. | budući da je uzrok nasilja ISIS-a/Da'esha salafizam, odnosno ekstremno vehabijsko tumačenje islama; |
| --- | --- |

N.

budući da je uzrok nasilja ISIS-a/Da'esha salafizam, odnosno ekstremno vehabijsko tumačenje islama;

| 1. | zaprepašten je i tužan zbog brutalnog postupanja ekstremista ISIS-a/Da'esha prema asircima u Siriji i Koptima u Libiji te ih najoštrije osuđuje; izražava solidarnost s obiteljima žrtava te s asirskom kršćanskom zajednicom u Siriji i koptskom kršćanskom zajednicom u Egiptu, kao i sa svim ostalim skupinama i pojedincima izloženima nasilju ISIS-a/Da'esha; |
| --- | --- |

1.

zaprepašten je i tužan zbog brutalnog postupanja ekstremista ISIS-a/Da'esha prema asircima u Siriji i Koptima u Libiji te ih najoštrije osuđuje; izražava solidarnost s obiteljima žrtava te s asirskom kršćanskom zajednicom u Siriji i koptskom kršćanskom zajednicom u Egiptu, kao i sa svim ostalim skupinama i pojedincima izloženima nasilju ISIS-a/Da'esha;

| 2. | oštro osuđuje ISIS/Da'esh i njegovo ekstremno kršenje ljudskih prava koje, u skladu s Rimskim statutom Međunarodnog kaznenog suda, predstavlja zločine protiv čovječnosti i ratne zločine i koje se može nazvati genocidom; iznimno je zabrinut zbog toga što su hotimična meta te terorističke skupine kršćani, jesidi, turkmeni, šijiti, šabaci, sabejci, jarsani i suniti koji se ne slažu s njezinim tumačenjem islama i što je sve to dio nastojanja da se istrijebe sve vjerske manjine s područja pod njezinom kontrolom; ističe da počinitelji tih djela ne smiju ostati nekažnjeni i da bi odgovorne za ta djela trebalo izvesti pred Međunarodni kazneni sud; u tom kontekstu podsjeća na nerazjašnjenu otmicu biskupa Joanna Ibrahima i Bulosa Jazigija koju su proveli naoružani pobunjenici u pokrajini Aleppo u Siriji 22. travnja 2013.; |
| --- | --- |

2.

oštro osuđuje ISIS/Da'esh i njegovo ekstremno kršenje ljudskih prava koje, u skladu s Rimskim statutom Međunarodnog kaznenog suda, predstavlja zločine protiv čovječnosti i ratne zločine i koje se može nazvati genocidom; iznimno je zabrinut zbog toga što su hotimična meta te terorističke skupine kršćani, jesidi, turkmeni, šijiti, šabaci, sabejci, jarsani i suniti koji se ne slažu s njezinim tumačenjem islama i što je sve to dio nastojanja da se istrijebe sve vjerske manjine s područja pod njezinom kontrolom; ističe da počinitelji tih djela ne smiju ostati nekažnjeni i da bi odgovorne za ta djela trebalo izvesti pred Međunarodni kazneni sud; u tom kontekstu podsjeća na nerazjašnjenu otmicu biskupa Joanna Ibrahima i Bulosa Jazigija koju su proveli naoružani pobunjenici u pokrajini Aleppo u Siriji 22. travnja 2013.;

| 3. | nadalje osuđuje pokušaje ISIS-a/Da'esha da prošire svoju ekstremističku totalitarnu ideologiju i nasilje na druge zemlje u regiji i šire; |
| --- | --- |

3.

nadalje osuđuje pokušaje ISIS-a/Da'esha da prošire svoju ekstremističku totalitarnu ideologiju i nasilje na druge zemlje u regiji i šire;

| 4. | podržava međunarodne napore koji se poduzimaju protiv ISIS-a/Da'esha, uključujući vojne akcije međunarodne koalicije kojima koordiniraju Sjedinjene Američke Države, te potiče države članice EU-a koje to još nisu učinile da razmotre načine pružanja doprinosa tim naporima, između ostalog praćenjem i zabranom tajnih prekomorskih fondova ISIS-a; |
| --- | --- |

4.

podržava međunarodne napore koji se poduzimaju protiv ISIS-a/Da'esha, uključujući vojne akcije međunarodne koalicije kojima koordiniraju Sjedinjene Američke Države, te potiče države članice EU-a koje to još nisu učinile da razmotre načine pružanja doprinosa tim naporima, između ostalog praćenjem i zabranom tajnih prekomorskih fondova ISIS-a;

| 5. | poziva međunarodnu koaliciju da učini više kako bi se spriječile otmice manjina kao što je otmica stotina asirskih kršćana u sjevernoj Siriji; naglašava da je važno pružiti utočište kaldejcima, asircima, sirjacima i ostalima koji su izloženi riziku u ravnici Nineveh u Iraku, području u kojemu su mnoge etničke i vjerske manjine povijesno vrlo prisutne i u kojemu su mirno živjele jedna uz drugu; |
| --- | --- |

5.

poziva međunarodnu koaliciju da učini više kako bi se spriječile otmice manjina kao što je otmica stotina asirskih kršćana u sjevernoj Siriji; naglašava da je važno pružiti utočište kaldejcima, asircima, sirjacima i ostalima koji su izloženi riziku u ravnici Nineveh u Iraku, području u kojemu su mnoge etničke i vjerske manjine povijesno vrlo prisutne i u kojemu su mirno živjele jedna uz drugu;

| 6. | potiče EU i njegove države članice da proaktivno i preventivno nastupe u pogledu opasnosti od širenja ISIS-a/Da'esha na zemlje i regije izvan Iraka i Sirije; u tom svjetlu iznimno je zabrinut zbog stanja u Libiji, između ostalog i zbog njezine geografske blizine EU-u i područjima sukoba u Africi; |
| --- | --- |

6.

potiče EU i njegove države članice da proaktivno i preventivno nastupe u pogledu opasnosti od širenja ISIS-a/Da'esha na zemlje i regije izvan Iraka i Sirije; u tom svjetlu iznimno je zabrinut zbog stanja u Libiji, između ostalog i zbog njezine geografske blizine EU-u i područjima sukoba u Africi;

| 7. | poziva EU i njegove države članice, kao i partnere u NATO-u, da razmotre pitanje dvojake uloge nekih zemalja u tom sukobu, posebno ako su aktivno ili pasivno doprinosile ili još doprinose jačanju ISIS-a/Da'esha i drugih ekstremističkih skupina; u tom kontekstu vrlo je zabrinut zbog toga što javni i privatni subjekti iz zemalja Perzijskog zaljeva financiraju širenje vehabijskog tumačenja islama te ih poziva da okončaju navedeno financiranje; nadalje poziva te zemlje da zaustave financiranje terorističkih organizacija sa svojih teritorija; poziva Tursku da preuzme pozitivnu ulogu u borbi protiv ISIS-a/Da'esha te da kršćanskim manjinama i ostalim prognanicima koji bježe iz Sirije bez odgode dopusti da pređu granicu i uđu u Tursku te nađu utočište; |
| --- | --- |

7.

poziva EU i njegove države članice, kao i partnere u NATO-u, da razmotre pitanje dvojake uloge nekih zemalja u tom sukobu, posebno ako su aktivno ili pasivno doprinosile ili još doprinose jačanju ISIS-a/Da'esha i drugih ekstremističkih skupina; u tom kontekstu vrlo je zabrinut zbog toga što javni i privatni subjekti iz zemalja Perzijskog zaljeva financiraju širenje vehabijskog tumačenja islama te ih poziva da okončaju navedeno financiranje; nadalje poziva te zemlje da zaustave financiranje terorističkih organizacija sa svojih teritorija; poziva Tursku da preuzme pozitivnu ulogu u borbi protiv ISIS-a/Da'esha te da kršćanskim manjinama i ostalim prognanicima koji bježe iz Sirije bez odgode dopusti da pređu granicu i uđu u Tursku te nađu utočište;

| 8. | potiče suradnju s novim regionalnim i lokalnim snagama, kao što su kurdska regionalna vlada u Iraku, kurdske grupe na drugim mjestima, primjerice uloga YPG-a u oslobađanju Kobanea, sirijsko vojno vijeće te lokalna samoupravna tijela u regiji koja su pokazala veću predanost zaštiti ljudskih prava i demokracije nego što su to učinile vlasti njihovih zemalja; posebno pozdravlja hrabrost kurdskih snaga Pešmerga koje su mnogo učinile kako bi zaštitile ugrožene manjine; |
| --- | --- |

8.

potiče suradnju s novim regionalnim i lokalnim snagama, kao što su kurdska regionalna vlada u Iraku, kurdske grupe na drugim mjestima, primjerice uloga YPG-a u oslobađanju Kobanea, sirijsko vojno vijeće te lokalna samoupravna tijela u regiji koja su pokazala veću predanost zaštiti ljudskih prava i demokracije nego što su to učinile vlasti njihovih zemalja; posebno pozdravlja hrabrost kurdskih snaga Pešmerga koje su mnogo učinile kako bi zaštitile ugrožene manjine;

| 9. | zabrinut je zbog izvješća o tome da kršćanske manjine ne mogu pristupiti izbjegličkim kampovima u regiji jer bi oni za njih bili previše opasni; traži da EU zajamči da će njegova razvojna pomoć dospjeti do svih manjinskih skupina raseljenih zbog sukoba; potiče EU da koristi iskustvo i uhodane mreže lokalnih i regionalnih crkava te međunarodne organizacije crkava za pružanje pomoći za dostavljanje financijske i druge pomoći kako bi se zajamčilo da sve manjinske skupine mogu uživati u zaštiti i potpori zahvaljujući europskoj pomoći; |
| --- | --- |

9.

zabrinut je zbog izvješća o tome da kršćanske manjine ne mogu pristupiti izbjegličkim kampovima u regiji jer bi oni za njih bili previše opasni; traži da EU zajamči da će njegova razvojna pomoć dospjeti do svih manjinskih skupina raseljenih zbog sukoba; potiče EU da koristi iskustvo i uhodane mreže lokalnih i regionalnih crkava te međunarodne organizacije crkava za pružanje pomoći za dostavljanje financijske i druge pomoći kako bi se zajamčilo da sve manjinske skupine mogu uživati u zaštiti i potpori zahvaljujući europskoj pomoći;

| 10. | smatra nužnim da Vijeće i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) počnu raditi s međunarodnim i regionalnim partnerima na scenariju za razdoblje poslije ISIS-a/Da'esha, uzimajući u obzir hitnu potrebu za kulturnim i vjerskim dijalogom i pomirenjem; |
| --- | --- |

10.

smatra nužnim da Vijeće i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) počnu raditi s međunarodnim i regionalnim partnerima na scenariju za razdoblje poslije ISIS-a/Da'esha, uzimajući u obzir hitnu potrebu za kulturnim i vjerskim dijalogom i pomirenjem;

| 11. | osuđuje uništavanje kulturnih lokaliteta i predmeta koje provodi ISIS/Da'esh i koje predstavlja napad na kulturnu baštinu svih stanovnika tih zemalja i čovječanstva u cjelini; |
| --- | --- |

11.

osuđuje uništavanje kulturnih lokaliteta i predmeta koje provodi ISIS/Da'esh i koje predstavlja napad na kulturnu baštinu svih stanovnika tih zemalja i čovječanstva u cjelini;

| 12. | poziva EU i njegove države članice da surađuju s međunarodnim i lokalnim partnerima kako bi zaštitili što više asirske i druge kulturne i vjerske baštine s teritorija koje je okupirao ISIS/Da'esh; nadalje poziva Vijeće da poduzme mjere protiv nezakonite trgovine drevnim predmetima koji potječu s tih teritorija; |
| --- | --- |

12.

poziva EU i njegove države članice da surađuju s međunarodnim i lokalnim partnerima kako bi zaštitili što više asirske i druge kulturne i vjerske baštine s teritorija koje je okupirao ISIS/Da'esh; nadalje poziva Vijeće da poduzme mjere protiv nezakonite trgovine drevnim predmetima koji potječu s tih teritorija;

| 13. | potvrđuje i podupire neotuđivo pravo svih vjerskih i etničkih manjina koje žive u Iraku i Siriji da nastave živjeti na svojim povijesnim i tradicionalnim prostorima u dostojanstvu, jednakosti i sigurnosti te da slobodno ispovijedaju svoju vjeru; u tom svjetlu potiče sve države članice UN-a da jasno izraze svoje protivljenje nasilju i da posebno zagovaraju prava manjina; vjeruje da za okončavanje patnje i masovnog egzodusa kršćana i drugog autohtonog stanovništva regije regionalni politički i vjerski čelnici moraju jasno i nedvosmisleno reći da podržavaju njihovu stalnu prisutnost te njihova potpuna i jednaka građanska prava u svojim zemljama; |
| --- | --- |

13.

potvrđuje i podupire neotuđivo pravo svih vjerskih i etničkih manjina koje žive u Iraku i Siriji da nastave živjeti na svojim povijesnim i tradicionalnim prostorima u dostojanstvu, jednakosti i sigurnosti te da slobodno ispovijedaju svoju vjeru; u tom svjetlu potiče sve države članice UN-a da jasno izraze svoje protivljenje nasilju i da posebno zagovaraju prava manjina; vjeruje da za okončavanje patnje i masovnog egzodusa kršćana i drugog autohtonog stanovništva regije regionalni politički i vjerski čelnici moraju jasno i nedvosmisleno reći da podržavaju njihovu stalnu prisutnost te njihova potpuna i jednaka građanska prava u svojim zemljama;

| 14. | bezuvjetno odbacuje i smatra nelegitimnom izjavu vodstva ISIS-a/Da'esha da su uspostavili kalifat u područjima koja kontroliraju; naglašava da nastanak i širenje „islamskog kalifata” te djelovanje drugih ekstremističkih skupina na Bliskom istoku predstavlja izravnu prijetnju sigurnosti regije i europskih zemalja; |
| --- | --- |

14.

bezuvjetno odbacuje i smatra nelegitimnom izjavu vodstva ISIS-a/Da'esha da su uspostavili kalifat u područjima koja kontroliraju; naglašava da nastanak i širenje „islamskog kalifata” te djelovanje drugih ekstremističkih skupina na Bliskom istoku predstavlja izravnu prijetnju sigurnosti regije i europskih zemalja;

| 15. | potvrđuje svoju predanost slobodi mišljenja, slobodi savjesti i slobodi vjere ili uvjerenja kao temeljnom ljudskom pravu zajamčenom međunarodnim pravnim instrumentima na čije se poštovanje obvezala većina svjetskih zemalja i koji su priznati kao instrumenti svjetske vrijednosti; |
| --- | --- |

15.

potvrđuje svoju predanost slobodi mišljenja, slobodi savjesti i slobodi vjere ili uvjerenja kao temeljnom ljudskom pravu zajamčenom međunarodnim pravnim instrumentima na čije se poštovanje obvezala većina svjetskih zemalja i koji su priznati kao instrumenti svjetske vrijednosti;

| 16. | podržava sve inicijative, uključujući one u EU-u, čiji je cilj promicanje dijaloga i uzajamnog poštovanja među zajednicama; poziva sva vjerska tijela da promiču toleranciju i poduzimaju inicijative protiv mržnje te nasilne i ekstremističke radikalizacije; |
| --- | --- |

16.

podržava sve inicijative, uključujući one u EU-u, čiji je cilj promicanje dijaloga i uzajamnog poštovanja među zajednicama; poziva sva vjerska tijela da promiču toleranciju i poduzimaju inicijative protiv mržnje te nasilne i ekstremističke radikalizacije;

| 17. | poziva EU da u okviru ljudskih prava dalje istražuje protuterorističke politike, osim onih koje već postoje, te da nastavi surađivati s državama članicama u cilju jačanja politika za suzbijanje radikalizacije na tlu EU-a, širenja govora mržnje i poticanja na nasilje preko interneta; nadalje potiče države članice da surađuju s Vijećem sigurnosti UN-a i Općom skupštinom UN-a kako bi se diljem svijeta zaustavilo širenje ekstremističke i džihadističke ideologije; |
| --- | --- |

17.

poziva EU da u okviru ljudskih prava dalje istražuje protuterorističke politike, osim onih koje već postoje, te da nastavi surađivati s državama članicama u cilju jačanja politika za suzbijanje radikalizacije na tlu EU-a, širenja govora mržnje i poticanja na nasilje preko interneta; nadalje potiče države članice da surađuju s Vijećem sigurnosti UN-a i Općom skupštinom UN-a kako bi se diljem svijeta zaustavilo širenje ekstremističke i džihadističke ideologije;

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Sirijskoj nacionalnoj koaliciji, vladi i parlamentu Iraka, vladi iračke pokrajine Kurdistana, predsjedniku Arapske Republike Egipta, Vijeću zastupnika u Tobruku u Libiji, vladi Libije, Ligi arapskih država, glavnom tajniku UN-a i Vijeću za ljudska prava UN-a. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Sirijskoj nacionalnoj koaliciji, vladi i parlamentu Iraka, vladi iračke pokrajine Kurdistana, predsjedniku Arapske Republike Egipta, Vijeću zastupnika u Tobruku u Libiji, vladi Libije, Ligi arapskih država, glavnom tajniku UN-a i Vijeću za ljudska prava UN-a.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0422.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0027.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0040.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/117

---

P8_TA(2015)0072

Južni Sudan, uključujući nedavne otmice djece

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o Južnom Sudanu, uključujući nedavne otmice djece (2015/2603(RSP))

(2016/C 316/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Južnom Sudanu, posebno rezolucije o stanju u Južnom Sudanu od 16. siječnja (1) i 13. studenog 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Južnom Sudanu, posebno rezolucije o stanju u Južnom Sudanu od 16. siječnja (1) i 13. studenog 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir sporazum o prekidu vatre i podjeli vlasti koji su predsjednik Salva Kiir i bivši potpredsjednik Riek Machar potpisali 2. veljače 2015. u Adis Abebi pod okriljem Međuvladina tijela za razvoj (IGAD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum o prekidu vatre i podjeli vlasti koji su predsjednik Salva Kiir i bivši potpredsjednik Riek Machar potpisali 2. veljače 2015. u Adis Abebi pod okriljem Međuvladina tijela za razvoj (IGAD),

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona od 3. veljače 2015. o mirovnim pregovorima u Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Ban Ki-moona od 3. veljače 2015. o mirovnim pregovorima u Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir priopćenje od 10. veljače 2015. sa sastanka na visokoj razini IGAD-a i Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja o humanitarnim krizama u Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje od 10. veljače 2015. sa sastanka na visokoj razini IGAD-a i Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja o humanitarnim krizama u Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebne predstavnice glavnog tajnika UN-a za djecu i oružani sukob od 25. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebne predstavnice glavnog tajnika UN-a za djecu i oružani sukob od 25. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje Republike Južnog Sudana i UN-a iz listopada 2014. o sprečavanju seksualnog nasilja povezanog sa sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje Republike Južnog Sudana i UN-a iz listopada 2014. o sprečavanju seksualnog nasilja povezanog sa sukobima,

| — | uzimajući u obzir Rezolucije 2155 (2014) i 2206 (2015) Vijeća sigurnosti UN-a kojima se postavljaju temelji za ciljane sankcije za one koji onemogućuju mir u Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezolucije 2155 (2014) i 2206 (2015) Vijeća sigurnosti UN-a kojima se postavljaju temelji za ciljane sankcije za one koji onemogućuju mir u Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 6. ožujka 2015. o neuspjehu strana uključenih u sukob u Južnom Sudanu da postignu mirovni sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 6. ožujka 2015. o neuspjehu strana uključenih u sukob u Južnom Sudanu da postignu mirovni sporazum,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je akcijski plan Južnog Sudana za okončanje novačenja i iskorištavanja djece u vladinim oružanim snagama i drugih teških prekršaja nad djecom obnovljen 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je akcijski plan Južnog Sudana za okončanje novačenja i iskorištavanja djece u vladinim oružanim snagama i drugih teških prekršaja nad djecom obnovljen 2012.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravim i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravim i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije kojom se uređuju posebni aspekti problema izbjeglica u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Afričke unije kojom se uređuju posebni aspekti problema izbjeglica u Africi,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o pravima i dobrobiti djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o pravima i dobrobiti djeteta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o djeci i oružanom sukobu iz 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o djeci i oružanom sukobu iz 2010.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 182 o najgorim oblicima dječjeg rada usvojenu 1999., u kojoj je među najgorim oblicima dječjeg rada navedeno „prisilno ili obvezno novačenje djece za njihovo korištenje u oružanim sukobima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 182 o najgorim oblicima dječjeg rada usvojenu 1999., u kojoj je među najgorim oblicima dječjeg rada navedeno „prisilno ili obvezno novačenje djece za njihovo korištenje u oružanim sukobima”,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni sudanski mirovni sporazum (CPA) iz 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni sudanski mirovni sporazum (CPA) iz 2005.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je paravojna skupina kojoj je navodno na čelu Johnson Oloni, zapovjednik u Sudanskoj narodnooslobodilačkoj vojsci (SPLA), 15. i 16. veljače 2015. u gradu Wau Shilluk u državi Gornjeg Nila otela prema procjenama 89 djece, a možda i nekoliko stotina više; budući da su, prema navodima svjedoka, naoružani vojnici opkolili zajednicu i pretražili svaku kuću te silom odveli većinom dječake starije od 12 godina; |
| --- | --- |

A.

budući da je paravojna skupina kojoj je navodno na čelu Johnson Oloni, zapovjednik u Sudanskoj narodnooslobodilačkoj vojsci (SPLA), 15. i 16. veljače 2015. u gradu Wau Shilluk u državi Gornjeg Nila otela prema procjenama 89 djece, a možda i nekoliko stotina više; budući da su, prema navodima svjedoka, naoružani vojnici opkolili zajednicu i pretražili svaku kuću te silom odveli većinom dječake starije od 12 godina;

| B. | budući da su u prosincu 2013. političke nesuglasice u vladajućoj stranci Južnog Sudana, Narodnom pokretu za oslobođenje Sudana (SPLM), prerasle u oružani sukob u Jubi između snaga odanih predsjedniku Kiiru i onih koje podržavaju bivšeg potpredsjednika Rieka Machara; |
| --- | --- |

B.

budući da su u prosincu 2013. političke nesuglasice u vladajućoj stranci Južnog Sudana, Narodnom pokretu za oslobođenje Sudana (SPLM), prerasle u oružani sukob u Jubi između snaga odanih predsjedniku Kiiru i onih koje podržavaju bivšeg potpredsjednika Rieka Machara;

| C. | budući da je uslijed unutarnjeg oružanog sukoba koji je izbio u prosincu 2013. interno raseljeno oko 1,4 milijuna ljudi, 500 000 ih je pobjeglo u susjedne zemlje, a oko 12 000 djece je unovačeno u oružane snage i skupine; budući da su tisuće djece navodno ubijene, silovane, raseljene te su ostale bez roditelja; |
| --- | --- |

C.

budući da je uslijed unutarnjeg oružanog sukoba koji je izbio u prosincu 2013. interno raseljeno oko 1,4 milijuna ljudi, 500 000 ih je pobjeglo u susjedne zemlje, a oko 12 000 djece je unovačeno u oružane snage i skupine; budući da su tisuće djece navodno ubijene, silovane, raseljene te su ostale bez roditelja;

| D. | budući da se procjenjuje da je oko 4 milijuna ljudi u velikoj opasnosti od nesigurne opskrbe hranom i nestašice hrane te da UN stalno upozorava da će humanitarna kriza i glad postati još težima ako se sukob nastavi; budući da se uz nedostatak zdravstvene skrbi i infrastrukture čini da se stanje može samo pogoršati; |
| --- | --- |

D.

budući da se procjenjuje da je oko 4 milijuna ljudi u velikoj opasnosti od nesigurne opskrbe hranom i nestašice hrane te da UN stalno upozorava da će humanitarna kriza i glad postati još težima ako se sukob nastavi; budući da se uz nedostatak zdravstvene skrbi i infrastrukture čini da se stanje može samo pogoršati;

| E. | budući da i sama misija UN-a u Republici Južnom Sudanu (UNMISS) sada pruža utočište za više od 100 000 interno raseljenih osoba koje se pokušavaju skloniti od nasilja te je i sama postala metom napada; |
| --- | --- |

E.

budući da i sama misija UN-a u Republici Južnom Sudanu (UNMISS) sada pruža utočište za više od 100 000 interno raseljenih osoba koje se pokušavaju skloniti od nasilja te je i sama postala metom napada;

| F. | budući da prema procjenama UN-a više od polovice stanovništva u izbjegličkim kampovima čine djeca, koja su stoga suočena s ozbiljnim prijetnjama za svoju tjelesnu sigurnost, razvoj i dobrobit; budući da je stopa smrtnosti novorođenčadi u Južnom Sudanu među najvišima u svijetu, a pokazatelji obrazovanja najniži su na svjetskoj razini; budući da je zbog aktualnog sukoba 400 000 djece napustilo školovanje; |
| --- | --- |

F.

budući da prema procjenama UN-a više od polovice stanovništva u izbjegličkim kampovima čine djeca, koja su stoga suočena s ozbiljnim prijetnjama za svoju tjelesnu sigurnost, razvoj i dobrobit; budući da je stopa smrtnosti novorođenčadi u Južnom Sudanu među najvišima u svijetu, a pokazatelji obrazovanja najniži su na svjetskoj razini; budući da je zbog aktualnog sukoba 400 000 djece napustilo školovanje;

| G. | budući da sukobljene strane napadaju civile na osnovi njihove etničke pripadnosti i dojma o političkoj pripadnosti, provode seksualno nasilje i učestalo uništavaju i pljačkaju imovinu; |
| --- | --- |

G.

budući da sukobljene strane napadaju civile na osnovi njihove etničke pripadnosti i dojma o političkoj pripadnosti, provode seksualno nasilje i učestalo uništavaju i pljačkaju imovinu;

| H. | budući da su sukobljene strane u Južnom Sudanu 7. siječnja 2014. u Adis Abebi započele pregovore pod okriljem Međuvladina tijela za razvoj (IGAD); budući da, usprkos prethodnim sporazumima o prekidu sukoba, od kojih je najnoviji sporazum o prekidu vatre potpisan 2. veljače 2015. u Adis Abebi, i kontinuiranim nastojanjima IGAD-a da se pregovorima dođe do političkog rješenja sukoba, borbe još uvijek traju, i to uz potpuno nepoštovanje međunarodnog prava o ljudskim pravima i humanitarnog prava te bez odgovaranja za zločine počinjene u kontekstu sukoba; |
| --- | --- |

H.

budući da su sukobljene strane u Južnom Sudanu 7. siječnja 2014. u Adis Abebi započele pregovore pod okriljem Međuvladina tijela za razvoj (IGAD); budući da, usprkos prethodnim sporazumima o prekidu sukoba, od kojih je najnoviji sporazum o prekidu vatre potpisan 2. veljače 2015. u Adis Abebi, i kontinuiranim nastojanjima IGAD-a da se pregovorima dođe do političkog rješenja sukoba, borbe još uvijek traju, i to uz potpuno nepoštovanje međunarodnog prava o ljudskim pravima i humanitarnog prava te bez odgovaranja za zločine počinjene u kontekstu sukoba;

| I. | budući da su vlada i pobunjenici premašili rok za postizanje sporazuma o podjeli vlasti koji je IGAD postavio na 5. ožujka 2015. i budući da su mirovni pregovori produženi na neograničeno vrijeme; budući da je glavni posrednik IGAD-a izjavio da bi UN i Afrička unija (AU) sada mogli preuzeti izravnu ulogu u pregovorima; |
| --- | --- |

I.

budući da su vlada i pobunjenici premašili rok za postizanje sporazuma o podjeli vlasti koji je IGAD postavio na 5. ožujka 2015. i budući da su mirovni pregovori produženi na neograničeno vrijeme; budući da je glavni posrednik IGAD-a izjavio da bi UN i Afrička unija (AU) sada mogli preuzeti izravnu ulogu u pregovorima;

| J. | budući da je Afrička unija u ožujku 2014. osnovala istražno povjerenstvo, ali njegovo završno izvješće još uvijek nije objavljeno, usprkos tome što je u listopadu 2014. podneseno Komisiji AU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da je Afrička unija u ožujku 2014. osnovala istražno povjerenstvo, ali njegovo završno izvješće još uvijek nije objavljeno, usprkos tome što je u listopadu 2014. podneseno Komisiji AU-a;

| K. | budući da je odluka o odgodi objave dočekana s općim razočaranjem te se uglavnom smatra nazadovanjem u pogledu utvrđivanja odgovornosti i okončanja nekažnjivosti, a svoju su razočaranost izrazili i pomoćnik glavnog tajnika UN-a Ivan Šimonović, bivša visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Navi Pillay i istaknute ličnosti iz organizacija civilnog društva Južnog Sudana; |
| --- | --- |

K.

budući da je odluka o odgodi objave dočekana s općim razočaranjem te se uglavnom smatra nazadovanjem u pogledu utvrđivanja odgovornosti i okončanja nekažnjivosti, a svoju su razočaranost izrazili i pomoćnik glavnog tajnika UN-a Ivan Šimonović, bivša visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Navi Pillay i istaknute ličnosti iz organizacija civilnog društva Južnog Sudana;

| L. | budući da je 3. ožujka 2015. Vijeće sigurnosti UN-a jednoglasno odobrilo sustav za nametanje sankcija onima koji odgovorni za nastavak sukoba ili onemogućavanje mira u Južnom Sudanu ili su sudionici toga; budući da se sankcije primjenjuju i na one čija su meta civili ili koji napadaju bolnice, vjerske objekte, škole ili mjesta na kojima civili traže utočište i koji novače ili koriste djecu u oružanim snagama i skupinama; |
| --- | --- |

L.

budući da je 3. ožujka 2015. Vijeće sigurnosti UN-a jednoglasno odobrilo sustav za nametanje sankcija onima koji odgovorni za nastavak sukoba ili onemogućavanje mira u Južnom Sudanu ili su sudionici toga; budući da se sankcije primjenjuju i na one čija su meta civili ili koji napadaju bolnice, vjerske objekte, škole ili mjesta na kojima civili traže utočište i koji novače ili koriste djecu u oružanim snagama i skupinama;

| M. | budući da, iako je parlament Južnog Sudana glasovao za ratifikaciju, Južni Sudan još nije stranka nijednog ključnog međunarodnog ili regionalnog ugovora o ljudskim pravima, kao što su Afrička povelja o ljudskim pravima i pravima naroda, Konvencija AU-a kojom se uređuju posebni aspekti problema izbjeglica u Africi, Konvencija UN-a o pravima djeteta, Konvencija UN-a protiv mučenja i Konvencija UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena; |
| --- | --- |

M.

budući da, iako je parlament Južnog Sudana glasovao za ratifikaciju, Južni Sudan još nije stranka nijednog ključnog međunarodnog ili regionalnog ugovora o ljudskim pravima, kao što su Afrička povelja o ljudskim pravima i pravima naroda, Konvencija AU-a kojom se uređuju posebni aspekti problema izbjeglica u Africi, Konvencija UN-a o pravima djeteta, Konvencija UN-a protiv mučenja i Konvencija UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena;

| N. | budući da se prema Statutu Međunarodnog kaznenog suda mobilizacija, novačenje u nacionalne oružane snage ili oružane skupine ili korištenje u sukobima djece mlađe od 15 godina smatra ratnim zločinom; |
| --- | --- |

N.

budući da se prema Statutu Međunarodnog kaznenog suda mobilizacija, novačenje u nacionalne oružane snage ili oružane skupine ili korištenje u sukobima djece mlađe od 15 godina smatra ratnim zločinom;

| O. | budući da je parlament Južnog Sudana razmatrao prijedlog zakona o nevladinim organizacijama kojim bi se ograničilo pravo na slobodu udruživanja uvođenjem obvezne registracije, zabranom rada nevladinim organizacijama koje nisu registrirane i kriminalizacijom dobrovoljnih aktivnosti koje se provode bez potvrde o registraciji; |
| --- | --- |

O.

budući da je parlament Južnog Sudana razmatrao prijedlog zakona o nevladinim organizacijama kojim bi se ograničilo pravo na slobodu udruživanja uvođenjem obvezne registracije, zabranom rada nevladinim organizacijama koje nisu registrirane i kriminalizacijom dobrovoljnih aktivnosti koje se provode bez potvrde o registraciji;

| P. | budući da se škole i dalje koriste, među ostalim, za vojne svrhe, kao mjesta okupacije ili novačenja; budući da se od kraja veljače 2015. 30 škola navodno i dalje koristi u vojne svrhe; |
| --- | --- |

P.

budući da se škole i dalje koriste, među ostalim, za vojne svrhe, kao mjesta okupacije ili novačenja; budući da se od kraja veljače 2015. 30 škola navodno i dalje koristi u vojne svrhe;

| Q. | budući da gospodarstvo Južnog Sudana gotovo u potpunosti ovisi o naftnom sektoru, ne uzmu li se u obzir donacije i humanitarna pomoć, te se izvozom nafte ostvaruje više od 70 % BDP-a i oko 90 % prihoda vlade; budući da su prihodi od naftne industrije motiv nasilnih sukoba; |
| --- | --- |

Q.

budući da gospodarstvo Južnog Sudana gotovo u potpunosti ovisi o naftnom sektoru, ne uzmu li se u obzir donacije i humanitarna pomoć, te se izvozom nafte ostvaruje više od 70 % BDP-a i oko 90 % prihoda vlade; budući da su prihodi od naftne industrije motiv nasilnih sukoba;

| R. | budući da trenutačno nasilje u Južnom Sudanu stvara neizdrživ humanitarni trošak, pri čemu će 2015. prema procjenama UN-a biti potrebna humanitarna pomoć u iznosu od 1,81 milijardi USD; budući da je UN u Južnom Sudanu proglasio izvanredno stanje 3. stupnja, što je najviši stupanj humanitarne krize; |
| --- | --- |

R.

budući da trenutačno nasilje u Južnom Sudanu stvara neizdrživ humanitarni trošak, pri čemu će 2015. prema procjenama UN-a biti potrebna humanitarna pomoć u iznosu od 1,81 milijardi USD; budući da je UN u Južnom Sudanu proglasio izvanredno stanje 3. stupnja, što je najviši stupanj humanitarne krize;

| S. | budući da su EU i njegove države članice 2014. izdvojile gotovo 300 milijuna EUR za humanitarnu pomoć kao odgovor na humanitarnu krizu i na hitne potrebe izbjeglica iz Južnog Sudana u regiji; |
| --- | --- |

S.

budući da su EU i njegove države članice 2014. izdvojile gotovo 300 milijuna EUR za humanitarnu pomoć kao odgovor na humanitarnu krizu i na hitne potrebe izbjeglica iz Južnog Sudana u regiji;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja sigurnosne i humanitarne situacije u Južnom Sudanu, zbog čega bi moglo doći do destabilizacije cijele istočnoafričke regije; hitno poziva sve strane da obustave nasilje, prekinu kršenja ljudskih prava, formiraju prijelaznu vladu nacionalnog jedinstva i omoguće potpuni pristup humanitarnoj pomoći; poziva sve strane da obustave napade na obrazovne i javne zgrade i da se prestanu koristiti školama za vojne svrhe, među ostalim za novačenje djece vojnika; s tim u vezi podsjeća da podupire smjernice za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja sigurnosne i humanitarne situacije u Južnom Sudanu, zbog čega bi moglo doći do destabilizacije cijele istočnoafričke regije; hitno poziva sve strane da obustave nasilje, prekinu kršenja ljudskih prava, formiraju prijelaznu vladu nacionalnog jedinstva i omoguće potpuni pristup humanitarnoj pomoći; poziva sve strane da obustave napade na obrazovne i javne zgrade i da se prestanu koristiti školama za vojne svrhe, među ostalim za novačenje djece vojnika; s tim u vezi podsjeća da podupire smjernice za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba;

| 2. | izražava duboku razočaranost činjenicom da nakon više od godinu dana pregovora pod okriljem IGAD-a nije ostvaren značajan napredak; poziva sve sukobljene strane da postignu sporazum o podjeli vlasti i u potpunosti podržava aktualni proces pregovora te poziva na bezuvjetan, potpun i trenutačan prekid vatre i okončanje svih sukoba te trenutačnu obustavu novačenja i mobilizacije civila; poziva da se usmjere napori na pronalaženje načina za postizanje trajnog mira i stabilnosti; poziva vlasti i pobunjenike da u dobroj vjeri sudjeluju u bezuvjetnim i uključivim političkim razgovorima u cilju uspješnog zaključenja pregovora; potiče Afričku uniju i IGAD da nastave s naporima za promicanje uključivog dijaloga i posredovanja; |
| --- | --- |

2.

izražava duboku razočaranost činjenicom da nakon više od godinu dana pregovora pod okriljem IGAD-a nije ostvaren značajan napredak; poziva sve sukobljene strane da postignu sporazum o podjeli vlasti i u potpunosti podržava aktualni proces pregovora te poziva na bezuvjetan, potpun i trenutačan prekid vatre i okončanje svih sukoba te trenutačnu obustavu novačenja i mobilizacije civila; poziva da se usmjere napori na pronalaženje načina za postizanje trajnog mira i stabilnosti; poziva vlasti i pobunjenike da u dobroj vjeri sudjeluju u bezuvjetnim i uključivim političkim razgovorima u cilju uspješnog zaključenja pregovora; potiče Afričku uniju i IGAD da nastave s naporima za promicanje uključivog dijaloga i posredovanja;

| 3. | poziva na trenutačno oslobađanje i siguran povratak sve djece unovačene u vojne snage od početka sukoba u prosincu 2013.; hitno podsjeća sve strane uključene u sukob da novačenje i upotreba djece u oružanim snagama i skupinama predstavlja teško kršenje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

3.

poziva na trenutačno oslobađanje i siguran povratak sve djece unovačene u vojne snage od početka sukoba u prosincu 2013.; hitno podsjeća sve strane uključene u sukob da novačenje i upotreba djece u oružanim snagama i skupinama predstavlja teško kršenje međunarodnog prava;

| 4. | poziva Sudansku narodnooslobodilačku vojsku i snage oporbe da se na temeljit i transparentan način uvjere da u svojim redovima više nemaju djece i da odmah osmisle i provedu akcijski plan u suradnji s UN-om kako bi se prekinula teška kršenja prava djece; |
| --- | --- |

4.

poziva Sudansku narodnooslobodilačku vojsku i snage oporbe da se na temeljit i transparentan način uvjere da u svojim redovima više nemaju djece i da odmah osmisle i provedu akcijski plan u suradnji s UN-om kako bi se prekinula teška kršenja prava djece;

| 5. | podsjeća na obvezu koju su vlasti Južnog Sudana preuzele 2009 i obnovile 2012. o prekidu novačenja i upotrebe djece u sukobu, o oslobađanju sve djece koja se nalaze u vladinim snagama sigurnosti, o pružanju usluga za ponovno spajanje i ujedinjenje njihovih obitelji i o istragama teških prekršaja nad djecom; izražava žaljenje zbog činjenice da ta obveza nije u potpunosti ispunjena; poziva sve strane u potpunosti provedu smjernice utvrđene u akcijskom planu; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na obvezu koju su vlasti Južnog Sudana preuzele 2009 i obnovile 2012. o prekidu novačenja i upotrebe djece u sukobu, o oslobađanju sve djece koja se nalaze u vladinim snagama sigurnosti, o pružanju usluga za ponovno spajanje i ujedinjenje njihovih obitelji i o istragama teških prekršaja nad djecom; izražava žaljenje zbog činjenice da ta obveza nije u potpunosti ispunjena; poziva sve strane u potpunosti provedu smjernice utvrđene u akcijskom planu;

| 6. | poziva Komisiju da pomogne u mobilizaciji sredstava kako bi se pomoglo dugoročnoj reintegraciji djece unovačene u oružane snage ili djece zahvaćene sukobom, u suradnji s Uredom posebnog predstavnika UN-a za djecu u oružanom sukobu, UNICEF-om i drugim agencijama; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da pomogne u mobilizaciji sredstava kako bi se pomoglo dugoročnoj reintegraciji djece unovačene u oružane snage ili djece zahvaćene sukobom, u suradnji s Uredom posebnog predstavnika UN-a za djecu u oružanom sukobu, UNICEF-om i drugim agencijama;

| 7. | ustraje u tome da je potrebno premostiti jaz između intervencije u humanitarnoj krizi i suradnje za dugoročni razvoj; smatra da programi dugoročnog razvoja za djecu koja su pogođena oružanim sukobom posebno trebaju biti usmjereni, među ostalim, na sustave zaštite djece, na obrazovanje i na programe zapošljavanja; apelira na Komisiju i države članice da povećaju humanitarnu pomoć i da lokalnim poljoprivrednicima i proizvođačima omoguće pristup resursima; |
| --- | --- |

7.

ustraje u tome da je potrebno premostiti jaz između intervencije u humanitarnoj krizi i suradnje za dugoročni razvoj; smatra da programi dugoročnog razvoja za djecu koja su pogođena oružanim sukobom posebno trebaju biti usmjereni, među ostalim, na sustave zaštite djece, na obrazovanje i na programe zapošljavanja; apelira na Komisiju i države članice da povećaju humanitarnu pomoć i da lokalnim poljoprivrednicima i proizvođačima omoguće pristup resursima;

| 8. | potiče Vijeće AU-a za mir i sigurnost da objavi izvješće istražnog povjerenstva AU-a za Južni Sudan o kršenjima ljudskih prava u zemlji i da poduzme mjere u skladu nalazima bez daljnje odgode; |
| --- | --- |

8.

potiče Vijeće AU-a za mir i sigurnost da objavi izvješće istražnog povjerenstva AU-a za Južni Sudan o kršenjima ljudskih prava u zemlji i da poduzme mjere u skladu nalazima bez daljnje odgode;

| 9. | ističe činjenicu da je objava tog izvješća ključan korak prema miru i pomirenju; uviđa da svi stanovnici Južnog Sudana imaju pravo na istinu i pravdu i da su stotine žrtava i svjedoka zlodjela poduzele goleme napore kako bi surađivale s istražnim povjerenstvom, pritom često znatno riskirajući dok su opisivali bolna iskustva kako bi doprinijeli potpunijoj evidenciji sukoba; |
| --- | --- |

9.

ističe činjenicu da je objava tog izvješća ključan korak prema miru i pomirenju; uviđa da svi stanovnici Južnog Sudana imaju pravo na istinu i pravdu i da su stotine žrtava i svjedoka zlodjela poduzele goleme napore kako bi surađivale s istražnim povjerenstvom, pritom često znatno riskirajući dok su opisivali bolna iskustva kako bi doprinijeli potpunijoj evidenciji sukoba;

| 10. | traži od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da aktivno podrže provedbu preporuka istražnog povjerenstva, među ostalim u pogledu moguće uspostave hibridnog suda kako bi se procesirala zlodjela, kao što je predložio glavni tajnik UN-a; |
| --- | --- |

10.

traži od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje da aktivno podrže provedbu preporuka istražnog povjerenstva, među ostalim u pogledu moguće uspostave hibridnog suda kako bi se procesirala zlodjela, kao što je predložio glavni tajnik UN-a;

| 11. | pozdravlja donošenje Rezolucije 2206 Vijeća sigurnosti UN-a, kojom bi se nametnule ciljane sankcije izravno usmjerene na one koji su potaknuli sukob, i poziva na njezinu trenutačnu provedbu; naglašava potrebu za uvođenjem sveobuhvatnog embarga na oružje na regionalnoj i međunarodnoj razini kako bi se prekinula opskrba oružjem za pojedince i skupine koji su počinili teška kršenja ljudskih prava, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti te kako bi se zaštitili civili koji su u velikoj opasnosti; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja donošenje Rezolucije 2206 Vijeća sigurnosti UN-a, kojom bi se nametnule ciljane sankcije izravno usmjerene na one koji su potaknuli sukob, i poziva na njezinu trenutačnu provedbu; naglašava potrebu za uvođenjem sveobuhvatnog embarga na oružje na regionalnoj i međunarodnoj razini kako bi se prekinula opskrba oružjem za pojedince i skupine koji su počinili teška kršenja ljudskih prava, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti te kako bi se zaštitili civili koji su u velikoj opasnosti;

| 12. | poziva vladu Južnog Sudana da provede hitne, temeljite, nepristrane i nezavisne istrage kršenja ljudskih prava kako bi se kazneno gonili i pozvali na odgovornost pojedinci koje se sumnjiči za zločine prema međunarodnom pravu i teška kršenja ljudskih prava, uključujući otmice i novačenje djece u oružanom sukobu te seksualno nasilje nad ženama i djecom; |
| --- | --- |

12.

poziva vladu Južnog Sudana da provede hitne, temeljite, nepristrane i nezavisne istrage kršenja ljudskih prava kako bi se kazneno gonili i pozvali na odgovornost pojedinci koje se sumnjiči za zločine prema međunarodnom pravu i teška kršenja ljudskih prava, uključujući otmice i novačenje djece u oružanom sukobu te seksualno nasilje nad ženama i djecom;

| 13. | podsjeća na Protokol IGAD-a od 25. kolovoza 2014. kojim se izričito navodi da pojedinci kojima istražno povjerenstvo za Južni Sudan utvrdi odgovornost za teška kaznena djela neće moći sudjelovati u prijelaznoj vladi; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na Protokol IGAD-a od 25. kolovoza 2014. kojim se izričito navodi da pojedinci kojima istražno povjerenstvo za Južni Sudan utvrdi odgovornost za teška kaznena djela neće moći sudjelovati u prijelaznoj vladi;

| 14. | poziva vladu Južnog Sudana da hitno finalizira zakonodavne izmjene kojima se kriminalizira novačenje i upotreba djece, da primijeni to zakonodavstvo u svrhu kaznenog progona počinitelja i da finalizira provedbu međunarodnih sporazuma, uključujući fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta iz 2002., te da pristupi Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

14.

poziva vladu Južnog Sudana da hitno finalizira zakonodavne izmjene kojima se kriminalizira novačenje i upotreba djece, da primijeni to zakonodavstvo u svrhu kaznenog progona počinitelja i da finalizira provedbu međunarodnih sporazuma, uključujući fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta iz 2002., te da pristupi Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda;

| 15. | poziva vladu Južnog Sudana da odbaci zakonodavstvo kojim bi se ograničili sektori u kojima nevladine organizacije i udruge mogu djelovati, čime bi se znatno omeli razvoj društva i rad na humanitarnoj pomoći; |
| --- | --- |

15.

poziva vladu Južnog Sudana da odbaci zakonodavstvo kojim bi se ograničili sektori u kojima nevladine organizacije i udruge mogu djelovati, čime bi se znatno omeli razvoj društva i rad na humanitarnoj pomoći;

| 16. | poziva vladu Južnog Sudana da izvrši svoju obvezu zbrinjavanja svojeg stanovništva i da potakne međunarodne donatore da povećaju potporu za pomoć i, s obzirom na razmjere i hitnost potreba, poziva međunarodnu zajednicu da sazove novu međunarodnu konferenciju donatora za Južni Sudan kada budu zadovoljeni svi uvjeti za mir i kada se uspostavi mehanizam pravedne raspodjele prihoda; |
| --- | --- |

16.

poziva vladu Južnog Sudana da izvrši svoju obvezu zbrinjavanja svojeg stanovništva i da potakne međunarodne donatore da povećaju potporu za pomoć i, s obzirom na razmjere i hitnost potreba, poziva međunarodnu zajednicu da sazove novu međunarodnu konferenciju donatora za Južni Sudan kada budu zadovoljeni svi uvjeti za mir i kada se uspostavi mehanizam pravedne raspodjele prihoda;

| 17. | potiče na odgovorno upravljanje prirodnim resursima Južnog Sudana kako bi se zajamčilo da se zbog prihoda od nafte ne potpiruje sukob; poziva pregovaračke strane da u mirovne pregovore i bilo kakav konačni sporazum uključe pitanje transparentnosti naftnog sektora i javnog nadzora nad njim na način kojim bi se omogućilo da se prihodi od tog resursa upotrebljavaju za održiv razvoj zemlje i poboljšanje životnih uvjeta njezina stanovništva; |
| --- | --- |

17.

potiče na odgovorno upravljanje prirodnim resursima Južnog Sudana kako bi se zajamčilo da se zbog prihoda od nafte ne potpiruje sukob; poziva pregovaračke strane da u mirovne pregovore i bilo kakav konačni sporazum uključe pitanje transparentnosti naftnog sektora i javnog nadzora nad njim na način kojim bi se omogućilo da se prihodi od tog resursa upotrebljavaju za održiv razvoj zemlje i poboljšanje životnih uvjeta njezina stanovništva;

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi Južnog Sudana, povjereniku za ljudska prava Južnog Sudana, Nacionalnoj zakonodavnoj skupštini Južnog Sudana, institucijama Afričke unije, Međuvladinom tijelu za razvoj, supredsjedateljima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a te glavnom tajniku UN-a. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi Južnog Sudana, povjereniku za ljudska prava Južnog Sudana, Nacionalnoj zakonodavnoj skupštini Južnog Sudana, institucijama Afričke unije, Međuvladinom tijelu za razvoj, supredsjedateljima Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a te glavnom tajniku UN-a.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0042.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0053.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/122 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/122

---

P8_TA(2015)0073

Tanzanija, osobito pitanje nezakonitog oduzimanja zemlje

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o Tanzaniji, posebno o pitanju otimanja zemlje (2015/2604(RSP))

(2016/C 316/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Inicijativu za transparentnost skupine G8 iz 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Inicijativu za transparentnost skupine G8 iz 2013.,

| — | uzimajući u obzir Okvir i smjernice Afričke unije za zemljišnu politiku u Africi, „Politički okvir za nomadsko stočarstvo u Africi: osiguranje, zaštita i poboljšanje života, načina življenja i prava nomadskih zajednica” Afričke unije koji je donijela Konferencija afričkih ministara poljoprivrede u listopadu 2010. i koji je odobren na 18. redovnoj sjednici Izvršnog vijeća u Adis Abebi u siječnju 2011. (Dok. EX.CL/631 XVIII) te Deklaraciju Afričke unije iz 2009. o zemljišnim pitanjima i izazovima u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir i smjernice Afričke unije za zemljišnu politiku u Africi, „Politički okvir za nomadsko stočarstvo u Africi: osiguranje, zaštita i poboljšanje života, načina življenja i prava nomadskih zajednica” Afričke unije koji je donijela Konferencija afričkih ministara poljoprivrede u listopadu 2010. i koji je odobren na 18. redovnoj sjednici Izvršnog vijeća u Adis Abebi u siječnju 2011. (Dok. EX.CL/631 XVIII) te Deklaraciju Afričke unije iz 2009. o zemljišnim pitanjima i izazovima u Africi,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju donesenu na svjetskom sastanku na vrhu o sigurnosti opskrbe hranom u Rimu 2010., Načela odgovornog poljoprivrednog ulaganja kojima se poštuju prava, sredstva za život i resursi, Dobrovoljne smjernice Organizacije za prehranu i poljoprivredu (FAO) o odgovornom upravljanju držanjem zemlje, ribarstvom i šumarstvom u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju donesenu na svjetskom sastanku na vrhu o sigurnosti opskrbe hranom u Rimu 2010., Načela odgovornog poljoprivrednog ulaganja kojima se poštuju prava, sredstva za život i resursi, Dobrovoljne smjernice Organizacije za prehranu i poljoprivredu (FAO) o odgovornom upravljanju držanjem zemlje, ribarstvom i šumarstvom u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela o zemljišnim ulaganjima velikih razmjera u Africi Afričke unije, Afričke banke za razvoj i Gospodarske komisije za Afriku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela o zemljišnim ulaganjima velikih razmjera u Africi Afričke unije, Afričke banke za razvoj i Gospodarske komisije za Afriku,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda za pravo na hranu Oliviera De Schuttera od 11. lipnja 2009. pod naslovom „Stjecanje i zakup zemljišta velikih razmjera: skup osnovnih načela i mjerila za suočavanje s izazovom u vezi s ljudskim pravima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda za pravo na hranu Oliviera De Schuttera od 11. lipnja 2009. pod naslovom „Stjecanje i zakup zemljišta velikih razmjera: skup osnovnih načela i mjerila za suočavanje s izazovom u vezi s ljudskim pravima”,

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju od 8. rujna 2000. kojom se utvrđuju milenijski razvojni ciljevi, a posebno ciljeve 1., 3. i 7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju od 8. rujna 2000. kojom se utvrđuju milenijski razvojni ciljevi, a posebno ciljeve 1., 3. i 7.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a o milenijskim razvojnim ciljevima za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a o milenijskim razvojnim ciljevima za 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće s konferencije UN-a o održivom razvoju održane u Rio de Janeiru u Brazilu od 20. do 22. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s konferencije UN-a o održivom razvoju održane u Rio de Janeiru u Brazilu od 20. do 22. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir studiju Programa Ujedinjenih naroda za ljudska naselja (UN-Habitat) „Zaštićena prava na zemljište za sve” iz 2008. i vodič UN-Habitata „Kako razviti zemljišnu politiku naklonjenu siromašnima: postupak, vodič i iskustva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Programa Ujedinjenih naroda za ljudska naselja (UN-Habitat) „Zaštićena prava na zemljište za sve” iz 2008. i vodič UN-Habitata „Kako razviti zemljišnu politiku naklonjenu siromašnima: postupak, vodič i iskustva”,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravu autohtonih naroda (UNDRIP) i Konvenciju o autohtonim i plemenskim narodima (br. 169) iz 1989. Međunarodne organizacije rada (MOR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravu autohtonih naroda (UNDRIP) i Konvenciju o autohtonim i plemenskim narodima (br. 169) iz 1989. Međunarodne organizacije rada (MOR),

| — | uzimajući u obzir Akt o seoskom zemljištu br. 5 iz 1999. i Akt lokalne vlade iz 1982. Ujedinjene Republike Tanzanije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akt o seoskom zemljištu br. 5 iz 1999. i Akt lokalne vlade iz 1982. Ujedinjene Republike Tanzanije,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a za zemljišnu politiku iz 2004. kojima se daju smjernice za izradu i planiranje zemljišne politike u zemljama u razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a za zemljišnu politiku iz 2004. kojima se daju smjernice za izradu i planiranje zemljišne politike u zemljama u razvoju,

| — | uzimajući u obzir najavu Komisije od 9. travnja 2014. o uspostavi novog programa u iznosu do 33 000 000 EUR za poboljšanje upravljanja zemljištem te sigurnosti opskrbe hranom i prehrane za obitelji poljoprivrednika i ranjive zajednice u supsaharskoj Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najavu Komisije od 9. travnja 2014. o uspostavi novog programa u iznosu do 33 000 000 EUR za poboljšanje upravljanja zemljištem te sigurnosti opskrbe hranom i prehrane za obitelji poljoprivrednika i ranjive zajednice u supsaharskoj Africi,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a iz 2011. o poslovanju i ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a iz 2011. o poslovanju i ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku parlamentarnu rezoluciju AKP-a i EU-a o socijalnom i ekološkom utjecaju nomadskih zajednica u zemljama AKP-a, usvojenu u studenom 2013. (AKP-EU/101.526/13/fin), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku parlamentarnu rezoluciju AKP-a i EU-a o socijalnom i ekološkom utjecaju nomadskih zajednica u zemljama AKP-a, usvojenu u studenom 2013. (AKP-EU/101.526/13/fin),

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2015. naslovljenu „Suočavanje s utjecajem otimanja zemlje na ljudska prava”, koju je naručio Pododbor za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2015. naslovljenu „Suočavanje s utjecajem otimanja zemlje na ljudska prava”, koju je naručio Pododbor za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravim i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravim i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se svi glavni izazovi 21. stoljeća – sigurnost opskrbe hranom, oskudica energije, nestašice vode, porast gradskog stanovništva i stanovništva općenito, uništavanje okoliša, klimatske promjene, prirodne katastrofe i nestabilnost država – mogu dovesti u vezu s pitanjima upravljanja zemljištem, čime se pojačava potreba davanja prednosti sveobuhvatnoj zemljišnoj reformi i jamčenju zemljišnih prava; |
| --- | --- |

A.

budući da se svi glavni izazovi 21. stoljeća – sigurnost opskrbe hranom, oskudica energije, nestašice vode, porast gradskog stanovništva i stanovništva općenito, uništavanje okoliša, klimatske promjene, prirodne katastrofe i nestabilnost država – mogu dovesti u vezu s pitanjima upravljanja zemljištem, čime se pojačava potreba davanja prednosti sveobuhvatnoj zemljišnoj reformi i jamčenju zemljišnih prava;

| B. | budući da su tanzanijske vlasti najavile da planiraju prodati 1 500 km2 zemlje Masaija u zapadnom Serengetiju privatnom poduzeću za lov i safarije sa sjedištem u Ujedinjenim Arapskim Emiratima; budući da taj plan uključuje progon 40 000 Masaija koji žive nomadskim načinom života; |
| --- | --- |

B.

budući da su tanzanijske vlasti najavile da planiraju prodati 1 500 km2 zemlje Masaija u zapadnom Serengetiju privatnom poduzeću za lov i safarije sa sjedištem u Ujedinjenim Arapskim Emiratima; budući da taj plan uključuje progon 40 000 Masaija koji žive nomadskim načinom života;

| C. | budući da je zbog međunarodnog pritiska predsjednik Tanzanije Jakaya Kikwete izjavio da odustaje od tog plana i obećao da nikad neće siliti Masaije da napuste zemlju svojih predaka; budući da je unatoč danom obećanju tisuće Masaija nezakonito protjerano sa svoje zemlje; budući da su prema najnovijim izvješćima tanzanijske vlasti srušile više od 200 kuća i konfiscirale stoku, zbog čega je 3 000 osoba ostalo bez smještaja i skloništa; |
| --- | --- |

C.

budući da je zbog međunarodnog pritiska predsjednik Tanzanije Jakaya Kikwete izjavio da odustaje od tog plana i obećao da nikad neće siliti Masaije da napuste zemlju svojih predaka; budući da je unatoč danom obećanju tisuće Masaija nezakonito protjerano sa svoje zemlje; budući da su prema najnovijim izvješćima tanzanijske vlasti srušile više od 200 kuća i konfiscirale stoku, zbog čega je 3 000 osoba ostalo bez smještaja i skloništa;

| D. | budući da Masaiji imaju dugu povijest borbi zbog eskalacije prijepora s tanzanijskim vlastima oko vlasništva nad zemljom još od 1992. kad je poduzeće Ortello Business Corporation (OBC), koje je u stranom vlasništvu, dobilo pravo na lov u kontroliranom području divljači Loliondo koje naseljavaju nomadske zajednice Masaija i legalno ga posjeduju; |
| --- | --- |

D.

budući da Masaiji imaju dugu povijest borbi zbog eskalacije prijepora s tanzanijskim vlastima oko vlasništva nad zemljom još od 1992. kad je poduzeće Ortello Business Corporation (OBC), koje je u stranom vlasništvu, dobilo pravo na lov u kontroliranom području divljači Loliondo koje naseljavaju nomadske zajednice Masaija i legalno ga posjeduju;

| E. | budući da je predstavku zajednice Masai iz regije Ngorongoro na internetskoj platformi AVAAZ potpisalo više od dva milijuna ljudi iz cijelog svijeta; |
| --- | --- |

E.

budući da je predstavku zajednice Masai iz regije Ngorongoro na internetskoj platformi AVAAZ potpisalo više od dva milijuna ljudi iz cijelog svijeta;

| F. | budući da privatni investitori i vlade pokazuju sve veći interes za kupovinu zemlje velikih razmjera ili dugoročan leasing za proizvodnju hrane ili energije ili za eksploataciju minerala, poglavito u afričkim zemljama u razvoju, a posebno u Tanzaniji; |
| --- | --- |

F.

budući da privatni investitori i vlade pokazuju sve veći interes za kupovinu zemlje velikih razmjera ili dugoročan leasing za proizvodnju hrane ili energije ili za eksploataciju minerala, poglavito u afričkim zemljama u razvoju, a posebno u Tanzaniji;

| G. | budući da je u Tanzaniji došlo do znatnog povećanja domaćeg i stranog interesa za osnivanje plantaža velikih razmjera radi proizvodnje biogoriva u razdoblju od 2005. do 2008. kad je investitorima dodijeljeno oko 640 000 hektara zemlje, zbog čega je seljacima i ruralnim kućanstvima oduzeta njihova zemlja i stoka, čime se povećala nesigurnost njihove opskrbe hranom; |
| --- | --- |

G.

budući da je u Tanzaniji došlo do znatnog povećanja domaćeg i stranog interesa za osnivanje plantaža velikih razmjera radi proizvodnje biogoriva u razdoblju od 2005. do 2008. kad je investitorima dodijeljeno oko 640 000 hektara zemlje, zbog čega je seljacima i ruralnim kućanstvima oduzeta njihova zemlja i stoka, čime se povećala nesigurnost njihove opskrbe hranom;

| H. | budući da se prema procjenama na 1,4 milijarde hektara u svijetu primjenjuju običajne norme; budući da je pristup zemljištu autohtonim narodima zaštićen na poseban način u skladu s Konvencijom MOR-a br. 169 i Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda, a člankom 10. navedene Deklaracije jamči se pravo da se te narode ne smije prisilno raseljavati s njihovih zemljišta ili područja i da se premještanje ne može izvršavati bez informiranog, prethodnog i slobodnog pristanka autohtonog naroda i prethodnog dogovora o pravednoj i poštenoj naknadi te, kad god je to moguće, o mogućnosti povratka; |
| --- | --- |

H.

budući da se prema procjenama na 1,4 milijarde hektara u svijetu primjenjuju običajne norme; budući da je pristup zemljištu autohtonim narodima zaštićen na poseban način u skladu s Konvencijom MOR-a br. 169 i Deklaracijom UN-a o pravima autohtonih naroda, a člankom 10. navedene Deklaracije jamči se pravo da se te narode ne smije prisilno raseljavati s njihovih zemljišta ili područja i da se premještanje ne može izvršavati bez informiranog, prethodnog i slobodnog pristanka autohtonog naroda i prethodnog dogovora o pravednoj i poštenoj naknadi te, kad god je to moguće, o mogućnosti povratka;

| I. | budući da je kupovina zemlje velikih razmjera u skladu s Deklaracijom iz Tirane iz 2011. definirana kao „otimanje zemljišta” u sljedećim slučajevima: ako postoji jasno kršenje ljudskih prava; ako se dotične lokalne zajednice raseljavaju bez njihova informiranog, prethodnog i slobodnog pristanka; ako se ne temelji na transparentnim ugovorima; ako je procijenjeni učinak na društvo, gospodarstvo i okoliš negativan; |
| --- | --- |

I.

budući da je kupovina zemlje velikih razmjera u skladu s Deklaracijom iz Tirane iz 2011. definirana kao „otimanje zemljišta” u sljedećim slučajevima: ako postoji jasno kršenje ljudskih prava; ako se dotične lokalne zajednice raseljavaju bez njihova informiranog, prethodnog i slobodnog pristanka; ako se ne temelji na transparentnim ugovorima; ako je procijenjeni učinak na društvo, gospodarstvo i okoliš negativan;

| J. | budući da prema procjenama Afričke banke za razvoj 75 % stanovništva Tanzanije čine mali poljoprivrednici; budući da nomadske zajednice žive dobro i u skladu sa zaštićenim vrstama flore i faune te predstavljaju oko 10 % stanovništva Tanzanije, uključujući Masaije, ali se i dalje suočavaju s golemim gubitkom svoje zemlje zbog prodaje zemljišta bez adekvatnog poznavanja pravnih i praktičnih posljedica, nepoštene i nezakonite dodjele zemljišta strancima te činjenice da vlasti tu zemlju klasificiraju kao vlasništvo zaklade, rezervate ili nacionalne parkove; |
| --- | --- |

J.

budući da prema procjenama Afričke banke za razvoj 75 % stanovništva Tanzanije čine mali poljoprivrednici; budući da nomadske zajednice žive dobro i u skladu sa zaštićenim vrstama flore i faune te predstavljaju oko 10 % stanovništva Tanzanije, uključujući Masaije, ali se i dalje suočavaju s golemim gubitkom svoje zemlje zbog prodaje zemljišta bez adekvatnog poznavanja pravnih i praktičnih posljedica, nepoštene i nezakonite dodjele zemljišta strancima te činjenice da vlasti tu zemlju klasificiraju kao vlasništvo zaklade, rezervate ili nacionalne parkove;

| K. | budući da se u članku 17. Opće deklaracije o ljudskim pravima svakome priznaje pravo na vlasništvo nad imovinom bilo pojedinačno ili zajedno s drugima, i navodi da nikog ne bi trebalo proizvoljno lišiti njegove imovine; |
| --- | --- |

K.

budući da se u članku 17. Opće deklaracije o ljudskim pravima svakome priznaje pravo na vlasništvo nad imovinom bilo pojedinačno ili zajedno s drugima, i navodi da nikog ne bi trebalo proizvoljno lišiti njegove imovine;

| L. | budući da međunarodna poduzeća, uključujući i europska, imaju važnu ulogu u kupovini zemlje velikih razmjera u Tanzaniji, te da su međunarodne financijske institucije uključene u financiranje takvih velikih zemljišnih pogodbi u zemlji; |
| --- | --- |

L.

budući da međunarodna poduzeća, uključujući i europska, imaju važnu ulogu u kupovini zemlje velikih razmjera u Tanzaniji, te da su međunarodne financijske institucije uključene u financiranje takvih velikih zemljišnih pogodbi u zemlji;

| M. | budući da se u Okviru i smjernicama Afričke unije za zemljišnu politiku u Africi poziva na poštovanje ljudskih prava zajednica, uključujući poštovanje običajnih zemljišnih prava i zemljišnih resursa; |
| --- | --- |

M.

budući da se u Okviru i smjernicama Afričke unije za zemljišnu politiku u Africi poziva na poštovanje ljudskih prava zajednica, uključujući poštovanje običajnih zemljišnih prava i zemljišnih resursa;

| N. | budući da je u svibnju 2014. EU pokrenuo novi program za jačanje upravljanja zemljom i pomoć pri poboljšanju sigurnosti opskrbe hranom i prehrane obitelji poljoprivrednika i ranjivih zajednica u afričkim zemljama; |
| --- | --- |

N.

budući da je u svibnju 2014. EU pokrenuo novi program za jačanje upravljanja zemljom i pomoć pri poboljšanju sigurnosti opskrbe hranom i prehrane obitelji poljoprivrednika i ranjivih zajednica u afričkim zemljama;

| 1. | odlučno osuđuje nezakonito raseljavanje ruralnih zajednica, uništavanje njihovih sela i tradicionalnog načina života te kršenje njihovih osnovnih ljudskih prava, uključujući pravo na adekvatnu hranu, pravo na vodu i prikladan smještaj; |
| --- | --- |

1.

odlučno osuđuje nezakonito raseljavanje ruralnih zajednica, uništavanje njihovih sela i tradicionalnog načina života te kršenje njihovih osnovnih ljudskih prava, uključujući pravo na adekvatnu hranu, pravo na vodu i prikladan smještaj;

| 2. | posebno osuđuje mjere kojima se ne priznaje legitimnost običajnih posjednih aranžmana koji pružaju zakonska prava pojedincima i zajednicama i sprečavaju oduzimanje i zloupotrebu prava na zemljište, koji su posebno rašireni među afričkim zajednicama; |
| --- | --- |

2.

posebno osuđuje mjere kojima se ne priznaje legitimnost običajnih posjednih aranžmana koji pružaju zakonska prava pojedincima i zajednicama i sprečavaju oduzimanje i zloupotrebu prava na zemljište, koji su posebno rašireni među afričkim zajednicama;

| 3. | poziva tanzanijsku vladu da odmah provede Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu (VGGT) i omogući sudsko rješavanje prava koja su njima utvrđena; poziva tanzanijsku vladu da poštuje prvo temeljno načelo iz vodećih načela o ulaganjima velikih razmjera povezanih sa zemljom (Large-Scale Land Based Investments in Africa) koje obuhvaća poštovanje ljudskih prava zajednica i običajnih zemljišnih prava te doprinosi u skladu s vladavinom prava odgovornom upravljanju zemljom i zemljišnim resursima; te da ojača zemljišna prava žena, koje čine najmanje pola radne snage u proizvodnji i trgovini, čiji je pristup vlasničkim pravima i s njima povezanim uslugama i dalje ograničen (pristup bankama, sudjelovanje u udruženjima) te zemljišna prava ranjivih zajednica i društvenih skupina, na primjer nomadskih zajednica; |
| --- | --- |

3.

poziva tanzanijsku vladu da odmah provede Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu (VGGT) i omogući sudsko rješavanje prava koja su njima utvrđena; poziva tanzanijsku vladu da poštuje prvo temeljno načelo iz vodećih načela o ulaganjima velikih razmjera povezanih sa zemljom (Large-Scale Land Based Investments in Africa) koje obuhvaća poštovanje ljudskih prava zajednica i običajnih zemljišnih prava te doprinosi u skladu s vladavinom prava odgovornom upravljanju zemljom i zemljišnim resursima; te da ojača zemljišna prava žena, koje čine najmanje pola radne snage u proizvodnji i trgovini, čiji je pristup vlasničkim pravima i s njima povezanim uslugama i dalje ograničen (pristup bankama, sudjelovanje u udruženjima) te zemljišna prava ranjivih zajednica i društvenih skupina, na primjer nomadskih zajednica;

| 4. | poziva na pokretanje neovisne istrage u vezi s prijeporom oko zemljišta u Loliondu; |
| --- | --- |

4.

poziva na pokretanje neovisne istrage u vezi s prijeporom oko zemljišta u Loliondu;

| 5. | potiče vladu Tanzanije da promiče politike ulaganja u poljoprivredu od kojih ima koristi lokalno stanovništvo u dotičnim regijama, da poštuje i ojača svoje politike u pogledu procjene utjecaja na društvo i okoliš, uključujući procjenu utjecaja na lokalnu proizvodnju hrane prije početka svakog ulagačkog projekta te da propisno poštuje odredbe o savjetovanju i naknadi u slučaju izvlaštenja zemlje; |
| --- | --- |

5.

potiče vladu Tanzanije da promiče politike ulaganja u poljoprivredu od kojih ima koristi lokalno stanovništvo u dotičnim regijama, da poštuje i ojača svoje politike u pogledu procjene utjecaja na društvo i okoliš, uključujući procjenu utjecaja na lokalnu proizvodnju hrane prije početka svakog ulagačkog projekta te da propisno poštuje odredbe o savjetovanju i naknadi u slučaju izvlaštenja zemlje;

| 6. | posebno podsjeća da su autohtonim narodima pruženi određeni oblici zaštite njihovih prava na zemljište na temelju međunarodnog prava; naglašava, u skladu s Deklaracijom Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda, da se bilo kakva promjena u korištenju zemljom može provoditi samo uz slobodan, prethodan i informiran pristanak lokalnih zajednica o kojima je riječ; inzistira da države pružaju učinkovite mehanizme za sprečavanje i rješavanje za bilo koju mjeru koja ima za cilj ili uzrokuje otimanje zemljišta, područja ili resursa autohtonih naroda; |
| --- | --- |

6.

posebno podsjeća da su autohtonim narodima pruženi određeni oblici zaštite njihovih prava na zemljište na temelju međunarodnog prava; naglašava, u skladu s Deklaracijom Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda, da se bilo kakva promjena u korištenju zemljom može provoditi samo uz slobodan, prethodan i informiran pristanak lokalnih zajednica o kojima je riječ; inzistira da države pružaju učinkovite mehanizme za sprečavanje i rješavanje za bilo koju mjeru koja ima za cilj ili uzrokuje otimanje zemljišta, područja ili resursa autohtonih naroda;

| 7. | izražava zabrinutost zbog pomanjkanja točnih informacija i zbog tajnosti u vezi s brojnim ulaganjima u Tanzaniji; traži od Komisije da potiče vlasti da zajamče javno i transparentno sklapanje zemljišnih pogodbi te da su one prilagođene stočarima koji ne žive sjedilačkim načinom života ili nomadskim zajednicama; |
| --- | --- |

7.

izražava zabrinutost zbog pomanjkanja točnih informacija i zbog tajnosti u vezi s brojnim ulaganjima u Tanzaniji; traži od Komisije da potiče vlasti da zajamče javno i transparentno sklapanje zemljišnih pogodbi te da su one prilagođene stočarima koji ne žive sjedilačkim načinom života ili nomadskim zajednicama;

| 8. | posebno poziva Europsku komisiju da se aktivno zauzme pri vlastima Tanzanije kako bi im dala snažnu podršku za predlaganje pravno obvezujućeg i kodificiranog priznanja prava Masaija, uz poseban osvrt na zemlju njihovih predaka, čime se omogućuje potrebna pravna zaštita za sprečavanje budućih prijepora; |
| --- | --- |

8.

posebno poziva Europsku komisiju da se aktivno zauzme pri vlastima Tanzanije kako bi im dala snažnu podršku za predlaganje pravno obvezujućeg i kodificiranog priznanja prava Masaija, uz poseban osvrt na zemlju njihovih predaka, čime se omogućuje potrebna pravna zaštita za sprečavanje budućih prijepora;

| 9. | naglašava da je za postizanje milenijskih razvojnih ciljeva ključno zajamčiti osiguranje posjeda zemljišta ruralnim zajednicama; poziva EU da ojača kapacitet sudova u zemljama u razvoju radi učinkovite primjene imovinskog prava i rješavanja prijepora oko zemljišta, kao dio holističkog pristupa usmjerenog učvršćenju pravosudnih sustava i vladavine prava; |
| --- | --- |

9.

naglašava da je za postizanje milenijskih razvojnih ciljeva ključno zajamčiti osiguranje posjeda zemljišta ruralnim zajednicama; poziva EU da ojača kapacitet sudova u zemljama u razvoju radi učinkovite primjene imovinskog prava i rješavanja prijepora oko zemljišta, kao dio holističkog pristupa usmjerenog učvršćenju pravosudnih sustava i vladavine prava;

| 10. | podsjeća da se projektima velikih razmjera često prouzročuje velika šteta prirodnom okolišu, među ostalim uništavanje šuma, gubitak biološke raznolikosti i zagađenje vode; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da se projektima velikih razmjera često prouzročuje velika šteta prirodnom okolišu, među ostalim uništavanje šuma, gubitak biološke raznolikosti i zagađenje vode;

| 11. | traži od Komisije da zajamči usklađivanje smjernica svoje zemljišne politike s Dobrovoljnim smjernicama o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu te da prida veću važnost svojim programima razvojne suradnje, trgovine i politike ulaganja te uključenju u multilateralne financijske institucije; |
| --- | --- |

11.

traži od Komisije da zajamči usklađivanje smjernica svoje zemljišne politike s Dobrovoljnim smjernicama o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu te da prida veću važnost svojim programima razvojne suradnje, trgovine i politike ulaganja te uključenju u multilateralne financijske institucije;

| 12. | ponavlja da bi ljudska prava i pravila kojima se zabranjuje otimanje zemlje trebala biti usklađena s trgovinskim i investicijskim sporazumima EU-a, te također s općim sustavom povlastica (OSP); |
| --- | --- |

12.

ponavlja da bi ljudska prava i pravila kojima se zabranjuje otimanje zemlje trebala biti usklađena s trgovinskim i investicijskim sporazumima EU-a, te također s općim sustavom povlastica (OSP);

| 13. | naglašava važnost potpune transparentnosti i odgovornosti operacija poduzeća i financijskih institucija iz EU-a pri poslovima ulaganja velikog razmjera u poljoprivredu te kupovini zemlje u Tanzaniji te poziva na stroge i učinkovite mehanizme EU-a za nadzor tih operacija; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost potpune transparentnosti i odgovornosti operacija poduzeća i financijskih institucija iz EU-a pri poslovima ulaganja velikog razmjera u poljoprivredu te kupovini zemlje u Tanzaniji te poziva na stroge i učinkovite mehanizme EU-a za nadzor tih operacija;

| 14. | poziva Komisiju da Parlamentu podnese izvještaj o rashodima u okviru razvojnih programa i proračunskih sredstava EU-a povezanih s upravljanjem zemljištem kako bi se zajamčilo da se tim programima promiču ljudska prava i rješavaju izazovi koji se odnose na otimanje zemljišta; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisiju da Parlamentu podnese izvještaj o rashodima u okviru razvojnih programa i proračunskih sredstava EU-a povezanih s upravljanjem zemljištem kako bi se zajamčilo da se tim programima promiču ljudska prava i rješavaju izazovi koji se odnose na otimanje zemljišta;

| 15. | naglašava da se postupcima zemljišne politike mora učinkovito priznati uloga institucija i struktura za upravljanje zemljištem na lokalnoj razini i na razini zajednice, ali i na državnoj razini; |
| --- | --- |

15.

naglašava da se postupcima zemljišne politike mora učinkovito priznati uloga institucija i struktura za upravljanje zemljištem na lokalnoj razini i na razini zajednice, ali i na državnoj razini;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Afričkoj uniji te vladi i parlamentu Tanzanije. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Afričkoj uniji te vladi i parlamentu Tanzanije.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/126 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/126

---

P8_TA(2015)0074

Ubojstvo vođe ruske oporbe Borisa Njemcova i stanje demokracije u Rusiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (2015/2592(RSP))

(2016/C 316/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoja prethodna izvješća i rezolucije o Rusiji, posebno svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (1), rezolucije od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (2), od 13. ožujka 2014. o Rusiji: izricanje presude prosvjednicima koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja (3), od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009.) u Rusiji (4) te Rezoluciju od 15. siječnja 2015. o Rusiji, a posebno o slučaju Alekseja Navaljnog (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoja prethodna izvješća i rezolucije o Rusiji, posebno svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (1), rezolucije od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (2), od 13. ožujka 2014. o Rusiji: izricanje presude prosvjednicima koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja (3), od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009.) u Rusiji (4) te Rezoluciju od 15. siječnja 2015. o Rusiji, a posebno o slučaju Alekseja Navaljnog (5),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 28. veljače 2015. o ubojstvu Borisa Njemcova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 28. veljače 2015. o ubojstvu Borisa Njemcova,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 4. ožujka 2015. o produljenju pritvora Nadiji Savčenko, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 4. ožujka 2015. o produljenju pritvora Nadiji Savčenko,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice od 3. ožujka 2015. o tome da je zastupnici u Europskom parlamentu Sandri Kalniete zabranjen ulazak na državno područje Ruske Federacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice od 3. ožujka 2015. o tome da je zastupnici u Europskom parlamentu Sandri Kalniete zabranjen ulazak na državno područje Ruske Federacije,

| — | uzimajući u obzir izjavu ombudsmana Ruske Federacije za ljudska prava Vladimira Lukina od 4. ožujka 2014. o javnim prosvjedima u Moskvi i koracima koje su poduzela tijela kaznenog progona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ombudsmana Ruske Federacije za ljudska prava Vladimira Lukina od 4. ožujka 2014. o javnim prosvjedima u Moskvi i koracima koje su poduzela tijela kaznenog progona,

| — | uzimajući u obzir savjetovanje EU-a i Rusije o ljudskim pravima od 28. studenog 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetovanje EU-a i Rusije o ljudskim pravima od 28. studenog 2013.,

| — | uzimajući u obzir postojeći Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, te privremeno obustavljene pregovore o novom sporazumu između EU-a i Rusije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postojeći Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, te privremeno obustavljene pregovore o novom sporazumu između EU-a i Rusije,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Boris Njemcov, bivši potpredsjednik vlade Ruske Federacije, bivši guverner Nižnjog Novgoroda, istaknuti reformist ruskog postsovjetskog društva i gospodarstva te jedan od čelnika ruske liberalne i demokratske oporbe, ubijen dva dana prije prosvjeda protiv učinaka gospodarske krize i sukoba u Ukrajini koji je on organizirao i koji je bio zakazan za 1. ožujka 2015.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Boris Njemcov, bivši potpredsjednik vlade Ruske Federacije, bivši guverner Nižnjog Novgoroda, istaknuti reformist ruskog postsovjetskog društva i gospodarstva te jedan od čelnika ruske liberalne i demokratske oporbe, ubijen dva dana prije prosvjeda protiv učinaka gospodarske krize i sukoba u Ukrajini koji je on organizirao i koji je bio zakazan za 1. ožujka 2015.;

| B. | budući da je u tjednima koji su prethodili njegovu ubojstvu Boris Njemcov istraživao sudjelovanje Rusije u sukobu u Donbasu te je namjeravao objaviti izvješće o tom pitanju; budući da je u vezi s ubojstvom Borisa Njemcova uhićeno petero muškaraca, ali nije jasno je li itko od pritvorenih ispalio smrtonosne hitce; budući da ruske vlasti nisu dopustile nekolicini zastupnika u Europskom parlamentu i nekolicini nacionalnih izaslanstava da uđu na područje Ruske Federacije, čime su ih spriječili da prisustvuju sprovodu Borisa Njemcova; |
| --- | --- |

B.

budući da je u tjednima koji su prethodili njegovu ubojstvu Boris Njemcov istraživao sudjelovanje Rusije u sukobu u Donbasu te je namjeravao objaviti izvješće o tom pitanju; budući da je u vezi s ubojstvom Borisa Njemcova uhićeno petero muškaraca, ali nije jasno je li itko od pritvorenih ispalio smrtonosne hitce; budući da ruske vlasti nisu dopustile nekolicini zastupnika u Europskom parlamentu i nekolicini nacionalnih izaslanstava da uđu na područje Ruske Federacije, čime su ih spriječili da prisustvuju sprovodu Borisa Njemcova;

| C. | budući da je Boris Njemcov snažno zagovarao modernu, naprednu i demokratsku Rusku Federaciju koja bi bila otvorena prema ostatku svijeta; |
| --- | --- |

C.

budući da je Boris Njemcov snažno zagovarao modernu, naprednu i demokratsku Rusku Federaciju koja bi bila otvorena prema ostatku svijeta;

| D. | budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) te kao potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima obvezala na poštovanje općih načela demokracije, vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava; |
| --- | --- |

D.

budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) te kao potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima obvezala na poštovanje općih načela demokracije, vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava;

| E. | budući da se posljednjih godina stanje ljudskih prava u Rusiji pogoršava i da su ruske vlasti donijele niz zakona koji sadrže nejasne odredbe, a koji se upotrebljavaju za daljnje ograničavanje oporbenih aktera kao i aktera civilnog društva te otežavanje ostvarenja slobode izražavanja i okupljanja; budući da je Ministarstvo pravosuđa iskoristilo nove ovlasti koje su mu dodijeljene kako bi 42 skupine označilo kao „strane agente”, uključujući najstručnije i najpouzdanije organizacije za ljudska prava u zemlji te je kao izliku iskoristilo birokratske prepreke kako bi pokušalo zatvoriti više drugih skupina; budući da je u siječnju 2015. Duma napravila prvi korak prema donošenju novog zakona kojim bi se spriječile aktivnosti „nepoželjnih” stranih organizacija; |
| --- | --- |

E.

budući da se posljednjih godina stanje ljudskih prava u Rusiji pogoršava i da su ruske vlasti donijele niz zakona koji sadrže nejasne odredbe, a koji se upotrebljavaju za daljnje ograničavanje oporbenih aktera kao i aktera civilnog društva te otežavanje ostvarenja slobode izražavanja i okupljanja; budući da je Ministarstvo pravosuđa iskoristilo nove ovlasti koje su mu dodijeljene kako bi 42 skupine označilo kao „strane agente”, uključujući najstručnije i najpouzdanije organizacije za ljudska prava u zemlji te je kao izliku iskoristilo birokratske prepreke kako bi pokušalo zatvoriti više drugih skupina; budući da je u siječnju 2015. Duma napravila prvi korak prema donošenju novog zakona kojim bi se spriječile aktivnosti „nepoželjnih” stranih organizacija;

| F. | budući da je Parlament u više navrata izrazio zabrinutost zbog stanja demokracije u Rusiji te sustavnih propusta u provođenju vladavine prava i poštovanju temeljnih prava; budući da se u Rusiji ne poštuju vladavina prava, standardi pravičnog suđenja, pravičan postupak i neovisnost sudstva; budući da na posljednjim predsjedničkim izborima i izborima za Državnu dumu nisu ispunjeni standardi OESS-a; |
| --- | --- |

F.

budući da je Parlament u više navrata izrazio zabrinutost zbog stanja demokracije u Rusiji te sustavnih propusta u provođenju vladavine prava i poštovanju temeljnih prava; budući da se u Rusiji ne poštuju vladavina prava, standardi pravičnog suđenja, pravičan postupak i neovisnost sudstva; budući da na posljednjim predsjedničkim izborima i izborima za Državnu dumu nisu ispunjeni standardi OESS-a;

| G. | budući da su više suđenja i sudskih postupaka u proteklih nekoliko godina, uključujući slučajeve Magnickog, Hodorkovskog i Politkovske, bacili sumnju na neovisnost i nepristranost pravosudnih institucija u Ruskoj Federaciji; budući da su ti slučajevi koji su izuzetno medijski popraćeni izvan Rusije samo najpoznatiji slučajevi sustavnog zakazivanja ruske države u poštovanju vladavine prava i jamčenju pravde svojim građanima; |
| --- | --- |

G.

budući da su više suđenja i sudskih postupaka u proteklih nekoliko godina, uključujući slučajeve Magnickog, Hodorkovskog i Politkovske, bacili sumnju na neovisnost i nepristranost pravosudnih institucija u Ruskoj Federaciji; budući da su ti slučajevi koji su izuzetno medijski popraćeni izvan Rusije samo najpoznatiji slučajevi sustavnog zakazivanja ruske države u poštovanju vladavine prava i jamčenju pravde svojim građanima;

| H. | budući da postoji sve veća potreba za ujedinjenom, strogom, čvrstom, dosljednom i sveobuhvatnom politikom EU-a prema Rusiji, koju podupiru sve države članice, uz potporu i pomoć utemeljene na snažnoj i pravednoj kritici koja ima uporište u općim načelima na koje su se i EU i Rusija obvezali; |
| --- | --- |

H.

budući da postoji sve veća potreba za ujedinjenom, strogom, čvrstom, dosljednom i sveobuhvatnom politikom EU-a prema Rusiji, koju podupiru sve države članice, uz potporu i pomoć utemeljene na snažnoj i pravednoj kritici koja ima uporište u općim načelima na koje su se i EU i Rusija obvezali;

| I. | budući da je EU Rusiji opetovano nudio pomoć i stručno znanje kroz Partnerstvo za modernizaciju, a u svrhu jačanja vladavine prava, ispunjavanja međunarodnih obveza i razvoja svih njezinih ekonomskih potencijala; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU Rusiji opetovano nudio pomoć i stručno znanje kroz Partnerstvo za modernizaciju, a u svrhu jačanja vladavine prava, ispunjavanja međunarodnih obveza i razvoja svih njezinih ekonomskih potencijala;

| J. | budući da je 19. veljače 2015. ruski oporbeni vođa Aleksej Navaljni osuđen na 15 dana zatvora zbog podjele letaka o nadolazećem prosvjedu; budući da je 30. prosinca 2014. Aleksej Navaljni uvjetno osuđen na tri i pol godine, a njegov brat Oleg Navaljni na tri i pol godine zatvora; |
| --- | --- |

J.

budući da je 19. veljače 2015. ruski oporbeni vođa Aleksej Navaljni osuđen na 15 dana zatvora zbog podjele letaka o nadolazećem prosvjedu; budući da je 30. prosinca 2014. Aleksej Navaljni uvjetno osuđen na tri i pol godine, a njegov brat Oleg Navaljni na tri i pol godine zatvora;

| K. | budući da je 4. ožujka 2015. sud u Moskvi odbacio još jednu žalbu Nadije Savčenko protiv nezakonita pritvora od strane Ruske Federacije, koju je podnijela pozivajući se na imunitet koji uživa kao članica Parlamentarne skupštine Vijeća Europe; budući da je 4. ožujka 2015. navršen 82. dan štrajka glađu Nadije Savčenko te budući da je nakon tako dugog vremena suočena s rizikom od trajnih štetnih posljedica za zdravlje ili od smrti; |
| --- | --- |

K.

budući da je 4. ožujka 2015. sud u Moskvi odbacio još jednu žalbu Nadije Savčenko protiv nezakonita pritvora od strane Ruske Federacije, koju je podnijela pozivajući se na imunitet koji uživa kao članica Parlamentarne skupštine Vijeća Europe; budući da je 4. ožujka 2015. navršen 82. dan štrajka glađu Nadije Savčenko te budući da je nakon tako dugog vremena suočena s rizikom od trajnih štetnih posljedica za zdravlje ili od smrti;

| L. | budući da je prošlo šest mjeseci otkad su ruske sigurnosne službe na estonskom teritoriju otele estonskog policijskog službenika Estona Kohvera, čime su prekršile međunarodno pravo; budući da je i dalje nezakonito pritvoren u zatvoru Lefortovo u Moskvi; budući da ne prima odgovarajuću pravnu pomoć i lišen je prava na pravično suđenje te je bilo naloženo da ga se podvrgne neopravdanom psihijatrijskom ispitivanju, čije su pojedinosti i dalje nepoznate; |
| --- | --- |

L.

budući da je prošlo šest mjeseci otkad su ruske sigurnosne službe na estonskom teritoriju otele estonskog policijskog službenika Estona Kohvera, čime su prekršile međunarodno pravo; budući da je i dalje nezakonito pritvoren u zatvoru Lefortovo u Moskvi; budući da ne prima odgovarajuću pravnu pomoć i lišen je prava na pravično suđenje te je bilo naloženo da ga se podvrgne neopravdanom psihijatrijskom ispitivanju, čije su pojedinosti i dalje nepoznate;

| M. | budući da je Europska zaklada za demokraciju usmjerena na pitanje pluralnosti ruskih medija te da je zajedno sa svojim partnerima pozvana da oblikuje nove medijske inicijative; |
| --- | --- |

M.

budući da je Europska zaklada za demokraciju usmjerena na pitanje pluralnosti ruskih medija te da je zajedno sa svojim partnerima pozvana da oblikuje nove medijske inicijative;

| N. | budući da se u rukama Rusa još uvijek nalaze olupina i crne kutije zrakoplova Tu-154 poljske vlade, koji se srušio u blizini Smolenska u travnju 2010., pri čemu su poginuli poljski predsjednik i istaknuti članovi političkih, vojnih i kulturnih krugova; budući da ih ruske vlasti odbijaju vratiti Poljskoj unatoč brojnim molbama da to učine; |
| --- | --- |

N.

budući da se u rukama Rusa još uvijek nalaze olupina i crne kutije zrakoplova Tu-154 poljske vlade, koji se srušio u blizini Smolenska u travnju 2010., pri čemu su poginuli poljski predsjednik i istaknuti članovi političkih, vojnih i kulturnih krugova; budući da ih ruske vlasti odbijaju vratiti Poljskoj unatoč brojnim molbama da to učine;

| 1. | duboko je potresen ubojstvom Borisa Njemcova, koje predstavlja jedno od najznačajnijih političkih ubojstava u novijoj ruskoj povijesti, s time da je ubijen u blizini Kremlja, na području s videokamerama te policijskim službenicima i sigurnosnim službama; |
| --- | --- |

1.

duboko je potresen ubojstvom Borisa Njemcova, koje predstavlja jedno od najznačajnijih političkih ubojstava u novijoj ruskoj povijesti, s time da je ubijen u blizini Kremlja, na području s videokamerama te policijskim službenicima i sigurnosnim službama;

| 2. | odaje priznanje Borisu Njemcovu, istaknutom oporbenom čelniku, utemeljitelju i vođi političkog pokreta Solidarnost i glavnom kritičaru predsjednika Vladimira Putina i rata u Ukrajini, koji je posvetio čitav svoj život izgradnji demokratskije, naprednije i otvorenije Rusije te snažnog partnerstva između Rusije i njezinih susjednih i partnerskih zemalja; upućuje iskrenu sućut obitelji i prijateljima Borisa Njemcova, članovima oporbe i ruskom narodu; osuđuje odluku ruskog vodstva da spriječi neke diplomate EU-a i nacionalna izaslanstva da prisustvuju njegovu sprovodu, čime je onemogućen pokušaj EU-a da oda priznanje hrabrim ruskim građanima koji se bore za univerzalne vrijednosti; |
| --- | --- |

2.

odaje priznanje Borisu Njemcovu, istaknutom oporbenom čelniku, utemeljitelju i vođi političkog pokreta Solidarnost i glavnom kritičaru predsjednika Vladimira Putina i rata u Ukrajini, koji je posvetio čitav svoj život izgradnji demokratskije, naprednije i otvorenije Rusije te snažnog partnerstva između Rusije i njezinih susjednih i partnerskih zemalja; upućuje iskrenu sućut obitelji i prijateljima Borisa Njemcova, članovima oporbe i ruskom narodu; osuđuje odluku ruskog vodstva da spriječi neke diplomate EU-a i nacionalna izaslanstva da prisustvuju njegovu sprovodu, čime je onemogućen pokušaj EU-a da oda priznanje hrabrim ruskim građanima koji se bore za univerzalne vrijednosti;

| 3. | ističe da njegovo ubojstvo ulazi u niz neriješenih politički motiviranih ubojstava i sumnjivih smrtnih slučajeva počinjenih u Rusiji od 1998., u koje spadaju ubojstva istraživačke novinarke Ane Politkovske, Aleksandra Litvinenka, koji je navodno ubijen u Ujedinjenoj Kraljevini, odvjetnika Stanislava Markelova, novinarke Anastasije Baburove, borca za ljudska prava Natalije Estemirove, odvjetnika Sergeja Magnickog, a sada i ubojstvo političara Borisa Njemcova; |
| --- | --- |

3.

ističe da njegovo ubojstvo ulazi u niz neriješenih politički motiviranih ubojstava i sumnjivih smrtnih slučajeva počinjenih u Rusiji od 1998., u koje spadaju ubojstva istraživačke novinarke Ane Politkovske, Aleksandra Litvinenka, koji je navodno ubijen u Ujedinjenoj Kraljevini, odvjetnika Stanislava Markelova, novinarke Anastasije Baburove, borca za ljudska prava Natalije Estemirove, odvjetnika Sergeja Magnickog, a sada i ubojstvo političara Borisa Njemcova;

| 4. | prima na znanje objavu ruskih vlasti o uhićenju petoro osumnjičenika čečenskog podrijetla; |
| --- | --- |

4.

prima na znanje objavu ruskih vlasti o uhićenju petoro osumnjičenika čečenskog podrijetla;

| 5. | traži neovisnu međunarodnu istragu o tom ubojstvu; smatra da bi se dostupnim instrumentima u okviru OESS-a, Vijeća Europe i Ujedinjenih naroda pomoglo zajamčiti nepristranu i pravičnu istragu; |
| --- | --- |

5.

traži neovisnu međunarodnu istragu o tom ubojstvu; smatra da bi se dostupnim instrumentima u okviru OESS-a, Vijeća Europe i Ujedinjenih naroda pomoglo zajamčiti nepristranu i pravičnu istragu;

| 6. | traži od Vijeća, Komisije i država članica da u izradi svojih budućih politika prema Rusiji uzmu u obzir činjenicu da je političko okruženje koje su stvorile ruske vlasti plodno tlo za takva ubojstva, nasilje i pritisak; izuzetno je zabrinut zbog atmosfere mržnje usmjerene prema oporbenim aktivistima, borcima za ljudska prava, manjinama i susjednim nacijama koja je sve prisutnija u Rusiji tijekom posljednjih godina, a koja je potaknuta državnom propagandom i službenim medijima kao dio političke kulture koja se udaljava od demokratskih načela; |
| --- | --- |

6.

traži od Vijeća, Komisije i država članica da u izradi svojih budućih politika prema Rusiji uzmu u obzir činjenicu da je političko okruženje koje su stvorile ruske vlasti plodno tlo za takva ubojstva, nasilje i pritisak; izuzetno je zabrinut zbog atmosfere mržnje usmjerene prema oporbenim aktivistima, borcima za ljudska prava, manjinama i susjednim nacijama koja je sve prisutnija u Rusiji tijekom posljednjih godina, a koja je potaknuta državnom propagandom i službenim medijima kao dio političke kulture koja se udaljava od demokratskih načela;

| 7. | poziva ruske vlasti da prekinu sramotnu propagandu i informacijski rat protiv svojih susjeda, zapadnog svijeta i vlastita naroda, koji Rusiju pretvaraju u državu koju odlikuju represija, govor mržnje i strah, u kojoj je razlog za nacionalnu euforiju pripojenje Krima i zaoštravanje ratnog stanja u Ukrajini, u kojoj se krše prava krimskih Tatara i u kojoj Kremlj njeguje i potiče mržnju i nasilje, kršeći time međunarodno pravo; osuđuje novi propagandni rat koji se vodi protiv demokratskih i temeljnih vrijednosti koje su ruskom društvu predstavljene kao strane; podsjeća da su se i Europska unija i Ruska Federacija u brojnim međunarodnim izjava i ugovorima obvezale da će štititi opće demokratske vrijednosti i temeljna prava; ističe važnost postojanja snaga političke oporbe kako bi se osigurala neprestana rasprava i razmjena stajališta i ideja o politici i postupcima donošenja zakona u Rusiji; |
| --- | --- |

7.

poziva ruske vlasti da prekinu sramotnu propagandu i informacijski rat protiv svojih susjeda, zapadnog svijeta i vlastita naroda, koji Rusiju pretvaraju u državu koju odlikuju represija, govor mržnje i strah, u kojoj je razlog za nacionalnu euforiju pripojenje Krima i zaoštravanje ratnog stanja u Ukrajini, u kojoj se krše prava krimskih Tatara i u kojoj Kremlj njeguje i potiče mržnju i nasilje, kršeći time međunarodno pravo; osuđuje novi propagandni rat koji se vodi protiv demokratskih i temeljnih vrijednosti koje su ruskom društvu predstavljene kao strane; podsjeća da su se i Europska unija i Ruska Federacija u brojnim međunarodnim izjava i ugovorima obvezale da će štititi opće demokratske vrijednosti i temeljna prava; ističe važnost postojanja snaga političke oporbe kako bi se osigurala neprestana rasprava i razmjena stajališta i ideja o politici i postupcima donošenja zakona u Rusiji;

| 8. | poziva ruske vlasti da okončaju sve oblike pritiska, represivnih mjera te političkog i pravosudnog zastrašivanja oporbenih čelnika, predstavnika civilnog društva i neovisnih medija te da im omoguće da slobodno djeluju u skladu s temeljnim načelima ruskog Ustava; |
| --- | --- |

8.

poziva ruske vlasti da okončaju sve oblike pritiska, represivnih mjera te političkog i pravosudnog zastrašivanja oporbenih čelnika, predstavnika civilnog društva i neovisnih medija te da im omoguće da slobodno djeluju u skladu s temeljnim načelima ruskog Ustava;

| 9. | duboko je zabrinut zbog činjenice da se Rusija koja je članica Ujedinjenih naroda, Vijeća Europe i OESS-a ne pridržava svojih međunarodnih obveza te ne štiti temeljna ljudska prava i vladavinu prava; smatra da bi Ruska Federacija trebala ispuniti obveze koje je preuzela; osuđuje činjenicu da nedavni razvoj događaja pokazuje da je Rusija krenula u smjeru koji je suprotan smjeru funkcionalne demokracije koja podrazumijeva poštovanje oporbe, vladavine prava i neovisnosti sudbene vlasti; |
| --- | --- |

9.

duboko je zabrinut zbog činjenice da se Rusija koja je članica Ujedinjenih naroda, Vijeća Europe i OESS-a ne pridržava svojih međunarodnih obveza te ne štiti temeljna ljudska prava i vladavinu prava; smatra da bi Ruska Federacija trebala ispuniti obveze koje je preuzela; osuđuje činjenicu da nedavni razvoj događaja pokazuje da je Rusija krenula u smjeru koji je suprotan smjeru funkcionalne demokracije koja podrazumijeva poštovanje oporbe, vladavine prava i neovisnosti sudbene vlasti;

| 10. | duboko žali što ruske vlasti nisu uspjele odgovoriti na kritike Zakona o stranim agentima koje dolaze i iz Ruske Federacije i s međunarodne scene i što su umjesto toga donijele izmjene tog zakona kojima se još više ograničila mogućnost rada neprofitnih organizacija i koje su po svojoj prirodi diskriminacijske; upućuje snažan poziv Rusiji da revidira relevantno zakonodavstvo kako bi ispunila svoje međunarodne obveze na području ljudskih prava i demokratskih sloboda; |
| --- | --- |

10.

duboko žali što ruske vlasti nisu uspjele odgovoriti na kritike Zakona o stranim agentima koje dolaze i iz Ruske Federacije i s međunarodne scene i što su umjesto toga donijele izmjene tog zakona kojima se još više ograničila mogućnost rada neprofitnih organizacija i koje su po svojoj prirodi diskriminacijske; upućuje snažan poziv Rusiji da revidira relevantno zakonodavstvo kako bi ispunila svoje međunarodne obveze na području ljudskih prava i demokratskih sloboda;

| 11. | pozdravlja odluku Vrhovnog suda od 28. siječnja 2015. o odbijanju žalbe Ministarstva pravosuđa u kojoj se zahtijeva zatvaranje „Ruskog memorijalnog društva” i spominju navodna kršenja unutar njegove organizacijske strukture te poziva da se ostale nevladine organizacije koje su na popisu „stranih agenata” iz njega izbrišu; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja odluku Vrhovnog suda od 28. siječnja 2015. o odbijanju žalbe Ministarstva pravosuđa u kojoj se zahtijeva zatvaranje „Ruskog memorijalnog društva” i spominju navodna kršenja unutar njegove organizacijske strukture te poziva da se ostale nevladine organizacije koje su na popisu „stranih agenata” iz njega izbrišu;

| 12. | poziva ruske vlasti da smjesta oslobode sve političke zatvorenike koji su priznati kao takvi; |
| --- | --- |

12.

poziva ruske vlasti da smjesta oslobode sve političke zatvorenike koji su priznati kao takvi;

| 13. | poziva ruske vlasti da smjesta oslobode Nadiju Savčenko i da poštuju njezin imunitet kao zastupnice u Vrhovnoj Radi Ukrajine i članice Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, koja je oteta na ukrajinskom teritoriju te se nalazi u nezakonitom pritvoru u ruskom zatvoru; ističe činjenicu da je Rusija odgovorna za njezino izuzetno krhko zdravstveno stanje; izražava duboku zabrinutost za njezino zdravlje i traži od ruskih pravosudnih vlasti da primijene humanitarno pravo; |
| --- | --- |

13.

poziva ruske vlasti da smjesta oslobode Nadiju Savčenko i da poštuju njezin imunitet kao zastupnice u Vrhovnoj Radi Ukrajine i članice Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, koja je oteta na ukrajinskom teritoriju te se nalazi u nezakonitom pritvoru u ruskom zatvoru; ističe činjenicu da je Rusija odgovorna za njezino izuzetno krhko zdravstveno stanje; izražava duboku zabrinutost za njezino zdravlje i traži od ruskih pravosudnih vlasti da primijene humanitarno pravo;

| 14. | osuđuje otmicu estonskog policijskog službenika Estona Kohvera i njegovo odvođenje iz estonskog teritorija u Rusiju; traži njegovo trenutno oslobađanje i siguran povratak u Estoniju; |
| --- | --- |

14.

osuđuje otmicu estonskog policijskog službenika Estona Kohvera i njegovo odvođenje iz estonskog teritorija u Rusiju; traži njegovo trenutno oslobađanje i siguran povratak u Estoniju;

| 15. | vjeruje da je Rusija i dalje važan globalni akter i da je u strateškom interesu i EU-a i Rusije brzo smirivanje napetosti i obnova odnosa putem diplomacije i posredovanja, a na temelju poštovanja međunarodnog prava i obveza u okviru OESS-a; |
| --- | --- |

15.

vjeruje da je Rusija i dalje važan globalni akter i da je u strateškom interesu i EU-a i Rusije brzo smirivanje napetosti i obnova odnosa putem diplomacije i posredovanja, a na temelju poštovanja međunarodnog prava i obveza u okviru OESS-a;

| 16. | izražava svoju podršku demokratskim snagama u Rusiji koje se zalažu za otvoreno društvo i provođenje plana reformi; |
| --- | --- |

16.

izražava svoju podršku demokratskim snagama u Rusiji koje se zalažu za otvoreno društvo i provođenje plana reformi;

| 17. | poziva Vijeće da donese jedinstvenu politiku prema Rusiji koja će 28 država članica i institucije EU-a obvezati na slanje snažne zajedničke poruke o ulozi ljudskih prava u odnosima EU-a i Rusije te o potrebi ukidanja pritiska na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja u Rusiji; smatra da bi cilj ove strategije EU-a trebao biti da se Rusiju navede na to da u potpunosti poštuje načela OESS-a i da se njezino vodstvo motivira da zemlju izvede iz političke i ekonomske samoizolacije; |
| --- | --- |

17.

poziva Vijeće da donese jedinstvenu politiku prema Rusiji koja će 28 država članica i institucije EU-a obvezati na slanje snažne zajedničke poruke o ulozi ljudskih prava u odnosima EU-a i Rusije te o potrebi ukidanja pritiska na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja u Rusiji; smatra da bi cilj ove strategije EU-a trebao biti da se Rusiju navede na to da u potpunosti poštuje načela OESS-a i da se njezino vodstvo motivira da zemlju izvede iz političke i ekonomske samoizolacije;

| 18. | apelira na potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, koju podupiru OESS i Komisija, da izrade snažniji program potpore za rusko civilno društvo u Rusiji i na Krimu te traže i razvijaju nove prilike za djelovanje u svrhu promicanja vrijednosti demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; potiče EU da, s obzirom na trenutačnu fazu izrade programa financijskih instrumenata EU-a, poveća financijsku pomoć ruskom civilnom društvu kroz Europski instrument za demokraciju i ljudska prava i financijska sredstva za organizacije civilnog društva i lokalnih vlasti te da Forum civilnog društva EU-a i Rusije uključe u Instrument partnerstva u svrhu osiguravanja održive i pouzdane dugoročne potpore; |
| --- | --- |

18.

apelira na potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu, koju podupiru OESS i Komisija, da izrade snažniji program potpore za rusko civilno društvo u Rusiji i na Krimu te traže i razvijaju nove prilike za djelovanje u svrhu promicanja vrijednosti demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; potiče EU da, s obzirom na trenutačnu fazu izrade programa financijskih instrumenata EU-a, poveća financijsku pomoć ruskom civilnom društvu kroz Europski instrument za demokraciju i ljudska prava i financijska sredstva za organizacije civilnog društva i lokalnih vlasti te da Forum civilnog društva EU-a i Rusije uključe u Instrument partnerstva u svrhu osiguravanja održive i pouzdane dugoročne potpore;

| 19. | ponavlja svoju zabrinutost, koju je već izrazio u prethodnim rezolucijama, zbog neuspjeha ruskih vlasti da surađuju u provođenju neovisne i međunarodne istrage o rušenju zrakoplova na letu MH17; snažno ističe činjenicu da se dogovor o amnestiji iz Sporazuma iz Minska ne može primijeniti na počinitelje ovog zločina i zbog toga nemaju pravo na amnestiju; |
| --- | --- |

19.

ponavlja svoju zabrinutost, koju je već izrazio u prethodnim rezolucijama, zbog neuspjeha ruskih vlasti da surađuju u provođenju neovisne i međunarodne istrage o rušenju zrakoplova na letu MH17; snažno ističe činjenicu da se dogovor o amnestiji iz Sporazuma iz Minska ne može primijeniti na počinitelje ovog zločina i zbog toga nemaju pravo na amnestiju;

| 20. | poziva ruske vlasti da smjesta vrate olupinu aviona poljske vlade Tu-154 i sve pripadajuće crne kutije Poljskoj; ističe činjenicu da razina ovisnosti ruskog pravosuđa o tijelima vlasti ugrožava sve nepristrane i poštene istrage; |
| --- | --- |

20.

poziva ruske vlasti da smjesta vrate olupinu aviona poljske vlade Tu-154 i sve pripadajuće crne kutije Poljskoj; ističe činjenicu da razina ovisnosti ruskog pravosuđa o tijelima vlasti ugrožava sve nepristrane i poštene istrage;

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije.

---

(1)  SL C 68 E, 7.3.2014., str. 13.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0284.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0253.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0039.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0006.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/130

---

P8_TA(2015)0075

Godišnje izvješće Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu (2014/2219(INI))

(2016/C 316/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (12094/14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (12094/14),

| — | uzimajući u obzir članke 21. i 36. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21. i 36. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s pitanjima proračuna i o dobrom financijskom upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s pitanjima proračuna i o dobrom financijskom upravljanju,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednice Komisije o političkoj odgovornosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednice Komisije o političkoj odgovornosti,

| — | uzimajući u obzir obveze koje je Federica Mogherini, Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije, preuzela tijekom saslušanja pred Odborom za vanjske poslove održanog 6. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze koje je Federica Mogherini, Visoka predstavnica/potpredsjednica Komisije, preuzela tijekom saslušanja pred Odborom za vanjske poslove održanog 6. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0039/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0039/2015),

Suočavanje s novim političkim i sigurnosnim okruženjem

| 1. | ističe da se sigurnosno okruženje oko EU-a dramatično pogoršalo, posebice u njegovu neposrednom susjedstvu, gdje se red, stabilnost i sigurnost Europe, koji se temelje na međunarodnom pravu, suočavaju s dosad najvećim izazovom od početka procesa europske integracije; upozorava na promjene koje se trenutačno događaju na svjetskoj političkoj sceni; |
| --- | --- |

1.

ističe da se sigurnosno okruženje oko EU-a dramatično pogoršalo, posebice u njegovu neposrednom susjedstvu, gdje se red, stabilnost i sigurnost Europe, koji se temelje na međunarodnom pravu, suočavaju s dosad najvećim izazovom od početka procesa europske integracije; upozorava na promjene koje se trenutačno događaju na svjetskoj političkoj sceni;

| 2. | zabrinut je zbog toga što EU, dijelom i zbog svoje unutarnje krize, dosad nije bio u mogućnosti da iskoristi svoj puni potencijal za oblikovanje međunarodnog političkog i sigurnosnog okruženja te što nedostatak koordinacije i dosljednosti u politikama EU-a i financijska ograničenja čine dodatnu prepreku utjecaju Europe u svijetu i njegovoj sposobnosti da bude regionalni i svjetski pružatelj sigurnosti, pritom doprinoseći sprečavanju sukoba i upravljanju u kriznim situacijama; |
| --- | --- |

2.

zabrinut je zbog toga što EU, dijelom i zbog svoje unutarnje krize, dosad nije bio u mogućnosti da iskoristi svoj puni potencijal za oblikovanje međunarodnog političkog i sigurnosnog okruženja te što nedostatak koordinacije i dosljednosti u politikama EU-a i financijska ograničenja čine dodatnu prepreku utjecaju Europe u svijetu i njegovoj sposobnosti da bude regionalni i svjetski pružatelj sigurnosti, pritom doprinoseći sprečavanju sukoba i upravljanju u kriznim situacijama;

| 3. | smatra da su prioriteti vanjske i sigurnosne politike EU-a sljedeći:






  — | zaštititi europske vrijednosti i interese i ojačati politički i pravni poredak u Europi te tako ponovno uspostaviti i očuvati mir i stabilnost, |
| --- | --- | --- |

3.

smatra da su prioriteti vanjske i sigurnosne politike EU-a sljedeći:

—

zaštititi europske vrijednosti i interese i ojačati politički i pravni poredak u Europi te tako ponovno uspostaviti i očuvati mir i stabilnost,

| — | poboljšati doprinos EU-a teritorijalnoj obrani njegovih država članica i sigurnosti njegovih građana jačanjem njegove sposobnosti da se obrani od prijetnji s kojima se suočava, uključujući terorizam i trgovanje oružjem, drogom i ljudima, |
| --- | --- |

—

poboljšati doprinos EU-a teritorijalnoj obrani njegovih država članica i sigurnosti njegovih građana jačanjem njegove sposobnosti da se obrani od prijetnji s kojima se suočava, uključujući terorizam i trgovanje oružjem, drogom i ljudima,

| — | pružiti potporu sigurnosti, demokratizaciji, vladavini prava te gospodarskom i društvenom razvoju u susjedstvu EU-a, |
| --- | --- |

—

pružiti potporu sigurnosti, demokratizaciji, vladavini prava te gospodarskom i društvenom razvoju u susjedstvu EU-a,

| — | preuzeti vodeću ulogu u rješavanju sukoba, pa i preko održavanja i uspostavljanja mira u kontekstu ZSOP-a, |
| --- | --- |

—

preuzeti vodeću ulogu u rješavanju sukoba, pa i preko održavanja i uspostavljanja mira u kontekstu ZSOP-a,

| — | jačati, u suradnji s partnerima, svjetski pluralistički politički, gospodarski i financijski poredak koji se temelji na pravilima, uključujući poštovanje vladavine prava i ljudskih prava, i |
| --- | --- |

—

jačati, u suradnji s partnerima, svjetski pluralistički politički, gospodarski i financijski poredak koji se temelji na pravilima, uključujući poštovanje vladavine prava i ljudskih prava, i

| — | poboljšati unutarnje strukture i radne metode EU-a radi jačanja njegove otpornosti i ostvarivanja njegova punog potencijala na svjetskoj sceni; |
| --- | --- |

—

poboljšati unutarnje strukture i radne metode EU-a radi jačanja njegove otpornosti i ostvarivanja njegova punog potencijala na svjetskoj sceni;

EU kao vjerodostojan sudionik

| 4. | smatra da se ambiciozna i djelotvorna vanjska politika EU-a treba temeljiti na zajedničkoj viziji ključnih europskih interesa, vrijednosti i ciljeva u okviru vanjskih odnosa te na zajedničkom shvaćanju prijetnji koje utječu na EU kao cjelinu; pozdravlja obvezu Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije, koja se temelji na mandatu Europskog vijeća iz prosinca 2013., da se prioritetno započne s procesom strateškog promišljanja o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a kojim bi se trebao obuhvatiti čitav niz dionika, uključujući države članice, europske institucije i europsku javnost; ustraje u tome da bi to promišljanje trebalo dovesti do izrade nove europske sigurnosne strategije kojom se vodi računa o nedavnim geopolitičkim promjenama radi reagiranja na nove prijetnje i izazove; |
| --- | --- |

4.

smatra da se ambiciozna i djelotvorna vanjska politika EU-a treba temeljiti na zajedničkoj viziji ključnih europskih interesa, vrijednosti i ciljeva u okviru vanjskih odnosa te na zajedničkom shvaćanju prijetnji koje utječu na EU kao cjelinu; pozdravlja obvezu Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije, koja se temelji na mandatu Europskog vijeća iz prosinca 2013., da se prioritetno započne s procesom strateškog promišljanja o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a kojim bi se trebao obuhvatiti čitav niz dionika, uključujući države članice, europske institucije i europsku javnost; ustraje u tome da bi to promišljanje trebalo dovesti do izrade nove europske sigurnosne strategije kojom se vodi računa o nedavnim geopolitičkim promjenama radi reagiranja na nove prijetnje i izazove;

| 5. | naglašava da su države članice, u skladu s člankom 24. stavkom 3. UEU-a, preuzele obvezu ratifikacije Ugovora o Europskoj uniji radi pružanja bezrezervne aktivne potpore vanjskom djelovanju Unije i njezinoj sigurnosnoj politici u duhu lojalnosti i solidarnosti; |
| --- | --- |

5.

naglašava da su države članice, u skladu s člankom 24. stavkom 3. UEU-a, preuzele obvezu ratifikacije Ugovora o Europskoj uniji radi pružanja bezrezervne aktivne potpore vanjskom djelovanju Unije i njezinoj sigurnosnoj politici u duhu lojalnosti i solidarnosti;

| 6. | ustraje u tome da se politička, gospodarska, financijska i obrambena sredstva EU-a i država članica moraju ojačati i sjediniti radi ostvarivanja najvećeg mogućeg utjecaja EU-a u svijetu, izgradnje sinergija te jamčenja mira i stabilnosti u Europi i njezinu susjedstvu; ističe da se boljom suradnjom između država članica na području vanjske i sigurnosne politike mogu ostvariti znatne uštede; |
| --- | --- |

6.

ustraje u tome da se politička, gospodarska, financijska i obrambena sredstva EU-a i država članica moraju ojačati i sjediniti radi ostvarivanja najvećeg mogućeg utjecaja EU-a u svijetu, izgradnje sinergija te jamčenja mira i stabilnosti u Europi i njezinu susjedstvu; ističe da se boljom suradnjom između država članica na području vanjske i sigurnosne politike mogu ostvariti znatne uštede;

| 7. | naglašava da se vanjska financijska pomoć koju dodjeljuju EU i države članice mora preusmjeriti i učinkovitije upotrebljavati u skladu s dogovorenim strateškim prioritetima; poziva EU da poduzme brojnije mjere radi ostvarivanja veće vidljivosti, usklađenosti i djelotvornosti pomoći EU-a; mišljenja je da svim područjima pomoći EU-a, bilo da je riječ o razvojnoj pomoći bilo pomoći u nuždi ili o humanitarnoj pomoći, treba koordinirati i ostvariti njihovu dosljednost; poziva Komisiju, ESVD i države članice da zajamče učinkovit nadzor nad financijskom pomoći kako bi osigurale postizanje ciljeva; upućuje na izvješća Europskog revizorskog suda iz kojih su bili vidljivi problemi u prošlosti; ističe da treba povećati financijsku pomoć kojom se podupiru civilno društvo i nevladine organizacije na terenu; poziva na brže postupke uz manje birokracije kad je riječ o odobrenju projekata; |
| --- | --- |

7.

naglašava da se vanjska financijska pomoć koju dodjeljuju EU i države članice mora preusmjeriti i učinkovitije upotrebljavati u skladu s dogovorenim strateškim prioritetima; poziva EU da poduzme brojnije mjere radi ostvarivanja veće vidljivosti, usklađenosti i djelotvornosti pomoći EU-a; mišljenja je da svim područjima pomoći EU-a, bilo da je riječ o razvojnoj pomoći bilo pomoći u nuždi ili o humanitarnoj pomoći, treba koordinirati i ostvariti njihovu dosljednost; poziva Komisiju, ESVD i države članice da zajamče učinkovit nadzor nad financijskom pomoći kako bi osigurale postizanje ciljeva; upućuje na izvješća Europskog revizorskog suda iz kojih su bili vidljivi problemi u prošlosti; ističe da treba povećati financijsku pomoć kojom se podupiru civilno društvo i nevladine organizacije na terenu; poziva na brže postupke uz manje birokracije kad je riječ o odobrenju projekata;

| 8. | potiče institucije EU-a i države članice da iskoriste sve mogućnosti koje im nudi instrumentarij Ugovora iz Lisabona radi prelaska s dosadašnjeg, uglavnom reaktivnog pristupa na proaktivan, dosljedan i strateški pristup vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a koja se temelji na zajedničkim vrijednostima i provodi se u zajedničkom europskom interesu; |
| --- | --- |

8.

potiče institucije EU-a i države članice da iskoriste sve mogućnosti koje im nudi instrumentarij Ugovora iz Lisabona radi prelaska s dosadašnjeg, uglavnom reaktivnog pristupa na proaktivan, dosljedan i strateški pristup vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a koja se temelji na zajedničkim vrijednostima i provodi se u zajedničkom europskom interesu;

| 9. | smatra da se Vijeće i Komisija, uz aktivnu suradnju država članica, moraju pobrinuti za usklađenost i dosljednost:






  — | unutarnjih i vanjskih politika EU-a, uključujući zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP), zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP) te politika koje se odnose na susjedstvo, trgovinu, razvoj, humanitarnu pomoć, pravosuđe i unutarnje poslove, energiju, okoliš, migracije itd., |
| --- | --- | --- |

9.

smatra da se Vijeće i Komisija, uz aktivnu suradnju država članica, moraju pobrinuti za usklađenost i dosljednost:

—

unutarnjih i vanjskih politika EU-a, uključujući zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP), zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP) te politika koje se odnose na susjedstvo, trgovinu, razvoj, humanitarnu pomoć, pravosuđe i unutarnje poslove, energiju, okoliš, migracije itd.,

| — | politika koje provode EU i države članice; |
| --- | --- |

—

politika koje provode EU i države članice;

| 10. | s tim u vezi pozdravlja organizaciju nove Komisije po klasterima, čime se Visokoj predstavnici/potpredsjednici Komisije omogućuje da koordinira sve relevantne politike Komisije s vanjskopolitičkom odrednicom; podržava Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije u njezinim nastojanjima da u cijelosti preuzme svoju ulogu potpredsjednice Komisije; istodobno potiče Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da se koristi svojim položajem predsjednice Vijeća za vanjske poslove kako bi u Vijeću povela inicijative kojima se promiču zajedničke proaktivne politike koje nadilaze osnovni utvrđeni sadržaj, koristeći se pritom cijelim instrumentarijem ZVSP-a i vanjskih politika EU-a; |
| --- | --- |

10.

s tim u vezi pozdravlja organizaciju nove Komisije po klasterima, čime se Visokoj predstavnici/potpredsjednici Komisije omogućuje da koordinira sve relevantne politike Komisije s vanjskopolitičkom odrednicom; podržava Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije u njezinim nastojanjima da u cijelosti preuzme svoju ulogu potpredsjednice Komisije; istodobno potiče Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da se koristi svojim položajem predsjednice Vijeća za vanjske poslove kako bi u Vijeću povela inicijative kojima se promiču zajedničke proaktivne politike koje nadilaze osnovni utvrđeni sadržaj, koristeći se pritom cijelim instrumentarijem ZVSP-a i vanjskih politika EU-a;

| 11. | ponavlja da unutarnje strukture ESVD-a treba reformirati kako bi bile od pomoći Visokoj predstavnici/potpredsjednici Komisije u svim njezinim zadaćama te joj omogućile da provodi strateška planiranja i koordinirane političke postupke u Vijeću i Komisiji; ustraje u potrebi da se smanje troškovi najvišeg upravnog kadra ESVD-a i da se ubrza i pojednostavni postupak odlučivanja u njemu; ponavlja svoj poziv na bolju integraciju posebnih predstavnika EU-a u ESVD, što obuhvaća i prijenos njihova proračuna iz operativnog proračuna ZVSP-a u proračun ESVD-a; s tim u vezi potiče na političku i isplativu procjenu uloge koju ti posebni predstavnici imaju; |
| --- | --- |

11.

ponavlja da unutarnje strukture ESVD-a treba reformirati kako bi bile od pomoći Visokoj predstavnici/potpredsjednici Komisije u svim njezinim zadaćama te joj omogućile da provodi strateška planiranja i koordinirane političke postupke u Vijeću i Komisiji; ustraje u potrebi da se smanje troškovi najvišeg upravnog kadra ESVD-a i da se ubrza i pojednostavni postupak odlučivanja u njemu; ponavlja svoj poziv na bolju integraciju posebnih predstavnika EU-a u ESVD, što obuhvaća i prijenos njihova proračuna iz operativnog proračuna ZVSP-a u proračun ESVD-a; s tim u vezi potiče na političku i isplativu procjenu uloge koju ti posebni predstavnici imaju;

| 12. | ponavlja svoj poziv na veću suradnju i koordinaciju između različitih kapaciteta praćenja i reagiranja na krizu na razini EU-a; uz to snažno potiče na racionalizaciju postojećih struktura radi smanjenja nepotrebnih udvostručenja, pa i spajanjem kapaciteta koji se preklapaju; zauzima stajalište da centri za praćenje moraju biti opskrbljeni odgovarajućim sredstvima i da jezične profile osoblja koje radi u tim centrima treba uskladiti s jezicima koji se govore u najvažnijim kriznim područjima, posebno ruskim i arapskim; poziva na pojačanu suradnju i razmjenu informacija između centara za praćenje na razini EU-a i odgovarajućih službi u državama članicama; |
| --- | --- |

12.

ponavlja svoj poziv na veću suradnju i koordinaciju između različitih kapaciteta praćenja i reagiranja na krizu na razini EU-a; uz to snažno potiče na racionalizaciju postojećih struktura radi smanjenja nepotrebnih udvostručenja, pa i spajanjem kapaciteta koji se preklapaju; zauzima stajalište da centri za praćenje moraju biti opskrbljeni odgovarajućim sredstvima i da jezične profile osoblja koje radi u tim centrima treba uskladiti s jezicima koji se govore u najvažnijim kriznim područjima, posebno ruskim i arapskim; poziva na pojačanu suradnju i razmjenu informacija između centara za praćenje na razini EU-a i odgovarajućih službi u državama članicama;

| 13. | poziva na modernizaciju mreže delegacija EU-a kako bi se u njoj odrazile potrebe vanjske politike EU-a u 21. stoljeću, pa i prilagodbom broja zaposlenika i stručnjaka; smatra, na primjer, da bi sve delegacije koje se nalaze u područjima sukoba, a osobito u zemljama u kojima se provodi misija ZSOP-a, trebale imati stručnjaka za sigurnost i obranu; traži od Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije da osnaži autoritet voditelja delegacije nad cjelokupnim osobljem, neovisno o tome iz koje institucije dolazi, te da pojednostavni administrativne proračune delegacija kako bi se sredstva za njih izdvajala iz jednog izvora; zahtijeva da se linije izvješćivanja preciziraju; žali zbog toga što sinergije i ekonomije razmjera koje bi se mogle ostvariti jačanjem suradnje među veleposlanstvima država članicama i delegacija EU-a još nisu potpuno iskorištene; ustraje u tome da bi se na svim razinama trebala poštovati ravnoteža između broja zaposlenika koji se upućuju iz država članica i broja dužnosnika EU-a utvrđena u Odluci Vijeća od 26. srpnja 2010. o uspostavljanju ESVD-a
  te napominje da se ta ravnoteža trenutačno ne održava, osobito na višim položajima kao što je položaj voditelja delegacije
  ; |
| --- | --- |

13.

poziva na modernizaciju mreže delegacija EU-a kako bi se u njoj odrazile potrebe vanjske politike EU-a u 21. stoljeću, pa i prilagodbom broja zaposlenika i stručnjaka; smatra, na primjer, da bi sve delegacije koje se nalaze u područjima sukoba, a osobito u zemljama u kojima se provodi misija ZSOP-a, trebale imati stručnjaka za sigurnost i obranu; traži od Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije da osnaži autoritet voditelja delegacije nad cjelokupnim osobljem, neovisno o tome iz koje institucije dolazi, te da pojednostavni administrativne proračune delegacija kako bi se sredstva za njih izdvajala iz jednog izvora; zahtijeva da se linije izvješćivanja preciziraju; žali zbog toga što sinergije i ekonomije razmjera koje bi se mogle ostvariti jačanjem suradnje među veleposlanstvima država članicama i delegacija EU-a još nisu potpuno iskorištene; ustraje u tome da bi se na svim razinama trebala poštovati ravnoteža između broja zaposlenika koji se upućuju iz država članica i broja dužnosnika EU-a utvrđena u Odluci Vijeća od 26. srpnja 2010. o uspostavljanju ESVD-a
  te napominje da se ta ravnoteža trenutačno ne održava, osobito na višim položajima kao što je položaj voditelja delegacije
  ;

| 14. | zabrinut je zbog nedostatka fleksibilnosti u financijskim pravilima EU-a, što često dovodi do kašnjenja u isplatama operativnih sredstava EU-a i čini dodatnu prepreku sposobnosti EU-a da reagira na krize; naglašava potrebu da se financijska sredstva brže isplaćuju te istodobno ističe da je potrebna djelotvorna kontrola kako bi se izbjegle prijevare i pronevjere; traži od Komisije da tijekom 2015. iznese prijedlog reforme mjerodavnog zakonodavstva i to, između ostalog, omogućavanjem da se ubrzani postupak, koji se trenutačno primjenjuje za humanitarnu pomoć, rabi za upravljanje krizama, osiguravajući pritom da je potrošnja u reagiranju na krize u skladu s dugoročnim strateškim ciljevima EU-a; iznimno je zabrinut zbog nedostatka u plaćanjima kad je riječ o dvama velikim proračunskim izvorima EU-a za upravljanje u kriznim situacijama i za sprečavanje sukoba, a to su proračun ZVSP-a i Instrument za doprinos stabilnosti i miru; uvjeren je da aktualno sigurnosno okruženje na istoku i jugu Europe nameće potrebu za sinergijskim učincima i dodatnim sredstvima, a ne za znatnim smanjenjima; |
| --- | --- |

14.

zabrinut je zbog nedostatka fleksibilnosti u financijskim pravilima EU-a, što često dovodi do kašnjenja u isplatama operativnih sredstava EU-a i čini dodatnu prepreku sposobnosti EU-a da reagira na krize; naglašava potrebu da se financijska sredstva brže isplaćuju te istodobno ističe da je potrebna djelotvorna kontrola kako bi se izbjegle prijevare i pronevjere; traži od Komisije da tijekom 2015. iznese prijedlog reforme mjerodavnog zakonodavstva i to, između ostalog, omogućavanjem da se ubrzani postupak, koji se trenutačno primjenjuje za humanitarnu pomoć, rabi za upravljanje krizama, osiguravajući pritom da je potrošnja u reagiranju na krize u skladu s dugoročnim strateškim ciljevima EU-a; iznimno je zabrinut zbog nedostatka u plaćanjima kad je riječ o dvama velikim proračunskim izvorima EU-a za upravljanje u kriznim situacijama i za sprečavanje sukoba, a to su proračun ZVSP-a i Instrument za doprinos stabilnosti i miru; uvjeren je da aktualno sigurnosno okruženje na istoku i jugu Europe nameće potrebu za sinergijskim učincima i dodatnim sredstvima, a ne za znatnim smanjenjima;

| 15. | ističe da djelovanje Europske unije treba biti vidljivije na razini strateškog planiranja i multilateralnih foruma, ali i na operativnoj razini posredstvom misija ZSOP-a i svih drugih misija s vanjskim aspektom; |
| --- | --- |

15.

ističe da djelovanje Europske unije treba biti vidljivije na razini strateškog planiranja i multilateralnih foruma, ali i na operativnoj razini posredstvom misija ZSOP-a i svih drugih misija s vanjskim aspektom;

| 16. | podsjeća da EU prema članku 21. Ugovora o Europskoj uniji ima obvezu jamčenja da se njegovo vanjsko djelovanje priprema i provodi u svrhu učvršćivanja i podupiranja demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i načela međunarodnoga prava te da je to zajednička obveza EU-a i njegovih država članica; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da redovito izvješćuje o poštovanju članka 21. i da istražuje načine poboljšanja usklađenosti vanjske politike, posebice u vezi s ljudskim pravima i međunarodnim pravom; ističe da se praćenje vanjskih politika kad je riječ o njihovu poštovanju članka 21. mora izvršavati na ujednačeniji i stroži način; ističe potrebu da se od partnera traži da poštuju svoje obveze u vezi s ljudskim pravima u sporazumima s EU-om i naglašava potrebu da se u tim sporazumima prema potrebi upotrebljavaju klauzule s uvjetima o poštovanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da EU prema članku 21. Ugovora o Europskoj uniji ima obvezu jamčenja da se njegovo vanjsko djelovanje priprema i provodi u svrhu učvršćivanja i podupiranja demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i načela međunarodnoga prava te da je to zajednička obveza EU-a i njegovih država članica; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da redovito izvješćuje o poštovanju članka 21. i da istražuje načine poboljšanja usklađenosti vanjske politike, posebice u vezi s ljudskim pravima i međunarodnim pravom; ističe da se praćenje vanjskih politika kad je riječ o njihovu poštovanju članka 21. mora izvršavati na ujednačeniji i stroži način; ističe potrebu da se od partnera traži da poštuju svoje obveze u vezi s ljudskim pravima u sporazumima s EU-om i naglašava potrebu da se u tim sporazumima prema potrebi upotrebljavaju klauzule s uvjetima o poštovanju ljudskih prava;

| 17. | uzima na znanje povećanu potražnju za međunarodnom pomoći u podupiranju demokracije i promatranju izbora; prepoznaje to kao područje u kojem EU može imati djelotvornu ulogu u podupiranju demokratskih procesa; stoga poziva na dosljedno praćenje provedbe preporuka za pojedine države i zahtjeva za potporu u izgradnji kapaciteta za političke stranke; |
| --- | --- |

17.

uzima na znanje povećanu potražnju za međunarodnom pomoći u podupiranju demokracije i promatranju izbora; prepoznaje to kao područje u kojem EU može imati djelotvornu ulogu u podupiranju demokratskih procesa; stoga poziva na dosljedno praćenje provedbe preporuka za pojedine države i zahtjeva za potporu u izgradnji kapaciteta za političke stranke;

| 18. | ističe presudnu važnost zajedničke obrane koju NATO jamči svojim članicama; snažno potiče države članice da hitno povećaju svoje kapacitete za sudjelovanje u teritorijalnoj obrani, izdvoje više sredstava i ozbiljno shvate metodologiju udruživanja i dijeljenja prisnije surađujući kako bi se ostvarile sinergije; naglašava da u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a sve države članice moraju imati jednaku razinu sigurnosti; ističe da se vjerodostojna vanjska politika EU-a mora poduprijeti primjerenim obrambenim kapacitetima u državama članicama i djelotvornom zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (ZSOP); smatra da je ZSOP važna sastavnica europske obrane i sigurnosti te da im doprinosi na mnogo načina, između ostalog, poticanjem stvaranja industrijske i tehnološke baze europskog obrambenog sektora, poticanjem suradnje u razvoju kapaciteta obrane i izravnim djelovanjem u kriznim područjima posredstvom civilnih misija i vojnih operacija; stoga naglašava da ZSOP treba dodatno produbiti u suradnji s NATO-om; ponavlja da je EU partner NATO-a i da se strategije tih dviju organizacija trebaju uzajamno dopunjavati; ističe važnu ulogu sigurnosne i obrambene suradnje između EU-a i partnera kao što su UN, NATO, Afrička unija i OESS; pozdravlja predanost Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije aktivnom bavljenju pitanjima povezanima s obranom, uključujući predsjedanje sastancima Vijeća za vanjske poslove u sastavu ministara obrane; |
| --- | --- |

18.

ističe presudnu važnost zajedničke obrane koju NATO jamči svojim članicama; snažno potiče države članice da hitno povećaju svoje kapacitete za sudjelovanje u teritorijalnoj obrani, izdvoje više sredstava i ozbiljno shvate metodologiju udruživanja i dijeljenja prisnije surađujući kako bi se ostvarile sinergije; naglašava da u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a sve države članice moraju imati jednaku razinu sigurnosti; ističe da se vjerodostojna vanjska politika EU-a mora poduprijeti primjerenim obrambenim kapacitetima u državama članicama i djelotvornom zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (ZSOP); smatra da je ZSOP važna sastavnica europske obrane i sigurnosti te da im doprinosi na mnogo načina, između ostalog, poticanjem stvaranja industrijske i tehnološke baze europskog obrambenog sektora, poticanjem suradnje u razvoju kapaciteta obrane i izravnim djelovanjem u kriznim područjima posredstvom civilnih misija i vojnih operacija; stoga naglašava da ZSOP treba dodatno produbiti u suradnji s NATO-om; ponavlja da je EU partner NATO-a i da se strategije tih dviju organizacija trebaju uzajamno dopunjavati; ističe važnu ulogu sigurnosne i obrambene suradnje između EU-a i partnera kao što su UN, NATO, Afrička unija i OESS; pozdravlja predanost Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije aktivnom bavljenju pitanjima povezanima s obranom, uključujući predsjedanje sastancima Vijeća za vanjske poslove u sastavu ministara obrane;

| 19. | podržava reviziju struktura za upravljanje kriznim situacijama u okviru ESVD-a koja je u tijeku; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da poduzme korake kako bi postojeće strukture postale mnogo učinkovitije i kako bi mogle brže i primjerenije reagirati na nove krize, između ostalog smanjujući broj paralelnih struktura; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da očuva i ojača poseban karakter civilnih pristupa sprječavanju sukoba i upravljanju kriznim situacijama; |
| --- | --- |

19.

podržava reviziju struktura za upravljanje kriznim situacijama u okviru ESVD-a koja je u tijeku; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da poduzme korake kako bi postojeće strukture postale mnogo učinkovitije i kako bi mogle brže i primjerenije reagirati na nove krize, između ostalog smanjujući broj paralelnih struktura; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da očuva i ojača poseban karakter civilnih pristupa sprječavanju sukoba i upravljanju kriznim situacijama;

| 20. | ističe da potencijal nekoliko odredbi Ugovora iz Lisabona još nije iskorišten, poput odredbi iz članka 44. UEU-a (kojim se misija ZSOP-a povjerava manjoj skupini država članica), iz članka 41. UEU-a (o početnom fondu), iz članka 46. UEU-a (o stalnoj strukturiranoj suradnji), iz članka 42. UEU-a (o klauzuli o uzajamnoj pomoći) i iz članka 222. UFEU-a (o klauzuli o solidarnosti); poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da aktivno promiče te instrumente i da potiče njihovu primjenu, i potiče države članice da se njima koriste; |
| --- | --- |

20.

ističe da potencijal nekoliko odredbi Ugovora iz Lisabona još nije iskorišten, poput odredbi iz članka 44. UEU-a (kojim se misija ZSOP-a povjerava manjoj skupini država članica), iz članka 41. UEU-a (o početnom fondu), iz članka 46. UEU-a (o stalnoj strukturiranoj suradnji), iz članka 42. UEU-a (o klauzuli o uzajamnoj pomoći) i iz članka 222. UFEU-a (o klauzuli o solidarnosti); poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da aktivno promiče te instrumente i da potiče njihovu primjenu, i potiče države članice da se njima koriste;

| 21. | pozdravlja činjenicu da je u prosincu 2013. održan sastanak Europskog vijeća o obrani te poziva na provođenje donesenih odluka; pozdravlja predstojeću raspravu u lipnju 2015. godine; poziva da se tijekom tog sastanka na vrhu donesu ambiciozne odluke, i to o:






  — | pokretanju, na temelju preispitivanja strateškog okvira EU-a, postupka strateškog promišljanja o ciljevima i prioritetima u području sigurnosti i obrane, kojim se utvrđuju nužne sposobnosti i pravci za produbljenje obrambene suradnje kako bi se moglo bolje odgovoriti na prijetnje kojima su izložene države Europske unije; |
| --- | --- | --- |

21.

pozdravlja činjenicu da je u prosincu 2013. održan sastanak Europskog vijeća o obrani te poziva na provođenje donesenih odluka; pozdravlja predstojeću raspravu u lipnju 2015. godine; poziva da se tijekom tog sastanka na vrhu donesu ambiciozne odluke, i to o:

—

pokretanju, na temelju preispitivanja strateškog okvira EU-a, postupka strateškog promišljanja o ciljevima i prioritetima u području sigurnosti i obrane, kojim se utvrđuju nužne sposobnosti i pravci za produbljenje obrambene suradnje kako bi se moglo bolje odgovoriti na prijetnje kojima su izložene države Europske unije;

| — | jačanju Europske obrambene agencije pružanjem dostatnih sredstava i političkih poticaja za nju kako bi mogla u potpunosti preuzeti svoju ulogu u koordiniranju i poticanju suradnje u naoružanju; |
| --- | --- |

—

jačanju Europske obrambene agencije pružanjem dostatnih sredstava i političkih poticaja za nju kako bi mogla u potpunosti preuzeti svoju ulogu u koordiniranju i poticanju suradnje u naoružanju;

| — | preispitivanju financijskog mehanizma Athena radi daljnjeg povećanja zajedničkog financiranja u području vojnih operacija ZSOP-a kako financijska razmatranja ne bi dovela u pitanje sposobnost EU-a da reagira na krize i da potiče države članice na brzo generiranje sila za operacije ZSOP-a te da osigura pravedniju raspodjelu opterećenja; |
| --- | --- |

—

preispitivanju financijskog mehanizma Athena radi daljnjeg povećanja zajedničkog financiranja u području vojnih operacija ZSOP-a kako financijska razmatranja ne bi dovela u pitanje sposobnost EU-a da reagira na krize i da potiče države članice na brzo generiranje sila za operacije ZSOP-a te da osigura pravedniju raspodjelu opterećenja;

| — | jačanju europskih industrijske i tehnološke baze europskog obrambenog sektora, između ostalog, koordinacijom proračuna za obranu, usklađivanjem zahtjeva, smanjenjem neučinkovitosti i stvaranjem sinergija; |
| --- | --- |

—

jačanju europskih industrijske i tehnološke baze europskog obrambenog sektora, između ostalog, koordinacijom proračuna za obranu, usklađivanjem zahtjeva, smanjenjem neučinkovitosti i stvaranjem sinergija;

| — | rješavanju postojećih problema u područjima planiranja i vođenja vojnih operacija, između ostalog i osnivanjem stalnih operativnih vojnih stožera u uskoj suradnji s već postojećom Službom za planiranje i vođenje civilnih operacija; |
| --- | --- |

—

rješavanju postojećih problema u područjima planiranja i vođenja vojnih operacija, između ostalog i osnivanjem stalnih operativnih vojnih stožera u uskoj suradnji s već postojećom Službom za planiranje i vođenje civilnih operacija;

| — | povećanju djelotvornosti i uporabljivosti borbenih skupina EU-a, između ostalog i uvođenjem modularnog pristupa, širenjem zajedničkog financiranja primjenom mehanizma Athena te raspoređivanjem borbenih skupina u budućim planovima upravljanja u kriznim situacijama kad god je to potrebno; |
| --- | --- |

—

povećanju djelotvornosti i uporabljivosti borbenih skupina EU-a, između ostalog i uvođenjem modularnog pristupa, širenjem zajedničkog financiranja primjenom mehanizma Athena te raspoređivanjem borbenih skupina u budućim planovima upravljanja u kriznim situacijama kad god je to potrebno;

| 22. | zauzima stajalište da nedavni teroristički napadi u državama EU-a pokazuju da je sve teže odvojiti unutarnju od vanjske sigurnosti i poziva države članice i institucije EU-a da bolje povežu svoje napore u tim područjima; poziva države članice da pojačaju razmjenu obavještajnih podataka o sigurnosti iskorištavanjem postojećih koordinacijskih ustanova na europskoj razini; traži da se pojača suradnja u području borbe protiv terorizma u odnosima EU-a sa zemljama Bliskog istoka i Sjeverne Afrike, pa i preko osposobljavanja i izgradnje kapaciteta u sigurnosnom sektoru te razmjenom informacija i najboljih praksi; poziva EU i države članice da poduzmu sve napore kako bi ojačale međunarodnu suradnju u svrhu sprečavanja i borbe protiv terorizma te ističe važnu ulogu koju u tom nastojanju mora imati UN; |
| --- | --- |

22.

zauzima stajalište da nedavni teroristički napadi u državama EU-a pokazuju da je sve teže odvojiti unutarnju od vanjske sigurnosti i poziva države članice i institucije EU-a da bolje povežu svoje napore u tim područjima; poziva države članice da pojačaju razmjenu obavještajnih podataka o sigurnosti iskorištavanjem postojećih koordinacijskih ustanova na europskoj razini; traži da se pojača suradnja u području borbe protiv terorizma u odnosima EU-a sa zemljama Bliskog istoka i Sjeverne Afrike, pa i preko osposobljavanja i izgradnje kapaciteta u sigurnosnom sektoru te razmjenom informacija i najboljih praksi; poziva EU i države članice da poduzmu sve napore kako bi ojačale međunarodnu suradnju u svrhu sprečavanja i borbe protiv terorizma te ističe važnu ulogu koju u tom nastojanju mora imati UN;

| 23. | poziva na razvijanje industrijskih i tehnoloških resursa potrebnih za poboljšanje računalne sigurnosti, pa i promicanjem jedinstvenog tržišta za proizvode računalne sigurnosti; naglašava potrebu za uvrštavanjem računalne obrane u vanjsko djelovanje i ZVSP te poziva na bolju koordinaciju računalne obrane s NATO-om s namjerom uspostavljanja računalnog odvraćanja radi učinkovitog suočavanja s napadima koji se računalno pokreću i radi njihova sprečavanja; poziva države članice EU-a, ESVD i Komisiju da se usredotoče na to kako pojačati otpornost relevantne infrastrukture; pozdravlja strategiju za računalnu sigurnost EU-a; ističe potrebu da se znatno povećaju kapaciteti država članica za računalnu obranu; potiče Europsku obrambenu agenciju da pojača koordinaciju računalne obrane među državama članicama te poziva države članice da Europskoj obrambenoj agenciji pruže sredstva za ostvarivanje tog cilja; poziva Komisiju da ažurira uredbu o robi s dvojnom namjenom radi izbjegavanja izvoza sustava onima koji žele ugroziti sigurnost i ključnu infrastrukturu EU-a te da spriječi izvoz tehnologije za masovni nadzor autoritarnim režimima; podsjeća na važnost održavanja ravnoteže između zaštite digitalnih sloboda i sigurnosti; |
| --- | --- |

23.

poziva na razvijanje industrijskih i tehnoloških resursa potrebnih za poboljšanje računalne sigurnosti, pa i promicanjem jedinstvenog tržišta za proizvode računalne sigurnosti; naglašava potrebu za uvrštavanjem računalne obrane u vanjsko djelovanje i ZVSP te poziva na bolju koordinaciju računalne obrane s NATO-om s namjerom uspostavljanja računalnog odvraćanja radi učinkovitog suočavanja s napadima koji se računalno pokreću i radi njihova sprečavanja; poziva države članice EU-a, ESVD i Komisiju da se usredotoče na to kako pojačati otpornost relevantne infrastrukture; pozdravlja strategiju za računalnu sigurnost EU-a; ističe potrebu da se znatno povećaju kapaciteti država članica za računalnu obranu; potiče Europsku obrambenu agenciju da pojača koordinaciju računalne obrane među državama članicama te poziva države članice da Europskoj obrambenoj agenciji pruže sredstva za ostvarivanje tog cilja; poziva Komisiju da ažurira uredbu o robi s dvojnom namjenom radi izbjegavanja izvoza sustava onima koji žele ugroziti sigurnost i ključnu infrastrukturu EU-a te da spriječi izvoz tehnologije za masovni nadzor autoritarnim režimima; podsjeća na važnost održavanja ravnoteže između zaštite digitalnih sloboda i sigurnosti;

| 24. | poziva na obnovljenu i koherentnu migracijsku politiku EU-a; ustraje u potrebi za rješavanjem korijenskih uzroka nezakonite migracije jačanjem suradnje sa zemljama tranzita i podrijetla migracijskih tokova koristeći se svim politikama i instrumentima pomoći, uključujući i razvojnu i trgovinsku politiku, humanitarnu pomoć, sprečavanje sukoba i upravljanje u kriznim situacijama u kombinaciji s potrebom jačanja pravaca zakonite migracije; ponavlja svoj poziv na jačanje humanitarne potpore za zemlje koje primaju izbjeglice i jačanje regionalnih programa zaštite koji se u suradnji s UNHCR-om provode u blizini regija iz kojih te izbjeglice potječu; ističe da bi se pitanja upravljanja migracijom trebala obuhvatiti vanjskim djelovanjem EU-a i da bi trebala biti najveći prioritet u okviru suradnje EU-a s istočnim i južnim susjedstvom; ističe da se gubitak života na granicama EU-a mora izbjeći; |
| --- | --- |

24.

poziva na obnovljenu i koherentnu migracijsku politiku EU-a; ustraje u potrebi za rješavanjem korijenskih uzroka nezakonite migracije jačanjem suradnje sa zemljama tranzita i podrijetla migracijskih tokova koristeći se svim politikama i instrumentima pomoći, uključujući i razvojnu i trgovinsku politiku, humanitarnu pomoć, sprečavanje sukoba i upravljanje u kriznim situacijama u kombinaciji s potrebom jačanja pravaca zakonite migracije; ponavlja svoj poziv na jačanje humanitarne potpore za zemlje koje primaju izbjeglice i jačanje regionalnih programa zaštite koji se u suradnji s UNHCR-om provode u blizini regija iz kojih te izbjeglice potječu; ističe da bi se pitanja upravljanja migracijom trebala obuhvatiti vanjskim djelovanjem EU-a i da bi trebala biti najveći prioritet u okviru suradnje EU-a s istočnim i južnim susjedstvom; ističe da se gubitak života na granicama EU-a mora izbjeći;

| 25. | ističe da se energija sve više rabi kao instrument vanjske politike te podsjeća da suradnja u području energije čini temelj europske integracije; naglašava važnost izgradnje europske energetske unije radi povećanja dosljednosti i koordinacije vanjske politike i politike o energiji; naglašava da bi sigurnost opskrbe energijom trebala biti dio sveobuhvatnog pristupa vanjskom djelovanju EU-a i smatra da politika o energiji mora biti usklađena s drugim prioritetima u politikama Unije, u koje se ubrajaju i njezine sigurnosne, vanjske, susjedske, trgovinske i razvojne politike te politike u vezi s obranom ljudskih prava; s tim u vezi ističe potrebu za znatnim smanjenjem ovisnosti o Rusiji i za pronalaskom alternativnih izvora energije; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i Komisiju da prate i razmatraju nadzor nad infrastrukturom koji provode subjekti koji nisu iz EU-a, posebno poduzeća u državnom vlasništvu, nacionalne banke ili javni fondovi iz trećih zemalja, koji prodiru na tržište energije u EU-u ili otežavaju diversifikaciju, pa i u nuklearnom sektoru; naglašava da i energetska poduzeća koja nisu iz EU-a moraju podlijegati pravilima o tržišnom natjecanju koja se primjenjuju na tržištu energije u EU-u; |
| --- | --- |

25.

ističe da se energija sve više rabi kao instrument vanjske politike te podsjeća da suradnja u području energije čini temelj europske integracije; naglašava važnost izgradnje europske energetske unije radi povećanja dosljednosti i koordinacije vanjske politike i politike o energiji; naglašava da bi sigurnost opskrbe energijom trebala biti dio sveobuhvatnog pristupa vanjskom djelovanju EU-a i smatra da politika o energiji mora biti usklađena s drugim prioritetima u politikama Unije, u koje se ubrajaju i njezine sigurnosne, vanjske, susjedske, trgovinske i razvojne politike te politike u vezi s obranom ljudskih prava; s tim u vezi ističe potrebu za znatnim smanjenjem ovisnosti o Rusiji i za pronalaskom alternativnih izvora energije; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i Komisiju da prate i razmatraju nadzor nad infrastrukturom koji provode subjekti koji nisu iz EU-a, posebno poduzeća u državnom vlasništvu, nacionalne banke ili javni fondovi iz trećih zemalja, koji prodiru na tržište energije u EU-u ili otežavaju diversifikaciju, pa i u nuklearnom sektoru; naglašava da i energetska poduzeća koja nisu iz EU-a moraju podlijegati pravilima o tržišnom natjecanju koja se primjenjuju na tržištu energije u EU-u;

| 26. | pozdravlja osnivanje mjesta potpredsjednika za energetsku uniju i Komunikaciju Komisije o europskoj strategiji za sigurnost opskrbe energijom; poziva Komisiju i države članice da pojačaju suradnju radi primjene kratkoročnih i dugoročnih mjera iz te strategije; ustraje u potrebi za jačanjem dosljednosti između vanjske politike EU-a i drugih politika povezanih s vanjskim poslovima kao što je politika o energiji te očekuje od Komisije da u okviru novog ustroja koji se temelji na klasterima ostvari rezultate u tom pogledu; snažno potiče daljnje korake radi usklađenja ciljeva sigurnosti opskrbe energijom s drugim ciljevima EU-a; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da razradi strateške prioritete vanjske politike o energiji sadržane u općim ciljevima vanjske politike i da se sustavnije koristi instrumentima vanjske politike u područjima sigurnosti opskrbe energijom; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja osnivanje mjesta potpredsjednika za energetsku uniju i Komunikaciju Komisije o europskoj strategiji za sigurnost opskrbe energijom; poziva Komisiju i države članice da pojačaju suradnju radi primjene kratkoročnih i dugoročnih mjera iz te strategije; ustraje u potrebi za jačanjem dosljednosti između vanjske politike EU-a i drugih politika povezanih s vanjskim poslovima kao što je politika o energiji te očekuje od Komisije da u okviru novog ustroja koji se temelji na klasterima ostvari rezultate u tom pogledu; snažno potiče daljnje korake radi usklađenja ciljeva sigurnosti opskrbe energijom s drugim ciljevima EU-a; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da razradi strateške prioritete vanjske politike o energiji sadržane u općim ciljevima vanjske politike i da se sustavnije koristi instrumentima vanjske politike u područjima sigurnosti opskrbe energijom;

| 27. | zauzima stajalište da bi trebalo uspostaviti mehanizam solidarnosti radi suočavanja s mogućim prekidima u opskrbi energijom; smatra da bi trebalo razraditi međusobno povezanu infrastrukturu opskrbe energijom i da bi se svi dijelovi područja EU-a trebali obuhvatiti energetskom mrežom koja se prostire diljem EU-a; ističe da bi se napori oko diversifikacije opskrbe energijom u EU-u trebali ubrzati kako bi se ojačala neovisnost EU-a u opskrbi energijom; zauzima stajalište da će razvoj obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti snažno koristiti vjerodostojnosti vanjskog djelovanja Europske unije; podsjeća da je unutarnje tržište energije koje dobro funkcionira nužno i da je u općem interesu EU-a jamčiti stabilnost i transparentnost međunarodnih tržišta energije te njihovu utemeljenost na međunarodnim pravilima; poziva Komisiju da podnese prijedlog za sveobuhvatnu strategiju u svrhu jačanja sigurnosti opskrbe za resurse koji nisu energetski resursi; |
| --- | --- |

27.

zauzima stajalište da bi trebalo uspostaviti mehanizam solidarnosti radi suočavanja s mogućim prekidima u opskrbi energijom; smatra da bi trebalo razraditi međusobno povezanu infrastrukturu opskrbe energijom i da bi se svi dijelovi područja EU-a trebali obuhvatiti energetskom mrežom koja se prostire diljem EU-a; ističe da bi se napori oko diversifikacije opskrbe energijom u EU-u trebali ubrzati kako bi se ojačala neovisnost EU-a u opskrbi energijom; zauzima stajalište da će razvoj obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti snažno koristiti vjerodostojnosti vanjskog djelovanja Europske unije; podsjeća da je unutarnje tržište energije koje dobro funkcionira nužno i da je u općem interesu EU-a jamčiti stabilnost i transparentnost međunarodnih tržišta energije te njihovu utemeljenost na međunarodnim pravilima; poziva Komisiju da podnese prijedlog za sveobuhvatnu strategiju u svrhu jačanja sigurnosti opskrbe za resurse koji nisu energetski resursi;

| 28. | pozdravlja spremnost Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije Federice Mogherini na suradnju s Parlamentom, kojoj je cilj jačanje njezine odgovornosti prema toj instituciji; ponavlja potrebu za sustavnim i proaktivnim savjetovanjem s Parlamentom, osobito s njegovim Odborom za vanjske poslove, a prije usvajanje strategija vanjske politike i mandata u okviru ZSOP-a; traži od Vijeća da privede kraju pregovore s Parlamentom o donošenju novog Međuinstitucionalnog sporazuma kojim će se zamijeniti onaj iz 2002. o pristupu Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode Vijeća iz područja sigurnosne i obrambene politike; predan je jačanju suradnje s nacionalnim parlamentima, pa i u okviru međuparlamentarne konferencije o ZVSP-u i ZSOP-u i u okviru COSAC-a, kako bi se postigla veća spremnost u nadziranju njihovih resursa; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja spremnost Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije Federice Mogherini na suradnju s Parlamentom, kojoj je cilj jačanje njezine odgovornosti prema toj instituciji; ponavlja potrebu za sustavnim i proaktivnim savjetovanjem s Parlamentom, osobito s njegovim Odborom za vanjske poslove, a prije usvajanje strategija vanjske politike i mandata u okviru ZSOP-a; traži od Vijeća da privede kraju pregovore s Parlamentom o donošenju novog Međuinstitucionalnog sporazuma kojim će se zamijeniti onaj iz 2002. o pristupu Europskog parlamenta informacijama osjetljive prirode Vijeća iz područja sigurnosne i obrambene politike; predan je jačanju suradnje s nacionalnim parlamentima, pa i u okviru međuparlamentarne konferencije o ZVSP-u i ZSOP-u i u okviru COSAC-a, kako bi se postigla veća spremnost u nadziranju njihovih resursa;

Očuvanje i jačanje europskog političkog i pravnog poretka

| 29. | naglašava potrebu za konsolidacijom EU-a i jačanjem njegove integracijske sposobnosti koja je jedan od kriterija iz Kopenhagena; podsjeća na izglede o proširenju za sve države kandidatkinje i druge potencijalne kandidatkinje u okviru Solunske deklaracije iz 2003. na temelju kriterija iz Kopenhagena te podupire nastavak pregovora o proširenju; podržava, u tom pogledu, pristup Komisije koji je usmjeren na bavljenje temeljnim reformama u područjima vladavine prava, javne uprave i gospodarskog upravljanja, i to u ranoj fazi procesa proširenja; ponavlja da će se svaka država ocjenjivati prema vlastitim zaslugama i smatra da pregovore o pristupanju treba započeti ili nastaviti u slučajevima u kojima EU procjenjuje zadovoljavajućim usklađenje države kandidatkinje s pravnom stečevinom EU-a jer je to presudno za očuvanje vjerodostojnosti EU-a kao cjeline; naglašava važnost suradnje s državama kandidatkinjama u području vanjske politike i ističe važnost njihove usklađenosti sa ZVSP-om; |
| --- | --- |

29.

naglašava potrebu za konsolidacijom EU-a i jačanjem njegove integracijske sposobnosti koja je jedan od kriterija iz Kopenhagena; podsjeća na izglede o proširenju za sve države kandidatkinje i druge potencijalne kandidatkinje u okviru Solunske deklaracije iz 2003. na temelju kriterija iz Kopenhagena te podupire nastavak pregovora o proširenju; podržava, u tom pogledu, pristup Komisije koji je usmjeren na bavljenje temeljnim reformama u područjima vladavine prava, javne uprave i gospodarskog upravljanja, i to u ranoj fazi procesa proširenja; ponavlja da će se svaka država ocjenjivati prema vlastitim zaslugama i smatra da pregovore o pristupanju treba započeti ili nastaviti u slučajevima u kojima EU procjenjuje zadovoljavajućim usklađenje države kandidatkinje s pravnom stečevinom EU-a jer je to presudno za očuvanje vjerodostojnosti EU-a kao cjeline; naglašava važnost suradnje s državama kandidatkinjama u području vanjske politike i ističe važnost njihove usklađenosti sa ZVSP-om;

| 30. | smatra da je potrebna sveobuhvatna politička strategija usmjerena na vraćanje europskog političkog poretka u skladu s međunarodnim pravom, koji je utvrđen u Helsinškom završnom dokumentu iz 1975. i koji obvezuje sve europske države, pa i Rusiju; ustraje na tome da se taj poredak temelji na poštovanju ljudskih prava, prava manjina i temeljnih sloboda, suverenitetu, nezavisnosti i teritorijalnom integritetu država te mirnom rješavanju sukoba; vidi razvoj konstruktivnog dijaloga s Rusijom i drugim državama u susjedstvu EU-a o suradnji radi jačanja tog poretka kao važan temelj za izgradnju mira i stabilnosti u Europi, uz uvjet da Rusija poštuje međunarodno pravo i ispunjava svoje obveze u vezi s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom, uključujući povlačenje s Krima; |
| --- | --- |

30.

smatra da je potrebna sveobuhvatna politička strategija usmjerena na vraćanje europskog političkog poretka u skladu s međunarodnim pravom, koji je utvrđen u Helsinškom završnom dokumentu iz 1975. i koji obvezuje sve europske države, pa i Rusiju; ustraje na tome da se taj poredak temelji na poštovanju ljudskih prava, prava manjina i temeljnih sloboda, suverenitetu, nezavisnosti i teritorijalnom integritetu država te mirnom rješavanju sukoba; vidi razvoj konstruktivnog dijaloga s Rusijom i drugim državama u susjedstvu EU-a o suradnji radi jačanja tog poretka kao važan temelj za izgradnju mira i stabilnosti u Europi, uz uvjet da Rusija poštuje međunarodno pravo i ispunjava svoje obveze u vezi s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom, uključujući povlačenje s Krima;

| 31. | smatra da je potreban nov pristup u okviru odnosa EU-a s njegovim istočnim susjedstvom na temelju zasluga, diferencijacije i načela „više za više”; smatra da glavni prioritet vanjske politike EU-a treba biti pružanje potpore zemljama koje se žele približiti EU-u te da je važan odgovor za obuzdavanje ambicija Rusije u njezinu susjedstvu ulaganje u neovisnost, suverenost, gospodarski razvoj i daljnju demokratizaciju u tim zemljama; predan je europskoj perspektivi istočnih susjeda EU-a i podsjeća da u skladu s člankom 49. UEU-a oni, kao i svaka druga europska država, mogu zatražiti članstvo u Europskoj uniji uz uvjet da se pridržavaju kriterija iz Kopenhagena i načela demokracije, poštuju temeljne slobode te ljudska i manjinska prava i jamče vladavinu prava; |
| --- | --- |

31.

smatra da je potreban nov pristup u okviru odnosa EU-a s njegovim istočnim susjedstvom na temelju zasluga, diferencijacije i načela „više za više”; smatra da glavni prioritet vanjske politike EU-a treba biti pružanje potpore zemljama koje se žele približiti EU-u te da je važan odgovor za obuzdavanje ambicija Rusije u njezinu susjedstvu ulaganje u neovisnost, suverenost, gospodarski razvoj i daljnju demokratizaciju u tim zemljama; predan je europskoj perspektivi istočnih susjeda EU-a i podsjeća da u skladu s člankom 49. UEU-a oni, kao i svaka druga europska država, mogu zatražiti članstvo u Europskoj uniji uz uvjet da se pridržavaju kriterija iz Kopenhagena i načela demokracije, poštuju temeljne slobode te ljudska i manjinska prava i jamče vladavinu prava;

| 32. | pozdravlja činjenicu da su Europski parlament i nacionalni parlamenti pojedinih zainteresiranih država potpisali, ratificirali i privremeno provode sporazume o pridruživanju te detaljne i sveobuhvatne sporazume o slobodnoj trgovini s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom, što je ključni korak u njihovu približavanju EU-u; smatra da bi te zemlje trebale iskoristiti proces pridruživanja za modernizaciju demokratskog upravljanja, jačanje vladavine prava, reformu javne uprave i provedbu gospodarskih i strukturnih reformi kao velik korak prema njihovu političkom, gospodarskom, socijalnom i ekološkom približavanju EU-u; snažno potiče znatno povećanje političke, financijske i tehničke pomoći EU-a radi pružanja potpore tim reformama; ustraje, međutim, u strogom uvjetovanju i potrebi da se jamči odgovornost u trošenju tih sredstava i da se postigne primjetan uspjeh u smanjenju korupcije; pozdravlja održavanje i ishode parlamentarnih izbora održanih u listopadu 2014. u Ukrajini te u prosincu 2014. u Republici Moldovi u skladu s međunarodnim demokratskim normama; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja činjenicu da su Europski parlament i nacionalni parlamenti pojedinih zainteresiranih država potpisali, ratificirali i privremeno provode sporazume o pridruživanju te detaljne i sveobuhvatne sporazume o slobodnoj trgovini s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom, što je ključni korak u njihovu približavanju EU-u; smatra da bi te zemlje trebale iskoristiti proces pridruživanja za modernizaciju demokratskog upravljanja, jačanje vladavine prava, reformu javne uprave i provedbu gospodarskih i strukturnih reformi kao velik korak prema njihovu političkom, gospodarskom, socijalnom i ekološkom približavanju EU-u; snažno potiče znatno povećanje političke, financijske i tehničke pomoći EU-a radi pružanja potpore tim reformama; ustraje, međutim, u strogom uvjetovanju i potrebi da se jamči odgovornost u trošenju tih sredstava i da se postigne primjetan uspjeh u smanjenju korupcije; pozdravlja održavanje i ishode parlamentarnih izbora održanih u listopadu 2014. u Ukrajini te u prosincu 2014. u Republici Moldovi u skladu s međunarodnim demokratskim normama;

| 33. | poziva na tijesnu suradnju s tim istočnoeuropskim susjedima koji još uvijek nisu sklopili sporazume o pridruživanju s EU-om ili koji žele produbiti i ojačati odnose u različitim okvirima, pa i promicanjem bilateralne suradnje u područjima od zajedničkog interesa; podsjeća, međutim, da pomoć EU-a može biti djelotvorna samo ako postoji dovoljna razina odgovornosti i poštovanja europskih vrijednosti u partnerskim zemljama, koje moraju poštovati svoje obveze u okviru međunarodnog prava; |
| --- | --- |

33.

poziva na tijesnu suradnju s tim istočnoeuropskim susjedima koji još uvijek nisu sklopili sporazume o pridruživanju s EU-om ili koji žele produbiti i ojačati odnose u različitim okvirima, pa i promicanjem bilateralne suradnje u područjima od zajedničkog interesa; podsjeća, međutim, da pomoć EU-a može biti djelotvorna samo ako postoji dovoljna razina odgovornosti i poštovanja europskih vrijednosti u partnerskim zemljama, koje moraju poštovati svoje obveze u okviru međunarodnog prava;

| 34. | snažno potiče Rusiju da ispuni svoja obećanja i pravne obveze, uključujući one iz Povelje UN-a, Pariške povelje, Helsinškog završnog dokumenta OESS-a, Memoranduma iz Budimpešte i Sporazuma o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Rusije i Ukrajine; oštro osuđuje činjenicu da je Rusija prekršila međunarodno pravo svojom izravnom vojnom agresijom i hibridnim ratom protiv Ukrajine, što je rezultiralo tisućama vojnih i civilnih žrtava te nezakonitim pripojenjem i okupacijom Krima te sličnim djelovanjem prema gruzijskim područjima Abhaziji i Južnoj Osetiji; ističe uznemirujuće narušavanje poštovanja ljudskih prava, slobode govora i slobode medija na Krimu; snažno potiče Rusiju da primiri situaciju i povuče svoje postrojbe s ukrajinskog teritorija te da ponovno uspostavi status quo koji je vladao prije pripojenja; pozdravlja napore oko postizanja sveobuhvatnog sporazuma u Minsku 12. veljače 2015. te poziva na hitnu i potpunu provedbu tog sporazuma; odbacuje kao nelegitimne predsjedničke i parlamentarne izbore održane u Donjecku i Lugansku 2. studenog 2014. godine; |
| --- | --- |

34.

snažno potiče Rusiju da ispuni svoja obećanja i pravne obveze, uključujući one iz Povelje UN-a, Pariške povelje, Helsinškog završnog dokumenta OESS-a, Memoranduma iz Budimpešte i Sporazuma o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Rusije i Ukrajine; oštro osuđuje činjenicu da je Rusija prekršila međunarodno pravo svojom izravnom vojnom agresijom i hibridnim ratom protiv Ukrajine, što je rezultiralo tisućama vojnih i civilnih žrtava te nezakonitim pripojenjem i okupacijom Krima te sličnim djelovanjem prema gruzijskim područjima Abhaziji i Južnoj Osetiji; ističe uznemirujuće narušavanje poštovanja ljudskih prava, slobode govora i slobode medija na Krimu; snažno potiče Rusiju da primiri situaciju i povuče svoje postrojbe s ukrajinskog teritorija te da ponovno uspostavi status quo koji je vladao prije pripojenja; pozdravlja napore oko postizanja sveobuhvatnog sporazuma u Minsku 12. veljače 2015. te poziva na hitnu i potpunu provedbu tog sporazuma; odbacuje kao nelegitimne predsjedničke i parlamentarne izbore održane u Donjecku i Lugansku 2. studenog 2014. godine;

| 35. | podržava sankcije koje je EU usvojio kao odgovor na rusku agresiju protiv Ukrajine te naglašava da se one mogu ublažiti i ukinuti, što posebno ovisi o tijeku izvršavanja sporazuma iz Minska, ali da se mogu i pojačati ako Rusija nastavi neispunjavati svoje međunarodne obveze; poziva Komisiju da nadgleda ujednačenu primjenu tih sporazuma; |
| --- | --- |

35.

podržava sankcije koje je EU usvojio kao odgovor na rusku agresiju protiv Ukrajine te naglašava da se one mogu ublažiti i ukinuti, što posebno ovisi o tijeku izvršavanja sporazuma iz Minska, ali da se mogu i pojačati ako Rusija nastavi neispunjavati svoje međunarodne obveze; poziva Komisiju da nadgleda ujednačenu primjenu tih sporazuma;

| 36. | naglašava potrebu da EU i njegove države članice pokažu solidarnost i usuglase se kada je riječ o Rusiji; poziva države kandidatkinje da svoju vanjsku politiku prema Rusiji usklade s vanjskom politikom EU-a; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da prioritetno razradi zajedničku strategiju EU-a u pogledu Rusije kojom će se ta zemlja obvezati na poštovanje mira i stabilnosti u Europi, uključujući bezuvjetno poštovanje suverenosti i teritorijalne cjelovitosti svojih susjeda; smatra da bi dobar odnos između Rusije i EU-a, temeljen na poštovanju međunarodnog prava i drugih međunarodnih obveza, bio u zajedničkom interesu obiju strana te se nada da će Rusija iskazati volju za ostvarivanje tog odnosa poštovanjem međunarodnog prava; |
| --- | --- |

36.

naglašava potrebu da EU i njegove države članice pokažu solidarnost i usuglase se kada je riječ o Rusiji; poziva države kandidatkinje da svoju vanjsku politiku prema Rusiji usklade s vanjskom politikom EU-a; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da prioritetno razradi zajedničku strategiju EU-a u pogledu Rusije kojom će se ta zemlja obvezati na poštovanje mira i stabilnosti u Europi, uključujući bezuvjetno poštovanje suverenosti i teritorijalne cjelovitosti svojih susjeda; smatra da bi dobar odnos između Rusije i EU-a, temeljen na poštovanju međunarodnog prava i drugih međunarodnih obveza, bio u zajedničkom interesu obiju strana te se nada da će Rusija iskazati volju za ostvarivanje tog odnosa poštovanjem međunarodnog prava;

| 37. | ističe potrebu za dosljednim europskim pristupom dezinformacijskim kampanjama i propagandnim aktivnostima kojima se Rusija služi i u EU-u i izvan EU-a; snažno potiče ESVD i Komisiju na donošenje akcijskog plana s konkretnim mjerama za suprotstavljanje ruskoj propagandi; poziva na suradnju sa Strateškim komunikacijskim centrom izvrsnosti NATO-a u vezi s tim pitanjem; |
| --- | --- |

37.

ističe potrebu za dosljednim europskim pristupom dezinformacijskim kampanjama i propagandnim aktivnostima kojima se Rusija služi i u EU-u i izvan EU-a; snažno potiče ESVD i Komisiju na donošenje akcijskog plana s konkretnim mjerama za suprotstavljanje ruskoj propagandi; poziva na suradnju sa Strateškim komunikacijskim centrom izvrsnosti NATO-a u vezi s tim pitanjem;

| 38. | snažno potiče vodstvo EU-a i države članice da zajamče sigurnost i slobodu kršćana i drugih vjerskih i etničkih manjina koje se suočavaju s diskriminacijom i progonom te se nalaze u unakrsnoj vatri; poziva ESVD i države članice da uznastoje oko toga da se budućim bilateralnim sporazumima obuhvate učinkoviti mehanizmi praćenja zaštite ljudskih prava vjerskih manjina i djelotvorna primjena smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere i vjerovanja; |
| --- | --- |

38.

snažno potiče vodstvo EU-a i države članice da zajamče sigurnost i slobodu kršćana i drugih vjerskih i etničkih manjina koje se suočavaju s diskriminacijom i progonom te se nalaze u unakrsnoj vatri; poziva ESVD i države članice da uznastoje oko toga da se budućim bilateralnim sporazumima obuhvate učinkoviti mehanizmi praćenja zaštite ljudskih prava vjerskih manjina i djelotvorna primjena smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjere i vjerovanja;

Pružanje potpore sigurnosti i stabilnosti u južnom susjedstvu

| 39. | ustraje u potrebi da se temeljito preispita politika EU-a prema južnom susjedstvu koja bi trebala biti praćena odgovarajućim proračunskim resursima te razvojem i provedbom sveobuhvatne strategije usmjeravanja instrumenata i sredstava EU-a prema pružanju potpore izgradnji uspješnih i uključivih država koje su kadre jamčiti sigurnost svojih građana, promicati demokraciju, suočiti se s vjerskim ekstremizmom, poštovati vjerske i etničke manjine te učvršćivati vladavinu prava, a to je osnovni preduvjet za ulaganja, gospodarski razvoj; ističe neiskorišteni potencijal prekogranične trgovine u regiji; ustraje u uskoj suradnji s tijelima predmetnih zemalja u upravljanju migracijskim tokovima poštujući pritom ljudska prava i međunarodno pravo; |
| --- | --- |

39.

ustraje u potrebi da se temeljito preispita politika EU-a prema južnom susjedstvu koja bi trebala biti praćena odgovarajućim proračunskim resursima te razvojem i provedbom sveobuhvatne strategije usmjeravanja instrumenata i sredstava EU-a prema pružanju potpore izgradnji uspješnih i uključivih država koje su kadre jamčiti sigurnost svojih građana, promicati demokraciju, suočiti se s vjerskim ekstremizmom, poštovati vjerske i etničke manjine te učvršćivati vladavinu prava, a to je osnovni preduvjet za ulaganja, gospodarski razvoj; ističe neiskorišteni potencijal prekogranične trgovine u regiji; ustraje u uskoj suradnji s tijelima predmetnih zemalja u upravljanju migracijskim tokovima poštujući pritom ljudska prava i međunarodno pravo;

| 40. | ističe da EU prilikom pružanja pomoći i potpore mora postaviti uvjete jer se programi pomoći i potpore civilnom društvu mogu održati samo ako su postavljeni jasni uvjeti na najvišoj političkoj razini; |
| --- | --- |

40.

ističe da EU prilikom pružanja pomoći i potpore mora postaviti uvjete jer se programi pomoći i potpore civilnom društvu mogu održati samo ako su postavljeni jasni uvjeti na najvišoj političkoj razini;

| 41. | ustraje u tome da bi se izmijenjeni pristup EU-a njegovim južnim susjedima trebao temeljiti na diferencijaciji i načelu „više za više” prema kojem bi se dodatna potpora EU-a trebala dodijeliti partnerskim vladama koje su istinski predane uvođenju demokracije i poštovanju temeljnih sloboda i ljudskih prava te ostvaruju konkretne rezultate u tim područjima, kao što je slučaj s Tunisom, Jordanom i Marokom; |
| --- | --- |

41.

ustraje u tome da bi se izmijenjeni pristup EU-a njegovim južnim susjedima trebao temeljiti na diferencijaciji i načelu „više za više” prema kojem bi se dodatna potpora EU-a trebala dodijeliti partnerskim vladama koje su istinski predane uvođenju demokracije i poštovanju temeljnih sloboda i ljudskih prava te ostvaruju konkretne rezultate u tim područjima, kao što je slučaj s Tunisom, Jordanom i Marokom;

| 42. | izražava žaljenje zbog nedavnog pogoršanja odnosa između EU-a i Turske i poziva na ponovno ulaganje napora oko jačanja partnerstva radi rješavanja zajedničkih sigurnosnih i humanitarnih izazova na južnom Sredozemlju; dodatno potiče Tursku da radi na reformama kojima će se u potpunosti postići sukladnost s normama na području ljudskih prava, uključujući slobodu tiska, demokraciju, jednakost i vladavinu prava; |
| --- | --- |

42.

izražava žaljenje zbog nedavnog pogoršanja odnosa između EU-a i Turske i poziva na ponovno ulaganje napora oko jačanja partnerstva radi rješavanja zajedničkih sigurnosnih i humanitarnih izazova na južnom Sredozemlju; dodatno potiče Tursku da radi na reformama kojima će se u potpunosti postići sukladnost s normama na području ljudskih prava, uključujući slobodu tiska, demokraciju, jednakost i vladavinu prava;

| 43. | potiče vodstvo EU-a da u bliskoj suradnji s SAD-om i zajedno s velikim silama (npr. Rusijom i Kinom) razradi strategiju kojom se regionalne sudionike (uključujući Tursku, Irak, Izrael, Jordan, Egipat, vlade Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva, Iran, Arapsku ligu i kurdske snage) potiče na udruživanje kako bi se stalo na kraj ratovima preko posrednika i ukinula financijska pomoć fundamentalistima te kako bi se pronašlo rješenje za ostvarivanje mira i stabilnosti u regiji, posebno radi zaustavljanja rata u Siriji i Iraku; ističe potrebu za očuvanjem teritorijalne cjelovitosti i nacionalnog jedinstva Libije te potiče Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da pruži poticaj većem sudjelovanju regionalnih sudionika u posredovanju i rješavanju sukoba, u bliskoj suradnji s UN-om; pozdravlja trajne pregovore između skupine E3+3 i Irana i izražava nadu da će ti pregovori dovesti do svima prihvatljivog sporazuma, čime bi se zajamčila isključivo mirna priroda iranskog nuklearnog programa i stvorila dugoročna mogućnost potpune reintegracije Irana u međunarodnu zajednicu; podržava angažman Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije i svih strana uključenih u bliskoistočni mirovni proces oko pronalaska sveobuhvatnog, konstruktivnog i održivog rješenja za krizu na Bliskom istoku koje je pogodno za obje strane; naglašava da nedostatak napretka u donošenju nagodbe o dvodržavnom rješenju na temelju granica iz 1967. godine samo vodi daljnjem nasilju i krvoproliću; |
| --- | --- |

43.

potiče vodstvo EU-a da u bliskoj suradnji s SAD-om i zajedno s velikim silama (npr. Rusijom i Kinom) razradi strategiju kojom se regionalne sudionike (uključujući Tursku, Irak, Izrael, Jordan, Egipat, vlade Vijeća za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva, Iran, Arapsku ligu i kurdske snage) potiče na udruživanje kako bi se stalo na kraj ratovima preko posrednika i ukinula financijska pomoć fundamentalistima te kako bi se pronašlo rješenje za ostvarivanje mira i stabilnosti u regiji, posebno radi zaustavljanja rata u Siriji i Iraku; ističe potrebu za očuvanjem teritorijalne cjelovitosti i nacionalnog jedinstva Libije te potiče Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da pruži poticaj većem sudjelovanju regionalnih sudionika u posredovanju i rješavanju sukoba, u bliskoj suradnji s UN-om; pozdravlja trajne pregovore između skupine E3+3 i Irana i izražava nadu da će ti pregovori dovesti do svima prihvatljivog sporazuma, čime bi se zajamčila isključivo mirna priroda iranskog nuklearnog programa i stvorila dugoročna mogućnost potpune reintegracije Irana u međunarodnu zajednicu; podržava angažman Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije i svih strana uključenih u bliskoistočni mirovni proces oko pronalaska sveobuhvatnog, konstruktivnog i održivog rješenja za krizu na Bliskom istoku koje je pogodno za obje strane; naglašava da nedostatak napretka u donošenju nagodbe o dvodržavnom rješenju na temelju granica iz 1967. godine samo vodi daljnjem nasilju i krvoproliću;

| 44. | pozdravlja izjavu Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije o otvaranju ureda u Arbilu, u Iračkom Kurdistanu, i poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i ESVD da taj ured otvore što je prije moguće; ističe da bi na taj način EU mogao prikupljati informacije na terenu, poboljšati svoj angažman među lokalnim dionicima, zajamčiti bolju procjenu i koordinaciju humanitarnih i vojnih reakcija i poboljšati prepoznatljivost EU-a u regiji; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja izjavu Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije o otvaranju ureda u Arbilu, u Iračkom Kurdistanu, i poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i ESVD da taj ured otvore što je prije moguće; ističe da bi na taj način EU mogao prikupljati informacije na terenu, poboljšati svoj angažman među lokalnim dionicima, zajamčiti bolju procjenu i koordinaciju humanitarnih i vojnih reakcija i poboljšati prepoznatljivost EU-a u regiji;

| 45. | poziva na imenovanje posebnog savjetnika koji bi ocijenio prednosti otvaranja stalnog diplomatskog predstavništva EU-a u Iranu; |
| --- | --- |

45.

poziva na imenovanje posebnog savjetnika koji bi ocijenio prednosti otvaranja stalnog diplomatskog predstavništva EU-a u Iranu;

| 46. | smatra da zločinstva i barbarsko nasilje terorističkih džihadističkih skupina koje sudjeluju u tzv. Islamskoj državi ili su s njome povezane predstavljaju veliku prijetnju široj regiji Bliskog istoka i Sjeverne Afrike, Europi, pa potencijalno i svjetskom miru i stabilnosti; podržava globalnu koaliciju protiv Islamske države i njezina nastojanja da se vojnim intervencijama bori protiv te organizacije; pozdravlja doprinose država članica u tom pogledu i potiče tješnju i učinkovitu globalnu suradnju i dijalog kako bi se donijela zajednička procjena prijetnje; snažno potiče donošenje odlučnih mjera kojima se vrši regulatorni pritisak na svjetskoj razini kako bi se džihadisti lišili prihoda od nafte te uvođenje strogih sankcija na svjetskoj razini usmjerenih protiv financijskih transakcija u korist džihadista; s tim u vezi ističe da neke arapske zemlje također financiraju skupine džihadista te da bi EU od tih zemalja trebao zatražiti da pokažu veću dosljednost; upozorava na hitnu potrebu da se skupinama džihadista onemogući korištenje internetom u svrhe regrutacije i širenja propagande; ustraje u potrebi da se pojača međunarodna suradnja, kao i suradnja u EU-u usredotočena na sprečavanje ekstremista da putuju u Siriju i Irak kako bi se pridružili džihadistima u borbi, uključujući ulaganje u nacionalne programe sprečavanja radikalizacije te deradikalizacije u državama članicama; poziva države članice da u okviru svojih kaznenopravnih sustava donesu mjere o privođenju pravdi boraca koji se vrate u Europu; podsjeća na potrebu za užom suradnjom i koordinacijom Turske i EU-a; |
| --- | --- |

46.

smatra da zločinstva i barbarsko nasilje terorističkih džihadističkih skupina koje sudjeluju u tzv. Islamskoj državi ili su s njome povezane predstavljaju veliku prijetnju široj regiji Bliskog istoka i Sjeverne Afrike, Europi, pa potencijalno i svjetskom miru i stabilnosti; podržava globalnu koaliciju protiv Islamske države i njezina nastojanja da se vojnim intervencijama bori protiv te organizacije; pozdravlja doprinose država članica u tom pogledu i potiče tješnju i učinkovitu globalnu suradnju i dijalog kako bi se donijela zajednička procjena prijetnje; snažno potiče donošenje odlučnih mjera kojima se vrši regulatorni pritisak na svjetskoj razini kako bi se džihadisti lišili prihoda od nafte te uvođenje strogih sankcija na svjetskoj razini usmjerenih protiv financijskih transakcija u korist džihadista; s tim u vezi ističe da neke arapske zemlje također financiraju skupine džihadista te da bi EU od tih zemalja trebao zatražiti da pokažu veću dosljednost; upozorava na hitnu potrebu da se skupinama džihadista onemogući korištenje internetom u svrhe regrutacije i širenja propagande; ustraje u potrebi da se pojača međunarodna suradnja, kao i suradnja u EU-u usredotočena na sprečavanje ekstremista da putuju u Siriju i Irak kako bi se pridružili džihadistima u borbi, uključujući ulaganje u nacionalne programe sprečavanja radikalizacije te deradikalizacije u državama članicama; poziva države članice da u okviru svojih kaznenopravnih sustava donesu mjere o privođenju pravdi boraca koji se vrate u Europu; podsjeća na potrebu za užom suradnjom i koordinacijom Turske i EU-a;

| 47. | snažno potiče zemlje iz regije da ostanu predane ratu protiv terorizma i da se suzdrže od mjera koje bi mogle prouzročiti tenzije, napetosti i krizu između njih ili dovesti do dodatnih problema u borbi međunarodne zajednice protiv IS-a; |
| --- | --- |

47.

snažno potiče zemlje iz regije da ostanu predane ratu protiv terorizma i da se suzdrže od mjera koje bi mogle prouzročiti tenzije, napetosti i krizu između njih ili dovesti do dodatnih problema u borbi međunarodne zajednice protiv IS-a;

| 48. | osuđuje brutalno nasilje koje pripadnici Asadova režima provode nad građanima Sirije i poziva na povećanje pritiska za provedbu stvarne političke promjene u Siriji, pa i povećanjem potpore umjerenoj sirijskoj opoziciji; |
| --- | --- |

48.

osuđuje brutalno nasilje koje pripadnici Asadova režima provode nad građanima Sirije i poziva na povećanje pritiska za provedbu stvarne političke promjene u Siriji, pa i povećanjem potpore umjerenoj sirijskoj opoziciji;

| 49. | ističe da vanjska politika EU-a koja se odnosi na njezino južno susjedstvo također mora uspostaviti vezu s Afrikom u brojnim područjima; smatra da je Afrika, a posebno regija Sahela i Sahare, pod strateškom prijetnjom i poziva na odgovarajuću reakciju EU-a na tu prijetnju, uključujući mjere u područjima ekonomskog razvoja, demokracije, vladavine prava, obrazovanja i sigurnosti; primjećuje kontinuirano jačanje kriminalnih aktivnosti terorista al-Kaide islamskog Magreba (AQIM), Al-Mouabitoun, nastao spajanjem Pokreta za jedinstvo i džihad u zapadnoj Africi (MUJAO), Brigada maskiranih Mokhtara Belmokhtara i Boko Harama; naglašava potrebu za primjenom preporuka Europske strategije za sigurnost i razvoj Sahela i poziva Komisiju na ocjenjivanje te strategije; |
| --- | --- |

49.

ističe da vanjska politika EU-a koja se odnosi na njezino južno susjedstvo također mora uspostaviti vezu s Afrikom u brojnim područjima; smatra da je Afrika, a posebno regija Sahela i Sahare, pod strateškom prijetnjom i poziva na odgovarajuću reakciju EU-a na tu prijetnju, uključujući mjere u područjima ekonomskog razvoja, demokracije, vladavine prava, obrazovanja i sigurnosti; primjećuje kontinuirano jačanje kriminalnih aktivnosti terorista al-Kaide islamskog Magreba (AQIM), Al-Mouabitoun, nastao spajanjem Pokreta za jedinstvo i džihad u zapadnoj Africi (MUJAO), Brigada maskiranih Mokhtara Belmokhtara i Boko Harama; naglašava potrebu za primjenom preporuka Europske strategije za sigurnost i razvoj Sahela i poziva Komisiju na ocjenjivanje te strategije;

| 50. | ističe važnost Jordana i Libanona kao stabilnih partnera na Bliskom istoku; podsjeća da se te dvije države suočavaju sa sve većim valom izbjeglica, što predstavlja goleme društveno-gospodarske izazove; pohvaljuje neprekidnu pomoć susjednih zemalja izbjeglicama iz Iraka i Sirije; potiče vodstvo EU-a, pa i regionalne sile, da povede inicijativu na svjetskoj razini kako bi se u golemoj mjeri povećala humanitarna pomoć civilnom stanovništvu pogođenom sukobom u Siriji i Iraku i nasiljem Islamske države, posebno kako bi se pružila potpora izbjeglicama i dodijelila izravna financijska pomoć svim zemljama u regiji koje primaju izbjeglice radi poticanja društvene integracije i izbjegavanja marginalizacije; |
| --- | --- |

50.

ističe važnost Jordana i Libanona kao stabilnih partnera na Bliskom istoku; podsjeća da se te dvije države suočavaju sa sve većim valom izbjeglica, što predstavlja goleme društveno-gospodarske izazove; pohvaljuje neprekidnu pomoć susjednih zemalja izbjeglicama iz Iraka i Sirije; potiče vodstvo EU-a, pa i regionalne sile, da povede inicijativu na svjetskoj razini kako bi se u golemoj mjeri povećala humanitarna pomoć civilnom stanovništvu pogođenom sukobom u Siriji i Iraku i nasiljem Islamske države, posebno kako bi se pružila potpora izbjeglicama i dodijelila izravna financijska pomoć svim zemljama u regiji koje primaju izbjeglice radi poticanja društvene integracije i izbjegavanja marginalizacije;

| 51. | potiče EU da zajamči da suradnja u borbi protiv terorizma s trećim zemljama poštuje vladavinu prava i univerzalna ljudska prava; |
| --- | --- |

51.

potiče EU da zajamči da suradnja u borbi protiv terorizma s trećim zemljama poštuje vladavinu prava i univerzalna ljudska prava;

Jačanje svjetskog poretka koji se temelji na suradnji i pravilima

| 52. | smatra da je SAD ključni strateški partner EU-a te potiče bolju koordinaciju s SAD-om na ravnopravnoj osnovi u sklopu vanjske politike kao podršku međunarodnom pravu i usvajanje zajedničkih pristupa za izazove u susjedstvu EU-a i na globalnoj razini; ističe stratešku narav Transatlantskog partnerstva za trgovinu i ulaganja koje ima potencijal omogućiti transatlantskim partnerima uspostavu globalnih standarda o radnoj snazi, zdravlju, okolišu i intelektualnom vlasništvu te osnažiti globalno upravljanje; poziva, s obzirom na ovo, na viši stupanj otvorenosti i transparetnosti pregovora i na uključivanje svih dionika u svim fazama procesa;; u vezi s tim poziva na veću otvorenost i transparentnost u pregovorima te na sudjelovanje svih dionika u svim fazama postupka; smatra da je Latinska Amerika važan partner EU-a te da bi trebalo razvijati razne oblike trostrane transatlantske suradnje; |
| --- | --- |

52.

smatra da je SAD ključni strateški partner EU-a te potiče bolju koordinaciju s SAD-om na ravnopravnoj osnovi u sklopu vanjske politike kao podršku međunarodnom pravu i usvajanje zajedničkih pristupa za izazove u susjedstvu EU-a i na globalnoj razini; ističe stratešku narav Transatlantskog partnerstva za trgovinu i ulaganja koje ima potencijal omogućiti transatlantskim partnerima uspostavu globalnih standarda o radnoj snazi, zdravlju, okolišu i intelektualnom vlasništvu te osnažiti globalno upravljanje; poziva, s obzirom na ovo, na viši stupanj otvorenosti i transparetnosti pregovora i na uključivanje svih dionika u svim fazama procesa;; u vezi s tim poziva na veću otvorenost i transparentnost u pregovorima te na sudjelovanje svih dionika u svim fazama postupka; smatra da je Latinska Amerika važan partner EU-a te da bi trebalo razvijati razne oblike trostrane transatlantske suradnje;

| 53. | ističe potrebu za uspostavljanjem strateške suradnje i partnerstva s brojnim zemljama, s jasnim planom, te za provođenjem revizija aktualnih strateških partnerstava u svjetlu učinka njihovih politika; |
| --- | --- |

53.

ističe potrebu za uspostavljanjem strateške suradnje i partnerstva s brojnim zemljama, s jasnim planom, te za provođenjem revizija aktualnih strateških partnerstava u svjetlu učinka njihovih politika;

| 54. | pozdravlja zaključke sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u rujnu 2014. u Walesu te poziva na njihovu provedbu; smatra da bi suradnju EU-a i NATO-a trebalo pojačati te da bi trebalo provoditi bolje planiranje i bolju koordinaciju između pametne obrane NATO-a i metode EU-a udruživanja i dijeljenja kako bi se izbjeglo udvostručavanje troškova i na najbolji način iskoristila dostupna oskudna sredstva; ponovno ističe potrebu za poštovanjem sigurnosnih politika onih država članica EU-a koje nisu članice NATO-a; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja zaključke sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u rujnu 2014. u Walesu te poziva na njihovu provedbu; smatra da bi suradnju EU-a i NATO-a trebalo pojačati te da bi trebalo provoditi bolje planiranje i bolju koordinaciju između pametne obrane NATO-a i metode EU-a udruživanja i dijeljenja kako bi se izbjeglo udvostručavanje troškova i na najbolji način iskoristila dostupna oskudna sredstva; ponovno ističe potrebu za poštovanjem sigurnosnih politika onih država članica EU-a koje nisu članice NATO-a;

| 55. | ističe potrebu da EU, uz koordinaciju s SAD-om, izradi strategiju o podjeli odgovornosti za mir i stabilnost svjetskog političkog i gospodarskog poretka s Rusijom, Kinom i drugim velesilama; ističe važnost jačanja odnosa s ključnim zemljama Azije i regionalnim organizacijama kao što je ASEAN u kontekstu te strategije; |
| --- | --- |

55.

ističe potrebu da EU, uz koordinaciju s SAD-om, izradi strategiju o podjeli odgovornosti za mir i stabilnost svjetskog političkog i gospodarskog poretka s Rusijom, Kinom i drugim velesilama; ističe važnost jačanja odnosa s ključnim zemljama Azije i regionalnim organizacijama kao što je ASEAN u kontekstu te strategije;

| 56. | poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije na jačanje vanjske politike EU-a prema Aziji, posebice Kini i Indiji; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da zajamči da se bilateralni sastanci na vrhu s Kinom i Indijom održavaju svake godine te da daju vidljive rezultate; |
| --- | --- |

56.

poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije na jačanje vanjske politike EU-a prema Aziji, posebice Kini i Indiji; poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da zajamči da se bilateralni sastanci na vrhu s Kinom i Indijom održavaju svake godine te da daju vidljive rezultate;

| 57. | naglašava da su mir i stabilnost azijsko-pacifičke regije, a posebno u Istočnom i Južnom kineskom moru, od velike važnosti za EU; snažno potiče sve zainteresirane strane u regiji da izglade svoje razlike mirnim putem, u skladu s međunarodnim pravom, te da međusobno surađuju na iskorištavanju prirodnih i pomorskih resursa; zalaže se za razvoj i unapređenje europskih politika na temelju pružanja potpore strategijama za aktivno sprečavanje i mirno rješavanje sukoba; zauzima stajalište da EU ima znatan interes u nastavku rasta i blagostanja istočne Azije; naglašava potrebu za jačanjem gospodarskog partnerstva EU-a s azijsko-pacifičkim zemljama na uključiv način kako bi se očuvali održiv mir, stabilnost i blagostanje; pozdravlja ohrabrujuća poboljšanja u odnosima između Kine i Tajvana do kojih je došlo tijekom posljednjih šest godina i poziva sve strane na poduzimanje daljnjih mjera za miran razvoj; |
| --- | --- |

57.

naglašava da su mir i stabilnost azijsko-pacifičke regije, a posebno u Istočnom i Južnom kineskom moru, od velike važnosti za EU; snažno potiče sve zainteresirane strane u regiji da izglade svoje razlike mirnim putem, u skladu s međunarodnim pravom, te da međusobno surađuju na iskorištavanju prirodnih i pomorskih resursa; zalaže se za razvoj i unapređenje europskih politika na temelju pružanja potpore strategijama za aktivno sprečavanje i mirno rješavanje sukoba; zauzima stajalište da EU ima znatan interes u nastavku rasta i blagostanja istočne Azije; naglašava potrebu za jačanjem gospodarskog partnerstva EU-a s azijsko-pacifičkim zemljama na uključiv način kako bi se očuvali održiv mir, stabilnost i blagostanje; pozdravlja ohrabrujuća poboljšanja u odnosima između Kine i Tajvana do kojih je došlo tijekom posljednjih šest godina i poziva sve strane na poduzimanje daljnjih mjera za miran razvoj;

| 58. | poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i države članice EU-a da politici o dogovorenom nuklearnom razoružanju i nadzoru oružja daju novi jaki poticaj; pozdravlja nadolazeće preispitivanje UN-a Ugovora o neširenju nuklearnog oružja kao velikog koraka u izgradnji međunarodnog mira i sigurnosti te potiče države članice da u okviru pregovora usvoje koordiniran i proaktivan stav; pozdravlja stupanje na snagu Ugovora o trgovini oružjem te poziva da se on provede u cijelosti i djelotvorno; poziva na osnivanje tijela EU-a nadležnog za trgovinu oružjem koje bi državama članicama pomagalo u tumačenju i postizanju dosljedne i stroge sukladnosti s normama utvrđenima zajedničkim stajalištem EU-a o izvozu oružja; naglašava potrebu za boljim naknadnim provjerama upotrebe izvezenog oružja; |
| --- | --- |

58.

poziva Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i države članice EU-a da politici o dogovorenom nuklearnom razoružanju i nadzoru oružja daju novi jaki poticaj; pozdravlja nadolazeće preispitivanje UN-a Ugovora o neširenju nuklearnog oružja kao velikog koraka u izgradnji međunarodnog mira i sigurnosti te potiče države članice da u okviru pregovora usvoje koordiniran i proaktivan stav; pozdravlja stupanje na snagu Ugovora o trgovini oružjem te poziva da se on provede u cijelosti i djelotvorno; poziva na osnivanje tijela EU-a nadležnog za trgovinu oružjem koje bi državama članicama pomagalo u tumačenju i postizanju dosljedne i stroge sukladnosti s normama utvrđenima zajedničkim stajalištem EU-a o izvozu oružja; naglašava potrebu za boljim naknadnim provjerama upotrebe izvezenog oružja;

| 59. | ustvrđuje da EU, koji je u prošlosti bio uspješan u borbi sa smrtnom kaznom u određenim slučajevima, treba zauzeti odlučniji stav; poziva institucije i države članice da zadrže i pojačaju svoju predanost tom cilju, kao i svoju političku volju, kako bi se smrtna kazna konačno ukinula u cijelom svijetu; |
| --- | --- |

59.

ustvrđuje da EU, koji je u prošlosti bio uspješan u borbi sa smrtnom kaznom u određenim slučajevima, treba zauzeti odlučniji stav; poziva institucije i države članice da zadrže i pojačaju svoju predanost tom cilju, kao i svoju političku volju, kako bi se smrtna kazna konačno ukinula u cijelom svijetu;

| 60. | ponovo navodi potrebu za reformom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda kako bi bolje odražavalo današnju globalnu stvarnost; potiče Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da to učini prioritetom i da povede sveeuropsku raspravu o reformi Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; u tom smislu naglašava da bi EU trebao postati punopravnim članom UN-a; |
| --- | --- |

60.

ponovo navodi potrebu za reformom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda kako bi bolje odražavalo današnju globalnu stvarnost; potiče Visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije da to učini prioritetom i da povede sveeuropsku raspravu o reformi Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; u tom smislu naglašava da bi EU trebao postati punopravnim članom UN-a;

| 61. | ponovno ističe potrebu za time da EU preuzme vodeću ulogu u promicanju univerzalnog potpisivanja i ratifikacije Rimskog statuta i daljnjem jačanju i pružanju potpore Međunarodnom kaznenom sudu; |
| --- | --- |

61.

ponovno ističe potrebu za time da EU preuzme vodeću ulogu u promicanju univerzalnog potpisivanja i ratifikacije Rimskog statuta i daljnjem jačanju i pružanju potpore Međunarodnom kaznenom sudu;

| 62. | podsjeća na snažnu predanost EU-a borbi protiv nekažnjavanja i promicanju univerzalnosti Rimskog statuta kojim je osnovan Međunarodni kazneni sud; pozdravlja činjenicu da je Palestina nedavno ratificirala Rimski statut; smatra da je velika šteta da EU, po prvi puta od osnivanja Međunarodnog kaznenog suda, nije dao izjavu u kojoj pozdravlja činjenicu da je treća zemlja, odnosno Palestina, ratificirala Rimski statut te poziva EU da javno oda priznanje ovom pozitivnom događaju; poziva EU da osudi sve kaznene mjere poduzete protiv Palestine zbog toga što je iskoristila svoje legitimno pravo da ratificira taj ugovor; |
| --- | --- |

62.

podsjeća na snažnu predanost EU-a borbi protiv nekažnjavanja i promicanju univerzalnosti Rimskog statuta kojim je osnovan Međunarodni kazneni sud; pozdravlja činjenicu da je Palestina nedavno ratificirala Rimski statut; smatra da je velika šteta da EU, po prvi puta od osnivanja Međunarodnog kaznenog suda, nije dao izjavu u kojoj pozdravlja činjenicu da je treća zemlja, odnosno Palestina, ratificirala Rimski statut te poziva EU da javno oda priznanje ovom pozitivnom događaju; poziva EU da osudi sve kaznene mjere poduzete protiv Palestine zbog toga što je iskoristila svoje legitimno pravo da ratificira taj ugovor;

| 63. | poziva na izradu usklađene strategije za sigurnost klime na razini EU-a kojom će se razmotriti strateške i političke posljedice klimatskih promjena i time omogućiti EU-u da se pripremi za geopolitičku nestabilnost prouzročenu klimatskim promjenama i da na nju odgovori posvećujući posebnu pozornost suradnji sa zemljama u razvoju i zemljama koje su najviše pogođene posljedicama klimatskih promjena; potvrđuje važnost predstojećeg sastanka na vrhu u Parizu o klimatskim promjenama; poziva ESVD da odredi kao prioritet diplomaciju o ciljevima u vezi s klimatskim promjenama radi izgradnje snažnog i sveobuhvatnog sporazuma; poziva na raspravu o strategiji napredovanja za rješavanje problema migracije prouzročene klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

63.

poziva na izradu usklađene strategije za sigurnost klime na razini EU-a kojom će se razmotriti strateške i političke posljedice klimatskih promjena i time omogućiti EU-u da se pripremi za geopolitičku nestabilnost prouzročenu klimatskim promjenama i da na nju odgovori posvećujući posebnu pozornost suradnji sa zemljama u razvoju i zemljama koje su najviše pogođene posljedicama klimatskih promjena; potvrđuje važnost predstojećeg sastanka na vrhu u Parizu o klimatskim promjenama; poziva ESVD da odredi kao prioritet diplomaciju o ciljevima u vezi s klimatskim promjenama radi izgradnje snažnog i sveobuhvatnog sporazuma; poziva na raspravu o strategiji napredovanja za rješavanje problema migracije prouzročene klimatskim promjenama;

| 64. | poziva EU i države članice da pozitivno i na koordiniran način doprinesu začetku razvojnog programa za razdoblje nakon 2015. te ističe važnu ulogu Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije u jamčenju vodeće uloge EU-a u pregovorima; naglašava da bi se novi okvir trebao baviti strukturnim uzrocima siromaštva, nejednakosti i nasilja, jačanjem djelotvornih, uključivih i demokratskih institucija, dobrog upravljanja i vladavine prava; |
| --- | --- |

64.

poziva EU i države članice da pozitivno i na koordiniran način doprinesu začetku razvojnog programa za razdoblje nakon 2015. te ističe važnu ulogu Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije u jamčenju vodeće uloge EU-a u pregovorima; naglašava da bi se novi okvir trebao baviti strukturnim uzrocima siromaštva, nejednakosti i nasilja, jačanjem djelotvornih, uključivih i demokratskih institucija, dobrog upravljanja i vladavine prava;

o

o o

| 65. | nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Komisije, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a, predsjedniku OESS-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine OESS-a, predsjedniku Odbora ministara Vijeća Europe te predsjedniku Parlamentarne skupštine Vijeća Europe. |
| --- | --- |

65.

nalaže svom predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Komisije, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a, predsjedniku OESS-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine OESS-a, predsjedniku Odbora ministara Vijeća Europe te predsjedniku Parlamentarne skupštine Vijeća Europe.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/141 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/141

---

P8_TA(2015)0076

Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (2014/2216(INI))

(2016/C 316/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i ostale sporazume i instrumente o ljudskim pravima koje je usvojio UN, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i ostale sporazume i instrumente o ljudskim pravima koje je usvojio UN,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici te Konvencije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i svoju Rezoluciju od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici te Konvencije (1),

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju UN-a od 8. rujna 2000. (2), razvojni program UN-a za razdoblje nakon 2015. i rezolucije Opće skupštine UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju UN-a od 8. rujna 2000. (2), razvojni program UN-a za razdoblje nakon 2015. i rezolucije Opće skupštine UN-a,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan za ljudska prava i demokraciju (3) koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir EU-a i akcijski plan za ljudska prava i demokraciju (3) koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. koje je Vijeće usvojilo 23. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. koje je Vijeće usvojilo 23. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće o glavnim aspektima i osnovnom smjeru ZVSP-a za 2013. koje je Vijeće odobrilo 22. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće o glavnim aspektima i osnovnom smjeru ZVSP-a za 2013. koje je Vijeće odobrilo 22. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije za 2014. o razvojnoj politici i politici vanjske pomoći Europske unije i njihovoj provedbi u 2013. (COM(2014)0501) usvojeno 13. kolovoza 2014. i prateće dokumente, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije za 2014. o razvojnoj politici i politici vanjske pomoći Europske unije i njihovoj provedbi u 2013. (COM(2014)0501) usvojeno 13. kolovoza 2014. i prateće dokumente,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije u tom području (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije u tom području (4),

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske unije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske unije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. lipnja 2014. o desetoj obljetnici usvajanja smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. lipnja 2014. o desetoj obljetnici usvajanja smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o politikama EU-a u korist branitelja ljudskih prava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o politikama EU-a u korist branitelja ljudskih prava (5),

| — | uzimajući u obzir svoje hitne rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje hitne rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (6),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o 69. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o 69. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. studenog 2011. o podršci EU-a Međunarodnom kaznenom sudu: suočavanje s izazovima i prevladavanje poteškoća (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. studenog 2011. o podršci EU-a Međunarodnom kaznenom sudu: suočavanje s izazovima i prevladavanje poteškoća (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zločinu agresije (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. srpnja 2014. o zločinu agresije (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2011. o vanjskoj politici EU-a kojom se podržava demokratizacija (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2011. o vanjskoj politici EU-a kojom se podržava demokratizacija (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (11),

| — | uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. ožujka 2011. pod nazivom „Partnerstvo za demokraciju i zajednički napredak s južnim Sredozemljem” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. ožujka 2011. pod nazivom „Partnerstvo za demokraciju i zajednički napredak s južnim Sredozemljem” (COM(2011)0200),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2012. o moratoriju na primjenu smrtne kazne (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2012. o moratoriju na primjenu smrtne kazne (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o iskorjenjivanju mučenja u svijetu (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (14),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325, 1820, 1888, 1889 i 1960 o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325, 1820, 1888, 1889 i 1960 o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir izvješće o pokazateljima EU-a koji se odnose na sveobuhvatan pristup u provedbi rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti koje je Vijeće Europske unije usvojilo 13. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o pokazateljima EU-a koji se odnose na sveobuhvatan pristup u provedbi rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti koje je Vijeće Europske unije usvojilo 13. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima: provedba okvira Ujedinjenih naroda: „zaštita, poštovanje i pomoć” koji je Vijeće UN-a za ljudska prava odobrilo u svojoj rezoluciji 17/4 od 16. lipnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima: provedba okvira Ujedinjenih naroda: „zaštita, poštovanje i pomoć” koji je Vijeće UN-a za ljudska prava odobrilo u svojoj rezoluciji 17/4 od 16. lipnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir Vodič za provedbu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija koji je Komisija objavila 17. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodič za provedbu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija koji je Komisija objavila 17. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC) od 26. lipnja 2014. kojom se poziva na stvaranje međuvladine radne skupine otvorenog tipa čiji će zadatak biti „izrada pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje aktivnosti transnacionalnih društava i drugih poduzeća u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima,” |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC) od 26. lipnja 2014. kojom se poziva na stvaranje međuvladine radne skupine otvorenog tipa čiji će zadatak biti „izrada pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje aktivnosti transnacionalnih društava i drugih poduzeća u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima,”

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o korporativnoj društvenoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o korporativnoj društvenoj odgovornosti u međunarodnim trgovinskim sporazumima (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2006. o klauzuli o ljudskim pravima i demokraciji u sporazumima Europske unije (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2006. o klauzuli o ljudskim pravima i demokraciji u sporazumima Europske unije (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o međunarodnoj trgovinskoj politici u kontekstu nezaobilaznih mjera povezanih s klimatskim promjenama (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o međunarodnoj trgovinskoj politici u kontekstu nezaobilaznih mjera povezanih s klimatskim promjenama (18),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. svibnja 2012. o „Povećanju utjecaja razvojne politike Europske unije: Plan za promjenu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. svibnja 2012. o „Povećanju utjecaja razvojne politike Europske unije: Plan za promjenu”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o diskriminaciji na temelju kaste (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o diskriminaciji na temelju kaste (20),

| — | uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 5. ožujka 2014. pod naslovom „Odgovorno nabavljanje minerala koji potječu iz sukobima pogođenih visokorizičnih područja: prema cjelovitom pristupu EU-a” (JOIN(2014)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku Komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 5. ožujka 2014. pod naslovom „Odgovorno nabavljanje minerala koji potječu iz sukobima pogođenih visokorizičnih područja: prema cjelovitom pristupu EU-a” (JOIN(2014)0008),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2013. o korupciji u javnom i privatnom sektoru: učinak na ljudska prava u trećim zemljama (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2013. o korupciji u javnom i privatnom sektoru: učinak na ljudska prava u trećim zemljama (21),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu EU-a od 12. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu EU-a od 12. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 18. travnja 2013. o načelu UN-a „odgovornost za zaštitu” (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 18. travnja 2013. o načelu UN-a „odgovornost za zaštitu” (22),

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0023/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0023/2015),

| A. | budući da se člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) dodatno ojačala predanost EU-a izradi zajedničke vanjske i sigurnosne politike koja se temelji na načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanju ljudskog dostojanstva, načelima jednakosti, solidarnosti i unapređenja međunarodnog prava i pravde uz poštovanje načela iz Povelje Ujedinjenih naroda, Povelje Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnog prava; budući da u skladu s člankom 6. UEU-a „Unija pristupa Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda”; |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) dodatno ojačala predanost EU-a izradi zajedničke vanjske i sigurnosne politike koja se temelji na načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanju ljudskog dostojanstva, načelima jednakosti, solidarnosti i unapređenja međunarodnog prava i pravde uz poštovanje načela iz Povelje Ujedinjenih naroda, Povelje Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnog prava; budući da u skladu s člankom 6. UEU-a „Unija pristupa Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda”;

| B. | budući da se člankom 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisuje da se trgovinska politika EU-a temelji na načelima i ciljevima vanjskog djelovanja Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisuje da se trgovinska politika EU-a temelji na načelima i ciljevima vanjskog djelovanja Unije;

| C. | budući da su poštovanje, promicanje i zaštita univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava temelji vanjske i sigurnosne politike EU-a; budući da brojni autoritarni režimi dovode u pitanje univerzalnost ljudskih prava, osobito u multilateralnim forumima; |
| --- | --- |

C.

budući da su poštovanje, promicanje i zaštita univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava temelji vanjske i sigurnosne politike EU-a; budući da brojni autoritarni režimi dovode u pitanje univerzalnost ljudskih prava, osobito u multilateralnim forumima;

| D. | budući da više od polovice svjetskog stanovništva još uvijek živi u nedemokratskim režimima te da je tijekom proteklih godina razina sloboda u svijetu u stalnom nazadovanju; |
| --- | --- |

D.

budući da više od polovice svjetskog stanovništva još uvijek živi u nedemokratskim režimima te da je tijekom proteklih godina razina sloboda u svijetu u stalnom nazadovanju;

| E. | budući da demokratske režime ne određuje samo održavanje izbora nego i vladavina prava, sloboda govora, poštovanje ljudskih prava, neovisno pravosuđe te nepristrana uprava; |
| --- | --- |

E.

budući da demokratske režime ne određuje samo održavanje izbora nego i vladavina prava, sloboda govora, poštovanje ljudskih prava, neovisno pravosuđe te nepristrana uprava;

| F. | budući da će se povećanom dosljednošću unutarnje i vanjske politike EU-a u području ljudskih prava doprinijeti njegovoj vjerodostojnosti u vanjskim odnosima i na međunarodnom planu; |
| --- | --- |

F.

budući da će se povećanom dosljednošću unutarnje i vanjske politike EU-a u području ljudskih prava doprinijeti njegovoj vjerodostojnosti u vanjskim odnosima i na međunarodnom planu;

| G. | budući da je nova potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku izjavila da će ljudska prava biti jedan od njezinih najvažnijih prioriteta te da se njima kani koristiti kao smjerokazom u okviru odnosa sa svim trećim zemljama; budući da je istaknula i predanost EU-a da bez iznimke promiče ljudska prava u svim područjima vanjskih odnosa; budući da će usvajanje novog akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju i obnova mandata posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava biti dio političkog programu EU-a na početku 2015. godine; |
| --- | --- |

G.

budući da je nova potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku izjavila da će ljudska prava biti jedan od njezinih najvažnijih prioriteta te da se njima kani koristiti kao smjerokazom u okviru odnosa sa svim trećim zemljama; budući da je istaknula i predanost EU-a da bez iznimke promiče ljudska prava u svim područjima vanjskih odnosa; budući da će usvajanje novog akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju i obnova mandata posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava biti dio političkog programu EU-a na početku 2015. godine;

| H. | budući da je 23. lipnja 2014. Vijeće usvojilo godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. kojim je obuhvaćena prva cijela godina provedbe strateškog okvira i akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju; budući da je 2013. također prva cijela godina novog mandata posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava; budući da bi obnašatelj te funkcije trebao pomagati Uniji da uskladi svoje aktivnosti kako bi njezino djelovanje u promicanju poštovanja ljudskih prava diljem svijeta, a posebno prava žena, bilo jasnije i izraženije; |
| --- | --- |

H.

budući da je 23. lipnja 2014. Vijeće usvojilo godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. kojim je obuhvaćena prva cijela godina provedbe strateškog okvira i akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju; budući da je 2013. također prva cijela godina novog mandata posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava; budući da bi obnašatelj te funkcije trebao pomagati Uniji da uskladi svoje aktivnosti kako bi njezino djelovanje u promicanju poštovanja ljudskih prava diljem svijeta, a posebno prava žena, bilo jasnije i izraženije;

| I. | budući da su godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i događaji koji su se zbili nakon njegova izvještajnog razdoblja neugodan podsjetnik na ozbiljne ljudske gubitke povezane s nepoštovanjem ljudskih prava; budući da nepoštovanje ljudskih prava i manjak legitimnog demokratskog sudjelovanja u trećim zemljama nepovoljno utječe na EU kada to dovodi do nestabilnosti, propalih država, humanitarnih kriza i oružanih sukoba; |
| --- | --- |

I.

budući da su godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i događaji koji su se zbili nakon njegova izvještajnog razdoblja neugodan podsjetnik na ozbiljne ljudske gubitke povezane s nepoštovanjem ljudskih prava; budući da nepoštovanje ljudskih prava i manjak legitimnog demokratskog sudjelovanja u trećim zemljama nepovoljno utječe na EU kada to dovodi do nestabilnosti, propalih država, humanitarnih kriza i oružanih sukoba;

| J. | budući da predanost EU-a učinkovitom sustavu multilateralnih odnosa, u čijem je središtu UN, predstavlja sastavni dio vanjske politike Unije i počiva na uvjerenju da je sustav multilateralnih odnosa koji se temelji na općeprihvaćenim pravilima i vrijednostima najprikladniji za rješavanje globalnih kriza, izazova i prijetnji; |
| --- | --- |

J.

budući da predanost EU-a učinkovitom sustavu multilateralnih odnosa, u čijem je središtu UN, predstavlja sastavni dio vanjske politike Unije i počiva na uvjerenju da je sustav multilateralnih odnosa koji se temelji na općeprihvaćenim pravilima i vrijednostima najprikladniji za rješavanje globalnih kriza, izazova i prijetnji;

| K. | budući da su EU i njezine države članice pouzdani saveznici Međunarodnog kaznenog suda (ICC) od njegova začetka pružajući mu financijsku, političku, diplomatsku i logističku podršku, promičući pritom univerzalnost Rimskog statuta i braneći njegov integritet radi jačanja njegove neovisnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da su EU i njezine države članice pouzdani saveznici Međunarodnog kaznenog suda (ICC) od njegova začetka pružajući mu financijsku, političku, diplomatsku i logističku podršku, promičući pritom univerzalnost Rimskog statuta i braneći njegov integritet radi jačanja njegove neovisnosti;

| L. | budući da je u svojoj Rezoluciji od 17. srpnja 2014. ponovio svoju snažnu podršku usvajanju izmjena iz Kampale Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda, uključujući izmjene u pogledu zločina agresije te da je pozvao sve države članice da izmjene ratificiraju i prenesu u svoja nacionalna zakonodavstva; budući da će izmjene koje se odnose na zločin agresije doprinijeti vladavini prava na međunarodnoj razini te međunarodnom miru i sigurnosti tako što će odvraćati od protupravne upotrebe sile i na taj način aktivno doprinijeti sprečavanju takvih zločina i jačanju trajnog mira; |
| --- | --- |

L.

budući da je u svojoj Rezoluciji od 17. srpnja 2014. ponovio svoju snažnu podršku usvajanju izmjena iz Kampale Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda, uključujući izmjene u pogledu zločina agresije te da je pozvao sve države članice da izmjene ratificiraju i prenesu u svoja nacionalna zakonodavstva; budući da će izmjene koje se odnose na zločin agresije doprinijeti vladavini prava na međunarodnoj razini te međunarodnom miru i sigurnosti tako što će odvraćati od protupravne upotrebe sile i na taj način aktivno doprinijeti sprečavanju takvih zločina i jačanju trajnog mira;

| M. | budući da će u središtu 59. sjednice Komisije UN-a o statusu žena koja će se održati u New Yorku od 9. do 20. ožujka 2015. biti rasprava o daljnjim mjerama u vezi s Pekinškom deklaracijom i Platformom za djelovanje, uključujući trenutačne izazove koji priječe njihovu provedbu te stoga i postizanje rodne ravnopravnosti i emancipacije žena, ali i prilike za ostvarivanje rodne ravnopravnosti i emancipaciju žena u okviru programa Milenijskih razvojnih ciljeva za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

M.

budući da će u središtu 59. sjednice Komisije UN-a o statusu žena koja će se održati u New Yorku od 9. do 20. ožujka 2015. biti rasprava o daljnjim mjerama u vezi s Pekinškom deklaracijom i Platformom za djelovanje, uključujući trenutačne izazove koji priječe njihovu provedbu te stoga i postizanje rodne ravnopravnosti i emancipacije žena, ali i prilike za ostvarivanje rodne ravnopravnosti i emancipaciju žena u okviru programa Milenijskih razvojnih ciljeva za razdoblje nakon 2015.;

| N. | budući da je besplatno osnovno obrazovanje za svu djecu temeljno pravo propisano Konvencijom UN-a o pravima djeteta iz 1989.; budući da obrazovanje djece i odraslih doprinosi smanjenju siromaštva, smrtnosti djece te promicanju dobrih ekoloških navika; budući da je pristup obrazovanju za sve suštinski povezan s Milenijskim razvojnim ciljem rodne jednakosti, posebno kada je riječ o stjecanju osnovnoškolskog obrazovanja; budući da je taj cilj daleko od toga da bude postignut; |
| --- | --- |

N.

budući da je besplatno osnovno obrazovanje za svu djecu temeljno pravo propisano Konvencijom UN-a o pravima djeteta iz 1989.; budući da obrazovanje djece i odraslih doprinosi smanjenju siromaštva, smrtnosti djece te promicanju dobrih ekoloških navika; budući da je pristup obrazovanju za sve suštinski povezan s Milenijskim razvojnim ciljem rodne jednakosti, posebno kada je riječ o stjecanju osnovnoškolskog obrazovanja; budući da je taj cilj daleko od toga da bude postignut;

| O. | budući da su u oružanim sukobima žene i djeca, uključujući žene i djecu izbjeglice, tražitelje azila i osobe bez državljanstva, među najranjivijim društvenim skupinama te da su tijekom humanitarnih kriza raseljene djevojke suočene sa znatno većim rizicima; |
| --- | --- |

O.

budući da su u oružanim sukobima žene i djeca, uključujući žene i djecu izbjeglice, tražitelje azila i osobe bez državljanstva, među najranjivijim društvenim skupinama te da su tijekom humanitarnih kriza raseljene djevojke suočene sa znatno većim rizicima;

| P. | budući da ni za koji oblik diskriminacije i nasilja nad ženama, uključujući seksualno zlostavljanje, genitalno sakaćenje žena, prisilni brak, takozvane zločine iz časti, komercijalno seksualno iskorištavanje žena i nasilje u obitelji, ne bi trebalo biti nikakvih političkih, društvenih, vjerskih ili kulturnih opravdanja ili opravdanja povezanih s bilo kakvim narodnim ili plemenskim običajima; |
| --- | --- |

P.

budući da ni za koji oblik diskriminacije i nasilja nad ženama, uključujući seksualno zlostavljanje, genitalno sakaćenje žena, prisilni brak, takozvane zločine iz časti, komercijalno seksualno iskorištavanje žena i nasilje u obitelji, ne bi trebalo biti nikakvih političkih, društvenih, vjerskih ili kulturnih opravdanja ili opravdanja povezanih s bilo kakvim narodnim ili plemenskim običajima;

| Q. | budući da postoji jasna veza između korupcije i kršenja ljudskih prava; budući da se korupcijom u javnom i privatnom sektoru potiču i pogoršavaju nejednakosti i diskriminacija i sprečava jednako ostvarivanje civilnih, političkih, ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava; budući da je dokazano da su koruptivne radnje često povezane s kršenjima ljudskih prava, zlouporabom moći i izostankom odgovornosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji jasna veza između korupcije i kršenja ljudskih prava; budući da se korupcijom u javnom i privatnom sektoru potiču i pogoršavaju nejednakosti i diskriminacija i sprečava jednako ostvarivanje civilnih, političkih, ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava; budući da je dokazano da su koruptivne radnje često povezane s kršenjima ljudskih prava, zlouporabom moći i izostankom odgovornosti;

| R. | budući da su radnička i sindikalna prava diljem svijeta ozbiljno ugrožena te da poslovanja poduzeća snažno utječu na prava radnika, zajednica i potrošača u Europi i izvan nje; budući da se međunarodnim pravom o ljudskim pravima utvrđuje dužnost država da zaštite ljudska prava, da paze da se aktivnostima korporacija u njihovoj jurisdikciji ne krše ljudska prava i da se žrtvama ponude djelotvorni pravni lijekovi; |
| --- | --- |

R.

budući da su radnička i sindikalna prava diljem svijeta ozbiljno ugrožena te da poslovanja poduzeća snažno utječu na prava radnika, zajednica i potrošača u Europi i izvan nje; budući da se međunarodnim pravom o ljudskim pravima utvrđuje dužnost država da zaštite ljudska prava, da paze da se aktivnostima korporacija u njihovoj jurisdikciji ne krše ljudska prava i da se žrtvama ponude djelotvorni pravni lijekovi;

| S. | budući da poduzeća mogu odigrati važnu ulogu u promicanju ljudskih prava i budući da su takva zalaganja vrlo poželjna i zavrjeđuju potporu javnih institucija diljem svijeta; budući da bi se promicanje ljudskih prava trebalo smatrati polazištem za suradnju između vlada i privatnog sektora; |
| --- | --- |

S.

budući da poduzeća mogu odigrati važnu ulogu u promicanju ljudskih prava i budući da su takva zalaganja vrlo poželjna i zavrjeđuju potporu javnih institucija diljem svijeta; budući da bi se promicanje ljudskih prava trebalo smatrati polazištem za suradnju između vlada i privatnog sektora;

| T. | budući da opći sustav povlastica namijenjen trećim zemljama sadrži obveznu klauzulu o poštovanju međunarodnih konvencija o ljudskim i radnim pravima; |
| --- | --- |

T.

budući da opći sustav povlastica namijenjen trećim zemljama sadrži obveznu klauzulu o poštovanju međunarodnih konvencija o ljudskim i radnim pravima;

| U. | budući da prema članku 16. Opće deklaracije o ljudskim pravima punoljetni muškarci i žene imaju pravo stupiti u brak i osnovati obitelj bez ikakvih ograničenja na osnovi rase, državljanstva ili vjeroispovijedi te da su ovlašteni na ista prava prilikom sklapanja braka, u braku i tijekom razvoda te da se brak može sklopiti samo uz slobodan i potpun pristanak osoba koje namjeravaju u njega stupiti; |
| --- | --- |

U.

budući da prema članku 16. Opće deklaracije o ljudskim pravima punoljetni muškarci i žene imaju pravo stupiti u brak i osnovati obitelj bez ikakvih ograničenja na osnovi rase, državljanstva ili vjeroispovijedi te da su ovlašteni na ista prava prilikom sklapanja braka, u braku i tijekom razvoda te da se brak može sklopiti samo uz slobodan i potpun pristanak osoba koje namjeravaju u njega stupiti;

| V. | budući da se člankom 14. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje pravo svake osobe da zatraži azil zbog progona u drugim zemljama; budući da je u Konvenciji UN-a o položaju izbjeglica jasno utvrđeno da sve izbjeglice imaju pravo na posebnu zaštitu te da ih nijedna država ne smije protjerati ili vratiti na teritorij na kojemu im prijeti progon ili im je ugrožen život ili sloboda; |
| --- | --- |

V.

budući da se člankom 14. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje pravo svake osobe da zatraži azil zbog progona u drugim zemljama; budući da je u Konvenciji UN-a o položaju izbjeglica jasno utvrđeno da sve izbjeglice imaju pravo na posebnu zaštitu te da ih nijedna država ne smije protjerati ili vratiti na teritorij na kojemu im prijeti progon ili im je ugrožen život ili sloboda;

| W. | budući da se člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti; budući da se drastično povećao broj incidenata povezanih sa slobodom vjeroispovijesti ili uvjerenja, i to kao posljedica, između ostaloga, sve većeg broja sukoba s vjerskim obilježjima; |
| --- | --- |

W.

budući da se člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje sloboda mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti; budući da se drastično povećao broj incidenata povezanih sa slobodom vjeroispovijesti ili uvjerenja, i to kao posljedica, između ostaloga, sve većeg broja sukoba s vjerskim obilježjima;

| X. | budući da se člankom 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje pravo svake osobe na „životni standard koji odgovara zdravlju i dobrobiti njega samoga i njegove obitelji” u okviru kojega majčinstvo i djetinjstvo imaju pravo na posebnu skrb i pomoć, u koju je uključena i zdravstvena skrb; budući da se obilježava 25. obljetnica Konvencije UN-a o pravima djeteta, Konvencije koju je ratificirao najveći broj zemalja u svijetu; budući da se u Rezoluciji Vijeća za ljudska prava UN-a 26/28 poziva da se sljedeći sastanak socijalnog foruma usredotoči na pristup lijekovima u skladu s pravom svih ljudi na uživanje najvišeg mogućeg standarda tjelesnog i duševnog zdravlja; budući da se u statutu Svjetske zdravstvene organizacije navodi da je uživanje najvišeg mogućeg standarda zdravlja jedno od temeljnih prava svakog čovjeka bez obzira na rasu, vjeru, političko uvjerenje, gospodarski ili socijalni status; |
| --- | --- |

X.

budući da se člankom 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje pravo svake osobe na „životni standard koji odgovara zdravlju i dobrobiti njega samoga i njegove obitelji” u okviru kojega majčinstvo i djetinjstvo imaju pravo na posebnu skrb i pomoć, u koju je uključena i zdravstvena skrb; budući da se obilježava 25. obljetnica Konvencije UN-a o pravima djeteta, Konvencije koju je ratificirao najveći broj zemalja u svijetu; budući da se u Rezoluciji Vijeća za ljudska prava UN-a 26/28 poziva da se sljedeći sastanak socijalnog foruma usredotoči na pristup lijekovima u skladu s pravom svih ljudi na uživanje najvišeg mogućeg standarda tjelesnog i duševnog zdravlja; budući da se u statutu Svjetske zdravstvene organizacije navodi da je uživanje najvišeg mogućeg standarda zdravlja jedno od temeljnih prava svakog čovjeka bez obzira na rasu, vjeru, političko uvjerenje, gospodarski ili socijalni status;

| Y. | budući da će posljedice klimatskih promjena kao što su rast temperature, povećanje razine mora i ekstremniji vremenski uvjeti zaoštriti nestabilnosti diljem svijeta te, posljedično, povećati rizik od teških oblika kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

Y.

budući da će posljedice klimatskih promjena kao što su rast temperature, povećanje razine mora i ekstremniji vremenski uvjeti zaoštriti nestabilnosti diljem svijeta te, posljedično, povećati rizik od teških oblika kršenja ljudskih prava;

| Z. | budući da je pristup čistoj pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima ljudsko pravo koje proizlazi iz prava na primjereni životni standard te je neraskidivo povezano s pravom na najviši mogući standard tjelesnog i duševnog zdravlja, kao i s pravom na život i ljudsko dostojanstvo; budući da oko 2,6 milijardi ljudi – polovica stanovništva zemalja u razvoju – ne posjeduje ni „poboljšan” zahod, a 1,1 milijarda ljudi nema pristup pitkoj vodi ni u kojem obliku; |
| --- | --- |

Z.

budući da je pristup čistoj pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima ljudsko pravo koje proizlazi iz prava na primjereni životni standard te je neraskidivo povezano s pravom na najviši mogući standard tjelesnog i duševnog zdravlja, kao i s pravom na život i ljudsko dostojanstvo; budući da oko 2,6 milijardi ljudi – polovica stanovništva zemalja u razvoju – ne posjeduje ni „poboljšan” zahod, a 1,1 milijarda ljudi nema pristup pitkoj vodi ni u kojem obliku;

| AA. | budući da je ovo izvješće, iako objavljeno kao odgovor na godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. koje je usvojilo Vijeće, analiza kojom su obuhvaćena predviđanja budućih aktivnosti EU-a u tom području politike; budući da je Europski parlament u svojim rezolucijama o prošlim godišnjim izvješćima i preispitivanju strategije EU-a o ljudskim pravima istaknuo potrebu za stalnim promišljanjem vlastitog djelovanja povezanog sa stavljanjem ljudskih prava u središte svojih aktivnosti, daljnjim mjerama koje valja poduzeti nakon donošenja hitnih rezolucija o kršenju demokratskih načela, ljudskih prava i vladavine prava te poštovanjem demokratskih klauzula i ljudskih prava u svim sporazumima EU-a s trećim zemljama; |
| --- | --- |

AA.

budući da je ovo izvješće, iako objavljeno kao odgovor na godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. koje je usvojilo Vijeće, analiza kojom su obuhvaćena predviđanja budućih aktivnosti EU-a u tom području politike; budući da je Europski parlament u svojim rezolucijama o prošlim godišnjim izvješćima i preispitivanju strategije EU-a o ljudskim pravima istaknuo potrebu za stalnim promišljanjem vlastitog djelovanja povezanog sa stavljanjem ljudskih prava u središte svojih aktivnosti, daljnjim mjerama koje valja poduzeti nakon donošenja hitnih rezolucija o kršenju demokratskih načela, ljudskih prava i vladavine prava te poštovanjem demokratskih klauzula i ljudskih prava u svim sporazumima EU-a s trećim zemljama;

Ljudska prava u središtu vanjske politike EU-a

| 1. | podsjeća da je u preambuli Povelje Europske unije o temeljnim pravima utvrđeno da EU postavlja pojedinca i ljudsko dostojanstvo u središte svog djelovanja; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je u preambuli Povelje Europske unije o temeljnim pravima utvrđeno da EU postavlja pojedinca i ljudsko dostojanstvo u središte svog djelovanja;

| 2. | poziva sve institucije EU-a i države članice da ljudska prava postave u središte odnosa EU-a s trećim zemljama, pa i u odnose sa strateškim partnerima te izjave i sastanke na visokoj razini; naglašava važnost da se politike EU-a o ljudskim pravima provedu učinkovito, dosljedno i koherentno, u skladu s jasno utvrđenim obvezama u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji i strateškim okvirom EU-a o ljudskim pravima i demokraciji; pohvaljuje novu potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku zbog toga što se otvoreno zauzela za provedbu tih načela; |
| --- | --- |

2.

poziva sve institucije EU-a i države članice da ljudska prava postave u središte odnosa EU-a s trećim zemljama, pa i u odnose sa strateškim partnerima te izjave i sastanke na visokoj razini; naglašava važnost da se politike EU-a o ljudskim pravima provedu učinkovito, dosljedno i koherentno, u skladu s jasno utvrđenim obvezama u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji i strateškim okvirom EU-a o ljudskim pravima i demokraciji; pohvaljuje novu potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku zbog toga što se otvoreno zauzela za provedbu tih načela;

| 3. | ističe da je važno da države članice EU-a daju jednoglasnu potporu nedjeljivosti, nepovredivosti i univerzalnosti ljudskih prava te posebno ratifikaciji svih međunarodnih pravnih instrumenata za ljudska prava koje je izradio UN; poziva EU da zagovora nedjeljivost i nepovredivost ljudskih prava, pa i onih sadržanih u Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, u skladu s člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji; poziva EU da dodatno promiče općeprihvaćene norme u području ljudskih prava kao polazište u suradnji s trećim zemljama i regionalnim organizacijama i u političkim dijalozima i u dijalozima o ljudskim pravima te trgovinskim pregovorima; |
| --- | --- |

3.

ističe da je važno da države članice EU-a daju jednoglasnu potporu nedjeljivosti, nepovredivosti i univerzalnosti ljudskih prava te posebno ratifikaciji svih međunarodnih pravnih instrumenata za ljudska prava koje je izradio UN; poziva EU da zagovora nedjeljivost i nepovredivost ljudskih prava, pa i onih sadržanih u Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, u skladu s člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji; poziva EU da dodatno promiče općeprihvaćene norme u području ljudskih prava kao polazište u suradnji s trećim zemljama i regionalnim organizacijama i u političkim dijalozima i u dijalozima o ljudskim pravima te trgovinskim pregovorima;

| 4. | pozdravlja odluku Komisije da se vladavina prava postavi u središte procesa proširenja; apelira na Europsku uniju da tijekom procesa proširenja pomno prati primjenu odredbi o zaštiti ljudskih prava te prava manjina; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja odluku Komisije da se vladavina prava postavi u središte procesa proširenja; apelira na Europsku uniju da tijekom procesa proširenja pomno prati primjenu odredbi o zaštiti ljudskih prava te prava manjina;

| 5. | upozorava, međutim, na nepredviđene posljedice stalnog proširenja popisa ljudskih prava i uvrštavanja u njih ideološki ili politički kontroverznih pitanja jer bi to u konačnici moglo smanjiti opću potporu samoj ideji univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava; |
| --- | --- |

5.

upozorava, međutim, na nepredviđene posljedice stalnog proširenja popisa ljudskih prava i uvrštavanja u njih ideološki ili politički kontroverznih pitanja jer bi to u konačnici moglo smanjiti opću potporu samoj ideji univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava;

| 6. | ističe da bi EU, osim ljudske patnje, trebao voditi računa i o svim posljedicama nepoštovanja ljudskih prava kada njihovo nepridržavanje i izostanak legitimnog demokratskog sudjelovanja dovodi do, između ostalog, nestabilnosti, korupcije, propalih država, humanitarnih kriza ili oružanih sukoba, pojava koje podrivaju napore EU-a u razvojnoj politici i na koje EU ili njegove države članice imaju obvezu reagirati u okviru sigurnosne i vanjske politike; u tom pogledu pozdravlja nedavne napore EU-a da kršenja ljudskih prava uključi u svoj sustav ranih upozorenja povezan sa sprečavanjem kriza; poziva, međutim, na snažnije preventivno djelovanje te potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice da razrade instrument osmišljen za sprečavanje kriza koji će se temeljiti na ljudskim pravima te koji bi se trebao integrirati u sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama te uključiti u predstojeću, revidiranu Europsku sigurnosnu strategiju; |
| --- | --- |

6.

ističe da bi EU, osim ljudske patnje, trebao voditi računa i o svim posljedicama nepoštovanja ljudskih prava kada njihovo nepridržavanje i izostanak legitimnog demokratskog sudjelovanja dovodi do, između ostalog, nestabilnosti, korupcije, propalih država, humanitarnih kriza ili oružanih sukoba, pojava koje podrivaju napore EU-a u razvojnoj politici i na koje EU ili njegove države članice imaju obvezu reagirati u okviru sigurnosne i vanjske politike; u tom pogledu pozdravlja nedavne napore EU-a da kršenja ljudskih prava uključi u svoj sustav ranih upozorenja povezan sa sprečavanjem kriza; poziva, međutim, na snažnije preventivno djelovanje te potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice da razrade instrument osmišljen za sprečavanje kriza koji će se temeljiti na ljudskim pravima te koji bi se trebao integrirati u sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama te uključiti u predstojeću, revidiranu Europsku sigurnosnu strategiju;

| 7. | smatra da bi EU i njegove delegacije trebali prepoznati znakove ranog upozorenja kao što su ugnjetavanja manjina i kršenja ljudskih prava, koji su pokazatelj mogućih sukoba i humanitarnih katastrofa; poziva EU da osmisli najbolje prakse za promicanje i zaštitu ljudskih prava u situacijama nakon katastrofa i sukoba, poklanjajući pritom posebnu pozornost osobama s invaliditetom, ženama, djeci i drugim osjetljivim skupinama, pružanjem podataka i poduzimanjem mjera koje se konkretno odnose na osobe s invaliditetom, dostupnost planova za smanjenje rizika od katastrofa u kojima se vodi računa o osobama s invaliditetom, osposobljavanje cjelokupnog osoblja za pružanje odgovarajućih usluga, kao i pružanje dostupnih skloništa za hitne slučajeve i mjesta za ublažavanje posljedica velikih nesreća, usredotočujući se na uključivanje ljudskih prava u procese pružanja pomoći, oporavka i obnove te poštujući humanitarna načela čovječnosti, nepristranosti, neutralnosti i neovisnosti te pristup humanitarnoj pomoći utemeljen na potrebama; |
| --- | --- |

7.

smatra da bi EU i njegove delegacije trebali prepoznati znakove ranog upozorenja kao što su ugnjetavanja manjina i kršenja ljudskih prava, koji su pokazatelj mogućih sukoba i humanitarnih katastrofa; poziva EU da osmisli najbolje prakse za promicanje i zaštitu ljudskih prava u situacijama nakon katastrofa i sukoba, poklanjajući pritom posebnu pozornost osobama s invaliditetom, ženama, djeci i drugim osjetljivim skupinama, pružanjem podataka i poduzimanjem mjera koje se konkretno odnose na osobe s invaliditetom, dostupnost planova za smanjenje rizika od katastrofa u kojima se vodi računa o osobama s invaliditetom, osposobljavanje cjelokupnog osoblja za pružanje odgovarajućih usluga, kao i pružanje dostupnih skloništa za hitne slučajeve i mjesta za ublažavanje posljedica velikih nesreća, usredotočujući se na uključivanje ljudskih prava u procese pružanja pomoći, oporavka i obnove te poštujući humanitarna načela čovječnosti, nepristranosti, neutralnosti i neovisnosti te pristup humanitarnoj pomoći utemeljen na potrebama;

| 8. | potiče Uniju da uspostavi sinergije između potpornih mogućnosti koje nude Instrument za stabilnost, Instrument financiranja za demokraciju i ljudska prava i Europska zaklada za demokraciju; |
| --- | --- |

8.

potiče Uniju da uspostavi sinergije između potpornih mogućnosti koje nude Instrument za stabilnost, Instrument financiranja za demokraciju i ljudska prava i Europska zaklada za demokraciju;

| 9. | izražava duboku zabrinutost zbog rastućeg broja ozbiljnih oblika kršenja ljudskih prava povezanih s terorizmom diljem svijeta; upućuje na izvješće iz 2014. u kojemu se navodi porast terorističkih aktivnosti od 62 % u razdoblju od 2012. do 2013. te povećanje broja država, s 15 na 24, u kojima je zbog terorizma živote izgubilo više od 50 osoba; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Europsku službu za vanjsko djelovanje da zbog tog porasta prisnije surađuju s vladama u borbi protiv svih oblika terorizma; |
| --- | --- |

9.

izražava duboku zabrinutost zbog rastućeg broja ozbiljnih oblika kršenja ljudskih prava povezanih s terorizmom diljem svijeta; upućuje na izvješće iz 2014. u kojemu se navodi porast terorističkih aktivnosti od 62 % u razdoblju od 2012. do 2013. te povećanje broja država, s 15 na 24, u kojima je zbog terorizma živote izgubilo više od 50 osoba; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Europsku službu za vanjsko djelovanje da zbog tog porasta prisnije surađuju s vladama u borbi protiv svih oblika terorizma;

| 10. | smatra da su poricanje genocida i drugih zločina protiv čovječnosti, rasizam, ksenofobija ili vjerska mržnja očigledna kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda te bi ih kao takve trebalo osuditi; |
| --- | --- |

10.

smatra da su poricanje genocida i drugih zločina protiv čovječnosti, rasizam, ksenofobija ili vjerska mržnja očigledna kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda te bi ih kao takve trebalo osuditi;

| 11. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federicu Mogherini i ministre vanjskih poslova EU-a da na dnevni red Vijeća za vanjske poslove redovito stavljaju raspravu o zalaganju EU-a da se oslobode branitelji ljudskih prava, novinari, politički aktivisti i ostali pojedinci koji mirnim putem ostvaruju svoja; |
| --- | --- |

11.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federicu Mogherini i ministre vanjskih poslova EU-a da na dnevni red Vijeća za vanjske poslove redovito stavljaju raspravu o zalaganju EU-a da se oslobode branitelji ljudskih prava, novinari, politički aktivisti i ostali pojedinci koji mirnim putem ostvaruju svoja;

Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. kao alat za izvješćivanje u okviru politike EU-a u području ljudskih prava i demokracije

| 12. | pozdravlja činjenicu da je Vijeće usvojilo godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. godinu; poziva novu potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da se obveže da će u budućnosti sudjelovati na dvije godišnje rasprave o politici EU-a u području ljudskih prava i demokracije koje će se održati na plenarnim sjednicama Parlamenta te da predstavi izvješće EU-a i odgovori na izvješće Parlamenta; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da je Vijeće usvojilo godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. godinu; poziva novu potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da se obveže da će u budućnosti sudjelovati na dvije godišnje rasprave o politici EU-a u području ljudskih prava i demokracije koje će se održati na plenarnim sjednicama Parlamenta te da predstavi izvješće EU-a i odgovori na izvješće Parlamenta;

| 13. | žali što Komisija nije dala pisani odgovor na navedenu Rezoluciju Parlamenta o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. te smatra da su takvi pisani odgovori iznimno važni za međuinstitucionalnu suradnju o tom pitanju te ih plenarne sjednice ne mogu nadomjestiti jer ona pruža manje vremena za promišljanje i redovito sastavljanje odgovora na sve točke koje je iznio Parlament; |
| --- | --- |

13.

žali što Komisija nije dala pisani odgovor na navedenu Rezoluciju Parlamenta o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. te smatra da su takvi pisani odgovori iznimno važni za međuinstitucionalnu suradnju o tom pitanju te ih plenarne sjednice ne mogu nadomjestiti jer ona pruža manje vremena za promišljanje i redovito sastavljanje odgovora na sve točke koje je iznio Parlament;

| 14. | pohvaljuje Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju za njihovo sveobuhvatno i jasno izvješćivanje o aktivnostima EU-a koje su poduzete tijekom izvještajnog razdoblja; ponavlja, međutim, svoje stajalište da bi se upravo u izvješćima za pojedinu zemlju trebali iznijeti ključni pozitivni i negativni trendovi i ocijeniti učinkovitost djelovanja EU-a; primjećuje da bi se temeljitijim javnim izvješćivanjem, koje se konkretno zasniva na prioritetima i pokazateljima navedenima u strategijama EU-a o ljudskim pravima za pojedine zemlje koje su dosad bile povjerljive, potaknula veća dosljednost u provedbi politika uvjetovanih poštovanjem ljudskih prava i procjenama učinka politika EU-a o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

14.

pohvaljuje Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju za njihovo sveobuhvatno i jasno izvješćivanje o aktivnostima EU-a koje su poduzete tijekom izvještajnog razdoblja; ponavlja, međutim, svoje stajalište da bi se upravo u izvješćima za pojedinu zemlju trebali iznijeti ključni pozitivni i negativni trendovi i ocijeniti učinkovitost djelovanja EU-a; primjećuje da bi se temeljitijim javnim izvješćivanjem, koje se konkretno zasniva na prioritetima i pokazateljima navedenima u strategijama EU-a o ljudskim pravima za pojedine zemlje koje su dosad bile povjerljive, potaknula veća dosljednost u provedbi politika uvjetovanih poštovanjem ljudskih prava i procjenama učinka politika EU-a o ljudskim pravima;

| 15. | i dalje smatra da bi institucije EU-a trebale zajedno stremiti poboljšanju formata godišnjeg izvješća o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu kako bi se njime doprlo do šire javnosti zadržavajući pritom njegovu sveobuhvatnost kao izvješća o provedbi strateškog okvira i akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju; podsjeća na svoju spremnost da bude dio aktivne i konstruktivne suradnje među institucijama EU-a u pripremi budućih izvješća; ponavlja svoj zahtjev da godišnje izvješće sadrži dio o primjeni akcijskog plana u državama članicama; |
| --- | --- |

15.

i dalje smatra da bi institucije EU-a trebale zajedno stremiti poboljšanju formata godišnjeg izvješća o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu kako bi se njime doprlo do šire javnosti zadržavajući pritom njegovu sveobuhvatnost kao izvješća o provedbi strateškog okvira i akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju; podsjeća na svoju spremnost da bude dio aktivne i konstruktivne suradnje među institucijama EU-a u pripremi budućih izvješća; ponavlja svoj zahtjev da godišnje izvješće sadrži dio o primjeni akcijskog plana u državama članicama;

Provedba strateškog okvira i akcijskog plana EU-a

| 16. | ponovno izražava svoje zadovoljstvo zbog strateškog okvira i akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je Vijeće usvojilo 2012. te koji predstavljaju prekretnicu u otvaranju novih obzora u području razvojne politike i utvrđivanja predanosti EU-a obvezama obuhvaćenih Ugovorom koje se odnose na beziznimno uključivanje ljudskih prava u sve vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

16.

ponovno izražava svoje zadovoljstvo zbog strateškog okvira i akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju koje je Vijeće usvojilo 2012. te koji predstavljaju prekretnicu u otvaranju novih obzora u području razvojne politike i utvrđivanja predanosti EU-a obvezama obuhvaćenih Ugovorom koje se odnose na beziznimno uključivanje ljudskih prava u sve vanjske politike EU-a;

| 17. | podsjeća da su ljudska prava postala bitna sastavnica vanjskog djelovanja Unije i istinsko obilježje njezina identiteta u bilateralnim, multilateralnim i institucionalnim odnosima. |
| --- | --- |

17.

podsjeća da su ljudska prava postala bitna sastavnica vanjskog djelovanja Unije i istinsko obilježje njezina identiteta u bilateralnim, multilateralnim i institucionalnim odnosima.

| 18. | cijeni to što su ESVD i Komisija izvijestili Parlament o napretku u provedbi prvog akcijskog plana EU-a o ljudskim pravima i demokraciji; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Europsku službu za vanjsko djelovanje da uključe države članice, Komisiju, Parlament, civilno društvo i regionalne i međunarodne organizacije u preispitivanje i savjetovanja koja prethode usvajanju novog akcijskog plana koji bi trebao stupiti na snagu početkom 2015. godine; pozdravlja rasprave koje su usmjerene k postizanju bolje prioritizacije ciljeva u novom akcijskom planu, poboljšanju jasnoće, djelotvornosti i dosljednosti tog alata u vanjskoj politici EU-a, ali upozorava na smanjenje opsega akcijskog plana, kao i ambicija kada je riječ o uključivanju ljudskih prava u sva područja politika EU-a; |
| --- | --- |

18.

cijeni to što su ESVD i Komisija izvijestili Parlament o napretku u provedbi prvog akcijskog plana EU-a o ljudskim pravima i demokraciji; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Europsku službu za vanjsko djelovanje da uključe države članice, Komisiju, Parlament, civilno društvo i regionalne i međunarodne organizacije u preispitivanje i savjetovanja koja prethode usvajanju novog akcijskog plana koji bi trebao stupiti na snagu početkom 2015. godine; pozdravlja rasprave koje su usmjerene k postizanju bolje prioritizacije ciljeva u novom akcijskom planu, poboljšanju jasnoće, djelotvornosti i dosljednosti tog alata u vanjskoj politici EU-a, ali upozorava na smanjenje opsega akcijskog plana, kao i ambicija kada je riječ o uključivanju ljudskih prava u sva područja politika EU-a;

| 19. | potiče sve sudionike vanjskog djelovanja EU-a da se aktivno uključe u vanjsku politiku EU-a o ljudskim pravima i da se koriste raznim instrumentima koje ona nudi te da se pobrinu da se ljudska prava u cijelosti poštuju, između ostalog, organizacijom redovitih osposobljavanja u vezi s ljudskim pravima za dužnosnike na koje se to odnosi; |
| --- | --- |

19.

potiče sve sudionike vanjskog djelovanja EU-a da se aktivno uključe u vanjsku politiku EU-a o ljudskim pravima i da se koriste raznim instrumentima koje ona nudi te da se pobrinu da se ljudska prava u cijelosti poštuju, između ostalog, organizacijom redovitih osposobljavanja u vezi s ljudskim pravima za dužnosnike na koje se to odnosi;

| 20. | izražava posebnu zabrinutost u vezi s provedbom preuzetih obveza u sklopu strateškog okvira koje se odnose na stavljanje ljudskih prava u središte odnosa EU-a s trećim zemljama, uključujući odnose sa strateškim partnerima; u skladu s time potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europsku službu za vanjsko djelovanje da usmjere pozornost na provedbu tih obveza te da omoguće uključivanje pitanja ljudskih prava i demokracije u odnose EU-a sa strateškim partnerima tijekom važnih zbivanja kao što su sastanci na vrhu te u zaključke Vijeća; nadalje preporučuje da, kad god dođe do ozbiljnog kršenja ljudskih prava u partnerskoj zemlji s kojom je sklopljen sporazum, EU poduzme odlučnije korake u nametanju primjerenih sankcija navedenih u klauzulama o ljudskim pravima iz predmetnog sporazuma, uključujući i moguću (privremenu) obustavu sporazuma; |
| --- | --- |

20.

izražava posebnu zabrinutost u vezi s provedbom preuzetih obveza u sklopu strateškog okvira koje se odnose na stavljanje ljudskih prava u središte odnosa EU-a s trećim zemljama, uključujući odnose sa strateškim partnerima; u skladu s time potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europsku službu za vanjsko djelovanje da usmjere pozornost na provedbu tih obveza te da omoguće uključivanje pitanja ljudskih prava i demokracije u odnose EU-a sa strateškim partnerima tijekom važnih zbivanja kao što su sastanci na vrhu te u zaključke Vijeća; nadalje preporučuje da, kad god dođe do ozbiljnog kršenja ljudskih prava u partnerskoj zemlji s kojom je sklopljen sporazum, EU poduzme odlučnije korake u nametanju primjerenih sankcija navedenih u klauzulama o ljudskim pravima iz predmetnog sporazuma, uključujući i moguću (privremenu) obustavu sporazuma;

| 21. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u suradnji sa svim povjerenicima sastavi program kojim će se ljudska prava integrirati u razne aktivnosti EU-a, posebno u područjima razvoja, migracije, okoliša, zapošljavanja, zaštite podataka na internetu, trgovine, ulaganja, tehnologije i poslovanja; |
| --- | --- |

21.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u suradnji sa svim povjerenicima sastavi program kojim će se ljudska prava integrirati u razne aktivnosti EU-a, posebno u područjima razvoja, migracije, okoliša, zapošljavanja, zaštite podataka na internetu, trgovine, ulaganja, tehnologije i poslovanja;

| 22. | pozdravlja to što se potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku otvoreno izjasnila o potrebi da se preispita strategija EU-a prema svim njegovim strateškim partnerima, pa i Kini i Rusiji, te je poziva da tijekom svog mandata pitanja ljudskih prava u tim zemljama stavi u prvi plan i to na način da istakne da se ozbiljnim kršenjima ljudskih prava ugrožavaju bilateralni odnosi između EU-a i njegovih strateških partnera; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja to što se potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku otvoreno izjasnila o potrebi da se preispita strategija EU-a prema svim njegovim strateškim partnerima, pa i Kini i Rusiji, te je poziva da tijekom svog mandata pitanja ljudskih prava u tim zemljama stavi u prvi plan i to na način da istakne da se ozbiljnim kršenjima ljudskih prava ugrožavaju bilateralni odnosi između EU-a i njegovih strateških partnera;

Mandat posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava

| 23. | priznaje važnost mandata dodijeljenog prvom posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava i čestita trenutačnom vršitelju te funkcije na njegovu dosadašnjem radu; potiče posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da i dalje radi na jačanju vidljivosti EU-a i suradnje s multilateralnim i regionalnim mehanizmima za ljudska prava (UN, Vijeće Europe, OESS, ASEAN, Afrička unija, Organizacija islamske suradnje), da promiče ključne tematske prioritete EU-a, uključujući one koji se odražavaju u nedavno usvojenim smjernicama EU-a o ljudskim pravima, da radi na osnaživanju civilnog društva diljem svijeta te da doprinosi uključivosti, dosljednosti, sustavnosti i djelotvornosti politika EU-a o ljudskim pravima i pronađe pravu ravnotežu između javne i tihe diplomacije; potvrđuje da postoji potreba za većom vidljivošću uloge posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava kojemu se, uz potporu raznih službi institucija EU-a u cilju dobre koordinacije, treba priskrbiti i pravo inicijative i istupanja u javnost; |
| --- | --- |

23.

priznaje važnost mandata dodijeljenog prvom posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava i čestita trenutačnom vršitelju te funkcije na njegovu dosadašnjem radu; potiče posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da i dalje radi na jačanju vidljivosti EU-a i suradnje s multilateralnim i regionalnim mehanizmima za ljudska prava (UN, Vijeće Europe, OESS, ASEAN, Afrička unija, Organizacija islamske suradnje), da promiče ključne tematske prioritete EU-a, uključujući one koji se odražavaju u nedavno usvojenim smjernicama EU-a o ljudskim pravima, da radi na osnaživanju civilnog društva diljem svijeta te da doprinosi uključivosti, dosljednosti, sustavnosti i djelotvornosti politika EU-a o ljudskim pravima i pronađe pravu ravnotežu između javne i tihe diplomacije; potvrđuje da postoji potreba za većom vidljivošću uloge posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava kojemu se, uz potporu raznih službi institucija EU-a u cilju dobre koordinacije, treba priskrbiti i pravo inicijative i istupanja u javnost;

| 24. | poziva Vijeće da kao opće načelo usvoji praksu sustavne suradnje s posebnim predstavnikom EU-a za ljudska prava u mandatu budućih posebnih predstavnika za ljudska prava na temelju njihove zemljopisne raspoređenosti; |
| --- | --- |

24.

poziva Vijeće da kao opće načelo usvoji praksu sustavne suradnje s posebnim predstavnikom EU-a za ljudska prava u mandatu budućih posebnih predstavnika za ljudska prava na temelju njihove zemljopisne raspoređenosti;

| 25. | traži da se položaj posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava zadrži kako bi postao stalna funkcija čiji vršitelj dužnosti raspolaže odgovarajućim sredstvima za obavljanje svoje zadaće, u što se ubraja i korištenje javnom diplomacijom; |
| --- | --- |

25.

traži da se položaj posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava zadrži kako bi postao stalna funkcija čiji vršitelj dužnosti raspolaže odgovarajućim sredstvima za obavljanje svoje zadaće, u što se ubraja i korištenje javnom diplomacijom;

Unutarnja/vanjska dosljednost politike EU-a u području ljudskih prava i demokracije

| 26. | ističe da politika ljudskih prava EU-a mora biti usklađena s obvezama koje proizlaze iz Ugovora kako bi se zajamčila usklađenost unutarnjih i vanjskih politika te izbjegli dvostruki standardi; stoga poziva na usvajanje zaključaka Vijeća za vanjske poslove o ljudskim pravima u pogledu strateških partnera; u tom pogledu poziva da se uvedu zajednički pragovi za najmanji broj pitanja o ljudskim pravima koja države članice i dužnosnici EU-a moraju iznijeti u razgovorima sa svojim strateškim partnerima, vodeći pritom računa o stanju u svakoj od tih država; |
| --- | --- |

26.

ističe da politika ljudskih prava EU-a mora biti usklađena s obvezama koje proizlaze iz Ugovora kako bi se zajamčila usklađenost unutarnjih i vanjskih politika te izbjegli dvostruki standardi; stoga poziva na usvajanje zaključaka Vijeća za vanjske poslove o ljudskim pravima u pogledu strateških partnera; u tom pogledu poziva da se uvedu zajednički pragovi za najmanji broj pitanja o ljudskim pravima koja države članice i dužnosnici EU-a moraju iznijeti u razgovorima sa svojim strateškim partnerima, vodeći pritom računa o stanju u svakoj od tih država;

| 27. | naglašava da je dosljednost djelovanja Unije u pogledu trećih zemalja preduvjet njezine vjerodostojnosti i djelotvornosti te da odstupanja i nedosljednosti štete njezinu djelovanju i mogu dovesti do toga da se stajališta Unije o ljudskim pravima zanemare; podsjeća na to da je dosljednost, unatoč brojnim poteškoćama, i dalje prioritet vanjske politike te da to mora biti okosnica mandata svih sudionika te politike; |
| --- | --- |

27.

naglašava da je dosljednost djelovanja Unije u pogledu trećih zemalja preduvjet njezine vjerodostojnosti i djelotvornosti te da odstupanja i nedosljednosti štete njezinu djelovanju i mogu dovesti do toga da se stajališta Unije o ljudskim pravima zanemare; podsjeća na to da je dosljednost, unatoč brojnim poteškoćama, i dalje prioritet vanjske politike te da to mora biti okosnica mandata svih sudionika te politike;

| 28. | nadalje, bitno je da se zahtjevi u pogledu ljudskih prava koje je Unija postavila u odnosima s trećim zemljama primjenjuju i na države članice; stoga podsjeća da Europski parlament svake godine usvaja godišnje izvješće o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji koje sastavlja Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove; |
| --- | --- |

28.

nadalje, bitno je da se zahtjevi u pogledu ljudskih prava koje je Unija postavila u odnosima s trećim zemljama primjenjuju i na države članice; stoga podsjeća da Europski parlament svake godine usvaja godišnje izvješće o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji koje sastavlja Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove;

| 29. | poziva ESVD da ojača kontrolu i transparentnost sredstava EU-a namijenjenih obrani ljudskih prava i upravljanje njima; |
| --- | --- |

29.

poziva ESVD da ojača kontrolu i transparentnost sredstava EU-a namijenjenih obrani ljudskih prava i upravljanje njima;

| 30. | ističe da rusko pripojenje Krima i stalna umiješanost vojske u istočnoj Ukrajini predstavljaju velike izazove; naglašava da je ta politika agresije nastavak ruskog naginjanja autoritarnoj vlasti koje je popraćeno pogoršanjem stanja ljudskih prava u toj zemlji; naglašava da je Rusija sada „strateški izazov” za EU te da više ne ispunjava kriterije strateškog partnerstva; |
| --- | --- |

30.

ističe da rusko pripojenje Krima i stalna umiješanost vojske u istočnoj Ukrajini predstavljaju velike izazove; naglašava da je ta politika agresije nastavak ruskog naginjanja autoritarnoj vlasti koje je popraćeno pogoršanjem stanja ljudskih prava u toj zemlji; naglašava da je Rusija sada „strateški izazov” za EU te da više ne ispunjava kriterije strateškog partnerstva;

| 31. | poziva EU da odlučno odgovori na izazove ljudskih prava u Uniji kao što je situacija s Romima, postupanje s izbjeglicama i migrantima, diskriminacija skupine osoba LGBTI, uvjeti pritvora i sloboda medija u državama članicama, kako bi očuvala vjerodostojnost i dosljednost u okviru svoje vanjske politike ljudskih prava; žali zbog činjenice da je romska manjina i dalje izložena diskriminaciji, rasizmu i socijalnom isključenju u EU-u i u zemljama kandidatkinjama na zapadnom Balkanu te u Turskoj; u tom pogledu napominje da je poštovanje prava manjina jedan od ključnih izazova strategije proširenja za razdoblje od 2014. do 2015. koju je izradila Komisija; |
| --- | --- |

31.

poziva EU da odlučno odgovori na izazove ljudskih prava u Uniji kao što je situacija s Romima, postupanje s izbjeglicama i migrantima, diskriminacija skupine osoba LGBTI, uvjeti pritvora i sloboda medija u državama članicama, kako bi očuvala vjerodostojnost i dosljednost u okviru svoje vanjske politike ljudskih prava; žali zbog činjenice da je romska manjina i dalje izložena diskriminaciji, rasizmu i socijalnom isključenju u EU-u i u zemljama kandidatkinjama na zapadnom Balkanu te u Turskoj; u tom pogledu napominje da je poštovanje prava manjina jedan od ključnih izazova strategije proširenja za razdoblje od 2014. do 2015. koju je izradila Komisija;

Instrumenti politike ljudskih prava EU-a

Državne strategije za ljudska prava i uloga delegacija EU-a

| 32. | pohvaljuje ESVD na uspješno okončanom prvom ciklusu državnih strategija za ljudska prava koje su osmišljene sa snažnim naglaskom na uključenost i sudjelovanje delegacija EU-a; međutim, žali što i dalje postoji manjak transparentnosti u pogledu sadržaja državnih strategija, posebno zbog toga što Parlament nema uvid u njih, te još jedanput poziva da se objave barem ključni prioriteti iz svake državne strategije te da Parlament dobije pristup tim strategijama, čime bi se ostvario odgovarajući stupanj nadzora; potiče ESVD da izradi pokazatelje kojima će ocijeniti učinkovitost tih strategija te da se izričitije bavi dijelovima o pojedinačnim državama iz godišnjeg izvješća o stanju ljudskih prava i demokraciji jer ti dijelovi čine izvješća o provedbi državnih strategija; podsjeća EU-a na njegovu obvezu da državne strategije za ljudska prava uključi u izradu svih politika o odnosima s trećim zemljama, pa i u dijaloge o ljudskim pravima i političke dijaloge; |
| --- | --- |

32.

pohvaljuje ESVD na uspješno okončanom prvom ciklusu državnih strategija za ljudska prava koje su osmišljene sa snažnim naglaskom na uključenost i sudjelovanje delegacija EU-a; međutim, žali što i dalje postoji manjak transparentnosti u pogledu sadržaja državnih strategija, posebno zbog toga što Parlament nema uvid u njih, te još jedanput poziva da se objave barem ključni prioriteti iz svake državne strategije te da Parlament dobije pristup tim strategijama, čime bi se ostvario odgovarajući stupanj nadzora; potiče ESVD da izradi pokazatelje kojima će ocijeniti učinkovitost tih strategija te da se izričitije bavi dijelovima o pojedinačnim državama iz godišnjeg izvješća o stanju ljudskih prava i demokraciji jer ti dijelovi čine izvješća o provedbi državnih strategija; podsjeća EU-a na njegovu obvezu da državne strategije za ljudska prava uključi u izradu svih politika o odnosima s trećim zemljama, pa i u dijaloge o ljudskim pravima i političke dijaloge;

| 33. | ističe potrebu za time da delegacije EU-a izrade godišnje izvješće o svojim aktivnostima u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

33.

ističe potrebu za time da delegacije EU-a izrade godišnje izvješće o svojim aktivnostima u području ljudskih prava;

| 34. | pozdravlja gotovo dovršenu mrežu kontaktnih točaka za ljudska prava i službenika za vezu s braniteljima ljudskih prava u delegacijama EU-a; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i ESVD da razrade jasne operativne smjernice za svoje uloge u delegacijama kako bi se ostvario puni potencijal delegacija, izradili priznati standardi i izbjegle nedosljednosti među delegacijama EU-a; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja gotovo dovršenu mrežu kontaktnih točaka za ljudska prava i službenika za vezu s braniteljima ljudskih prava u delegacijama EU-a; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i ESVD da razrade jasne operativne smjernice za svoje uloge u delegacijama kako bi se ostvario puni potencijal delegacija, izradili priznati standardi i izbjegle nedosljednosti među delegacijama EU-a;

| 35. | potiče jačanje suradnje između diplomatskih mreža država članica i delegacija EU-a u svijetu kako bi se doprinijelo raspravama radnih skupina o ljudskim pravima u trećim zemljama; |
| --- | --- |

35.

potiče jačanje suradnje između diplomatskih mreža država članica i delegacija EU-a u svijetu kako bi se doprinijelo raspravama radnih skupina o ljudskim pravima u trećim zemljama;

| 36. | poziva ESVD da se pobrine da se o slučajevima pritvorenih aktivista za ljudska prava raspravlja na svim sastancima na visokoj razini između EU-a i trećih zemalja, pa i na sastancima Vijeća za suradnju/Vijeća za pridruživanje; ustraje na tome da bi sve državne strategije za ljudska prava između EU-a i trećih zemalja trebale sadržavati dio o pritvorenim aktivistima za ljudska prava; |
| --- | --- |

36.

poziva ESVD da se pobrine da se o slučajevima pritvorenih aktivista za ljudska prava raspravlja na svim sastancima na visokoj razini između EU-a i trećih zemalja, pa i na sastancima Vijeća za suradnju/Vijeća za pridruživanje; ustraje na tome da bi sve državne strategije za ljudska prava između EU-a i trećih zemalja trebale sadržavati dio o pritvorenim aktivistima za ljudska prava;

| 37. | podsjeća na obvezu da se ljudska prava integriraju u sve procjene učinaka EU-a; ističe da je to važno kako bi EU poštovao, zaštitio i ostvario ljudska prava te kako bi se provedbom njegove vanjske politike i njegovih aktivnosti konsolidirala ljudska prava u inozemstvu; poziva EU da boljim savjetovanjem i koordinacijom s civilnim društvom i institucijama EU-a poboljša kvalitetu i sustavnost svojih procjena učinaka o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

37.

podsjeća na obvezu da se ljudska prava integriraju u sve procjene učinaka EU-a; ističe da je to važno kako bi EU poštovao, zaštitio i ostvario ljudska prava te kako bi se provedbom njegove vanjske politike i njegovih aktivnosti konsolidirala ljudska prava u inozemstvu; poziva EU da boljim savjetovanjem i koordinacijom s civilnim društvom i institucijama EU-a poboljša kvalitetu i sustavnost svojih procjena učinaka o ljudskim pravima;

Dijalozi i savjetovanja o ljudskim pravima

| 38. | ponavlja da podupire posebne dijaloge o ljudskim pravima kao instrumente politike EU-a o ljudskim pravima, pod uvjetom da to nije cilj sam po sebi, već sredstvo kojim bi se postiglo da druga strana preuzme konkretne obveze i zacrta konkretne ciljeve; prepoznaje važnost sudjelovanja u posebnim dijalozima o ljudskim pravima, posebno sa zemljama koje imaju ozbiljne probleme s ljudskim pravima; međutim, ističe da je nužno da EU dođe do jasnih političkih zaključaka kada dijalozi o ljudskim pravima ne vode povoljnim ishodima zbog nedostatka volje druge strane da djeluje u dobroj vjeri ili nedostatka iskrene predanosti reformama, te da stavi naglasak na korištenje javnom diplomacijom kako bi se zajamčilo očuvanje vjerodostojnosti politike EU-a o ljudskim pravima u javnosti; nadalje, upozorava na opasnost od udaljavanja rasprava o ljudskim pravima od političkih dijaloga na visokoj razini; ustraje na tome da EU odgovorno i transparentno iznosi pojedinačne slučajeve političkih zatvorenika i branitelja ljudskih prava čija je sigurnost ugrožena ili su u pritvoru; poziva na to da ako dođe do teških oblika kršenja ljudskih prava, da se to uvrsti u središte političkog dijaloga na svim razinama; |
| --- | --- |

38.

ponavlja da podupire posebne dijaloge o ljudskim pravima kao instrumente politike EU-a o ljudskim pravima, pod uvjetom da to nije cilj sam po sebi, već sredstvo kojim bi se postiglo da druga strana preuzme konkretne obveze i zacrta konkretne ciljeve; prepoznaje važnost sudjelovanja u posebnim dijalozima o ljudskim pravima, posebno sa zemljama koje imaju ozbiljne probleme s ljudskim pravima; međutim, ističe da je nužno da EU dođe do jasnih političkih zaključaka kada dijalozi o ljudskim pravima ne vode povoljnim ishodima zbog nedostatka volje druge strane da djeluje u dobroj vjeri ili nedostatka iskrene predanosti reformama, te da stavi naglasak na korištenje javnom diplomacijom kako bi se zajamčilo očuvanje vjerodostojnosti politike EU-a o ljudskim pravima u javnosti; nadalje, upozorava na opasnost od udaljavanja rasprava o ljudskim pravima od političkih dijaloga na visokoj razini; ustraje na tome da EU odgovorno i transparentno iznosi pojedinačne slučajeve političkih zatvorenika i branitelja ljudskih prava čija je sigurnost ugrožena ili su u pritvoru; poziva na to da ako dođe do teških oblika kršenja ljudskih prava, da se to uvrsti u središte političkog dijaloga na svim razinama;

| 39. | potiče ESVD da razradi sveobuhvatan mehanizam preispitivanja za bolju ocjenu dijaloga u kontekstu njihova neuspjeha u postizanju važnih i konkretnih rezultata; dodatno potiče EU da ojača svoje pokazatelje za mjerenje uspješnosti te da poveća djelotvornost dijaloga, čime bi se zemlje u kojima dolazi do ozbiljnih kršenja ljudskih prava približile međunarodnim normama o ljudskim pravima; potiče EU da u kontekstu, primjerice, neuspjeha da se u okviru dijaloga između EU-a i Kine postignu ozbiljni i konkretni rezultati i nedavnih zbivanja u Hong Kongu preispita svoju strategiju o ljudskim pravima i usvoji dosljedan i jedinstven strateški pristup ljudskim pravima; |
| --- | --- |

39.

potiče ESVD da razradi sveobuhvatan mehanizam preispitivanja za bolju ocjenu dijaloga u kontekstu njihova neuspjeha u postizanju važnih i konkretnih rezultata; dodatno potiče EU da ojača svoje pokazatelje za mjerenje uspješnosti te da poveća djelotvornost dijaloga, čime bi se zemlje u kojima dolazi do ozbiljnih kršenja ljudskih prava približile međunarodnim normama o ljudskim pravima; potiče EU da u kontekstu, primjerice, neuspjeha da se u okviru dijaloga između EU-a i Kine postignu ozbiljni i konkretni rezultati i nedavnih zbivanja u Hong Kongu preispita svoju strategiju o ljudskim pravima i usvoji dosljedan i jedinstven strateški pristup ljudskim pravima;

| 40. | žali što zbog različitosti struktura, formata, učestalosti, korištenih metoda i povjerljivog karaktera tih razmjena gledišta ne postoje ni istinski mehanizam za njihovo praćenje i preispitivanje ni pokazatelji njihova razvoja; preporučuje da ciljevi svakog dijaloga budu jasni i da se u suradnji s Parlamentom preispitaju njihovi rezultati; |
| --- | --- |

40.

žali što zbog različitosti struktura, formata, učestalosti, korištenih metoda i povjerljivog karaktera tih razmjena gledišta ne postoje ni istinski mehanizam za njihovo praćenje i preispitivanje ni pokazatelji njihova razvoja; preporučuje da ciljevi svakog dijaloga budu jasni i da se u suradnji s Parlamentom preispitaju njihovi rezultati;

| 41. | potiče ESVD da nastavi surađivati sa svim državama s kojima trenutačno vodi dijaloge o ljudskim pravima i to na način da od njihovih vlasti zatraži konkretna obećanja te da redovito prati obradu njihovih zahtjeva iznesenih tijekom savjetovanja; |
| --- | --- |

41.

potiče ESVD da nastavi surađivati sa svim državama s kojima trenutačno vodi dijaloge o ljudskim pravima i to na način da od njihovih vlasti zatraži konkretna obećanja te da redovito prati obradu njihovih zahtjeva iznesenih tijekom savjetovanja;

Smjernice EU-a o ljudskim pravima

| 42. | pozdravlja to što je tijekom izvještajnog razdoblja za 2013. Vijeće usvojilo smjernice Europske unije o ljudskim pravima lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba i smjernice o slobodi vjere ili uvjerenja, ali i smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega koje su usvojene 2014. godine; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja to što je tijekom izvještajnog razdoblja za 2013. Vijeće usvojilo smjernice Europske unije o ljudskim pravima lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba i smjernice o slobodi vjere ili uvjerenja, ali i smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega koje su usvojene 2014. godine;

| 43. | podsjeća na to da usvajanje smjernica ne bi trebalo dovesti do selektivnosti ljudskih prava s obzirom na to da su načela univerzalnosti i nedjeljivosti i dalje ključna; poziva Komisiju da zajedno s Parlamentom i predstavnicima civilnog društva utvrdi kriterije za odabir tema koje će biti uvrštene u te smjernice kako bi postupak odabira bio jasan; |
| --- | --- |

43.

podsjeća na to da usvajanje smjernica ne bi trebalo dovesti do selektivnosti ljudskih prava s obzirom na to da su načela univerzalnosti i nedjeljivosti i dalje ključna; poziva Komisiju da zajedno s Parlamentom i predstavnicima civilnog društva utvrdi kriterije za odabir tema koje će biti uvrštene u te smjernice kako bi postupak odabira bio jasan;

| 44. | poziva Komisiju da dovrši smjernice, kojima bi se trebali utvrditi jasni ciljevi, kriteriji, sredstva, vremenski rasporedi i pokazatelji te koje bi trebale biti redovito preispitivane, standardizacijom njihova sadržaja i oblika kako bi bile jasnije; u vezi s time podsjeća da je Parlament nedavno preporučio da smjernice o mučenju budu „djelotvorne i usmjerene prema postizanja rezultata”; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da dovrši smjernice, kojima bi se trebali utvrditi jasni ciljevi, kriteriji, sredstva, vremenski rasporedi i pokazatelji te koje bi trebale biti redovito preispitivane, standardizacijom njihova sadržaja i oblika kako bi bile jasnije; u vezi s time podsjeća da je Parlament nedavno preporučio da smjernice o mučenju budu „djelotvorne i usmjerene prema postizanja rezultata”;

| 45. | preporučuje da sudionici civilnog društva u većoj mjeri sudjeluju u razradi, ocjenjivanju i preispitivanju smjernica; |
| --- | --- |

45.

preporučuje da sudionici civilnog društva u većoj mjeri sudjeluju u razradi, ocjenjivanju i preispitivanju smjernica;

| 46. | potiče ESVD i Vijeće da poduzmu odgovarajuće mjere radi ocjene i provedbe smjernica EU-a u pojedinačnim državama; potiče ESVD i države članice da sudjeluju i u redovitim osposobljavanjima i rade na podizanju razine osviještenosti osoblja ESVD-a i delegacija EU-a, pa i diplomata država članica, kako bi se zajamčilo da smjernice EU-a o ljudskim pravima ostvare svoj predviđeni učinak u oblikovanju trenutačnih politika na terenu; |
| --- | --- |

46.

potiče ESVD i Vijeće da poduzmu odgovarajuće mjere radi ocjene i provedbe smjernica EU-a u pojedinačnim državama; potiče ESVD i države članice da sudjeluju i u redovitim osposobljavanjima i rade na podizanju razine osviještenosti osoblja ESVD-a i delegacija EU-a, pa i diplomata država članica, kako bi se zajamčilo da smjernice EU-a o ljudskim pravima ostvare svoj predviđeni učinak u oblikovanju trenutačnih politika na terenu;

Politika EU-a u podršci demokratizacije i izbora

| 47. | ističe da demokratske režime ne određuje samo održavanje izbora nego i poštovanje vladavine prava, sloboda govora, ljudska prava, neovisno pravosuđe te nepristrana uprava; poziva Komisiju i ESVD da pruže potporu tekućim demokratskim procesima u trećim zemljama; naglašava u tom pogledu važnost popratnih mjera za izvješća i preporuke misija za promatranje izbora koje se rabe kao dio plana EU-a za pružanje potpore demokraciji u dotičnoj državi i za dodjeljivanje posebne uloge glavnom promatraču u praćenju nadzora provedbe preporuka kao sastavnog dijela sveobuhvatnog pristupa demokraciji Parlamenta i uz potporu stalnih tijela Parlamenta; prima na znanje pozitivnu ulogu koju misije EU-a za promatranje izbora mogu odigrati u postupku izgradnje vjerodostojnosti EU-a kao partnera; |
| --- | --- |

47.

ističe da demokratske režime ne određuje samo održavanje izbora nego i poštovanje vladavine prava, sloboda govora, ljudska prava, neovisno pravosuđe te nepristrana uprava; poziva Komisiju i ESVD da pruže potporu tekućim demokratskim procesima u trećim zemljama; naglašava u tom pogledu važnost popratnih mjera za izvješća i preporuke misija za promatranje izbora koje se rabe kao dio plana EU-a za pružanje potpore demokraciji u dotičnoj državi i za dodjeljivanje posebne uloge glavnom promatraču u praćenju nadzora provedbe preporuka kao sastavnog dijela sveobuhvatnog pristupa demokraciji Parlamenta i uz potporu stalnih tijela Parlamenta; prima na znanje pozitivnu ulogu koju misije EU-a za promatranje izbora mogu odigrati u postupku izgradnje vjerodostojnosti EU-a kao partnera;

| 48. | poziva EU da nastavi raditi na utvrđivanju najboljih praksi u tom području kako bi pružio podršku i ojačao procese demokratizacije; potiče razvoj i političkih i operativnih alata koji će se primjenjivati u prioritetnim državama kako bi se u pristup EU-a na dosljedan, fleksibilan i vjerodostojan način uključila ljudska prava i mjere potpore demokraciji, uključujući mjere posredovanja i za sprečavanje sukoba; |
| --- | --- |

48.

poziva EU da nastavi raditi na utvrđivanju najboljih praksi u tom području kako bi pružio podršku i ojačao procese demokratizacije; potiče razvoj i političkih i operativnih alata koji će se primjenjivati u prioritetnim državama kako bi se u pristup EU-a na dosljedan, fleksibilan i vjerodostojan način uključila ljudska prava i mjere potpore demokraciji, uključujući mjere posredovanja i za sprečavanje sukoba;

| 49. | ističe da se proces političke tranzicije i demokratizacije treba provoditi poštujući ljudska prava uz promicanje pravde, transparentnosti, odgovornosti, pomirenja, vladavine prava te uspostavu demokratskih institucija; poziva EU da sustavno pruža potporu slobodno i pošteno izabranim parlamentima; naglašava potrebu da se ulaže u poboljšanje dijaloga između vladajućih i opozicijskih stranaka; |
| --- | --- |

49.

ističe da se proces političke tranzicije i demokratizacije treba provoditi poštujući ljudska prava uz promicanje pravde, transparentnosti, odgovornosti, pomirenja, vladavine prava te uspostavu demokratskih institucija; poziva EU da sustavno pruža potporu slobodno i pošteno izabranim parlamentima; naglašava potrebu da se ulaže u poboljšanje dijaloga između vladajućih i opozicijskih stranaka;

| 50. | podsjeća da je Europska unija nakon arapskog proljeća redefinirala svoju politiku susjedstva prema južnom Sredozemlju i ustrajala na ulozi civilnog društva i načelu „više za više” kako bi se sklopila čvršća partnerstva sa susjednim zemljama i poduprle njihove demokratske reforme i tranzicije; |
| --- | --- |

50.

podsjeća da je Europska unija nakon arapskog proljeća redefinirala svoju politiku susjedstva prema južnom Sredozemlju i ustrajala na ulozi civilnog društva i načelu „više za više” kako bi se sklopila čvršća partnerstva sa susjednim zemljama i poduprle njihove demokratske reforme i tranzicije;

| 51. | smatra da bi pristup „više za više” trebao biti glavna smjernica u odnosima EU-a sa svim trećim zemljama, da EU treba dodijeliti napredan status partnerskim zemljama samo ako su ispunjeni jasni zahtjevi u pogledu ljudskih prava i demokracije te da ne bi trebao oklijevati da zamrzne taj status ako se ti zahtjevi prestanu ispunjavati; |
| --- | --- |

51.

smatra da bi pristup „više za više” trebao biti glavna smjernica u odnosima EU-a sa svim trećim zemljama, da EU treba dodijeliti napredan status partnerskim zemljama samo ako su ispunjeni jasni zahtjevi u pogledu ljudskih prava i demokracije te da ne bi trebao oklijevati da zamrzne taj status ako se ti zahtjevi prestanu ispunjavati;

| 52. | poziva na djelotvornu uporabu novih tehnologija i interneta kako bi informacije o ljudskim pravima i demokraciji, kao i programima EU-a, bile što dostupnije ljudima diljem svijeta; |
| --- | --- |

52.

poziva na djelotvornu uporabu novih tehnologija i interneta kako bi informacije o ljudskim pravima i demokraciji, kao i programima EU-a, bile što dostupnije ljudima diljem svijeta;

| 53. | pozdravlja dosad izvršene aktivnosti devet delegacija EU-a u odabranim oglednim zemljama u cilju povećanja dosljednosti potpore demokraciji u vanjskim odnosima EU-a koje su pokrenute u okviru zaključaka Vijeća iz 2009. i 2010. i obuhvaćene strateškim okvirom i akcijskim planom EU-a za ljudska prava i demokraciju iz 2012.; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja dosad izvršene aktivnosti devet delegacija EU-a u odabranim oglednim zemljama u cilju povećanja dosljednosti potpore demokraciji u vanjskim odnosima EU-a koje su pokrenute u okviru zaključaka Vijeća iz 2009. i 2010. i obuhvaćene strateškim okvirom i akcijskim planom EU-a za ljudska prava i demokraciju iz 2012.;

| 54. | traži da Komisija i ESVD pojačaju svoju koordinaciju s Parlamentom u pogledu druge generacije oglednih zemalja kako bi se zajamčilo sudjelovanje i razmjena znanja svih institucija EU-a u djelotvornom pružanju potpore demokraciji u trećim zemljama; |
| --- | --- |

54.

traži da Komisija i ESVD pojačaju svoju koordinaciju s Parlamentom u pogledu druge generacije oglednih zemalja kako bi se zajamčilo sudjelovanje i razmjena znanja svih institucija EU-a u djelotvornom pružanju potpore demokraciji u trećim zemljama;

| 55. | čestita Europskoj zakladi za demokraciju na njezinu učinkovitom radu u promicanju demokracije u našem susjedstvu te podupire oprezno proširenje njezina mandata na druga društva koja se bore za demokratizaciju; poziva države članice da u duhu solidarnosti i obveze pruže dovoljno sredstava proračunu zaklade kako bi se zajamčila najfleksibilnija i najdjelotvornija potpora lokalnim aktivistima za demokratske promjene; |
| --- | --- |

55.

čestita Europskoj zakladi za demokraciju na njezinu učinkovitom radu u promicanju demokracije u našem susjedstvu te podupire oprezno proširenje njezina mandata na druga društva koja se bore za demokratizaciju; poziva države članice da u duhu solidarnosti i obveze pruže dovoljno sredstava proračunu zaklade kako bi se zajamčila najfleksibilnija i najdjelotvornija potpora lokalnim aktivistima za demokratske promjene;

| 56. | naglašava važnost jačanja uloge žena u promicanju ljudskih prava i demokratskih reforma, podupiranju sprečavanja sukoba te jačanju političkog sudjelovanja i zastupljenosti; napominje da bi u tom pogledu u obzir trebalo uzeti i preporuke iz izvješća misija EU-a za promatranje izbora o potpunom i jednakom sudjelovanju žena u izbornom procesu te djelovati u skladu s njima; |
| --- | --- |

56.

naglašava važnost jačanja uloge žena u promicanju ljudskih prava i demokratskih reforma, podupiranju sprečavanja sukoba te jačanju političkog sudjelovanja i zastupljenosti; napominje da bi u tom pogledu u obzir trebalo uzeti i preporuke iz izvješća misija EU-a za promatranje izbora o potpunom i jednakom sudjelovanju žena u izbornom procesu te djelovati u skladu s njima;

| 57. | podsjeća na to da je proširenje bila najuspješnija mjera demokratizacije koju je EU proveo te naglašava da bi pregovori sa zapadnim Balkanom i dalje trebali biti glavni instrument pomoći tim zemljama da uspostave funkcionirajuća demokratska društva; |
| --- | --- |

57.

podsjeća na to da je proširenje bila najuspješnija mjera demokratizacije koju je EU proveo te naglašava da bi pregovori sa zapadnim Balkanom i dalje trebali biti glavni instrument pomoći tim zemljama da uspostave funkcionirajuća demokratska društva;

Podrška EU-a braniteljima ljudskih prava

| 58. | pozdravlja zaključke Vijeća posvećene braniteljima ljudskih prava na desetu obljetnicu smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava; nadalje, pohvaljuje Komisiju za povećanu upotrebu sredstava europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava radi pružanja novčanih potpora braniteljima ljudskih prava suočenima s neposrednom opasnosti i potiče Komisiju da dodatno istraži nove načine podupiranja branitelja ljudskih prava; u tom smislu podsjeća na važnost Europske zaklade za demokraciju (EED) kao instrumenta za promicanje i zaštitu aktivista za demokraciju, blogera i novinara diljem svijeta; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja zaključke Vijeća posvećene braniteljima ljudskih prava na desetu obljetnicu smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava; nadalje, pohvaljuje Komisiju za povećanu upotrebu sredstava europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava radi pružanja novčanih potpora braniteljima ljudskih prava suočenima s neposrednom opasnosti i potiče Komisiju da dodatno istraži nove načine podupiranja branitelja ljudskih prava; u tom smislu podsjeća na važnost Europske zaklade za demokraciju (EED) kao instrumenta za promicanje i zaštitu aktivista za demokraciju, blogera i novinara diljem svijeta;

| 59. | žali zbog činjenice da su progon i marginalizacija branitelja ljudskih prava i dalje široko rasprostranjena praksa diljem svijeta, posebice u državama koje ne priznaju univerzalnost ljudskih prava; |
| --- | --- |

59.

žali zbog činjenice da su progon i marginalizacija branitelja ljudskih prava i dalje široko rasprostranjena praksa diljem svijeta, posebice u državama koje ne priznaju univerzalnost ljudskih prava;

| 60. | poziva EU da stavi poseban naglasak na problem pritvorenih aktivista za ljudska prava diljem svijeta te potrebu da EU kolektivno pojača aktivnosti kako bi se ti pojedinci pustili na slobodu osnivanjem, između ostalog, interne radne skupine Europskog parlamenta koja bi u okviru prisne suradnje s civilnim društvom pomno pratila slučajeve pritvorenih aktivista diljem svijeta; |
| --- | --- |

60.

poziva EU da stavi poseban naglasak na problem pritvorenih aktivista za ljudska prava diljem svijeta te potrebu da EU kolektivno pojača aktivnosti kako bi se ti pojedinci pustili na slobodu osnivanjem, između ostalog, interne radne skupine Europskog parlamenta koja bi u okviru prisne suradnje s civilnim društvom pomno pratila slučajeve pritvorenih aktivista diljem svijeta;

| 61. | ponavlja svoj poziv ESVD-u da nastavi štititi nevladine organizacije, branitelje ljudskih prava, aktiviste civilnog društva, novinare i odvjetnike jačanjem učinkovitosti dijaloga EU-a o ljudskim pravima i promicanjem tematskih prioriteta EU-a i smjernica o ljudskim pravima; u tom pogledu potiče da se u cilju provedbe političkih ciljeva EU-a povedu kampanje namijenjene braniteljima ljudskih prava, pa i u udaljenim područjima u trećim zemljama; |
| --- | --- |

61.

ponavlja svoj poziv ESVD-u da nastavi štititi nevladine organizacije, branitelje ljudskih prava, aktiviste civilnog društva, novinare i odvjetnike jačanjem učinkovitosti dijaloga EU-a o ljudskim pravima i promicanjem tematskih prioriteta EU-a i smjernica o ljudskim pravima; u tom pogledu potiče da se u cilju provedbe političkih ciljeva EU-a povedu kampanje namijenjene braniteljima ljudskih prava, pa i u udaljenim područjima u trećim zemljama;

| 62. | poziva ESVD i Europsku komisiju da se pobrinu da potpore EU-a i drugi programi budu dostupni ne samo velikim nevladinim organizacijama nego i lokalnim kapacitetima; stoga potiče na to da se smanji birokratsko opterećenje, pazeći pritom da se ne umanji razina odgovornosti u postupcima prijave i računovodstva, te da se uzme u obzir povećani pritisak kojemu je izloženo civilno društvo u represivnim režimima; poziva na to da se usvoji pragmatičniji pristup prema tranzicijskim društvima radi pružanja potpore odgovarajućim organizacijama i pojedincima; |
| --- | --- |

62.

poziva ESVD i Europsku komisiju da se pobrinu da potpore EU-a i drugi programi budu dostupni ne samo velikim nevladinim organizacijama nego i lokalnim kapacitetima; stoga potiče na to da se smanji birokratsko opterećenje, pazeći pritom da se ne umanji razina odgovornosti u postupcima prijave i računovodstva, te da se uzme u obzir povećani pritisak kojemu je izloženo civilno društvo u represivnim režimima; poziva na to da se usvoji pragmatičniji pristup prema tranzicijskim društvima radi pružanja potpore odgovarajućim organizacijama i pojedincima;

| 63. | traži da ESVD i delegacije EU-a surađuju s braniteljima ljudskih prava i nevladinim organizacijama u okviru pragmatičnog političkog dijaloga koji je usmjeren na pronalazak najboljih načina ostvarivanja povoljnog okruženja za njihovo djelovanje; traži od EU-a da ojača svoju aktivnu diplomaciju u trećim zemljama i osnaži položaj kontaktnih točaka za ljudska prava sustavnim navođenjem imena političkih zatvorenika, praćenjem suđenja i posjetima zatvorima te praćenjem tih postupaka kako bi ljudska prava postala dio svakodnevnog političkog rada delegacija EU-a; ističe da je potrebno da se EU koristi javnom diplomacijom u potpori braniteljima ljudskih prava i poziva na to da se zatočeni aktivisti za ljudska prava puste na slobodu; ustraje na tome da se viši predstavnici EU-a, posebice potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjednik Vijeća, povjerenici, posebni predstavnici EU-a te vladini službenici iz država članica redovito sastaju s braniteljima ljudskih prava, pogotovo kada putuju u države u kojima je civilno društvo izloženo pritisku; |
| --- | --- |

63.

traži da ESVD i delegacije EU-a surađuju s braniteljima ljudskih prava i nevladinim organizacijama u okviru pragmatičnog političkog dijaloga koji je usmjeren na pronalazak najboljih načina ostvarivanja povoljnog okruženja za njihovo djelovanje; traži od EU-a da ojača svoju aktivnu diplomaciju u trećim zemljama i osnaži položaj kontaktnih točaka za ljudska prava sustavnim navođenjem imena političkih zatvorenika, praćenjem suđenja i posjetima zatvorima te praćenjem tih postupaka kako bi ljudska prava postala dio svakodnevnog političkog rada delegacija EU-a; ističe da je potrebno da se EU koristi javnom diplomacijom u potpori braniteljima ljudskih prava i poziva na to da se zatočeni aktivisti za ljudska prava puste na slobodu; ustraje na tome da se viši predstavnici EU-a, posebice potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjednik Vijeća, povjerenici, posebni predstavnici EU-a te vladini službenici iz država članica redovito sastaju s braniteljima ljudskih prava, pogotovo kada putuju u države u kojima je civilno društvo izloženo pritisku;

| 64. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku EU-a i ministre vanjskih poslova EU-a da održe godišnji sastanak Vijeća za vanjske poslove posvećen raspravi o nastojanjima EU-a da oslobodi branitelje ljudskih prava, novinare, političke aktiviste i ostale pojedince koji ostvaruju svoja prava mirnim putem, obraćajući posebnu pozornost na slučajeve spomenute u rezolucijama Europskog parlamenta o raspravama o temi slučajeva kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

64.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku EU-a i ministre vanjskih poslova EU-a da održe godišnji sastanak Vijeća za vanjske poslove posvećen raspravi o nastojanjima EU-a da oslobodi branitelje ljudskih prava, novinare, političke aktiviste i ostale pojedince koji ostvaruju svoja prava mirnim putem, obraćajući posebnu pozornost na slučajeve spomenute u rezolucijama Europskog parlamenta o raspravama o temi slučajeva kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava;

Podrška EU-a univerzalnim ljudskim pravima i multilateralnim organizacijama za ljudska prava

| 65. | podsjeća na predanost Parlamenta i njegova Pododbora za ljudska prava pružanju potpore snažnom multilateralnom sustavu ljudskih prava pod okriljem UN-a, uključujući i Treći odbor Opće skupštine, Vijeće UN-a za ljudska prava, ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava i rad povezanih specijaliziranih agencija UN-a kao što su Međunarodna organizacija rada i Posebni postupci UN-a; |
| --- | --- |

65.

podsjeća na predanost Parlamenta i njegova Pododbora za ljudska prava pružanju potpore snažnom multilateralnom sustavu ljudskih prava pod okriljem UN-a, uključujući i Treći odbor Opće skupštine, Vijeće UN-a za ljudska prava, ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava i rad povezanih specijaliziranih agencija UN-a kao što su Međunarodna organizacija rada i Posebni postupci UN-a;

| 66. | podsjeća na važnost presuda Europskog suda za ljudska prava u pogledu poštovanja i konsolidacije ljudskih prava kao temeljnih vrijednosti i načela te njihova izvršavanja u dotičnim zemljama; |
| --- | --- |

66.

podsjeća na važnost presuda Europskog suda za ljudska prava u pogledu poštovanja i konsolidacije ljudskih prava kao temeljnih vrijednosti i načela te njihova izvršavanja u dotičnim zemljama;

| 67. | podsjeća na svoje čvrsto stajalište o institucionaliziranju svoje nazočnosti na zasjedanjima Opće skupštine UN-a koje je iznio u svojoj Rezoluciji od 7. veljače 2013. o prioritetima EU-a u Vijeću za ljudska prava te smatra da je nastavak slanja izaslanstva Europskog parlamenta na važne sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava i Opće skupštine UN-a neophodno te žali što je 2014. ta praksa prekinuta; |
| --- | --- |

67.

podsjeća na svoje čvrsto stajalište o institucionaliziranju svoje nazočnosti na zasjedanjima Opće skupštine UN-a koje je iznio u svojoj Rezoluciji od 7. veljače 2013. o prioritetima EU-a u Vijeću za ljudska prava te smatra da je nastavak slanja izaslanstva Europskog parlamenta na važne sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava i Opće skupštine UN-a neophodno te žali što je 2014. ta praksa prekinuta;

| 68. | podsjeća na važnost aktivnog sudjelovanja EU-a u svim mehanizmima UN-a za ljudska prava, posebno u Trećem odboru Opće skupštine i Vijeću za ljudska prava; potiče države članice EU-a da to čine sudjelovanjem u oblikovanju i donošenju rezolucija aktivnim prisustvovanjem na raspravama i u konstruktivnim dijalozima te davanjem izjava; snažno podržava sve češću praksu međuregionalnih inicijativa koje pokreće EU; |
| --- | --- |

68.

podsjeća na važnost aktivnog sudjelovanja EU-a u svim mehanizmima UN-a za ljudska prava, posebno u Trećem odboru Opće skupštine i Vijeću za ljudska prava; potiče države članice EU-a da to čine sudjelovanjem u oblikovanju i donošenju rezolucija aktivnim prisustvovanjem na raspravama i u konstruktivnim dijalozima te davanjem izjava; snažno podržava sve češću praksu međuregionalnih inicijativa koje pokreće EU;

| 69. | ponovno naglašava važnost djelotvorne koordinacije i suradnje između ESVD-a, Komisije, Parlamenta i država članica EU-a u području ljudskih prava; potiče ESVD da pravodobnim i sadržajnim savjetovanjima poveća dosljednost EU-a, posebno u okviru delegacija EU-a u New Yorku i Ženevi, kako bi jednoglasno iznio stajalište EU-a; |
| --- | --- |

69.

ponovno naglašava važnost djelotvorne koordinacije i suradnje između ESVD-a, Komisije, Parlamenta i država članica EU-a u području ljudskih prava; potiče ESVD da pravodobnim i sadržajnim savjetovanjima poveća dosljednost EU-a, posebno u okviru delegacija EU-a u New Yorku i Ženevi, kako bi jednoglasno iznio stajalište EU-a;

| 70. | podsjeća na važnost djelovanja Europske unije u okviru Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) u trenutku kada ta organizacija obilježava 40 godina postojanja; potiče jačanje veza između EU-a, OESS-a i Vijeća Europe; |
| --- | --- |

70.

podsjeća na važnost djelovanja Europske unije u okviru Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) u trenutku kada ta organizacija obilježava 40 godina postojanja; potiče jačanje veza između EU-a, OESS-a i Vijeća Europe;

| 71. | također podsjeća na važnost rada koji Vijeće Europe obavlja u tom pogledu te na potrebu za što skorijim pristupanje Europske unije Europskoj konvenciji o ljudskim pravima u skladu s Ugovorima; |
| --- | --- |

71.

također podsjeća na važnost rada koji Vijeće Europe obavlja u tom pogledu te na potrebu za što skorijim pristupanje Europske unije Europskoj konvenciji o ljudskim pravima u skladu s Ugovorima;

| 72. | ponovno potvrđuje važnost uključivanja rezultata rada iz New Yorka i Ženeve u kontekstu Opće skupštine UN-a, Trećeg odbora i Vijeća za ljudska prava u relevantne unutarnje i vanjske aktivnosti EU-a radi ostvarivanja dosljednosti; |
| --- | --- |

72.

ponovno potvrđuje važnost uključivanja rezultata rada iz New Yorka i Ženeve u kontekstu Opće skupštine UN-a, Trećeg odbora i Vijeća za ljudska prava u relevantne unutarnje i vanjske aktivnosti EU-a radi ostvarivanja dosljednosti;

Politika EU-a o međunarodnom kaznenom pravosuđu i Međunarodnom kaznenom sudu

| 73. | ponavlja da daje punu podršku radu Međunarodnog kaznenog suda na ukidanju nekažnjivosti počinitelja najtežih oblika kaznenih djela koja nailaze na osudu u očima međunarodne zajednice te ostvarivanju pravde za žrtve ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida; ostaje na oprezu u vezi s bilo kakvim pokušajem podrivanja legitimiteta ili neovisnosti Međunarodnog kaznenog suda; podsjeća na njegovu ključnu ulogu u sudskim postupcima koji su ujedno i postupci pomirenja; potiče EU i države članice da surađuju s Međunarodnim kaznenim sudom i da mu pruže snažnu diplomatsku i političku potporu u bilateralnim odnosima i na svim forumima, uključujući UN; izražava zabrinutost zbog toga što nekoliko uhidbenih naloga još uvijek nije izvršeno; poziva EU i države članice te posebne predstavnike EU-a da aktivno promiču Međunarodni kazneni sud, izvršavanje njegovih odluka i borbu protiv nekažnjivosti za zločine iz Rimskog statuta; smatra da je povećanje broja država potpisnica važan korak u jačanju univerzalnosti Međunarodnog kaznenog suda pozdravlja to što je Republika Côte d'Ivoire u veljači 2013. ratificirala Rimski statut, ali žali što nijedna država nije ratificirala Statut 2014. godine; potiče EU i države članice da pojačaju svoja nastojanja u promicanju ratifikacije i primjene Rimskog statuta kako bi se u okviru međunarodnog prava žrtvama ozbiljnih zločina olakšao pristup pravdi; poziva države članice EU-a da, kao potpisnice Rimskog statuta, Međunarodnom kaznenom sudu namijene sredstva koja su mu potrebna da svoj mandat uspješno privede kraju; potiče EU da i dalje bude aktivan u okviru međunarodnog kaznenog pravosuđa i da pruža pomoć Međunarodnom kaznenom sudu, između ostalog, pružanjem potpore sudionicima civilnog društva sredstvima iz europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

73.

ponavlja da daje punu podršku radu Međunarodnog kaznenog suda na ukidanju nekažnjivosti počinitelja najtežih oblika kaznenih djela koja nailaze na osudu u očima međunarodne zajednice te ostvarivanju pravde za žrtve ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida; ostaje na oprezu u vezi s bilo kakvim pokušajem podrivanja legitimiteta ili neovisnosti Međunarodnog kaznenog suda; podsjeća na njegovu ključnu ulogu u sudskim postupcima koji su ujedno i postupci pomirenja; potiče EU i države članice da surađuju s Međunarodnim kaznenim sudom i da mu pruže snažnu diplomatsku i političku potporu u bilateralnim odnosima i na svim forumima, uključujući UN; izražava zabrinutost zbog toga što nekoliko uhidbenih naloga još uvijek nije izvršeno; poziva EU i države članice te posebne predstavnike EU-a da aktivno promiču Međunarodni kazneni sud, izvršavanje njegovih odluka i borbu protiv nekažnjivosti za zločine iz Rimskog statuta; smatra da je povećanje broja država potpisnica važan korak u jačanju univerzalnosti Međunarodnog kaznenog suda pozdravlja to što je Republika Côte d'Ivoire u veljači 2013. ratificirala Rimski statut, ali žali što nijedna država nije ratificirala Statut 2014. godine; potiče EU i države članice da pojačaju svoja nastojanja u promicanju ratifikacije i primjene Rimskog statuta kako bi se u okviru međunarodnog prava žrtvama ozbiljnih zločina olakšao pristup pravdi; poziva države članice EU-a da, kao potpisnice Rimskog statuta, Međunarodnom kaznenom sudu namijene sredstva koja su mu potrebna da svoj mandat uspješno privede kraju; potiče EU da i dalje bude aktivan u okviru međunarodnog kaznenog pravosuđa i da pruža pomoć Međunarodnom kaznenom sudu, između ostalog, pružanjem potpore sudionicima civilnog društva sredstvima iz europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava;

| 74. | ponavlja svoj poziv za imenovanje posebnog predstavnika EU-a za međunarodnu pravdu i međunarodno humanitarno pravo kako bi tim temama dao važnost i vidljivost koju zaslužuju i učinkovito unaprijedio program EU-a te borbu protiv nekažnjivosti integrirao u sve oblike vanjskog djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

74.

ponavlja svoj poziv za imenovanje posebnog predstavnika EU-a za međunarodnu pravdu i međunarodno humanitarno pravo kako bi tim temama dao važnost i vidljivost koju zaslužuju i učinkovito unaprijedio program EU-a te borbu protiv nekažnjivosti integrirao u sve oblike vanjskog djelovanja EU-a;

| 75. | žali što Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda još uvijek nije uvršten na popis konvencija koje je potrebno usvojiti za postizanje statusa GSP+ u okviru nove Uredbe o Općem sustavu povlastica (GSP); navodi da brojni kandidati za status GSP+ (npr. Armenija i Pakistan) nisu potpisnice Statuta ili ga nisu ratificirale; ponavlja svoju preporuku da Rimski statut bude dodan na budući popis konvencija; |
| --- | --- |

75.

žali što Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda još uvijek nije uvršten na popis konvencija koje je potrebno usvojiti za postizanje statusa GSP+ u okviru nove Uredbe o Općem sustavu povlastica (GSP); navodi da brojni kandidati za status GSP+ (npr. Armenija i Pakistan) nisu potpisnice Statuta ili ga nisu ratificirale; ponavlja svoju preporuku da Rimski statut bude dodan na budući popis konvencija;

| 76. | ponavlja svoj poziv EU-u da usvoji zajedničko stajalište o zločinu agresije i izmjenama iz Kampale i poziva države članice EU-a da što prije usklade nacionalna zakonodavstva s definicijama sadržanima u izmjenama iz Kampale i drugim obvezama iz Rimskog statuta kako bi se državama članicama omogućilo da provode nacionalne istrage i kaznene progone te poboljšaju suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom; |
| --- | --- |

76.

ponavlja svoj poziv EU-u da usvoji zajedničko stajalište o zločinu agresije i izmjenama iz Kampale i poziva države članice EU-a da što prije usklade nacionalna zakonodavstva s definicijama sadržanima u izmjenama iz Kampale i drugim obvezama iz Rimskog statuta kako bi se državama članicama omogućilo da provode nacionalne istrage i kaznene progone te poboljšaju suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom;

| 77. | poziva sve države članice da priznaju armenski genocid koji obilježava 100. obljetnicu te da zajedno s institucijama EU-a promiču njegovo priznavanje; |
| --- | --- |

77.

poziva sve države članice da priznaju armenski genocid koji obilježava 100. obljetnicu te da zajedno s institucijama EU-a promiču njegovo priznavanje;

| 78. | potiče ESVD da promiče dobre prakse u pogledu prava, zaštite i potpore žrtvama zločina i nasilja u trećim zemljama te da sudjeluje u razmjeni antikorupcijskih politika s trećim zemljama s obzirom na to da do nekažnjavanja i uskraćivanja pravde žrtvama često dolazi upravo zbog korupcije; |
| --- | --- |

78.

potiče ESVD da promiče dobre prakse u pogledu prava, zaštite i potpore žrtvama zločina i nasilja u trećim zemljama te da sudjeluje u razmjeni antikorupcijskih politika s trećim zemljama s obzirom na to da do nekažnjavanja i uskraćivanja pravde žrtvama često dolazi upravo zbog korupcije;

Mjere EU-a protiv smrtne kazne

| 79. | ponovno ističe svoje jasno protivljenje smrtnoj kazni te potiče EU i države članice da ukidanje smrtne kazne u svijetu ostane jedan od prioriteta politike ljudskih prava EU-a; potiče ESVD da ostane na oprezu u pogledu zbivanja diljem svijeta i da se koristi svim sredstvima utjecaja koja su mu na raspolaganju; |
| --- | --- |

79.

ponovno ističe svoje jasno protivljenje smrtnoj kazni te potiče EU i države članice da ukidanje smrtne kazne u svijetu ostane jedan od prioriteta politike ljudskih prava EU-a; potiče ESVD da ostane na oprezu u pogledu zbivanja diljem svijeta i da se koristi svim sredstvima utjecaja koja su mu na raspolaganju;

| 80. | pruža punu potporu Rezoluciji Opće skupštine UN-a iz prosinca 2014. o uvođenju „Moratorija na izvršenje smrtne kazne” (23); |
| --- | --- |

80.

pruža punu potporu Rezoluciji Opće skupštine UN-a iz prosinca 2014. o uvođenju „Moratorija na izvršenje smrtne kazne” (23);

| 81. | poziva EU da se i dalje koristi suradnjom i diplomacijom na svim forumima diljem svijeta radi ukidanja smrtne kazne u skladu sa smjernicama EU-a o smrtnoj kazni, te da se pobrine da se svakoj osobi kojoj prijeti smaknuće jamči pravo na pravično suđenje lišeno mučenja ili bilo kojeg drugog oblika zlostavljanja u svrhu iznuđivanja priznanja; |
| --- | --- |

81.

poziva EU da se i dalje koristi suradnjom i diplomacijom na svim forumima diljem svijeta radi ukidanja smrtne kazne u skladu sa smjernicama EU-a o smrtnoj kazni, te da se pobrine da se svakoj osobi kojoj prijeti smaknuće jamči pravo na pravično suđenje lišeno mučenja ili bilo kojeg drugog oblika zlostavljanja u svrhu iznuđivanja priznanja;

| 82. | izražava zabrinutost zbog zabilježenog rasta broja smaknuća diljem svijeta od 2012. do 2013. unatoč činjenici da su ta smaknuća ograničena na mali broj zemalja; poziva EU da poduzme mjere u pogledu kontinuirano visokog broja smaknuća u Kini i Iranu i nastavka smaknuća 2013. u Indoneziji, Kuvajtu, Nigeriji i Vijetnamu, smaknuća maloljetnika u Iranu, Saudijskoj Arabiji i Jemenu 2013. te primjetnog rasta smaknuća u Iraku i Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

82.

izražava zabrinutost zbog zabilježenog rasta broja smaknuća diljem svijeta od 2012. do 2013. unatoč činjenici da su ta smaknuća ograničena na mali broj zemalja; poziva EU da poduzme mjere u pogledu kontinuirano visokog broja smaknuća u Kini i Iranu i nastavka smaknuća 2013. u Indoneziji, Kuvajtu, Nigeriji i Vijetnamu, smaknuća maloljetnika u Iranu, Saudijskoj Arabiji i Jemenu 2013. te primjetnog rasta smaknuća u Iraku i Saudijskoj Arabiji;

| 83. | pozdravlja oživljenu raspravu u Sjedinjenim Američkim Državama o arbitrarnosti i pogrešivoj naravi smrtne kazne, kampanju da se zaustavi dotok sredstava iz Europe u Sjedinjene Američke Države koja se rabe u smaknućima te ukidanje smrtne kazne u državi Maryland 2013. godine; potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i Europsku službu za vanjsko djelovanje da surađuju s federalnim vlastima SAD-a i vladama federalnih država kako bi se ubrzalo ukidanje smrtne kazne u Sjedinjenim Američkim Državama i na taj način konkretnim poboljšanjima ljudskih prava, međunarodne pravde i demokracije pojačala transatlantska međunarodna suradnja; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja oživljenu raspravu u Sjedinjenim Američkim Državama o arbitrarnosti i pogrešivoj naravi smrtne kazne, kampanju da se zaustavi dotok sredstava iz Europe u Sjedinjene Američke Države koja se rabe u smaknućima te ukidanje smrtne kazne u državi Maryland 2013. godine; potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i Europsku službu za vanjsko djelovanje da surađuju s federalnim vlastima SAD-a i vladama federalnih država kako bi se ubrzalo ukidanje smrtne kazne u Sjedinjenim Američkim Državama i na taj način konkretnim poboljšanjima ljudskih prava, međunarodne pravde i demokracije pojačala transatlantska međunarodna suradnja;

| 84. | potiče Komisiju da se koristi novom fleksibilnošću koju joj sada nudi europski instrument za demokraciju i ljudska prava kako bi istražila nove načine promicanja ukidanja smrtne kazne i poduprla mjere za sprječavanje smrtnih kazni ili smaknuća; |
| --- | --- |

84.

potiče Komisiju da se koristi novom fleksibilnošću koju joj sada nudi europski instrument za demokraciju i ljudska prava kako bi istražila nove načine promicanja ukidanja smrtne kazne i poduprla mjere za sprječavanje smrtnih kazni ili smaknuća;

| 85. | naglašava kako je važno da EU i dalje prati uvjete pod kojima se pogubljenja izvršavaju u zemljama koje imaju smrtnu kaznu i da podupre zakonsku i ustavnu reformu za njezino potpuno ukidanje; |
| --- | --- |

85.

naglašava kako je važno da EU i dalje prati uvjete pod kojima se pogubljenja izvršavaju u zemljama koje imaju smrtnu kaznu i da podupre zakonsku i ustavnu reformu za njezino potpuno ukidanje;

| 86. | podsjeća na svoje čvrsto uvjerenje da smrtna kazna, kao kršenje prava na osobni integritet i ljudsko dostojanstvo, krši zabranu okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg kažnjavanja u okviru međunarodnog prava te poziva ESVD i države članice da službeno potvrde tu nekompatibilnost i u skladu s time prilagode politiku EU-a o smrtnoj kazni; naglašava potrebu za time da se odgovarajuće smjernice EU-a o smrtnoj kazni i mučenju sagleda kao općeprisutnu odliku; |
| --- | --- |

86.

podsjeća na svoje čvrsto uvjerenje da smrtna kazna, kao kršenje prava na osobni integritet i ljudsko dostojanstvo, krši zabranu okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg kažnjavanja u okviru međunarodnog prava te poziva ESVD i države članice da službeno potvrde tu nekompatibilnost i u skladu s time prilagode politiku EU-a o smrtnoj kazni; naglašava potrebu za time da se odgovarajuće smjernice EU-a o smrtnoj kazni i mučenju sagleda kao općeprisutnu odliku;

Mjere EU-a protiv mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja

| 87. | potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i ESVD u svjetlu stalnih izvješća o široko rasprostranjenim praksama mučenja i zlostavljanja diljem svijeta da pojačaju napore EU-a u borbi protiv mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja; ponavlja svoju zabrinutost da je djelovanje EU-a na tom području i dalje uglavnom nedovoljno i ne ispunjava svoje obveze u okviru smjernica EU-a o mučenju; posebno poziva na veću potporu EU-a u uspostavljanju i jačanju nacionalnih i regionalnih mehanizama za sprečavanje mučenja; prima na znanje Komisijin prijedlog uredbe od 14. siječnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje COM(2014)0001 te time odgovara na rezoluciju Parlamenta od 17. lipnja 2010.; |
| --- | --- |

87.

potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i ESVD u svjetlu stalnih izvješća o široko rasprostranjenim praksama mučenja i zlostavljanja diljem svijeta da pojačaju napore EU-a u borbi protiv mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja; ponavlja svoju zabrinutost da je djelovanje EU-a na tom području i dalje uglavnom nedovoljno i ne ispunjava svoje obveze u okviru smjernica EU-a o mučenju; posebno poziva na veću potporu EU-a u uspostavljanju i jačanju nacionalnih i regionalnih mehanizama za sprečavanje mučenja; prima na znanje Komisijin prijedlog uredbe od 14. siječnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje COM(2014)0001 te time odgovara na rezoluciju Parlamenta od 17. lipnja 2010.;

| 88. | ističe da prema člancima 7. i 8. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda mučenje koje se provodi sustavno ili u velikim razmjerima može predstavljati ratni zločin ili zločin protiv čovječnosti; ističe da načelo „odgovornosti za zaštitu” daje međunarodnoj zajednici određenu odgovornost koju je ona dužna izvršiti; |
| --- | --- |

88.

ističe da prema člancima 7. i 8. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda mučenje koje se provodi sustavno ili u velikim razmjerima može predstavljati ratni zločin ili zločin protiv čovječnosti; ističe da načelo „odgovornosti za zaštitu” daje međunarodnoj zajednici određenu odgovornost koju je ona dužna izvršiti;

| 89. | potiče ESVD da pomno razmotri zaključke Odbora Ujedinjenih naroda protiv mučenja, pododbora uspostavljenog u okviru Fakultativnog protokola uz Konvenciju protiv mučenja, i Odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja o pojedinim državama te da o tim pitanjima sustavno raspravlja u političkim dijalozima s dotičnim državama kao i u javnim izjavama; poziva ESVD, posebno izaslanstva EU-a, i države članice, a posebno njihova veleposlanstva na mjestu događanja, da također pojačaju provedbu smjernica EU-a o mučenju i drugom okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju; potiče države članice da pojačaju kontrolu trgovine robom koja se može upotrebljavati za mučenje ili neljudsko i ponižavajuće postupanje kao i kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom i trgovine tehnologijom; |
| --- | --- |

89.

potiče ESVD da pomno razmotri zaključke Odbora Ujedinjenih naroda protiv mučenja, pododbora uspostavljenog u okviru Fakultativnog protokola uz Konvenciju protiv mučenja, i Odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja o pojedinim državama te da o tim pitanjima sustavno raspravlja u političkim dijalozima s dotičnim državama kao i u javnim izjavama; poziva ESVD, posebno izaslanstva EU-a, i države članice, a posebno njihova veleposlanstva na mjestu događanja, da također pojačaju provedbu smjernica EU-a o mučenju i drugom okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju; potiče države članice da pojačaju kontrolu trgovine robom koja se može upotrebljavati za mučenje ili neljudsko i ponižavajuće postupanje kao i kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom i trgovine tehnologijom;

| 90. | naglašava da su članovi ranjivih skupina, poput etničkih, jezičnih i vjerskih manjina, češće izloženi mučenju ili zlostavljanju u pritvoru te im stoga treba posvetiti posebnu pozornost; |
| --- | --- |

90.

naglašava da su članovi ranjivih skupina, poput etničkih, jezičnih i vjerskih manjina, češće izloženi mučenju ili zlostavljanju u pritvoru te im stoga treba posvetiti posebnu pozornost;

| 91. | osuđuje što se izvoz proizvoda i oružja europskih poduzeća može upotrijebiti u svrhu mučenja ili drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja, uključujući i u okviru suzbijanja prosvjeda; u tom kontekstu podupire postupak revizije Uredbe (EZ) br. 1236/2005; |
| --- | --- |

91.

osuđuje što se izvoz proizvoda i oružja europskih poduzeća može upotrijebiti u svrhu mučenja ili drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja, uključujući i u okviru suzbijanja prosvjeda; u tom kontekstu podupire postupak revizije Uredbe (EZ) br. 1236/2005;

| 92. | ponovno napominje važnost učinkovitih mehanizama kontrole izvoza određenih lijekova koji se mogu upotrebljavati za smaknuća i opreme koja se može upotrebljavati za mučenje; poziva Komisiju da se pozabavi preostalim propustima u uredbi uvođenjem univerzalne klauzule o krajnjoj namjeni kojom bi se zabranio izvoz svih lijekova koji bi se mogli rabiti za mučenje ili pogubljenja; |
| --- | --- |

92.

ponovno napominje važnost učinkovitih mehanizama kontrole izvoza određenih lijekova koji se mogu upotrebljavati za smaknuća i opreme koja se može upotrebljavati za mučenje; poziva Komisiju da se pozabavi preostalim propustima u uredbi uvođenjem univerzalne klauzule o krajnjoj namjeni kojom bi se zabranio izvoz svih lijekova koji bi se mogli rabiti za mučenje ili pogubljenja;

| 93. | poziva Uniju i njezine države članice da se potrude da sve treće zemlje ratificiraju Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka od 20. prosinca 2006.; |
| --- | --- |

93.

poziva Uniju i njezine države članice da se potrude da sve treće zemlje ratificiraju Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka od 20. prosinca 2006.;

Ljudska prava u trgovinskim sporazumima EU-a i drugim međunarodnim sporazumima

| 94. | poziva Europsku uniju da osigura da trgovinski sporazumi sklopljeni s trećim zemljama podupiru njihov gospodarski i društveni razvoj i jamče dobro upravljanje prirodnim resursima, uključujući zemlju i vodu; ponavlja svoj poziv za sustavnim uključivanjem obvezujućih i izvršivih klauzula o ljudskim pravima o kojima se ne pregovara u međunarodne sporazume EU-a, uključujući trgovinske i investicijske sporazume koji su sklopljeni ili se trebaju sklopiti s trećim zemljama, te poziva na bolje savjetovanje s Parlamentom u ranim fazama pregovaračkog postupka za trgovinske i investicijske sporazume, na učinkovito praćenje primjene klauzula o ljudskim pravima i na izvještavanje Parlamenta o pitanju ljudskih prava u okviru sporazuma; |
| --- | --- |

94.

poziva Europsku uniju da osigura da trgovinski sporazumi sklopljeni s trećim zemljama podupiru njihov gospodarski i društveni razvoj i jamče dobro upravljanje prirodnim resursima, uključujući zemlju i vodu; ponavlja svoj poziv za sustavnim uključivanjem obvezujućih i izvršivih klauzula o ljudskim pravima o kojima se ne pregovara u međunarodne sporazume EU-a, uključujući trgovinske i investicijske sporazume koji su sklopljeni ili se trebaju sklopiti s trećim zemljama, te poziva na bolje savjetovanje s Parlamentom u ranim fazama pregovaračkog postupka za trgovinske i investicijske sporazume, na učinkovito praćenje primjene klauzula o ljudskim pravima i na izvještavanje Parlamenta o pitanju ljudskih prava u okviru sporazuma;

| 95. | podsjeća da trgovinska politika doprinosi ostvarivanju općih ciljeva Europske unije te da je u skladu s člankom 207. UFEU-a trgovinska politika EU-a vođena „u kontekstu načela i ciljeva vanjskog djelovanja Unije”; ističe da u skladu s člankom 3. UEU-a Unija treba doprinositi „miru, sigurnosti, održivom razvoju Zemlje, solidarnosti i uzajamnom poštovanju među narodima, slobodnoj i poštenoj trgovini, iskorjenjivanju siromaštva i zaštiti ljudskih prava, osobito prava djeteta, te strogom poštovanju i razvoju međunarodnog prava, uključujući poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda”; |
| --- | --- |

95.

podsjeća da trgovinska politika doprinosi ostvarivanju općih ciljeva Europske unije te da je u skladu s člankom 207. UFEU-a trgovinska politika EU-a vođena „u kontekstu načela i ciljeva vanjskog djelovanja Unije”; ističe da u skladu s člankom 3. UEU-a Unija treba doprinositi „miru, sigurnosti, održivom razvoju Zemlje, solidarnosti i uzajamnom poštovanju među narodima, slobodnoj i poštenoj trgovini, iskorjenjivanju siromaštva i zaštiti ljudskih prava, osobito prava djeteta, te strogom poštovanju i razvoju međunarodnog prava, uključujući poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda”;

| 96. | poziva Komisiju da prilikom izrade buduće trgovinske strategije uzme u obzir bitnu ulogu trgovinskih i međunarodnih sporazuma u promicanju ljudskih prava na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisiju da prilikom izrade buduće trgovinske strategije uzme u obzir bitnu ulogu trgovinskih i međunarodnih sporazuma u promicanju ljudskih prava na međunarodnoj razini;

| 97. | naglašava da je potrebno nastaviti multilateralnu suradnju i dijalog o ljudskim pravima između Europske unije i posebice Svjetske trgovinske organizacije i Ujedinjenih naroda kako bi se zajamčio multilateralni trgovinski okvir kojim se doprinosi poštovanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

97.

naglašava da je potrebno nastaviti multilateralnu suradnju i dijalog o ljudskim pravima između Europske unije i posebice Svjetske trgovinske organizacije i Ujedinjenih naroda kako bi se zajamčio multilateralni trgovinski okvir kojim se doprinosi poštovanju ljudskih prava;

| 98. | ističe da je opći sustav povlastica (GSP) osmišljen na način kojim će se zajamčiti da zemlje korisnice poštuju načela iz međunarodnih konvencija o ljudskim pravima i temeljne standarde rada i da uključuje poseban sustav dodatnih carinskih povlastica za promicanje ratifikacije i učinkovite provedbe temeljnih međunarodnih konvencija o ljudskim pravima i pravima radnika, zaštiti okoliša i dobrom upravljanju; podsjeća da nepridržavanje uvjeta može dovesti do obustave trgovinskog sustava; ističe važnost redovnog praćenja i ocjenjivanja provedbe međunarodnih konvencija u zemljama korisnicama sustava GSP+; |
| --- | --- |

98.

ističe da je opći sustav povlastica (GSP) osmišljen na način kojim će se zajamčiti da zemlje korisnice poštuju načela iz međunarodnih konvencija o ljudskim pravima i temeljne standarde rada i da uključuje poseban sustav dodatnih carinskih povlastica za promicanje ratifikacije i učinkovite provedbe temeljnih međunarodnih konvencija o ljudskim pravima i pravima radnika, zaštiti okoliša i dobrom upravljanju; podsjeća da nepridržavanje uvjeta može dovesti do obustave trgovinskog sustava; ističe važnost redovnog praćenja i ocjenjivanja provedbe međunarodnih konvencija u zemljama korisnicama sustava GSP+;

| 99. | pozdravlja stupanje na snagu revidiranog sustava GSP 1. siječnja 2014.; podsjeća da je sustav GSP+ dio općeg sustava povlastica i da od zemalja koje su tražile povlastice u okviru sustava GSP+ zahtijeva potpunu suradnju s međunarodnim organizacijama u pogledu usklađenosti s međunarodnim konvencijama na području ljudskih prava i pravima radnika; |
| --- | --- |

99.

pozdravlja stupanje na snagu revidiranog sustava GSP 1. siječnja 2014.; podsjeća da je sustav GSP+ dio općeg sustava povlastica i da od zemalja koje su tražile povlastice u okviru sustava GSP+ zahtijeva potpunu suradnju s međunarodnim organizacijama u pogledu usklađenosti s međunarodnim konvencijama na području ljudskih prava i pravima radnika;

Poslovanje i ljudska prava

| 100. | žali što još uvijek nije ne postoji cjelovit pristup načinu na koji se korporacije diljem svijeta pridržavaju normi o ljudskim pravima te što to određenim državama i poduzećima omogućava da zaobiđu takva pravila; stoga naglašava potrebu za donošenje pravila o korporativnoj društvenoj odgovornosti; snažno podupire provedbu glavnih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; posebice poziva Komisiju da uvede učinkovite mjere radi provedbe okvirnog programa „Zaštita, poštovanje i pomoć”, koji je iznio John Ruggie, posebni predstavnik glavnog tajnika UN-a u području poslovanja i ljudskih prava; podsjeća na važnost promicanja načela korporativne društvene odgovornosti, uključujući i kada je riječ o poslovanju izvan EU-a, i jamčenja njihovog poštovanja duž čitavog lanca opskrbe, osobito u trgovini nezakonitim drvom, trgovini divljim životinjama i trgovini mineralima iz zona sukoba; uvjeren je da bi europska poduzeća i njihove podružnice i podizvođači trebali imati ključnu ulogu u promicanju i širenju međunarodnih standarda o poslovanju i ljudskim pravima širom svijeta; |
| --- | --- |

100.

žali što još uvijek nije ne postoji cjelovit pristup načinu na koji se korporacije diljem svijeta pridržavaju normi o ljudskim pravima te što to određenim državama i poduzećima omogućava da zaobiđu takva pravila; stoga naglašava potrebu za donošenje pravila o korporativnoj društvenoj odgovornosti; snažno podupire provedbu glavnih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; posebice poziva Komisiju da uvede učinkovite mjere radi provedbe okvirnog programa „Zaštita, poštovanje i pomoć”, koji je iznio John Ruggie, posebni predstavnik glavnog tajnika UN-a u području poslovanja i ljudskih prava; podsjeća na važnost promicanja načela korporativne društvene odgovornosti, uključujući i kada je riječ o poslovanju izvan EU-a, i jamčenja njihovog poštovanja duž čitavog lanca opskrbe, osobito u trgovini nezakonitim drvom, trgovini divljim životinjama i trgovini mineralima iz zona sukoba; uvjeren je da bi europska poduzeća i njihove podružnice i podizvođači trebali imati ključnu ulogu u promicanju i širenju međunarodnih standarda o poslovanju i ljudskim pravima širom svijeta;

| 101. | zahtjeva da Komisija i ESVD potiču izaslanstva EU-a diljem svijeta da se uključe u rad s poduzećima EU-a u cilju promidžbe poštovanja ljudskih prava i da zajamče da „poslovanje i ljudska prava” budu među središnjim temama u lokalnim pozivima za podnošenje prijedloga o okviru europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; poziva da države članice zajamče da poduzeća koja su obuhvaćena njihovim nacionalnim pravom ne prestanu poštovati ljudska prava ili socijalne, zdravstvene i ekološke standarde kojima podliježu kada se presele u treću zemlju ili u njoj ili posluju; |
| --- | --- |

101.

zahtjeva da Komisija i ESVD potiču izaslanstva EU-a diljem svijeta da se uključe u rad s poduzećima EU-a u cilju promidžbe poštovanja ljudskih prava i da zajamče da „poslovanje i ljudska prava” budu među središnjim temama u lokalnim pozivima za podnošenje prijedloga o okviru europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; poziva da države članice zajamče da poduzeća koja su obuhvaćena njihovim nacionalnim pravom ne prestanu poštovati ljudska prava ili socijalne, zdravstvene i ekološke standarde kojima podliježu kada se presele u treću zemlju ili u njoj ili posluju;

| 102. | skreće pozornost na strategiju EU-a o korporativnoj društvenoj odgovornosti za razdoblje od 2011. do 2014., kojom se države članice poziva na izradu nacionalnih planova za provedbu vodećih načela UN-a na području poslovanja i ljudskih prava; ponavlja svoj poziv Komisiji da redovito izvješćuje kako države članice provode glavna načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, uključujući njihove nacionalne akcijske planove; žali što Komisija nije postigla napredak u pogledu zahtjeva Europskog parlamenta da predloži zakonodavstvo kojim se od poduzeća EU-a traži da zajamče da se njihovim transakcijama ne podupiru sudionici sukoba ili počinitelji teških povreda ljudskih prava; |
| --- | --- |

102.

skreće pozornost na strategiju EU-a o korporativnoj društvenoj odgovornosti za razdoblje od 2011. do 2014., kojom se države članice poziva na izradu nacionalnih planova za provedbu vodećih načela UN-a na području poslovanja i ljudskih prava; ponavlja svoj poziv Komisiji da redovito izvješćuje kako države članice provode glavna načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, uključujući njihove nacionalne akcijske planove; žali što Komisija nije postigla napredak u pogledu zahtjeva Europskog parlamenta da predloži zakonodavstvo kojim se od poduzeća EU-a traži da zajamče da se njihovim transakcijama ne podupiru sudionici sukoba ili počinitelji teških povreda ljudskih prava;

| 103. | ponovno potvrđuje da europska poduzeća trebaju provesti odgovarajuću temeljitu analizu kako bi utvrdila da u svom poslovanju poštuju ljudska prava bez obzira na to gdje posluju; naglašava važnost smislenog izvještavanja o socijalnim i ekološkim utjecajima projekata koje podupiru europske financijske institucije i njihovom utjecaju na ljudska prava; ustraje u potrebi da te institucije zajamče sukladnost svojih aktivnosti s člankom 21. UEU-a, u kojem se između ostalog navodi obaveza poštovanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

103.

ponovno potvrđuje da europska poduzeća trebaju provesti odgovarajuću temeljitu analizu kako bi utvrdila da u svom poslovanju poštuju ljudska prava bez obzira na to gdje posluju; naglašava važnost smislenog izvještavanja o socijalnim i ekološkim utjecajima projekata koje podupiru europske financijske institucije i njihovom utjecaju na ljudska prava; ustraje u potrebi da te institucije zajamče sukladnost svojih aktivnosti s člankom 21. UEU-a, u kojem se između ostalog navodi obaveza poštovanja ljudskih prava;

| 104. | napominje da umjesto kao na izazov poduzeća na to trebaju gledati kao na mogućnost stvaranja novog poslovnog potencijala u regijama koje najviše trebaju održivo i odgovorno ulaganje te kao na način pružanja doprinosa poštovanju ljudskih prava u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

104.

napominje da umjesto kao na izazov poduzeća na to trebaju gledati kao na mogućnost stvaranja novog poslovnog potencijala u regijama koje najviše trebaju održivo i odgovorno ulaganje te kao na način pružanja doprinosa poštovanju ljudskih prava u zemljama u razvoju;

| 105. | poziva Komisiju i Vijeće da zajamče da tvrtke u vlasništvu državljana trećih zemalja ili samih trećih zemalja s nastanom u državama članicama ne podupiru sudionike sukoba ili počinitelje teških povreda ljudskih prava, uključujući moderne oblike ropstva kao što su trgovina ljudima ili zapošljavanje osoba pod nepodnošljivim uvjetima; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisiju i Vijeće da zajamče da tvrtke u vlasništvu državljana trećih zemalja ili samih trećih zemalja s nastanom u državama članicama ne podupiru sudionike sukoba ili počinitelje teških povreda ljudskih prava, uključujući moderne oblike ropstva kao što su trgovina ljudima ili zapošljavanje osoba pod nepodnošljivim uvjetima;

| 106. | poziva Komisiju i ESVD da pokrenu snažne inicijative radi poboljšanja pristupa pravosuđu za žrtve povreda ljudskih prava povezanih s poslovnim aktivnostima izvan EU-a; također ustraje na potrebi da se uvedu učinkovita pravna sredstva kako bi se kaznila poduzeća odgovorna za povredu ljudskih prava te omogućila odšteta žrtvama tih povreda; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisiju i ESVD da pokrenu snažne inicijative radi poboljšanja pristupa pravosuđu za žrtve povreda ljudskih prava povezanih s poslovnim aktivnostima izvan EU-a; također ustraje na potrebi da se uvedu učinkovita pravna sredstva kako bi se kaznila poduzeća odgovorna za povredu ljudskih prava te omogućila odšteta žrtvama tih povreda;

| 107. | poziva EU da se uključi u novu raspravu o pravno obvezujućim međunarodnim instrumentima o poslovanju i ljudskim pravima u okviru sustava UN-a; |
| --- | --- |

107.

poziva EU da se uključi u novu raspravu o pravno obvezujućim međunarodnim instrumentima o poslovanju i ljudskim pravima u okviru sustava UN-a;

| 108. | podsjeća na četiri temeljna i univerzalna standarda rada utemeljena na instrumentima Međunarodne organizacije rada, a posebno na slobodu udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje, na uklanjanje svih oblika prisilnog rada, iskorištavanja i ropstva, na ukidanje dječjeg rada i na uklanjanje diskriminacije na području zapošljavanja; |
| --- | --- |

108.

podsjeća na četiri temeljna i univerzalna standarda rada utemeljena na instrumentima Međunarodne organizacije rada, a posebno na slobodu udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje, na uklanjanje svih oblika prisilnog rada, iskorištavanja i ropstva, na ukidanje dječjeg rada i na uklanjanje diskriminacije na području zapošljavanja;

| 109. | posebno ističe na hitnu potrebu poštovanja slobode udruživanja i borbe protiv svih oblika represije, uključujući ubojstva sindikalista; |
| --- | --- |

109.

posebno ističe na hitnu potrebu poštovanja slobode udruživanja i borbe protiv svih oblika represije, uključujući ubojstva sindikalista;

| 110. | sa zabrinutošću napominje da se prema Međunarodnoj organizaciji rada oko 21 milijun muškaraca, žena i djece diljem svijeta nalazi u nekom obliku ropstva; ističe potrebu da se ljudska prava sagledaju na cjelovit i nedjeljiv način i to stavljanjem u prvi plan kako civilnih i političkih, tako i ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava te prava povezanih s okolišem, te snažnom predanošću tim pravima jer bez njih ne može biti ni razvoja; naglašava potrebu za uklanjanjem glavnih uzroka siromaštva; ističe obvezu poštovanja međunarodnih standarda rada u skladu s provedbom Programa za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada; smatra da bi socijalna pitanja trebala imati istaknutiju ulogu u vanjskim odnosima EU-a; s tim u vezi žali što EU nema standardni obrazac za „socijalnu klauzulu” koja bi se uvrštavala u sve sporazume o vanjskoj trgovini; poziva EU da u skladu s time u sve svoje vanjsko-trgovinske sporazume uvrsti poglavlje o razvoju i socijalnu klauzulu kojom se odražavaju temeljni standardi rada Međunarodne organizacije rada; |
| --- | --- |

110.

sa zabrinutošću napominje da se prema Međunarodnoj organizaciji rada oko 21 milijun muškaraca, žena i djece diljem svijeta nalazi u nekom obliku ropstva; ističe potrebu da se ljudska prava sagledaju na cjelovit i nedjeljiv način i to stavljanjem u prvi plan kako civilnih i političkih, tako i ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava te prava povezanih s okolišem, te snažnom predanošću tim pravima jer bez njih ne može biti ni razvoja; naglašava potrebu za uklanjanjem glavnih uzroka siromaštva; ističe obvezu poštovanja međunarodnih standarda rada u skladu s provedbom Programa za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada; smatra da bi socijalna pitanja trebala imati istaknutiju ulogu u vanjskim odnosima EU-a; s tim u vezi žali što EU nema standardni obrazac za „socijalnu klauzulu” koja bi se uvrštavala u sve sporazume o vanjskoj trgovini; poziva EU da u skladu s time u sve svoje vanjsko-trgovinske sporazume uvrsti poglavlje o razvoju i socijalnu klauzulu kojom se odražavaju temeljni standardi rada Međunarodne organizacije rada;

| 111. | napominje da su pogoršana sigurnosna situacija diljem svijeta i produbljivanje financijske krize od sloma 2008. uzrokovali povećanje dječjeg rada u najsiromašnijim zemljama svijeta što bi moglo imati pravne posljedice za poduzeća kojima su zemlje u razvoju izvor dobara, pa i za njihov ugled; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europsku službu za vanjsko djelovanje da nastave promicati Međunarodni program za ukidanje dječjeg rada, posebice u zemljama u razvoju, u kojima je poražavajući broj djece prisiljen raditi kako bi popunili obiteljske prihode; |
| --- | --- |

111.

napominje da su pogoršana sigurnosna situacija diljem svijeta i produbljivanje financijske krize od sloma 2008. uzrokovali povećanje dječjeg rada u najsiromašnijim zemljama svijeta što bi moglo imati pravne posljedice za poduzeća kojima su zemlje u razvoju izvor dobara, pa i za njihov ugled; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europsku službu za vanjsko djelovanje da nastave promicati Međunarodni program za ukidanje dječjeg rada, posebice u zemljama u razvoju, u kojima je poražavajući broj djece prisiljen raditi kako bi popunili obiteljske prihode;

Mjere EU-a za jamčenje slobode izražavanja na internetu i izvan njega i za ograničenje učinka nadzornih tehnologija na ljudska prava

| 112. | uviđa da je brzi razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija preobrazio način uživanja slobode izražavanja i pristupa informacijama diljem svijeta istovremeno donoseći velike prednosti i razloge ozbiljne zabrinutosti; u tom kontekstu pozdravlja donošenje posebnih smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, koje je Vijeće usvojilo u svibnju 2014. godine; |
| --- | --- |

112.

uviđa da je brzi razvoj informacijskih i komunikacijskih tehnologija preobrazio način uživanja slobode izražavanja i pristupa informacijama diljem svijeta istovremeno donoseći velike prednosti i razloge ozbiljne zabrinutosti; u tom kontekstu pozdravlja donošenje posebnih smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, koje je Vijeće usvojilo u svibnju 2014. godine;

| 113. | ponavlja da su sloboda izražavanja i sloboda medija, neovisnost i pluralizam ključni elementi održive demokracije kojima se maksimalno uključuje civilno društvo i jača uloga građana te su stoga nužni za jamčenje transparentnosti i odgovornosti u javnom životu; |
| --- | --- |

113.

ponavlja da su sloboda izražavanja i sloboda medija, neovisnost i pluralizam ključni elementi održive demokracije kojima se maksimalno uključuje civilno društvo i jača uloga građana te su stoga nužni za jamčenje transparentnosti i odgovornosti u javnom životu;

| 114. | poziva na veću potporu u područjima promidžbe slobode medija, zaštite neovisnih novinara i blogera, smanjenja digitalnog jaza i olakšavanja neograničenog pristupa informacijama i komunikacijama te necenzuriranog pristupa internetu (digitalne slobode); |
| --- | --- |

114.

poziva na veću potporu u područjima promidžbe slobode medija, zaštite neovisnih novinara i blogera, smanjenja digitalnog jaza i olakšavanja neograničenog pristupa informacijama i komunikacijama te necenzuriranog pristupa internetu (digitalne slobode);

| 115. | poziva EU i njegove države članice da unaprijede svoj nadzor nad svim ograničenjima slobode izražavanja te ih jasno i brzo osude, uključujući agresivnu uporabu kaznenih zakona o kleveti i drugih restriktivnih zakona, restriktivnih kriterija ili složenih postupaka za registriranje novinara ili pripadnika bilo kojeg zanimanja povezanog s medijima i za osnivanje medijske kuće te da pokrenu snažne inicijative za podupiranje boljeg pristupa informacijama koje su od javnog interesa; |
| --- | --- |

115.

poziva EU i njegove države članice da unaprijede svoj nadzor nad svim ograničenjima slobode izražavanja te ih jasno i brzo osude, uključujući agresivnu uporabu kaznenih zakona o kleveti i drugih restriktivnih zakona, restriktivnih kriterija ili složenih postupaka za registriranje novinara ili pripadnika bilo kojeg zanimanja povezanog s medijima i za osnivanje medijske kuće te da pokrenu snažne inicijative za podupiranje boljeg pristupa informacijama koje su od javnog interesa;

| 116. | osuđuje sva ograničenja digitalne komunikacije, uključujući zatvaranje mrežnih stranica i blokiranje osobnih računa, posebno kada su usmjerena na civilno društvo, aktiviste za građanske slobode i slobodne medije; |
| --- | --- |

116.

osuđuje sva ograničenja digitalne komunikacije, uključujući zatvaranje mrežnih stranica i blokiranje osobnih računa, posebno kada su usmjerena na civilno društvo, aktiviste za građanske slobode i slobodne medije;

| 117. | izražava zabrinutost zbog naglog razvoja i širenja tehnologija praćenja, nadzora, cenzuriranja i filtriranja sadržaja koje sve više prijete aktivistima za ljudska prava i demokraciju u autokratskim zemljama i kojima se također ugrožava pravo na privatnost u demokratskim zemljama čak i onda kada se njima koristi kad je u pitanju legitiman cilj kao što je borba protiv terorizma, državna sigurnost i provedba zakona; |
| --- | --- |

117.

izražava zabrinutost zbog naglog razvoja i širenja tehnologija praćenja, nadzora, cenzuriranja i filtriranja sadržaja koje sve više prijete aktivistima za ljudska prava i demokraciju u autokratskim zemljama i kojima se također ugrožava pravo na privatnost u demokratskim zemljama čak i onda kada se njima koristi kad je u pitanju legitiman cilj kao što je borba protiv terorizma, državna sigurnost i provedba zakona;

| 118. | uviđa da su u Europi smješteni važni proizvođači tehnologija za hakiranje i nadzor, koje se mogu upotrijebiti za povrede ljudskih prava i za napad na europsku digitalnu infrastrukturu; poziva Komisiju da revidira europski sustav kontrole izvoza kako bi se spriječilo da opasne tehnologije dospiju u krive ruke; |
| --- | --- |

118.

uviđa da su u Europi smješteni važni proizvođači tehnologija za hakiranje i nadzor, koje se mogu upotrijebiti za povrede ljudskih prava i za napad na europsku digitalnu infrastrukturu; poziva Komisiju da revidira europski sustav kontrole izvoza kako bi se spriječilo da opasne tehnologije dospiju u krive ruke;

| 119. | hvali Komisiju što je u lipnju 2013. objavila Vodič za provedbu glavnih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija; no i dalje je zabrinut zbog trgovine proizvodima i uslugama kojima se želi uskratiti pristup internetu ili omogućiti masovan nadzor i praćenje internetskog prometa i mobilnih komunikacija, filtriranje rezultata pretrage ili neovlašteno upadanje u privatne razgovore; podsjeća na komunikaciju Komisije od 24. travnja 2014. naslovljenu „Pregled politike za kontrolu izvoza: kako osigurati sigurnost i konkurentnost u svijetu koji se mijenja” (COM(2014)0244), u kojoj su između ostalog prepoznati problemi u vezi s ljudskim pravima nastali u izvozu određenih informacijskih i komunikacijskih tehnologija; stoga poziva Komisiju da razmisli o tome kako poboljšati situaciju u cilju mogućeg usvajanja ažuriranih smjernica za kontrolu izvoza; |
| --- | --- |

119.

hvali Komisiju što je u lipnju 2013. objavila Vodič za provedbu glavnih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija; no i dalje je zabrinut zbog trgovine proizvodima i uslugama kojima se želi uskratiti pristup internetu ili omogućiti masovan nadzor i praćenje internetskog prometa i mobilnih komunikacija, filtriranje rezultata pretrage ili neovlašteno upadanje u privatne razgovore; podsjeća na komunikaciju Komisije od 24. travnja 2014. naslovljenu „Pregled politike za kontrolu izvoza: kako osigurati sigurnost i konkurentnost u svijetu koji se mijenja” (COM(2014)0244), u kojoj su između ostalog prepoznati problemi u vezi s ljudskim pravima nastali u izvozu određenih informacijskih i komunikacijskih tehnologija; stoga poziva Komisiju da razmisli o tome kako poboljšati situaciju u cilju mogućeg usvajanja ažuriranih smjernica za kontrolu izvoza;

| 120. | poziva Komisiju da i dalje podupire inicijative za podupiranje razvoja i širenje tehnologija za digitalnu sigurnost i tako ojačala ulogu boraca za ljudska prava pružajući im sigurne mehanizme za prikupljanje, šifriranje i pohranjivanje podataka kako bi se izbjegao nadzor represivnih vlada; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisiju da i dalje podupire inicijative za podupiranje razvoja i širenje tehnologija za digitalnu sigurnost i tako ojačala ulogu boraca za ljudska prava pružajući im sigurne mehanizme za prikupljanje, šifriranje i pohranjivanje podataka kako bi se izbjegao nadzor represivnih vlada;

Potpora EU-a civilnom društvu i slobodi okupljanja i udruživanja

| 121. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve manje prostora u mnogim državama diljem svijeta u kojemu civilno društvo može obavljati svoje legitimne aktivnosti; smatra da je slobodno civilno društvo jedan od temelja zaštite i podrške ljudskih prava i demokratskih vrijednosti u svim društvima; u tom pogledu pozdravlja sve programe EU-a kojima je cilj obuka mladih stručnjaka iz trećih zemalja i pojednostavljivanje programa studentske razmjene za državljane trećih zemalja jer se njima potiče aktivno sudjelovanje mladih u izgradnji demokracije i učinkovito doprinosi razvoju civilnog društva; |
| --- | --- |

121.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve manje prostora u mnogim državama diljem svijeta u kojemu civilno društvo može obavljati svoje legitimne aktivnosti; smatra da je slobodno civilno društvo jedan od temelja zaštite i podrške ljudskih prava i demokratskih vrijednosti u svim društvima; u tom pogledu pozdravlja sve programe EU-a kojima je cilj obuka mladih stručnjaka iz trećih zemalja i pojednostavljivanje programa studentske razmjene za državljane trećih zemalja jer se njima potiče aktivno sudjelovanje mladih u izgradnji demokracije i učinkovito doprinosi razvoju civilnog društva;

| 122. | poziva EU i njegove države članice da pojačaju nadzor i jasno i hitno osude sva ograničenja slobode okupljanja i udruženja, uključujući zabranu organizacija civilnog društva, agresivnu upotrebu kaznenih zakona o kleveti i drugih restriktivnih zakona, prekomjerne uvjete za registraciju i izvještavanje, prekomjerno restriktivna pravila o financiranju iz inozemstva ili zabrane nevladinim udrugama da sudjeluju u političkim aktivnostima ili da kontaktiraju sa strancima; |
| --- | --- |

122.

poziva EU i njegove države članice da pojačaju nadzor i jasno i hitno osude sva ograničenja slobode okupljanja i udruženja, uključujući zabranu organizacija civilnog društva, agresivnu upotrebu kaznenih zakona o kleveti i drugih restriktivnih zakona, prekomjerne uvjete za registraciju i izvještavanje, prekomjerno restriktivna pravila o financiranju iz inozemstva ili zabrane nevladinim udrugama da sudjeluju u političkim aktivnostima ili da kontaktiraju sa strancima;

| 123. | poziva EU i njegove države članice da započnu raspravu o kršenju slobode okupljanja i udruživanja na svim razinama političkog dijaloga, uključujući na najvišoj razini, kad drugi oblici dijaloga, uključujući dijalog o ljudskim pravima, ne donesu nikakvo konkretno poboljšanje na terenu; potiče EU i njegove države članice da upotrijebe te dijaloge radi rasprave o pojedinačnim problematičnim slučajevima, posebno svih onih osoba koje su lišene slobode samo zato što su ostvarivale svoje pravo na mirno okupljanje i udruživanje; |
| --- | --- |

123.

poziva EU i njegove države članice da započnu raspravu o kršenju slobode okupljanja i udruživanja na svim razinama političkog dijaloga, uključujući na najvišoj razini, kad drugi oblici dijaloga, uključujući dijalog o ljudskim pravima, ne donesu nikakvo konkretno poboljšanje na terenu; potiče EU i njegove države članice da upotrijebe te dijaloge radi rasprave o pojedinačnim problematičnim slučajevima, posebno svih onih osoba koje su lišene slobode samo zato što su ostvarivale svoje pravo na mirno okupljanje i udruživanje;

| 124. | potiče predstavnike izaslanstava EU-a i veleposlanstva država članica da nadziru suđenja borcima za ljudskih prava i svima onima koji su u pritvoru samo zato što su ostvarivali svoje pravo na mirno okupljanje i udruživanje te da po potrebi javno osude nedostatak poštovanja prema pravu na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

124.

potiče predstavnike izaslanstava EU-a i veleposlanstva država članica da nadziru suđenja borcima za ljudskih prava i svima onima koji su u pritvoru samo zato što su ostvarivali svoje pravo na mirno okupljanje i udruživanje te da po potrebi javno osude nedostatak poštovanja prema pravu na pošteno suđenje;

| 125. | poziva EU da poštovanje i promicanje slobode okupljanja i udruživanja učini glavnim prioritetom u budućem Planu djelovanja EU-a u području ljudskih prava i demokracije te da na tom području iznese posebne mjere s obzirom na to da su okupljanje i udruživanje nužni elementi za demokraciju i otvoreno društvo; |
| --- | --- |

125.

poziva EU da poštovanje i promicanje slobode okupljanja i udruživanja učini glavnim prioritetom u budućem Planu djelovanja EU-a u području ljudskih prava i demokracije te da na tom području iznese posebne mjere s obzirom na to da su okupljanje i udruživanje nužni elementi za demokraciju i otvoreno društvo;

| 126. | ponavlja da odobrava da se većina sredstava kojima se financira europski instrument za ljudska prava i demokraciju dodijeli za potporu borcima za ljudska prava i inicijativama civilnog društva diljem svijeta te podupire razvoj sredstava za pravnu obranu kako bi se novinarima i aktivistima koji su žrtve progona omogućio pristup odvjetniku i pošteno suđenje; |
| --- | --- |

126.

ponavlja da odobrava da se većina sredstava kojima se financira europski instrument za ljudska prava i demokraciju dodijeli za potporu borcima za ljudska prava i inicijativama civilnog društva diljem svijeta te podupire razvoj sredstava za pravnu obranu kako bi se novinarima i aktivistima koji su žrtve progona omogućio pristup odvjetniku i pošteno suđenje;

| 127. | naglašava važnost nacionalnih institucija za ljudska prava na nacionalnoj razini za praćenje ljudskih prava i podizanje osviještenosti te radi osiguravanja pravne zaštite za žrtve povrede prava; poziva EU da razvije politiku u cilju potpore nacionalnim institucijama za ljudska prava u skladu s pariškim načelima te da je postavi kao prioritet u vanjskoj pomoći, posebno u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo; |
| --- | --- |

127.

naglašava važnost nacionalnih institucija za ljudska prava na nacionalnoj razini za praćenje ljudskih prava i podizanje osviještenosti te radi osiguravanja pravne zaštite za žrtve povrede prava; poziva EU da razvije politiku u cilju potpore nacionalnim institucijama za ljudska prava u skladu s pariškim načelima te da je postavi kao prioritet u vanjskoj pomoći, posebno u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo;

Sloboda mišljenja, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja

| 128. | osuđuje svako nasilje i diskriminaciju na osnovi ideologije, vjeroispovijedi ili uvjerenja kako je navedeno u članku 10. UFEU-a; izražava ozbiljnu zabrinutost u vezi sa stalnim izvješćima o nasilju i diskriminaciji protiv vjerskih manjina diljem svijeta, osobito na Bliskom istoku; naglašava da je pravo slobode mišljenja, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja temeljno ljudsko pravo koje je povezano s drugim ljudskim pravima i temeljnim slobodama i obuhvaća pravo vjerovanja ili nevjerovanja, pravo na iskazivanje ili neiskazivanje vjeroispovijedi ili uvjerenja i pravo na prihvaćanje, promjenu te napuštanje ili vraćanje uvjerenju po vlastitom izboru kako je navedeno u članku 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

128.

osuđuje svako nasilje i diskriminaciju na osnovi ideologije, vjeroispovijedi ili uvjerenja kako je navedeno u članku 10. UFEU-a; izražava ozbiljnu zabrinutost u vezi sa stalnim izvješćima o nasilju i diskriminaciji protiv vjerskih manjina diljem svijeta, osobito na Bliskom istoku; naglašava da je pravo slobode mišljenja, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja temeljno ljudsko pravo koje je povezano s drugim ljudskim pravima i temeljnim slobodama i obuhvaća pravo vjerovanja ili nevjerovanja, pravo na iskazivanje ili neiskazivanje vjeroispovijedi ili uvjerenja i pravo na prihvaćanje, promjenu te napuštanje ili vraćanje uvjerenju po vlastitom izboru kako je navedeno u članku 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima;

| 129. | poziva Europsku uniju i njezine države članice da zajamče poštovanje vjerskih manjina diljem svijeta, posebno na Bliskom istoku, gdje kršćane, uključujući katolike, pripadnike armenske apostolske crkve, Kopte i Jezide i muslimanske manjine proganjaju ISIL i druge terorističke skupine; |
| --- | --- |

129.

poziva Europsku uniju i njezine države članice da zajamče poštovanje vjerskih manjina diljem svijeta, posebno na Bliskom istoku, gdje kršćane, uključujući katolike, pripadnike armenske apostolske crkve, Kopte i Jezide i muslimanske manjine proganjaju ISIL i druge terorističke skupine;

| 130. | oštro osuđuje napade protiv kršćana u nekoliko zemalja diljem svijeta i izražava solidarnost s obiteljima žrtava; duboko je zabrinut zbog sve većeg broja slučajeva represije, diskriminacije, netolerancije i nasilnih napada nad kršćanskim zajednicama, posebno u Africi, Aziji i na Bliskom istoku; nadalje, poziva vlade da sve odgovorne dovedu pred lice pravde; duboko je zabrinut zbog trenutačne situacije kršćana u Sjevernoj Koreji, Somaliji, Siriji, Iraku, Afganistanu, Saudijskoj Arabiji, Pakistanu, Uzbekistanu, Jemenu, Nigeriji i mnogim drugim zemljama u kojima kršćani žive u strahu od ubojstva, suočeni s mučenjima, silovanjima i otmicama te svjedoče kako im oštećuju ili uništavaju crkve; |
| --- | --- |

130.

oštro osuđuje napade protiv kršćana u nekoliko zemalja diljem svijeta i izražava solidarnost s obiteljima žrtava; duboko je zabrinut zbog sve većeg broja slučajeva represije, diskriminacije, netolerancije i nasilnih napada nad kršćanskim zajednicama, posebno u Africi, Aziji i na Bliskom istoku; nadalje, poziva vlade da sve odgovorne dovedu pred lice pravde; duboko je zabrinut zbog trenutačne situacije kršćana u Sjevernoj Koreji, Somaliji, Siriji, Iraku, Afganistanu, Saudijskoj Arabiji, Pakistanu, Uzbekistanu, Jemenu, Nigeriji i mnogim drugim zemljama u kojima kršćani žive u strahu od ubojstva, suočeni s mučenjima, silovanjima i otmicama te svjedoče kako im oštećuju ili uništavaju crkve;

| 131. | izražava duboku zabrinutost zbog stanja pripadnika muslimanske manjine Rohingya u Burmi/Mjanmaru, koji ne mogu dobiti državljanstvo Burme i koji su suočeni sa sustavnim kršenjem ljudskih prava i progonom; podsjeća na svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o situaciji manjinskih muslimana Rohingya (24); |
| --- | --- |

131.

izražava duboku zabrinutost zbog stanja pripadnika muslimanske manjine Rohingya u Burmi/Mjanmaru, koji ne mogu dobiti državljanstvo Burme i koji su suočeni sa sustavnim kršenjem ljudskih prava i progonom; podsjeća na svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o situaciji manjinskih muslimana Rohingya (24);

| 132. | pozdravlja usvajanje smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja tijekom izvještajnog razdoblja za 2013. i poziva institucije EU-a i države članice da posebnu pozornost usmjere na provedbu tih smjernica, i u međunarodnim i regionalnim forumima, te u bilateralnim odnosima s trećim zemljama uz obraćanje posebne pozornosti na osjetljivu situaciju apostata; hvali novu potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za izjavu da je sloboda vjeroispovijedi ili uvjerenja jedno od prioriteta na području ljudskih prava; potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i ESVD da se uključe u trajni dijalog s nevladinim organizacijama, vjerskim zajednicama ili zajednicama zagovornika istih uvjerenja te vjerskim vođama; |
| --- | --- |

132.

pozdravlja usvajanje smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja tijekom izvještajnog razdoblja za 2013. i poziva institucije EU-a i države članice da posebnu pozornost usmjere na provedbu tih smjernica, i u međunarodnim i regionalnim forumima, te u bilateralnim odnosima s trećim zemljama uz obraćanje posebne pozornosti na osjetljivu situaciju apostata; hvali novu potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za izjavu da je sloboda vjeroispovijedi ili uvjerenja jedno od prioriteta na području ljudskih prava; potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i ESVD da se uključe u trajni dijalog s nevladinim organizacijama, vjerskim zajednicama ili zajednicama zagovornika istih uvjerenja te vjerskim vođama;

| 133. | pozdravlja predanost EU-a u promicanju prava na slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja na međunarodnim i regionalnim forumima, uključujući UN, OESS, Vijeće Europe i druge regionalne mehanizme; potiče EU da nastavi podnositi svoju godišnju rezoluciju o slobodi vjeroispovijedi ili uvjerenja Općoj skupštini UN-a i podupirati mandat posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; |
| --- | --- |

133.

pozdravlja predanost EU-a u promicanju prava na slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja na međunarodnim i regionalnim forumima, uključujući UN, OESS, Vijeće Europe i druge regionalne mehanizme; potiče EU da nastavi podnositi svoju godišnju rezoluciju o slobodi vjeroispovijedi ili uvjerenja Općoj skupštini UN-a i podupirati mandat posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja;

Prava žena i djevojčica

| 134. | pozdravlja podršku EU-a rezolucijama UN-a o rodnim pitanjima, posebno o iskorjenjivanju nasilja nad ženama i djevojčicama, diskriminaciji žena i ulozi slobode izražavanja i mišljenja u osnaživanju žena te podršku izjavama UN-a o ranom i prisilnom braku i genitalnom sakaćenju žena; |
| --- | --- |

134.

pozdravlja podršku EU-a rezolucijama UN-a o rodnim pitanjima, posebno o iskorjenjivanju nasilja nad ženama i djevojčicama, diskriminaciji žena i ulozi slobode izražavanja i mišljenja u osnaživanju žena te podršku izjavama UN-a o ranom i prisilnom braku i genitalnom sakaćenju žena;

| 135. | poziva EU da aktivno sudjeluje na 59. sjednici Komisije o položaju žena i da nastavi borbu protiv svih pokušaja da se ugrozi Pekinška platforma UN-a za djelovanje u vezi s, među ostalim, pristupom obrazovanju i zdravstvu kao temeljnim ljudskim pravima, seksualnim pravima i pravima na reprodukciju; |
| --- | --- |

135.

poziva EU da aktivno sudjeluje na 59. sjednici Komisije o položaju žena i da nastavi borbu protiv svih pokušaja da se ugrozi Pekinška platforma UN-a za djelovanje u vezi s, među ostalim, pristupom obrazovanju i zdravstvu kao temeljnim ljudskim pravima, seksualnim pravima i pravima na reprodukciju;

| 136. | žali što su tijela žena i djevojčica, konkretno njihovo seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, i dalje poprište ideoloških borbi te poziva EU i njegove države članice da priznaju neotuđiva prava žena i djevojčica na tjelesni integritet i samostalno donošenje odluka u pogledu, između ostaloga, prava na dobrovoljno planiranje obitelji, siguran i zakonski pobačaj te život bez nasilja, uključujući genitalno sakaćenje žena, dječji brak, rani i prisilni brak te silovanje u braku; |
| --- | --- |

136.

žali što su tijela žena i djevojčica, konkretno njihovo seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, i dalje poprište ideoloških borbi te poziva EU i njegove države članice da priznaju neotuđiva prava žena i djevojčica na tjelesni integritet i samostalno donošenje odluka u pogledu, između ostaloga, prava na dobrovoljno planiranje obitelji, siguran i zakonski pobačaj te život bez nasilja, uključujući genitalno sakaćenje žena, dječji brak, rani i prisilni brak te silovanje u braku;

| 137. | ponovno osuđuje sve vrste zlostavljanja i nasilja nad ženama i djevojčicama, a posebno upotrebu seksualnog nasilja kao oružja u ratu te nasilje u obitelji; poziva sve države članice Vijeća Europe da u skladu s time potpišu i ratificiraju Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; poziva EU da poduzme potrebne korake kako bi putem te konvencije zajamčio usklađenost između vanjskog i unutarnjeg djelovanja EU-a u području nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

137.

ponovno osuđuje sve vrste zlostavljanja i nasilja nad ženama i djevojčicama, a posebno upotrebu seksualnog nasilja kao oružja u ratu te nasilje u obitelji; poziva sve države članice Vijeća Europe da u skladu s time potpišu i ratificiraju Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; poziva EU da poduzme potrebne korake kako bi putem te konvencije zajamčio usklađenost između vanjskog i unutarnjeg djelovanja EU-a u području nasilja nad ženama i djevojčicama;

| 138. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što vlade ignoriraju nehumane slučajeve seksualnog zlostavljanja žena u doba kad diljem svijeta jedna od triju žena tijekom svog života doživi seksualno nasilje; potiče ESVD na daljnju uspostavu dobrih praksi borbe protiv silovanja i seksualnog nasilja nad ženama u trećim zemljama radi rješavanja osnovnih uzroka tog problema; |
| --- | --- |

138.

izražava duboku zabrinutost zbog toga što vlade ignoriraju nehumane slučajeve seksualnog zlostavljanja žena u doba kad diljem svijeta jedna od triju žena tijekom svog života doživi seksualno nasilje; potiče ESVD na daljnju uspostavu dobrih praksi borbe protiv silovanja i seksualnog nasilja nad ženama u trećim zemljama radi rješavanja osnovnih uzroka tog problema;

| 139. | naglašava da je važno da se vlasti zauzmu za izradu obrazovnih kampanja usmjerenih na muškarce, a posebno na mlađe generacije, u cilju sprečavanja i postupnog suzbijanja svih vrsta rodno uvjetovanog nasilja; ističe da je potrebno osigurati da zdravstveni radnici, policijski službenici, državni odvjetnici i suci, i u Europskoj uniji i u trećim zemljama, budu primjereno osposobljeni za pružanje pomoći i potpore žrtvama nasilja; |
| --- | --- |

139.

naglašava da je važno da se vlasti zauzmu za izradu obrazovnih kampanja usmjerenih na muškarce, a posebno na mlađe generacije, u cilju sprečavanja i postupnog suzbijanja svih vrsta rodno uvjetovanog nasilja; ističe da je potrebno osigurati da zdravstveni radnici, policijski službenici, državni odvjetnici i suci, i u Europskoj uniji i u trećim zemljama, budu primjereno osposobljeni za pružanje pomoći i potpore žrtvama nasilja;

| 140. | naglašava da rodno uvjetovano nasilje, uključujući štetne običajne i tradicijske prakse, predstavlja kršenje temeljnih prava te posebno ljudskog dostojanstva, prava na život i prava na cjelovitost osobe; |
| --- | --- |

140.

naglašava da rodno uvjetovano nasilje, uključujući štetne običajne i tradicijske prakse, predstavlja kršenje temeljnih prava te posebno ljudskog dostojanstva, prava na život i prava na cjelovitost osobe;

| 141. | ističe da je Istanbulska konvencija o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji važan i obvezujući međunarodni instrument te da će stoga rast broja država potpisnica Konvencije znatno pridonijeti razvoju integrirane politike za zaštitu i osnaživanje žrtava te promicanje međunarodne suradnje u tom području; |
| --- | --- |

141.

ističe da je Istanbulska konvencija o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji važan i obvezujući međunarodni instrument te da će stoga rast broja država potpisnica Konvencije znatno pridonijeti razvoju integrirane politike za zaštitu i osnaživanje žrtava te promicanje međunarodne suradnje u tom području;

| 142. | poziva Vijeće da uključi pitanje „rodno selektivnog” pobačaja u smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama; potiče Komisiju i Vijeće da razviju metode prikupljanja podataka o toj pojavi i povezane pokazatelje te potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje da uključi to pitanje u razvoj i provedbu strategija o ljudskim pravima po zemljama; |
| --- | --- |

142.

poziva Vijeće da uključi pitanje „rodno selektivnog” pobačaja u smjernice EU-a o nasilju nad ženama i djevojčicama; potiče Komisiju i Vijeće da razviju metode prikupljanja podataka o toj pojavi i povezane pokazatelje te potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje da uključi to pitanje u razvoj i provedbu strategija o ljudskim pravima po zemljama;

| 143. | naglašava važnost provođenja informacijskih kampanja i kampanja podizanja osviještenosti u zajednicama u kojima se provodi genitalno sakaćenje žena, seksualno iskorištavanje djevojčica, rani i prisilni brak, femicid i drugi oblici rodno uvjetovanog kršenja ljudskih prava te važnost uključivanja boraca za ljudska prava koji se već bore kako bi se stalo na kraj takvim praksama u pripremu i provedbu tih kampanja; ponavlja da dječji, rani i prisilni brak te nepoštovanje minimalne zakonski odobrene dobi za stupanje u brak predstavlja ne samo kršenje prava djece nego i prepreku osnaživanju žena; |
| --- | --- |

143.

naglašava važnost provođenja informacijskih kampanja i kampanja podizanja osviještenosti u zajednicama u kojima se provodi genitalno sakaćenje žena, seksualno iskorištavanje djevojčica, rani i prisilni brak, femicid i drugi oblici rodno uvjetovanog kršenja ljudskih prava te važnost uključivanja boraca za ljudska prava koji se već bore kako bi se stalo na kraj takvim praksama u pripremu i provedbu tih kampanja; ponavlja da dječji, rani i prisilni brak te nepoštovanje minimalne zakonski odobrene dobi za stupanje u brak predstavlja ne samo kršenje prava djece nego i prepreku osnaživanju žena;

| 144. | oštro osuđuje upotrebu seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama kao ratne taktike, uključujući zločine poput masovnog silovanja, seksualnog ropstva, prisilne prostitucije, rodno utemeljenih oblika progona, uključujući spolno sakaćenje žena, trgovanje ženama, seksualni turizam, rano i prisilno sklapanje braka, ubojstva iz časti i sve druge oblike seksualnog nasilja usporedive težine; ostaje posebno zabrinut u tom pogledu zbog situacije u regiji Velikih jezera u Africi i primjerice u Siriji; izražava svoju podršku radu Žena UN-a, posebne izvjestiteljice UN-a za nasilje nad ženama i njegove uzroke i posljedice te posebne predstavnice UN-a za seksualno nasilje u sukobima; pozdravlja činjenicu da je nagrada Saharov 2014. godine dodijeljena dr. Denisu Mukwegeu za njegovu izvanrednu borbu za zaštitu djevojaka i žena žrtava seksualnog nasilja tijekom oružanih sukoba; |
| --- | --- |

144.

oštro osuđuje upotrebu seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama kao ratne taktike, uključujući zločine poput masovnog silovanja, seksualnog ropstva, prisilne prostitucije, rodno utemeljenih oblika progona, uključujući spolno sakaćenje žena, trgovanje ženama, seksualni turizam, rano i prisilno sklapanje braka, ubojstva iz časti i sve druge oblike seksualnog nasilja usporedive težine; ostaje posebno zabrinut u tom pogledu zbog situacije u regiji Velikih jezera u Africi i primjerice u Siriji; izražava svoju podršku radu Žena UN-a, posebne izvjestiteljice UN-a za nasilje nad ženama i njegove uzroke i posljedice te posebne predstavnice UN-a za seksualno nasilje u sukobima; pozdravlja činjenicu da je nagrada Saharov 2014. godine dodijeljena dr. Denisu Mukwegeu za njegovu izvanrednu borbu za zaštitu djevojaka i žena žrtava seksualnog nasilja tijekom oružanih sukoba;

| 145. | skreće pozornost na činjenicu da su zločini na rodnoj osnovi i zločini seksualnog nasilja definirani u Rimskom statutu kao ratni zločini, zločini protiv čovječnosti ili zločini koji su sastavni dio genocida ili mučenja; u tom pogledu pozdravlja Rezoluciju 2106 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda o sprečavanju seksualnog nasilja u sukobima, usvojenu 24. lipnja 2013., kojom se potvrđuje ključna uloga Međunarodnog kaznenog suda u borbi protiv nekažnjavanja seksualnih zločina i rodno utemeljenih zločina; poziva Europsku uniju da podrži provedbu tih načela u cijelosti; |
| --- | --- |

145.

skreće pozornost na činjenicu da su zločini na rodnoj osnovi i zločini seksualnog nasilja definirani u Rimskom statutu kao ratni zločini, zločini protiv čovječnosti ili zločini koji su sastavni dio genocida ili mučenja; u tom pogledu pozdravlja Rezoluciju 2106 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda o sprečavanju seksualnog nasilja u sukobima, usvojenu 24. lipnja 2013., kojom se potvrđuje ključna uloga Međunarodnog kaznenog suda u borbi protiv nekažnjavanja seksualnih zločina i rodno utemeljenih zločina; poziva Europsku uniju da podrži provedbu tih načela u cijelosti;

| 146. | ponovno ističe obvezu Europske unije da se ljudska prava i rodna pitanja uključe u misije koje se provode u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike u skladu s ključnim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti; u tom pogledu ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama da u izgradnji održivog pomirenja pruže potporu sustavnom sudjelovanju žena kao ključnoj sastavnici mirovnih procesa i da prepoznaju potrebu za uključivanjem rodne perspektive u sprečavanje sukoba, mirovne operacije, humanitarnu pomoći i obnovu nakon sukoba te procese demokratske tranzicije; |
| --- | --- |

146.

ponovno ističe obvezu Europske unije da se ljudska prava i rodna pitanja uključe u misije koje se provode u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike u skladu s ključnim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti; u tom pogledu ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama da u izgradnji održivog pomirenja pruže potporu sustavnom sudjelovanju žena kao ključnoj sastavnici mirovnih procesa i da prepoznaju potrebu za uključivanjem rodne perspektive u sprečavanje sukoba, mirovne operacije, humanitarnu pomoći i obnovu nakon sukoba te procese demokratske tranzicije;

| 147. | smatra da je podzastupljenost žena u donošenju političkih odluka pitanje temeljnih prava i demokracije kao vrijednosti kojima bi se trebala isticati sposobnost vlada za potpunu predanost procesima izgradnje i održavanja demokracije; pozdravlja zakonom utvrđene paritetne sustave i spolne kvote te poziva na uspostavu potrebnog zakonodavnog postupka s tim u vezi što je prije moguće; |
| --- | --- |

147.

smatra da je podzastupljenost žena u donošenju političkih odluka pitanje temeljnih prava i demokracije kao vrijednosti kojima bi se trebala isticati sposobnost vlada za potpunu predanost procesima izgradnje i održavanja demokracije; pozdravlja zakonom utvrđene paritetne sustave i spolne kvote te poziva na uspostavu potrebnog zakonodavnog postupka s tim u vezi što je prije moguće;

| 148. | traži od EU-a i država članica da podupru potpuno sudjelovanje žena u donošenju političkih i gospodarskih odluka, osobito u procesima uspostavljanja mira, demokratske tranzicije i rješavanja sukoba; potiče države članice, Komisiju i ESVD da se usredotoče na ekonomsku i političku emancipaciju žena u zemljama u razvoju potičući njihovo uključivanje u poduzeća te u provedbu regionalnih projekata i lokalnih razvojnih projekata; |
| --- | --- |

148.

traži od EU-a i država članica da podupru potpuno sudjelovanje žena u donošenju političkih i gospodarskih odluka, osobito u procesima uspostavljanja mira, demokratske tranzicije i rješavanja sukoba; potiče države članice, Komisiju i ESVD da se usredotoče na ekonomsku i političku emancipaciju žena u zemljama u razvoju potičući njihovo uključivanje u poduzeća te u provedbu regionalnih projekata i lokalnih razvojnih projekata;

| 149. | naglašava potrebu da se ženama u Europi i ostatku svijeta zajamči pravo da slobodno donose vlastite odluke, jednako kao muškarci, bez ikakvih ideoloških, političkih ili vjerskih nametanja; |
| --- | --- |

149.

naglašava potrebu da se ženama u Europi i ostatku svijeta zajamči pravo da slobodno donose vlastite odluke, jednako kao muškarci, bez ikakvih ideoloških, političkih ili vjerskih nametanja;

Ljudska prava i korupcija

| 150. | podsjeća da korupcija predstavlja povredu ljudskih prava te da je Europska unija zatražila nadležnost za potpisivanje Konvencije UN-a protiv korupcije; |
| --- | --- |

150.

podsjeća da korupcija predstavlja povredu ljudskih prava te da je Europska unija zatražila nadležnost za potpisivanje Konvencije UN-a protiv korupcije;

| 151. | žali zbog izostanka odgovora na zahtjev koji je Parlament uputio potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da predstavi akcijski plan EU-a za borbu protiv korupcije u cilju učinkovita praćenja preporuka iz Konvencije UN-a protiv korupcije, uključujući obvezivanje država potpisnica na objavu i širenje informacija o korupciji, uspostavu kanala za izvješćivanje o kršenju Konvencije i stvaranje valjanog pravnog okvira za zaštitu svjedoka i aktivnosti civilnog društva u tom području; |
| --- | --- |

151.

žali zbog izostanka odgovora na zahtjev koji je Parlament uputio potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da predstavi akcijski plan EU-a za borbu protiv korupcije u cilju učinkovita praćenja preporuka iz Konvencije UN-a protiv korupcije, uključujući obvezivanje država potpisnica na objavu i širenje informacija o korupciji, uspostavu kanala za izvješćivanje o kršenju Konvencije i stvaranje valjanog pravnog okvira za zaštitu svjedoka i aktivnosti civilnog društva u tom području;

| 152. | potiče Europol da dodatno razvija strateška i operativna partnerstva s trećim zemljama u cilju učinkovitije borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

152.

potiče Europol da dodatno razvija strateška i operativna partnerstva s trećim zemljama u cilju učinkovitije borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala;

| 153. | poziva Komisiju da razvije inovativne financijske mehanizme za provedbu fiskalnih reformi i jačanje borbe protiv korupcije, nezakonitih financijskih tokova i poreznih utaja; u tom kontekstu potiče razmatranje javno-privatnih partnerstva, spajanje bespovratnih sredstava i zajmova i podupiranje zemalja u razvoju u njihovim nastojanjima da bolje mobiliziraju domaće resurse; prima na znanje poziv da se uvede međunarodni porez na financijske transakcije koji bi mogao poslužiti kao dodatan izvor razvojnih sredstava te podsjeća države članice da su već postigle dogovor oko uvođenja nacionalnog poreza na financijske transakcije i da su se obvezale da će dio prikupljenih sredstava namijeniti financiranju svjetskih javnih dobara, uključujući razvoj; |
| --- | --- |

153.

poziva Komisiju da razvije inovativne financijske mehanizme za provedbu fiskalnih reformi i jačanje borbe protiv korupcije, nezakonitih financijskih tokova i poreznih utaja; u tom kontekstu potiče razmatranje javno-privatnih partnerstva, spajanje bespovratnih sredstava i zajmova i podupiranje zemalja u razvoju u njihovim nastojanjima da bolje mobiliziraju domaće resurse; prima na znanje poziv da se uvede međunarodni porez na financijske transakcije koji bi mogao poslužiti kao dodatan izvor razvojnih sredstava te podsjeća države članice da su već postigle dogovor oko uvođenja nacionalnog poreza na financijske transakcije i da su se obvezale da će dio prikupljenih sredstava namijeniti financiranju svjetskih javnih dobara, uključujući razvoj;

| 154. | napominje da treće zemlje sa slabim upravljanjem i velikim priljevima pomoći također imaju višu stopu korupcije koja, posljedično tome, poništava svrhu razvojne pomoći te oslabljuje razvoj ljudskih prava; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da radi unapređenja ljudskih prava u trećim zemljama pruži podršku razvojnim programima u kojima humanitarna pomoć i transparentnost idu ruku pod ruku; |
| --- | --- |

154.

napominje da treće zemlje sa slabim upravljanjem i velikim priljevima pomoći također imaju višu stopu korupcije koja, posljedično tome, poništava svrhu razvojne pomoći te oslabljuje razvoj ljudskih prava; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da radi unapređenja ljudskih prava u trećim zemljama pruži podršku razvojnim programima u kojima humanitarna pomoć i transparentnost idu ruku pod ruku;

| 155. | ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama da podupru osnivanje ureda posebnog izvjestitelja UN-a za financijski kriminal, korupciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

155.

ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama da podupru osnivanje ureda posebnog izvjestitelja UN-a za financijski kriminal, korupciju i ljudska prava;

Trgovina ljudima

| 156. | osuđuje nezakonit posao trgovine ljudima, trgovine ljudima radi odstranjivanja organa i svaki drugi posao kojim se iskorištavaju ljudi povezan s kršenjem prava na tjelesni integritet i primjenom nasilja; naglašava potrebu borbe protiv trgovine ljudima, najčešće ženama, koje se iskorištava u seksualne svrhe; |
| --- | --- |

156.

osuđuje nezakonit posao trgovine ljudima, trgovine ljudima radi odstranjivanja organa i svaki drugi posao kojim se iskorištavaju ljudi povezan s kršenjem prava na tjelesni integritet i primjenom nasilja; naglašava potrebu borbe protiv trgovine ljudima, najčešće ženama, koje se iskorištava u seksualne svrhe;

| 157. | poziva EU na davanje prednosti borbi protiv trgovine ljudima u svojim vanjskim i unutarnjim politikama s posebnim naglaskom na zaštitu žrtava; poziva na intenzivnije napore EU-a koji će se redovito pregledavati; naglašava potrebu za poboljšanom suradnjom s trećim zemljama u vezi s razmjenom dobrih praksi i uništavanjem međunarodnih mreža trgovine ljudima, koje također upotrebljavaju internet kako bi pronašle nove žrtve; naglašava potrebu da sve države članice EU-a provedu Direktivu 2011/36/EU i strategiju EU-a za sprečavanje trgovine ljudima za razdoblje od 2012. do 2016.; |
| --- | --- |

157.

poziva EU na davanje prednosti borbi protiv trgovine ljudima u svojim vanjskim i unutarnjim politikama s posebnim naglaskom na zaštitu žrtava; poziva na intenzivnije napore EU-a koji će se redovito pregledavati; naglašava potrebu za poboljšanom suradnjom s trećim zemljama u vezi s razmjenom dobrih praksi i uništavanjem međunarodnih mreža trgovine ljudima, koje također upotrebljavaju internet kako bi pronašle nove žrtve; naglašava potrebu da sve države članice EU-a provedu Direktivu 2011/36/EU i strategiju EU-a za sprečavanje trgovine ljudima za razdoblje od 2012. do 2016.;

Diskriminacija na temelju kaste

| 158. | osuđuje stalna kršenja ljudskih prava ljudi koji pate zbog kastinskih hijerarhija i diskriminacije na temelju kaste, uključujući negiranje jednakosti i uskraćivanje pristupa pravosuđu i zapošljavanju, stalnu segregaciju i prepreke ostvarenju temeljnih ljudskih prava i razvoja uzrokovane kastinskim sustavima; poziva EU na donošenje politike o izravnim mjerama za uklanjanje diskriminacije na temelju kaste te poziva na uključivanje ciljeva politike o diskriminaciji na temelju kaste u novi akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju; |
| --- | --- |

158.

osuđuje stalna kršenja ljudskih prava ljudi koji pate zbog kastinskih hijerarhija i diskriminacije na temelju kaste, uključujući negiranje jednakosti i uskraćivanje pristupa pravosuđu i zapošljavanju, stalnu segregaciju i prepreke ostvarenju temeljnih ljudskih prava i razvoja uzrokovane kastinskim sustavima; poziva EU na donošenje politike o izravnim mjerama za uklanjanje diskriminacije na temelju kaste te poziva na uključivanje ciljeva politike o diskriminaciji na temelju kaste u novi akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju;

Prava pripadnika zajednice LGBTI

| 159. | ističe da je homoseksualnost i dalje kazneno kažnjiva u 78 država, a u deset od njih za nju je predviđena smrtna kazna (Saudijska Arabija, Nigerija, Mauritanija, Sudan, Sijera Leone, Jemen, Afganistan, Iran, Maldivi i Brunej) te da je transrodni identitet i dalje kazneno kažnjiv u 20 država; snažno osuđuje nedavni porast diskriminatornih zakona te smatra da nasilni postupci i izgredi protiv pojedinaca na osnovi njihove seksualne orijentacije i rodnog identiteta ne smiju proći nekažnjeno; potiče pomno praćenje stanja u Nigeriji, Ugandi, Malaviju, Indiji i Rusiji u kojima se novim zakonima ili nedavnim pravnim promjenama ozbiljno ugrožava sloboda seksualnih manjina; ponovno potvrđuje vlastitu podršku stalnom radu Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u borbi protiv tih diskriminatornih zakona i postupanja te općenito radu UN-a u tom području; |
| --- | --- |

159.

ističe da je homoseksualnost i dalje kazneno kažnjiva u 78 država, a u deset od njih za nju je predviđena smrtna kazna (Saudijska Arabija, Nigerija, Mauritanija, Sudan, Sijera Leone, Jemen, Afganistan, Iran, Maldivi i Brunej) te da je transrodni identitet i dalje kazneno kažnjiv u 20 država; snažno osuđuje nedavni porast diskriminatornih zakona te smatra da nasilni postupci i izgredi protiv pojedinaca na osnovi njihove seksualne orijentacije i rodnog identiteta ne smiju proći nekažnjeno; potiče pomno praćenje stanja u Nigeriji, Ugandi, Malaviju, Indiji i Rusiji u kojima se novim zakonima ili nedavnim pravnim promjenama ozbiljno ugrožava sloboda seksualnih manjina; ponovno potvrđuje vlastitu podršku stalnom radu Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u borbi protiv tih diskriminatornih zakona i postupanja te općenito radu UN-a u tom području;

| 160. | podupire ideju da bi ESVD trebao dati prednost svojim djelovanjima na tom području te staviti poseban naglasak na situacije u kojima je na snazi smrtna kazna i/ili se nad pripadnicima zajednice LGBTI provodi mučenje i se loše s njima postupa, osuđujući takva postupanja u skladu sa smjernicama EU-a o smrtnoj kazni te smjernicama EU-a o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim i ponižavajućim postupanjima ili kažnjavanjima; |
| --- | --- |

160.

podupire ideju da bi ESVD trebao dati prednost svojim djelovanjima na tom području te staviti poseban naglasak na situacije u kojima je na snazi smrtna kazna i/ili se nad pripadnicima zajednice LGBTI provodi mučenje i se loše s njima postupa, osuđujući takva postupanja u skladu sa smjernicama EU-a o smrtnoj kazni te smjernicama EU-a o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim i ponižavajućim postupanjima ili kažnjavanjima;

| 161. | pozdravlja usvajanje smjernica EU-a iz 2013. o promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI); poziva ESVD i Komisiju da uključe pitanje prava pripadnika zajednice LGBTI u političke dijaloge i u dijaloge o ljudskim pravima s trećim zemljama i u multilateralnim forumima; naglašava da je važno da Komisija i ESVD nastave raspravljati o pitanju prava pripadnika zajednice LGBTI u političkim dijalozima i u dijalozima o ljudskim pravima te da se europski instrument za ljudska prava i demokraciju primjenjuje u pružanju podrške organizacijama koje štite prava pripadnika zajednice LGBTI osnažujući ih da se suprotstave homofobnim i transfobnim zakonima i diskriminaciji protiv pripadnika zajednice LGBTI, podizanjem razine osviještenosti u javnosti o diskriminaciji i nasilju kojima su izložene osobe drugačije seksualne orijentacije i rodnog identiteta te jamčenjem pomoći u nuždi (od psihosocijalne i liječničke pomoći do medijacije i pomoći pri ponovnom uključivanju u društvo) onima kojima je ta pomoć potrebna; |
| --- | --- |

161.

pozdravlja usvajanje smjernica EU-a iz 2013. o promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijskih, homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI); poziva ESVD i Komisiju da uključe pitanje prava pripadnika zajednice LGBTI u političke dijaloge i u dijaloge o ljudskim pravima s trećim zemljama i u multilateralnim forumima; naglašava da je važno da Komisija i ESVD nastave raspravljati o pitanju prava pripadnika zajednice LGBTI u političkim dijalozima i u dijalozima o ljudskim pravima te da se europski instrument za ljudska prava i demokraciju primjenjuje u pružanju podrške organizacijama koje štite prava pripadnika zajednice LGBTI osnažujući ih da se suprotstave homofobnim i transfobnim zakonima i diskriminaciji protiv pripadnika zajednice LGBTI, podizanjem razine osviještenosti u javnosti o diskriminaciji i nasilju kojima su izložene osobe drugačije seksualne orijentacije i rodnog identiteta te jamčenjem pomoći u nuždi (od psihosocijalne i liječničke pomoći do medijacije i pomoći pri ponovnom uključivanju u društvo) onima kojima je ta pomoć potrebna;

| 162. | prima na znanje legalizaciju istospolnih brakova ili istospolnih građanskih zajednica u sve većem broju zemalja, u ovom trenutku 17 diljem svijeta; potiče institucije EU-a i države članice da i dalje pridonose razmatranju priznavanja istospolnih brakova ili istospolnih građanskih zajednica kao pitanja političkih, socijalnih, ljudskih i građanskih prava; |
| --- | --- |

162.

prima na znanje legalizaciju istospolnih brakova ili istospolnih građanskih zajednica u sve većem broju zemalja, u ovom trenutku 17 diljem svijeta; potiče institucije EU-a i države članice da i dalje pridonose razmatranju priznavanja istospolnih brakova ili istospolnih građanskih zajednica kao pitanja političkih, socijalnih, ljudskih i građanskih prava;

| 163. | poziva Komisiju i Svjetsku zdravstvenu organizaciju da poremećaje rodnog identiteta uklone s popisa mentalnih poremećaja i poremećaja u ponašanju; poziva Komisiju da pojača svoje napore u vezi s okončanjem patologizacije transidentiteta; potiče države da osiguraju brze, pristupačne i transparentne postupke priznavanja roda poštujući pravo na samoodređenje; |
| --- | --- |

163.

poziva Komisiju i Svjetsku zdravstvenu organizaciju da poremećaje rodnog identiteta uklone s popisa mentalnih poremećaja i poremećaja u ponašanju; poziva Komisiju da pojača svoje napore u vezi s okončanjem patologizacije transidentiteta; potiče države da osiguraju brze, pristupačne i transparentne postupke priznavanja roda poštujući pravo na samoodređenje;

| 164. | pozdravlja sve veću političku potporu zabrani sterilizacije kao uvjeta za pravno priznavanje roda, kao što je naveo posebni izvjestitelj UN-a o mučenjima, te podupire stajalište da prema takvim zahtjevima treba postupati kao prema kršenju prava na tjelesni integritet te na seksualno i reproduktivno zdravlje i prava i kao takve ih progoniti; |
| --- | --- |

164.

pozdravlja sve veću političku potporu zabrani sterilizacije kao uvjeta za pravno priznavanje roda, kao što je naveo posebni izvjestitelj UN-a o mučenjima, te podupire stajalište da prema takvim zahtjevima treba postupati kao prema kršenju prava na tjelesni integritet te na seksualno i reproduktivno zdravlje i prava i kao takve ih progoniti;

| 165. | pozdravlja ukidanje moldovskog zakona u listopadu 2013. kojim se zabranjuje „promidžba bilo kojih odnosa osim onih koji su povezani s brakom
  ili
  obitelji” te poziva
  druge zemlje u regiji
  da slijede moldovski primjer;; |
| --- | --- |

165.

pozdravlja ukidanje moldovskog zakona u listopadu 2013. kojim se zabranjuje „promidžba bilo kojih odnosa osim onih koji su povezani s brakom
  ili
  obitelji” te poziva
  druge zemlje u regiji
  da slijede moldovski primjer;;

Prava pripadnika nacionalnih manjina

| 166. | naglašava da zajednice nacionalnih manjina imaju posebne potrebe i da je stoga na svim područjima gospodarskog, socijalnog, političkog i kulturnog života potrebno promicati potpunu i djelotvornu jednakost između pripadnika nacionalnih manjina i pripadnika većinskog naroda; |
| --- | --- |

166.

naglašava da zajednice nacionalnih manjina imaju posebne potrebe i da je stoga na svim područjima gospodarskog, socijalnog, političkog i kulturnog života potrebno promicati potpunu i djelotvornu jednakost između pripadnika nacionalnih manjina i pripadnika većinskog naroda;

Prava osoba s invaliditetom

| 167. | pozdravlja ratifikacije Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; podsjeća da je važno da je države članice i institucije EU-a učinkovito provode i posebno naglašava da je potrebno vjerodostojno uključiti načelo dostupnosti svim osobama i sva prava osoba s invaliditetom u sve relevantne politike EU-a, uključujući u politike na području razvojne suradnje, te naglašava obvezujuću i horizontalnu narav toga problema; naglašava da je važno da EU djeluje u suradnji s relevantnim međunarodnim i regionalnim organizacijama i civilnim društvom te posebno s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom kako bi se zajamčilo da se međunarodnim razvojnim programima u obzir uzimaju potrebe osoba s invaliditetom u vezi s mogućnošću pristupa; |
| --- | --- |

167.

pozdravlja ratifikacije Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; podsjeća da je važno da je države članice i institucije EU-a učinkovito provode i posebno naglašava da je potrebno vjerodostojno uključiti načelo dostupnosti svim osobama i sva prava osoba s invaliditetom u sve relevantne politike EU-a, uključujući u politike na području razvojne suradnje, te naglašava obvezujuću i horizontalnu narav toga problema; naglašava da je važno da EU djeluje u suradnji s relevantnim međunarodnim i regionalnim organizacijama i civilnim društvom te posebno s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom kako bi se zajamčilo da se međunarodnim razvojnim programima u obzir uzimaju potrebe osoba s invaliditetom u vezi s mogućnošću pristupa;

| 168. | potiče potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da nastavi podupirati proces ratifikacije i provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u zemljama koje ju još nisu ratificirale ili provele; |
| --- | --- |

168.

potiče potpredsjednicu/Visoku predstavnicu da nastavi podupirati proces ratifikacije i provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u zemljama koje ju još nisu ratificirale ili provele;

| 169. | potiče ESVD da pomno razmotri primjedbe i preporuke o državama koje je objavio Odbor za prava osoba s invaliditetom, kao i izvješća o državama, i da o tim pitanjima sustavno raspravlja u političkim dijalozima s dotičnim državama te u javnim izjavama; poziva Komisiju da pripremi i izradi nacrt temeljnih načela EU-a za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava osoba s invaliditetom radi jamčenja sustavne i koherentne politike u vezi s time, čak i u svojim dijalozima i pregovorima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

169.

potiče ESVD da pomno razmotri primjedbe i preporuke o državama koje je objavio Odbor za prava osoba s invaliditetom, kao i izvješća o državama, i da o tim pitanjima sustavno raspravlja u političkim dijalozima s dotičnim državama te u javnim izjavama; poziva Komisiju da pripremi i izradi nacrt temeljnih načela EU-a za promicanje i zaštitu ostvarivanja svih ljudskih prava osoba s invaliditetom radi jamčenja sustavne i koherentne politike u vezi s time, čak i u svojim dijalozima i pregovorima s trećim zemljama;

| 170. | traži od Komisije i ESVD-a da potiču izaslanstva EU-a diljem svijeta na suradnju s civilnim društvom radi promicanja djelotvornog ostvarivanja ljudskih prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

170.

traži od Komisije i ESVD-a da potiču izaslanstva EU-a diljem svijeta na suradnju s civilnim društvom radi promicanja djelotvornog ostvarivanja ljudskih prava osoba s invaliditetom;

Prava djece

| 171. | ponavlja svoj poziv Komisiji da predloži ambicioznu i sveobuhvatnu strategiju prava djece i akcijski plan za sljedećih pet godina, kao što traži u svojoj Rezoluciji od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

171.

ponavlja svoj poziv Komisiji da predloži ambicioznu i sveobuhvatnu strategiju prava djece i akcijski plan za sljedećih pet godina, kao što traži u svojoj Rezoluciji od 27. studenog 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta;

| 172. | pozdravlja suradnju EU-a s UNICEF-om i drugim organizacijama i NVO-ima koji se bave pravima djece, iz koje je proizašao skup alata za uključivanje prava djece u razvojnu suradnju i potpora ključnim milenijskim razvojnim ciljevima i programima za zaštitu djece radi ostvarivanja prava djece, posebice u osjetljivim situacijama; posebice pozdravlja Manifest o pravima djece te potiče više zastupnika u EP-u i zastupnike nacionalnih parlamenata da promiču Manifest te da postanu „zagovornici prava djece”; pozdravlja činjenicu da se novac od Nobelove nagrade dodijeljene EU-u koristi za pomaganje djeci koja su zahvaćena sukobima; podsjeća na važnost pružanja psihološke potpore djeci koja su izložena nasilju ili su žrtve rata; naglašava važnost jamčenja pristupa obrazovanju djeci pogođenoj sukobima; pozdravlja sudjelovanje EU-a u listopadu 2013. na Trećoj svjetskoj konferenciji o dječjem radu održanoj u Braziliji te njegovo sudjelovanje u pregovorima o trostranoj deklaraciji o dječjem radu; |
| --- | --- |

172.

pozdravlja suradnju EU-a s UNICEF-om i drugim organizacijama i NVO-ima koji se bave pravima djece, iz koje je proizašao skup alata za uključivanje prava djece u razvojnu suradnju i potpora ključnim milenijskim razvojnim ciljevima i programima za zaštitu djece radi ostvarivanja prava djece, posebice u osjetljivim situacijama; posebice pozdravlja Manifest o pravima djece te potiče više zastupnika u EP-u i zastupnike nacionalnih parlamenata da promiču Manifest te da postanu „zagovornici prava djece”; pozdravlja činjenicu da se novac od Nobelove nagrade dodijeljene EU-u koristi za pomaganje djeci koja su zahvaćena sukobima; podsjeća na važnost pružanja psihološke potpore djeci koja su izložena nasilju ili su žrtve rata; naglašava važnost jamčenja pristupa obrazovanju djeci pogođenoj sukobima; pozdravlja sudjelovanje EU-a u listopadu 2013. na Trećoj svjetskoj konferenciji o dječjem radu održanoj u Braziliji te njegovo sudjelovanje u pregovorima o trostranoj deklaraciji o dječjem radu;

| 173. | naglašava potrebu za borbom protiv svih oblika prisilnoga dječjeg rada i izrabljivanja djece; poziva na bolju provedbu postojećega nacionalnog i međunarodnog zakonodavstva kojim se potiče osviještenost o zlostavljanju djece na tržištu rada; |
| --- | --- |

173.

naglašava potrebu za borbom protiv svih oblika prisilnoga dječjeg rada i izrabljivanja djece; poziva na bolju provedbu postojećega nacionalnog i međunarodnog zakonodavstva kojim se potiče osviještenost o zlostavljanju djece na tržištu rada;

| 174. | poziva Komisiju i ESVD da nastave poduzimati mjere u vezi s pravima djeteta s posebnim naglaskom na nasilje nad djecom, uključujući mučenje, s obzirom na to da su nedavno zabilježeni slučajevi mučenja i pritvora djece; poziva da se stavi poseban naglasak na pitanja prisilnog dječjeg rada, siromaštva i malnutricije djece, na ostvarivanje osnovnog obrazovanja za sve, smanjenje smrtnosti djece, prisilan brak i štetne prakse, razoružavanje, rehabilitaciju i naknadnu reintegraciju djece koja su dio oružanih skupina kao i na pitanje vračanja u kojemu sudjeluju djeca u dijalozima o ljudskim pravima s dotičnim zemljama; naglašava važnost davanja prednosti pravima djece u vanjskoj politici, razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći EU-a radi jamčenja odgovarajućeg financiranja i povećanja razine zaštite djece u izvanrednim situacijama; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da podnosi Parlamentu godišnji izvještaj o ostvarenim rezultatima vanjskog djelovanja EU-a usredotočenog na djecu; naglašava činjenicu da bi djeca i adolescenti trebali sudjelovati samo u poslovima koji ne utječu na njihovo zdravlje i osobni razvoj te ne ometaju njihovo školovanje; naglašava važnost davanja prednosti pravima djece u vanjskoj politici EU-a; |
| --- | --- |

174.

poziva Komisiju i ESVD da nastave poduzimati mjere u vezi s pravima djeteta s posebnim naglaskom na nasilje nad djecom, uključujući mučenje, s obzirom na to da su nedavno zabilježeni slučajevi mučenja i pritvora djece; poziva da se stavi poseban naglasak na pitanja prisilnog dječjeg rada, siromaštva i malnutricije djece, na ostvarivanje osnovnog obrazovanja za sve, smanjenje smrtnosti djece, prisilan brak i štetne prakse, razoružavanje, rehabilitaciju i naknadnu reintegraciju djece koja su dio oružanih skupina kao i na pitanje vračanja u kojemu sudjeluju djeca u dijalozima o ljudskim pravima s dotičnim zemljama; naglašava važnost davanja prednosti pravima djece u vanjskoj politici, razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći EU-a radi jamčenja odgovarajućeg financiranja i povećanja razine zaštite djece u izvanrednim situacijama; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da podnosi Parlamentu godišnji izvještaj o ostvarenim rezultatima vanjskog djelovanja EU-a usredotočenog na djecu; naglašava činjenicu da bi djeca i adolescenti trebali sudjelovati samo u poslovima koji ne utječu na njihovo zdravlje i osobni razvoj te ne ometaju njihovo školovanje; naglašava važnost davanja prednosti pravima djece u vanjskoj politici EU-a;

| 175. | napominje da Konvencija UN-a o pravima djeteta poziva na poduzimanje zakonodavnih, upravnih, socijalnih i prosvjetnih mjera u vezi s radom djece i istovremeno prepoznaje potrebu za višedimenzionalnim pristupom; radi djelotvorne primjene poziva na nužnost praćenja zakona intervencijama politike koje pružaju alternative u obliku obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, kao i mjere za socijalnu zaštitu za djecu i obitelji; |
| --- | --- |

175.

napominje da Konvencija UN-a o pravima djeteta poziva na poduzimanje zakonodavnih, upravnih, socijalnih i prosvjetnih mjera u vezi s radom djece i istovremeno prepoznaje potrebu za višedimenzionalnim pristupom; radi djelotvorne primjene poziva na nužnost praćenja zakona intervencijama politike koje pružaju alternative u obliku obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, kao i mjere za socijalnu zaštitu za djecu i obitelji;

| 176. | poziva EU da nastavi promicati povoljno okruženje za sprečavanje i ukidanje rada djece, socijalni dijalog i usklađeno djelovanje između javnih i privatnih sektora u vezi s iskorjenjivanjem rada djece; naglašava potrebu pružanja potpore i jačanja kapaciteta u zemljama s oružanim sukobima i zemljama nakon sukoba radi borbe protiv rada djece; |
| --- | --- |

176.

poziva EU da nastavi promicati povoljno okruženje za sprečavanje i ukidanje rada djece, socijalni dijalog i usklađeno djelovanje između javnih i privatnih sektora u vezi s iskorjenjivanjem rada djece; naglašava potrebu pružanja potpore i jačanja kapaciteta u zemljama s oružanim sukobima i zemljama nakon sukoba radi borbe protiv rada djece;

| 177. | ponavlja da je potrebno pojačati napore u provedbi revidirane strategije za provedbu smjernica EU-a o djeci i oružanim sukobima; poziva u tom kontekstu na bolju upotrebu fondova i instrumenta za stabilnost te europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava radi rješavanja pojave djece vojnika; dodatno potiče EU na produbljivanje suradnje s posebnom predstavnicom UN-a za djecu koja su zahvaćena oružanim sukobima pružajući potporu akcijskim planovima i mehanizmima nadzora i izvješćivanja; poziva na univerzalnu ratifikaciju Konvencije UN-a o pravima djeteta i posebno njezinog trećeg Fakultativnog protokola, čime bi se djeci omogućilo da ulože svoje prigovore Odboru UN-a za prava djeteta; poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za vanjsku i sigurnosnu politiku da razmotre kako EU može jednostrano pristupiti Konvenciji UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

177.

ponavlja da je potrebno pojačati napore u provedbi revidirane strategije za provedbu smjernica EU-a o djeci i oružanim sukobima; poziva u tom kontekstu na bolju upotrebu fondova i instrumenta za stabilnost te europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava radi rješavanja pojave djece vojnika; dodatno potiče EU na produbljivanje suradnje s posebnom predstavnicom UN-a za djecu koja su zahvaćena oružanim sukobima pružajući potporu akcijskim planovima i mehanizmima nadzora i izvješćivanja; poziva na univerzalnu ratifikaciju Konvencije UN-a o pravima djeteta i posebno njezinog trećeg Fakultativnog protokola, čime bi se djeci omogućilo da ulože svoje prigovore Odboru UN-a za prava djeteta; poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu za vanjsku i sigurnosnu politiku da razmotre kako EU može jednostrano pristupiti Konvenciji UN-a o pravima djeteta;

| 178. | ističe da pothranjenost i malnutricija u zemljama u razvoju izazivaju ozbiljnu zabrinutost; u tom smislu pozdravlja okvir za djelovanje nedavno donesen na Drugoj međunarodnoj konferenciji o prehrani, kojim se postavlja globalni cilj smanjenja broja djece zaostale u razvoju mlađe od pet godina u svijetu za 40 %; |
| --- | --- |

178.

ističe da pothranjenost i malnutricija u zemljama u razvoju izazivaju ozbiljnu zabrinutost; u tom smislu pozdravlja okvir za djelovanje nedavno donesen na Drugoj međunarodnoj konferenciji o prehrani, kojim se postavlja globalni cilj smanjenja broja djece zaostale u razvoju mlađe od pet godina u svijetu za 40 %;

| 179. | ponovno ističe kako je pristup obrazovanju temeljno pravo djeteta, sadržano u članku 28. Međunarodne konvencije o pravima djeteta; ističe da je svim djelovanjima koja vode Unija i države članice potrebno poboljšati pristup djece kvalitetnim zdravstvenim uslugama i skrbi; |
| --- | --- |

179.

ponovno ističe kako je pristup obrazovanju temeljno pravo djeteta, sadržano u članku 28. Međunarodne konvencije o pravima djeteta; ističe da je svim djelovanjima koja vode Unija i države članice potrebno poboljšati pristup djece kvalitetnim zdravstvenim uslugama i skrbi;

| 180. | žali zbog činjenice da zemlje diljem svijeta nisu spremne potpisati Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom i Konvenciju UN-a o pravima djeteta, kojima se pružaju detaljne smjernice za razvoj uključivih društava za zaštitu djece s invaliditetom; |
| --- | --- |

180.

žali zbog činjenice da zemlje diljem svijeta nisu spremne potpisati Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom i Konvenciju UN-a o pravima djeteta, kojima se pružaju detaljne smjernice za razvoj uključivih društava za zaštitu djece s invaliditetom;

| 181. | poziva Uniju i države članice da usklađeno provode politike humanitarne pomoći i razvoja u cilju borbe protiv malnutricije djece; |
| --- | --- |

181.

poziva Uniju i države članice da usklađeno provode politike humanitarne pomoći i razvoja u cilju borbe protiv malnutricije djece;

Prava autohtonih naroda

| 182. | sa zabrinutošću napominje da postoji osobita opasnost od diskriminacije autohtonih naroda te da su oni posebno osjetljivi na političke, gospodarske i ekološke promjene i poremećaje, kao i na promjene i poremećaje povezane s radom; napominje da većina njih živi ispod praga siromaštva te da nema mogućnost predstavnika, pristupa političkom odlučivanju ili pravosudnom sustavu ili je taj pristup ograničen; izražava posebnu zabrinutost zbog navoda o široko rasprostranjenom otimanju zemlje, prisilnom premještanju i kršenju ljudskih prava uzrokovanih oružanim sukobima; |
| --- | --- |

182.

sa zabrinutošću napominje da postoji osobita opasnost od diskriminacije autohtonih naroda te da su oni posebno osjetljivi na političke, gospodarske i ekološke promjene i poremećaje, kao i na promjene i poremećaje povezane s radom; napominje da većina njih živi ispod praga siromaštva te da nema mogućnost predstavnika, pristupa političkom odlučivanju ili pravosudnom sustavu ili je taj pristup ograničen; izražava posebnu zabrinutost zbog navoda o široko rasprostranjenom otimanju zemlje, prisilnom premještanju i kršenju ljudskih prava uzrokovanih oružanim sukobima;

Mjere EU-a u vezi s migracijama i izbjeglicama

| 183. | osuđuje potresan broj smrtnih slučajeva na Sredozemnom moru koji Međunarodna organizacija za migracije u svom izvješću „Smrtonosna putovanja” procjenjuje na 3 000 u 2013. godini, što to more čini najsmrtonosnijim područjem na svijetu za nezakonite migracije; izražava jaku zabrinutost u vezi s izvješćima o povredama ljudskih prava migranata i tražitelja azila na njihovu putu do EU-a; poziva Uniju i države članice na suradnju s UN-om, regionalnim mehanizmima, vladama i nevladinim organizacijama radi rješavanja tih problema; naglašava da je hitno potrebno razviti snažnije i integriranije politike koje su snažnije povezane s načelom solidarnosti na razini Unije kako bi se riješila goruća pitanja povezana s migrantima, izbjeglicama i tražiteljima azila na način koji je u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i temeljnim ljudskim dostojanstvom te poziva EU da i zajamči učinkovite zajedničke standarde za postupke prihvata diljem Unije kako bi se zaštitili maloljetnici bez pratnje i najranjivije skupine; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjerenika za migracije, unutarnje poslove i građanstvo i ESVD na jačanje suradnje i pravedne raspodjele odgovornosti među državama članicama, uključujući smještaj i preseljenje izbjeglica te doprinos službama za potragu i spašavanje radi pomoći migrantima u nevolji na moru koji pokušavaju doći do obale EU-a; u vezi s time podsjeća na potrebu poštovanja načela zabrane prisilnog vraćanja u europskim i međunarodnim vodama, što je potvrdio Europski sud za ljudska prava; podsjeća na predanost Komisije razvoju primjerenih zakonitih migracijskih kanala; stoga poziva države članice na potpunu provedbu nedavno donesenog paketa o zajedničkom sustavu azila EU-a i zajedničkog zakonodavstva o migracijama te u tom pogledu poziva da se uvede krizni mehanizam utvrđen Dublinskom uredbom (članak 33.) kojim bi se jasno utvrdio minimalni kontingent za svaku državu članicu i na taj način brzo uspostavio operativni krizni mehanizam za preraspodjelu u cilju pružanja pomoći državama članicama koje su najteže pogođene i u kojima su minimalne kvote vidno prekoračene; poziva države članice da sudjeluju u programima za ponovno naseljavanje i da pojačaju razvoj regionalnih programa zaštite u najpogođenijim područjima; naglašava potrebu za uklanjanjem uzroka nezakonitih migracija; potiče ESVD i države članice da obrate posebnu pozornost na zemlje iz kojih kreće trgovanje i krijumčarenje ljudima, zemlje kroz koje se prolazi i odredišne zemlje; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da dodatno ojačaju vanjsku dimenziju Unije u suradnji s polazišnim i tranzitnim zemljama, uključujući zemlje koje su partneri EU-a, posebno u mediteranskoj regiji, sustavno raspravljajući o tim pitanjima u političkim dijalozima s dotičnim državama i u javnim izjavama te potičući suradnju s tim zemljama na najvišu razinu kako bi se razbile nezakonite mreže krijumčarenja migranata i vodila borba protiv nezakonitih mafija koje zarađuju trgovanjem i krijumčarenjem ljudima; |
| --- | --- |

183.

osuđuje potresan broj smrtnih slučajeva na Sredozemnom moru koji Međunarodna organizacija za migracije u svom izvješću „Smrtonosna putovanja” procjenjuje na 3 000 u 2013. godini, što to more čini najsmrtonosnijim područjem na svijetu za nezakonite migracije; izražava jaku zabrinutost u vezi s izvješćima o povredama ljudskih prava migranata i tražitelja azila na njihovu putu do EU-a; poziva Uniju i države članice na suradnju s UN-om, regionalnim mehanizmima, vladama i nevladinim organizacijama radi rješavanja tih problema; naglašava da je hitno potrebno razviti snažnije i integriranije politike koje su snažnije povezane s načelom solidarnosti na razini Unije kako bi se riješila goruća pitanja povezana s migrantima, izbjeglicama i tražiteljima azila na način koji je u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i temeljnim ljudskim dostojanstvom te poziva EU da i zajamči učinkovite zajedničke standarde za postupke prihvata diljem Unije kako bi se zaštitili maloljetnici bez pratnje i najranjivije skupine; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, povjerenika za migracije, unutarnje poslove i građanstvo i ESVD na jačanje suradnje i pravedne raspodjele odgovornosti među državama članicama, uključujući smještaj i preseljenje izbjeglica te doprinos službama za potragu i spašavanje radi pomoći migrantima u nevolji na moru koji pokušavaju doći do obale EU-a; u vezi s time podsjeća na potrebu poštovanja načela zabrane prisilnog vraćanja u europskim i međunarodnim vodama, što je potvrdio Europski sud za ljudska prava; podsjeća na predanost Komisije razvoju primjerenih zakonitih migracijskih kanala; stoga poziva države članice na potpunu provedbu nedavno donesenog paketa o zajedničkom sustavu azila EU-a i zajedničkog zakonodavstva o migracijama te u tom pogledu poziva da se uvede krizni mehanizam utvrđen Dublinskom uredbom (članak 33.) kojim bi se jasno utvrdio minimalni kontingent za svaku državu članicu i na taj način brzo uspostavio operativni krizni mehanizam za preraspodjelu u cilju pružanja pomoći državama članicama koje su najteže pogođene i u kojima su minimalne kvote vidno prekoračene; poziva države članice da sudjeluju u programima za ponovno naseljavanje i da pojačaju razvoj regionalnih programa zaštite u najpogođenijim područjima; naglašava potrebu za uklanjanjem uzroka nezakonitih migracija; potiče ESVD i države članice da obrate posebnu pozornost na zemlje iz kojih kreće trgovanje i krijumčarenje ljudima, zemlje kroz koje se prolazi i odredišne zemlje; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da dodatno ojačaju vanjsku dimenziju Unije u suradnji s polazišnim i tranzitnim zemljama, uključujući zemlje koje su partneri EU-a, posebno u mediteranskoj regiji, sustavno raspravljajući o tim pitanjima u političkim dijalozima s dotičnim državama i u javnim izjavama te potičući suradnju s tim zemljama na najvišu razinu kako bi se razbile nezakonite mreže krijumčarenja migranata i vodila borba protiv nezakonitih mafija koje zarađuju trgovanjem i krijumčarenjem ljudima;

| 184. | smatra da su djeca migranti osobito ranjiva, posebice kada su bez pratnje; podsjeća na to da su djeca bez pratnje prije svega djeca te da prilikom postupanja s njima glavno načelo treba biti zaštita djece, a ne politike imigracije, čime se poštuje temeljno načelo najboljih interesa djeteta; |
| --- | --- |

184.

smatra da su djeca migranti osobito ranjiva, posebice kada su bez pratnje; podsjeća na to da su djeca bez pratnje prije svega djeca te da prilikom postupanja s njima glavno načelo treba biti zaštita djece, a ne politike imigracije, čime se poštuje temeljno načelo najboljih interesa djeteta;

| 185. | potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i ESVD da nastave pružati potporu procesu ratifikacije Konvencije UN-a protiv transnacionalnoga organiziranog kriminala, njezina Protokola za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom, Protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom te Protokola protiv nezakonite proizvodnje oružja, njegovih dijelova, komponenata i streljiva te trgovanja njima; |
| --- | --- |

185.

potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i ESVD da nastave pružati potporu procesu ratifikacije Konvencije UN-a protiv transnacionalnoga organiziranog kriminala, njezina Protokola za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom, Protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom te Protokola protiv nezakonite proizvodnje oružja, njegovih dijelova, komponenata i streljiva te trgovanja njima;

| 186. | poziva EU da zajamči da su pregovori o svim sporazumima o suradnji na području migracija i o ponovnom prihvatu s državama koje nisu članice EU-a te njihova provedba usklađeni s međunarodnim ljudskim pravima, pravom izbjeglica i međunarodnim pomorskim pravom te traži da se s njime savjetuje prije njihova sklapanja; zahtijeva veću transparentnost pri pregovorima o takvim sporazumima i uključivanje mehanizama nadzora radi procjene utjecaja koji na ljudska prava može imati suradnja na području migracija s državama koje nisu članice EU-a i mjere graničnih kontrola, uključujući Frontex i Eurosur; ustraje u tome da ljudska prava moraju imati važnu ulogu na području migracija i azila; stoga poziva da se službeniku za temeljna prava pri Frontexu i stručnjacima za osposobljavanje pri Europskom potpornom uredu za azil daju odgovarajuća sredstva kako bi mogli izvršiti djelatnosti procjene i nadzora te predstaviti svoje najbolje prakse; |
| --- | --- |

186.

poziva EU da zajamči da su pregovori o svim sporazumima o suradnji na području migracija i o ponovnom prihvatu s državama koje nisu članice EU-a te njihova provedba usklađeni s međunarodnim ljudskim pravima, pravom izbjeglica i međunarodnim pomorskim pravom te traži da se s njime savjetuje prije njihova sklapanja; zahtijeva veću transparentnost pri pregovorima o takvim sporazumima i uključivanje mehanizama nadzora radi procjene utjecaja koji na ljudska prava može imati suradnja na području migracija s državama koje nisu članice EU-a i mjere graničnih kontrola, uključujući Frontex i Eurosur; ustraje u tome da ljudska prava moraju imati važnu ulogu na području migracija i azila; stoga poziva da se službeniku za temeljna prava pri Frontexu i stručnjacima za osposobljavanje pri Europskom potpornom uredu za azil daju odgovarajuća sredstva kako bi mogli izvršiti djelatnosti procjene i nadzora te predstaviti svoje najbolje prakse;

| 187. | poziva Komisiju da provodi stalnu procjenu svojih programa migracija i graničnih kontrola u državama članicama EU-a i državama koje nisu članice EU-a u cilju predlaganja poboljšanih mjera za sprečavanje povreda ljudskih prava
  i
  dijeljenja dobrih praksi; |
| --- | --- |

187.

poziva Komisiju da provodi stalnu procjenu svojih programa migracija i graničnih kontrola u državama članicama EU-a i državama koje nisu članice EU-a u cilju predlaganja poboljšanih mjera za sprečavanje povreda ljudskih prava
  i
  dijeljenja dobrih praksi;

| 188. | potiče Europski potporni ured za azil na razvijanje partnerstva s trećim zemljama kako bi se ojačala međunarodna zaštita tražitelja azila; |
| --- | --- |

188.

potiče Europski potporni ured za azil na razvijanje partnerstva s trećim zemljama kako bi se ojačala međunarodna zaštita tražitelja azila;

| 189. | pozdravlja dodavanje kriterija poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda na popis ključnih kriterija koji se uzimaju obzir prije otvaranja pregovora s trećim zemljama o sporazumima o izuzeću od obveze posjedovanja vize (25); poziva Komisiju da upotrijebi taj novi kriterij kao argument kako bi uvjerila treće zemlje da prihvate konkretniji dijalog o ljudskim pravima u strateški i gospodarski važnom okviru pregovora o vizama; |
| --- | --- |

189.

pozdravlja dodavanje kriterija poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda na popis ključnih kriterija koji se uzimaju obzir prije otvaranja pregovora s trećim zemljama o sporazumima o izuzeću od obveze posjedovanja vize (25); poziva Komisiju da upotrijebi taj novi kriterij kao argument kako bi uvjerila treće zemlje da prihvate konkretniji dijalog o ljudskim pravima u strateški i gospodarski važnom okviru pregovora o vizama;

| 190. | osuđuje sve veću kriminalizaciju nezakonitih migracija u EU-u na štetu ljudskih prava tih osoba; potiče da se odmah omogući uspostava potrebnih mjera zaštite ljudskih prava, mehanizama odgovornosti i provedbe; |
| --- | --- |

190.

osuđuje sve veću kriminalizaciju nezakonitih migracija u EU-u na štetu ljudskih prava tih osoba; potiče da se odmah omogući uspostava potrebnih mjera zaštite ljudskih prava, mehanizama odgovornosti i provedbe;

| 191. | traži da Komisija i ESVD aktivno sudjeluju u raspravi o pojmu „klimatski izbjeglica”, uključujući moguću pravnu definiciju u međunarodnom pravu ili drugim pravno obvezujućim međunarodnim sporazumima; |
| --- | --- |

191.

traži da Komisija i ESVD aktivno sudjeluju u raspravi o pojmu „klimatski izbjeglica”, uključujući moguću pravnu definiciju u međunarodnom pravu ili drugim pravno obvezujućim međunarodnim sporazumima;

| 192. | uviđa da je neposjedovanje državljanstva (apatridnost) velik izazov za ljudska prava; poziva Komisiju i ESVD da se u svim vanjskim djelovanjima EU-a bore protiv apatridnosti, posebno rješavajući pitanje diskriminacije u nacionalnim zakonima na temelju spola, vjeroispovijedi ili pripadnosti manjini, tako što će promicati prava djece na državljanstvo i podupirati kampanju Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) čiji je cilj dokinuti apatridnost do 2024.; |
| --- | --- |

192.

uviđa da je neposjedovanje državljanstva (apatridnost) velik izazov za ljudska prava; poziva Komisiju i ESVD da se u svim vanjskim djelovanjima EU-a bore protiv apatridnosti, posebno rješavajući pitanje diskriminacije u nacionalnim zakonima na temelju spola, vjeroispovijedi ili pripadnosti manjini, tako što će promicati prava djece na državljanstvo i podupirati kampanju Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) čiji je cilj dokinuti apatridnost do 2024.;

Ljudska prava i razvoj

| 193. | naglašava da su poštovanje ljudskih prava, među kojima su i ekonomska, kulturna i socijalna prava te prava povezana s okolišem, pristup hrani, dobro upravljanje, demokratske vrijednosti, mir, sigurnost i pristup poštenom i učinkovitom pravosuđu preduvjeti za smanjenje siromaštva i nejednakosti te ostvarivanje milenijskih razvojnih ciljeva; smatra da ljudska prava trebaju biti sveprisutna odlika ciljeva i pokazatelja u planu za razdoblje nakon 2015.; također naglašava da se provedba plana mora temeljiti na snažnim mehanizmima transparentnosti i odgovornosti; potvrđuje da obveze o upravljanju i ljudskim pravima moraju biti mjerljive i da se moraju pratiti; |
| --- | --- |

193.

naglašava da su poštovanje ljudskih prava, među kojima su i ekonomska, kulturna i socijalna prava te prava povezana s okolišem, pristup hrani, dobro upravljanje, demokratske vrijednosti, mir, sigurnost i pristup poštenom i učinkovitom pravosuđu preduvjeti za smanjenje siromaštva i nejednakosti te ostvarivanje milenijskih razvojnih ciljeva; smatra da ljudska prava trebaju biti sveprisutna odlika ciljeva i pokazatelja u planu za razdoblje nakon 2015.; također naglašava da se provedba plana mora temeljiti na snažnim mehanizmima transparentnosti i odgovornosti; potvrđuje da obveze o upravljanju i ljudskim pravima moraju biti mjerljive i da se moraju pratiti;

| 194. | podsjeća da je UN potvrdio da bez pristupa utemeljenog na ljudskim pravima nije moguće potpuno ispuniti razvojne ciljeve; poziva EU da bude oprezan i zajamči da se pitanje boraca za ljudska prava i pitanje prostora civilnog društva izričito uključi u rasprave o postmilenijskim razvojnim ciljevima; |
| --- | --- |

194.

podsjeća da je UN potvrdio da bez pristupa utemeljenog na ljudskim pravima nije moguće potpuno ispuniti razvojne ciljeve; poziva EU da bude oprezan i zajamči da se pitanje boraca za ljudska prava i pitanje prostora civilnog društva izričito uključi u rasprave o postmilenijskim razvojnim ciljevima;

| 195. | naglašava međuovisnost ekstremnog siromaštva i nedostatka ljudskih prava te ističe potrebu da se izradi skup načela za primjenu standarda i kriterija koji se odnose na ljudska prava u borbi protiv ekstremnog siromaštva; |
| --- | --- |

195.

naglašava međuovisnost ekstremnog siromaštva i nedostatka ljudskih prava te ističe potrebu da se izradi skup načela za primjenu standarda i kriterija koji se odnose na ljudska prava u borbi protiv ekstremnog siromaštva;

| 196. | ističe važnost dosljednosti razvojne politike u postizanju poštovanja ljudskih prava; stoga ponavlja da je potrebno na učinkovit način usvojiti smjernice, procjene učinka i mehanizme nadzora i izvješćivanja kako bi dosljednost razvojne politike zaživjela u politikama Unije i država članica, posebno u području trgovine i poljoprivrede; smatra da bi EU trebao zadržati političko vodstvo u tom pitanju; stoga poziva EU da surađuje s partnerskim zemljama posvećenima tom pitanju na pokretanju međunarodnih inicijativa (u okviru Ujedinjenih naroda, skupine G-20 itd.) s ciljem da dosljednost razvojne politike postane općeprihvaćeni plan; |
| --- | --- |

196.

ističe važnost dosljednosti razvojne politike u postizanju poštovanja ljudskih prava; stoga ponavlja da je potrebno na učinkovit način usvojiti smjernice, procjene učinka i mehanizme nadzora i izvješćivanja kako bi dosljednost razvojne politike zaživjela u politikama Unije i država članica, posebno u području trgovine i poljoprivrede; smatra da bi EU trebao zadržati političko vodstvo u tom pitanju; stoga poziva EU da surađuje s partnerskim zemljama posvećenima tom pitanju na pokretanju međunarodnih inicijativa (u okviru Ujedinjenih naroda, skupine G-20 itd.) s ciljem da dosljednost razvojne politike postane općeprihvaćeni plan;

| 197. | poziva EU i države članice da bolje koordiniraju svoje razvojne planove u skladu s Ugovorom iz Lisabona i na taj način postave razvojnu politiku kao prioritet vanjskih poslova Unije tako da su nacionalni prioriteti i europski planovi o promicanju ljudskih prava bolje koordinirani razvojem, uzimajući u obzir složenosti razvojne politike EU-a; |
| --- | --- |

197.

poziva EU i države članice da bolje koordiniraju svoje razvojne planove u skladu s Ugovorom iz Lisabona i na taj način postave razvojnu politiku kao prioritet vanjskih poslova Unije tako da su nacionalni prioriteti i europski planovi o promicanju ljudskih prava bolje koordinirani razvojem, uzimajući u obzir složenosti razvojne politike EU-a;

| 198. | poziva ESVD da pod koordinacijom potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice bolje poveže vanjsku i sigurnosnu politiku s politikom razvoja radi ostvarivanja sinergija te jamčenja dosljednog pristupa usmjerenog na univerzalnu provedbu ljudskih prava preko razvojne politike EU-a; nadalje, poziva EU da se u multilateralnim forumima bolje koordinira s gospodarstvima u usponu, kao što su Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južna Afrika, radi rješavanja pitanja globalnog upravljanja i promicanja ljudskih prava koordinacijom njihovih različitih planova razvoja; |
| --- | --- |

198.

poziva ESVD da pod koordinacijom potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice bolje poveže vanjsku i sigurnosnu politiku s politikom razvoja radi ostvarivanja sinergija te jamčenja dosljednog pristupa usmjerenog na univerzalnu provedbu ljudskih prava preko razvojne politike EU-a; nadalje, poziva EU da se u multilateralnim forumima bolje koordinira s gospodarstvima u usponu, kao što su Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južna Afrika, radi rješavanja pitanja globalnog upravljanja i promicanja ljudskih prava koordinacijom njihovih različitih planova razvoja;

| 199. | snažno potiče EU da djelotvornije uključi ljudska prava i demokraciju u razvojnu suradnju te da zajamči da EU svojim razvojnim programima doprinese ispunjenju međunarodnih obveza partnerskih zemalja na području ljudskih prava; |
| --- | --- |

199.

snažno potiče EU da djelotvornije uključi ljudska prava i demokraciju u razvojnu suradnju te da zajamči da EU svojim razvojnim programima doprinese ispunjenju međunarodnih obveza partnerskih zemalja na području ljudskih prava;

| 200. | naglašava važnost povezivanja razvojne pomoći s vjerodostojnim naporima za demokratizaciju; |
| --- | --- |

200.

naglašava važnost povezivanja razvojne pomoći s vjerodostojnim naporima za demokratizaciju;

| 201. | poziva Odbor za procjenu učinka da pod nadzorom predsjednika Komisije zajamči da se prilikom govora o projektima razvojne suradnje EU-a u obzir uzima njihov utjecaj na stanje ljudskih prava i obrnuto; |
| --- | --- |

201.

poziva Odbor za procjenu učinka da pod nadzorom predsjednika Komisije zajamči da se prilikom govora o projektima razvojne suradnje EU-a u obzir uzima njihov utjecaj na stanje ljudskih prava i obrnuto;

| 202. | uviđa važnost aktivnog sudjelovanja nevladinih organizacija u planiranju, provedbi i vrednovanju odredbi o ljudskim pravima kako bi se civilno društvo što je više moguće uključilo u oblikovanje politika te u jamčenju djelotvornosti odredbi o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

202.

uviđa važnost aktivnog sudjelovanja nevladinih organizacija u planiranju, provedbi i vrednovanju odredbi o ljudskim pravima kako bi se civilno društvo što je više moguće uključilo u oblikovanje politika te u jamčenju djelotvornosti odredbi o ljudskim pravima;

| 203. | pozdravlja novu inicijativu volontera EU-a za pomoć, kojom će u razdoblju od 2014. do 2020. stvoriti prilika za sudjelovanje otprilike 18 000 ljudi iz EU-a i trećih zemalja u humanitarnim operacijama diljem svijeta ondje gdje je pomoć najhitnije potrebna te iskazati solidarnost pomažući zajednicama pogođenima prirodnim katastrofama ili katastrofama koje je prouzročio čovjek; |
| --- | --- |

203.

pozdravlja novu inicijativu volontera EU-a za pomoć, kojom će u razdoblju od 2014. do 2020. stvoriti prilika za sudjelovanje otprilike 18 000 ljudi iz EU-a i trećih zemalja u humanitarnim operacijama diljem svijeta ondje gdje je pomoć najhitnije potrebna te iskazati solidarnost pomažući zajednicama pogođenima prirodnim katastrofama ili katastrofama koje je prouzročio čovjek;

| 204. | poziva da se djelovanje EU-a usmjeri na rješavanje problema otimanja zemlje promicanjem adekvatnih zaštitnih mehanizama za njegovo sprečavanje u dotičnim zemljama te promicanjem u poduzećima iz EU-a i ostatka Europe prisutnima u tim zemljama; napominje da je uskraćivanje pristupa zemlji i prirodnim resursima ruralnom i urbanom siromašnom stanovništvu jedan od glavnih uzroka gladi i siromaštva u svijetu, čime se utječe na ostvarivanje ljudskih prava lokalnih zajednica te posebno na njihovo pravo na primjerenu hranu; poziva na izradu procjene učinka trgovinske politike EU-a na otimanje zemlje; poziva EU da se uključi u izradu neobveznih smjernica o odgovornom upravljanju zemljom, područjima ribolova i šumama u zakupu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom, koje su donesene pod pokroviteljstvom UN-a, te poziva na njihovu provedbu i donošenje obvezujućih smjernica za sprečavanje otimanja zemlje; međutim, ističe da je hitno potrebno uključiti pitanja ljudskih prava i smanjenja siromaštva u postupke donošenja odluka u vezi s ulagačima koji kupuju ili uzimaju u dugotrajan zakup velike površine zemlje; smatra da je odgovor EU-a na taj problem važan ispit njegove predanosti usvajanju pristupa u okviru razvojne suradnje koji se temelji na pravima, kao što je predviđeno Ugovorom iz Lisabona, i kojim bi razvojna politika EU-a dodatno doprinijela održivom gospodarskom, socijalnom i ekološkom razvoju zemalja u razvoju s glavnim ciljem iskorjenjivanja siromaštva u svijetu; poziva EU da se u skladu s preporukama posebne izvjestiteljice UN-a za pravo na hranu obveže na temeljit zaokret prema agroekologiji, što je način da se zajamči pravo na hranu; |
| --- | --- |

204.

poziva da se djelovanje EU-a usmjeri na rješavanje problema otimanja zemlje promicanjem adekvatnih zaštitnih mehanizama za njegovo sprečavanje u dotičnim zemljama te promicanjem u poduzećima iz EU-a i ostatka Europe prisutnima u tim zemljama; napominje da je uskraćivanje pristupa zemlji i prirodnim resursima ruralnom i urbanom siromašnom stanovništvu jedan od glavnih uzroka gladi i siromaštva u svijetu, čime se utječe na ostvarivanje ljudskih prava lokalnih zajednica te posebno na njihovo pravo na primjerenu hranu; poziva na izradu procjene učinka trgovinske politike EU-a na otimanje zemlje; poziva EU da se uključi u izradu neobveznih smjernica o odgovornom upravljanju zemljom, područjima ribolova i šumama u zakupu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom, koje su donesene pod pokroviteljstvom UN-a, te poziva na njihovu provedbu i donošenje obvezujućih smjernica za sprečavanje otimanja zemlje; međutim, ističe da je hitno potrebno uključiti pitanja ljudskih prava i smanjenja siromaštva u postupke donošenja odluka u vezi s ulagačima koji kupuju ili uzimaju u dugotrajan zakup velike površine zemlje; smatra da je odgovor EU-a na taj problem važan ispit njegove predanosti usvajanju pristupa u okviru razvojne suradnje koji se temelji na pravima, kao što je predviđeno Ugovorom iz Lisabona, i kojim bi razvojna politika EU-a dodatno doprinijela održivom gospodarskom, socijalnom i ekološkom razvoju zemalja u razvoju s glavnim ciljem iskorjenjivanja siromaštva u svijetu; poziva EU da se u skladu s preporukama posebne izvjestiteljice UN-a za pravo na hranu obveže na temeljit zaokret prema agroekologiji, što je način da se zajamči pravo na hranu;

| 205. | s velikom zabrinutošću napominje da su autohtoni narodi posebno pogođeni povredama ljudskih prava povezanima s izvlačenjem resursa; poziva ESVD da podrži stroge zakonske okvire i inicijative u cilju transparentnosti i dobrog upravljanja u rudarstvu i drugim sektorima povezanima s iskorištavanjem resursa, kojima se poštuje slobodan, prethodni i informirani pristanak lokalnog stanovništva i Deklaracija UN-a o pravima autohtonih naroda; |
| --- | --- |

205.

s velikom zabrinutošću napominje da su autohtoni narodi posebno pogođeni povredama ljudskih prava povezanima s izvlačenjem resursa; poziva ESVD da podrži stroge zakonske okvire i inicijative u cilju transparentnosti i dobrog upravljanja u rudarstvu i drugim sektorima povezanima s iskorištavanjem resursa, kojima se poštuje slobodan, prethodni i informirani pristanak lokalnog stanovništva i Deklaracija UN-a o pravima autohtonih naroda;

| 206. | s dubokom zabrinutošću primjećuje da su ranjive skupine posebno pogođene povredama ljudskih prava povezanima s uništavanjem okoliša jer širenje monokulturnih plantaža, sječa stabala, infrastrukturna podrška ekstrakciji plina i nafte, biogoriva, rudarstvo i izgradnja hidroelektrana velikih razmjera dovode do uništavanja šuma i rašumljavanja; poziva Komisiju da provede 7. akcijski program za okoliš i uspostavi sveobuhvatan plan za zaustavljanje rašumljavanja i uništavanja šuma i njihova učinka na okoliš, društvo i ljudska prava; |
| --- | --- |

206.

s dubokom zabrinutošću primjećuje da su ranjive skupine posebno pogođene povredama ljudskih prava povezanima s uništavanjem okoliša jer širenje monokulturnih plantaža, sječa stabala, infrastrukturna podrška ekstrakciji plina i nafte, biogoriva, rudarstvo i izgradnja hidroelektrana velikih razmjera dovode do uništavanja šuma i rašumljavanja; poziva Komisiju da provede 7. akcijski program za okoliš i uspostavi sveobuhvatan plan za zaustavljanje rašumljavanja i uništavanja šuma i njihova učinka na okoliš, društvo i ljudska prava;

| 207. | podsjeća da provedba razvojnih, obrazovnih i zdravstvenih programa omogućuje borbu protiv siromaštva i povrh toga doprinosi borbi protiv međunarodnog terorizma; traži od EU-a da dodatno razvije strategije po modelu ESVD-ove strategije za sigurnost i razvoj Sahela; |
| --- | --- |

207.

podsjeća da provedba razvojnih, obrazovnih i zdravstvenih programa omogućuje borbu protiv siromaštva i povrh toga doprinosi borbi protiv međunarodnog terorizma; traži od EU-a da dodatno razvije strategije po modelu ESVD-ove strategije za sigurnost i razvoj Sahela;

| 208. | naglašava da usprkos već postignutom napretku u vezi s pristupom pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima otprilike 2,6 milijardi ljudi i dalje nema zahod, a 1,1 milijardi ljudi nema pristup pitkoj vodi ni u kojem obliku; tvrdi da to nije samo zbog manjka sredstava, već i zbog manjka političke volje; stoga poziva vlade da zajamče pristup sigurnoj pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima, posebice za žene i djecu; |
| --- | --- |

208.

naglašava da usprkos već postignutom napretku u vezi s pristupom pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima otprilike 2,6 milijardi ljudi i dalje nema zahod, a 1,1 milijardi ljudi nema pristup pitkoj vodi ni u kojem obliku; tvrdi da to nije samo zbog manjka sredstava, već i zbog manjka političke volje; stoga poziva vlade da zajamče pristup sigurnoj pitkoj vodi i sanitarnim uvjetima, posebice za žene i djecu;

| 209. | poziva na izradu ambiciozne dugoročne političke strategije i plana djelovanja za javno zdravlje, inovacije i pristup lijekovima kojima se, između ostaloga, proučavaju novi programi poticaja za istraživanje i razvoj, kako je navedeno u izvješću Stručne savjetodavne radne skupine Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje i razvoj: financiranje i koordinacija za zaštitu prava na životni standard prikladan za zdravlje i dobrobit svakog čovjeka bez obzira na rasu, vjeru, političko uvjerenje, gospodarski ili socijalni položaj; naglašava da su žene i djevojke i dalje najviše pogođene pandemijom HIV-a te da su najviše uključene u skrb za bolesnike u svojim zajednicama; |
| --- | --- |

209.

poziva na izradu ambiciozne dugoročne političke strategije i plana djelovanja za javno zdravlje, inovacije i pristup lijekovima kojima se, između ostaloga, proučavaju novi programi poticaja za istraživanje i razvoj, kako je navedeno u izvješću Stručne savjetodavne radne skupine Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje i razvoj: financiranje i koordinacija za zaštitu prava na životni standard prikladan za zdravlje i dobrobit svakog čovjeka bez obzira na rasu, vjeru, političko uvjerenje, gospodarski ili socijalni položaj; naglašava da su žene i djevojke i dalje najviše pogođene pandemijom HIV-a te da su najviše uključene u skrb za bolesnike u svojim zajednicama;

Međunarodni kulturni i sportski događaji i ljudska prava

| 210. | osuđuje sve rašireniju praksu autoritarnih država koje kao domaćini velikih sportskih ili kulturnih događaja nastoje poboljšati svoj međunarodni legitimitet uz istodobno daljnje ograničavanje neslaganja u zemlji; poziva EU i države članice da surađuju s međunarodnim sportskim savezima, poslovnim subjektima i organizacijama civilnog društva u vezi s načinima njihova sudjelovanja na takvim događajima, uključujući prve Europske igre u Bakuu 2015. godine te Svjetsko nogometno prvenstvo FIFA 2018. u Rusiji; poziva na razvoj političkog okvira EU-a za sport i ljudska prava te na uključivanje odgovarajućih obveza u sljedeći akcijski plan o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

210.

osuđuje sve rašireniju praksu autoritarnih država koje kao domaćini velikih sportskih ili kulturnih događaja nastoje poboljšati svoj međunarodni legitimitet uz istodobno daljnje ograničavanje neslaganja u zemlji; poziva EU i države članice da surađuju s međunarodnim sportskim savezima, poslovnim subjektima i organizacijama civilnog društva u vezi s načinima njihova sudjelovanja na takvim događajima, uključujući prve Europske igre u Bakuu 2015. godine te Svjetsko nogometno prvenstvo FIFA 2018. u Rusiji; poziva na razvoj političkog okvira EU-a za sport i ljudska prava te na uključivanje odgovarajućih obveza u sljedeći akcijski plan o ljudskim pravima;

| 211. | naglašava da s obzirom na univerzalnost ljudskih prava i na temelju konvencijâ UNESCO-a kulturna raznolikost i kulturna baština predstavljaju svjetsku baštinu te da međunarodna zajednica ima dužnost surađivati u njihovoj zaštiti i vrednovanju; smatra da bi svjesni oblici razaranja kulturne i umjetničke baštine kakvi se trenutačno događaju u Iraku i Siriji trebali biti predmetom kaznenog progona kao ratni zločini i kao zločini protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

211.

naglašava da s obzirom na univerzalnost ljudskih prava i na temelju konvencijâ UNESCO-a kulturna raznolikost i kulturna baština predstavljaju svjetsku baštinu te da međunarodna zajednica ima dužnost surađivati u njihovoj zaštiti i vrednovanju; smatra da bi svjesni oblici razaranja kulturne i umjetničke baštine kakvi se trenutačno događaju u Iraku i Siriji trebali biti predmetom kaznenog progona kao ratni zločini i kao zločini protiv čovječnosti;

Jačanje djelovanja Europskog parlamenta u vezi s ljudskim pravima

| 212. | ponavlja svoju predanost stalnom poboljšanju postupaka, procesa i struktura samog Parlamenta kako bi se zajamčilo da se ljudska prava i demokracija nalaze u središtu njegovih aktivnosti i politika; podsjeća na svoj povijesni doprinos ljudskim pravima, osobito dodjelom nagrade Saharov za slobodu mišljenja; nadalje, smatra da je potrebna učinkovita suradnja u okviru cijelog Parlamenta i postavljanje ljudskih prava u središte djelovanja kako bi Pododbor za ljudska prava ispunio svoju zadaću utvrđenu Poslovnikom u skladu s kojom „bi trebao osigurati usklađenost vanjske politike Unije i njezine politike u području ljudskih prava”; |
| --- | --- |

212.

ponavlja svoju predanost stalnom poboljšanju postupaka, procesa i struktura samog Parlamenta kako bi se zajamčilo da se ljudska prava i demokracija nalaze u središtu njegovih aktivnosti i politika; podsjeća na svoj povijesni doprinos ljudskim pravima, osobito dodjelom nagrade Saharov za slobodu mišljenja; nadalje, smatra da je potrebna učinkovita suradnja u okviru cijelog Parlamenta i postavljanje ljudskih prava u središte djelovanja kako bi Pododbor za ljudska prava ispunio svoju zadaću utvrđenu Poslovnikom u skladu s kojom „bi trebao osigurati usklađenost vanjske politike Unije i njezine politike u području ljudskih prava”;

| 213. | poziva na bolju provedbu smjernica za međuparlamentarna izaslanstva Europskog parlamenta o promicanju ljudskih prava i demokracije i potiče Konferenciju predsjednika izaslanstva da u suradnji s Pododborom za ljudska prava preispita smjernice; u tom pogledu preporučuje sustavniju i transparentniju praksu poticanja rasprave o ljudskim pravima tijekom posjeta izaslanstava trećim zemljama, posebno o pojedinačnim slučajevima koji se navode u rezolucijama Parlamenta i o ugroženim laureatima i kandidatima za nagradu Saharov, te preporučuje praksu podnošenja pismenih izvješća o poduzetim aktivnostima Pododboru za ljudska prava i, kada je to potrebno iz političkih razloga, izvješćivanje preko posebnih obavještajnih sastanaka; |
| --- | --- |

213.

poziva na bolju provedbu smjernica za međuparlamentarna izaslanstva Europskog parlamenta o promicanju ljudskih prava i demokracije i potiče Konferenciju predsjednika izaslanstva da u suradnji s Pododborom za ljudska prava preispita smjernice; u tom pogledu preporučuje sustavniju i transparentniju praksu poticanja rasprave o ljudskim pravima tijekom posjeta izaslanstava trećim zemljama, posebno o pojedinačnim slučajevima koji se navode u rezolucijama Parlamenta i o ugroženim laureatima i kandidatima za nagradu Saharov, te preporučuje praksu podnošenja pismenih izvješća o poduzetim aktivnostima Pododboru za ljudska prava i, kada je to potrebno iz političkih razloga, izvješćivanje preko posebnih obavještajnih sastanaka;

| 214. | ističe da je potrebno i dalje promišljati kako se na najbolji način može povećati vjerodostojnost, vidljivost i djelotvornost rezolucija Parlamenta o povredama ljudskih prava, demokraciji i vladavini prava te ističe da se sve europske institucije i Europska zaklada za demokraciju trebaju na odgovarajući način uskladiti i provoditi nadzor; posebice naglašava potrebu institucionalnog praćenja pitanja postavljenih u hitnim rezolucijama Parlamenta; |
| --- | --- |

214.

ističe da je potrebno i dalje promišljati kako se na najbolji način može povećati vjerodostojnost, vidljivost i djelotvornost rezolucija Parlamenta o povredama ljudskih prava, demokraciji i vladavini prava te ističe da se sve europske institucije i Europska zaklada za demokraciju trebaju na odgovarajući način uskladiti i provoditi nadzor; posebice naglašava potrebu institucionalnog praćenja pitanja postavljenih u hitnim rezolucijama Parlamenta;

| 215. | podržava raspravu o uključivanju različitih instrumenata koji su na raspolaganju Parlamentu u vezi s podupiranjem i promicanjem ljudskih prava u jedinstveni strateški dokument koji bi Parlament trebao usvojiti na plenarnoj sjednici; poziva da se izradi internetska stranica koja će se redovito ažurirati i na kojoj će biti popis boraca za ljudska prava koji se navode u hitnim rezolucijama Europskog parlamenta te da se uspostavi interna radna skupina Europskog parlamenta koja bi pratila slučajeve navedenih boraca za ljudska prava diljem svijeta, potičući izaslanstva koja putuju u treće zemlje da se susretnu s njima; |
| --- | --- |

215.

podržava raspravu o uključivanju različitih instrumenata koji su na raspolaganju Parlamentu u vezi s podupiranjem i promicanjem ljudskih prava u jedinstveni strateški dokument koji bi Parlament trebao usvojiti na plenarnoj sjednici; poziva da se izradi internetska stranica koja će se redovito ažurirati i na kojoj će biti popis boraca za ljudska prava koji se navode u hitnim rezolucijama Europskog parlamenta te da se uspostavi interna radna skupina Europskog parlamenta koja bi pratila slučajeve navedenih boraca za ljudska prava diljem svijeta, potičući izaslanstva koja putuju u treće zemlje da se susretnu s njima;

o

o o

| 216. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 69. zasjedanja Glavne skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te voditeljima izaslanstava EU-a. |
| --- | --- |

216.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 69. zasjedanja Glavne skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te voditeljima izaslanstava EU-a.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0070.

(2)  A/RES/55/2.

(3)  Dokument Vijeća 11855/2012.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0575.

(5)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 69.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0252.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0259.

(8)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 115.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0013.

(10)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 165.

(11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0274.

(12)  A/RES/67/176.

(13)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0206.

(14)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 107.

(15)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 101.

(16)  SL C 290 E, 29.11.2006., str. 107.

(17)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 31.

(18)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 94.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0059.

(20)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0420.

(21)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0394.

(22)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0180.

(23)  A/RES/69/186.

(24)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0286.

(25)  Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/172 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/172

---

P8_TA(2015)0077

Odnosi između EU-a i Lige arapskih država i suradnja u borbi protiv terorizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o odnosima između EU-a i Lige arapskih država i suradnje u borbi protiv terorizma (2015/2573(RSP))

(2016/C 316/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti koje su izazvane terorističkim djelima koju je Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda usvojilo 24. rujna 2014. (Rezolucija 2178 (2014)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti koje su izazvane terorističkim djelima koju je Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda usvojilo 24. rujna 2014. (Rezolucija 2178 (2014)),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu donesenu nakon neslužbenog sastanka ministara pravosuđa i unutarnjih poslova održanog u Rigi 29. i 30. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu donesenu nakon neslužbenog sastanka ministara pravosuđa i unutarnjih poslova održanog u Rigi 29. i 30. siječnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir aktivnosti Ureda za vezu EU-a i Lige arapskih država na Malti, usmjerene na poticanje dijaloga između Komisije i Arapske lige, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti Ureda za vezu EU-a i Lige arapskih država na Malti, usmjerene na poticanje dijaloga između Komisije i Arapske lige,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju usvojenu na trećem sastanku ministara vanjskih poslova Europske unije i Lige arapskih država održanom 10. i 11. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju usvojenu na trećem sastanku ministara vanjskih poslova Europske unije i Lige arapskih država održanom 10. i 11. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir potpisivanje Memoranduma o razumijevanju dana 19. siječnja 2015. između potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, u ime Europske unije, te glavnog tajnika Lige arapskih država Nabila El Arabyja, u ime Lige arapskih država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potpisivanje Memoranduma o razumijevanju dana 19. siječnja 2015. između potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, u ime Europske unije, te glavnog tajnika Lige arapskih država Nabila El Arabyja, u ime Lige arapskih država,

| — | uzimajući u obzir Strategiju unutarnje sigurnosti EU-a koju je Vijeće usvojilo 25. veljače 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju unutarnje sigurnosti EU-a koju je Vijeće usvojilo 25. veljače 2010.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjsku politiku o borbi protiv terorizma, a posebno zaključke od 9. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjsku politiku o borbi protiv terorizma, a posebno zaključke od 9. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o mjerama protiv terorizma (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o mjerama protiv terorizma (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2015. o situaciji u Egiptu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2015. o situaciji u Egiptu (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o zemljama Lige arapskih država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o zemljama Lige arapskih država,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Federice Mogherini od 19. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Federice Mogherini od 19. siječnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su terorizam i nasilni ekstremizam velike prijetnje sigurnosti i slobodi na globalnoj razini i budući da je poštovanje temeljnih prava ključni element uspješnih politika za borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

A.

budući da su terorizam i nasilni ekstremizam velike prijetnje sigurnosti i slobodi na globalnoj razini i budući da je poštovanje temeljnih prava ključni element uspješnih politika za borbu protiv terorizma;

| B. | budući da je terorizam svjetska prijetnja koju treba riješiti koordiniranim naporom nacionalnih vlada i regionalnih i međunarodnih organizacija; ističe da samo svjetsko savezništvo može učinkovito riješiti ovu prijetnju, u potpunosti poštujući međunarodno pravo, temeljne vrijednosti i međunarodne standarde u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je terorizam svjetska prijetnja koju treba riješiti koordiniranim naporom nacionalnih vlada i regionalnih i međunarodnih organizacija; ističe da samo svjetsko savezništvo može učinkovito riješiti ovu prijetnju, u potpunosti poštujući međunarodno pravo, temeljne vrijednosti i međunarodne standarde u pogledu ljudskih prava;

| C. | budući da su 19. siječnja 2015. potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini te glavni tajnik Lige arapskih država Nabil El Araby potpisali Memorandum o razumijevanju između Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Glavnog tajništva Lige arapskih država; |
| --- | --- |

C.

budući da su 19. siječnja 2015. potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini te glavni tajnik Lige arapskih država Nabil El Araby potpisali Memorandum o razumijevanju između Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Glavnog tajništva Lige arapskih država;

| D. | budući da sadržaj Memoranduma o razumijevanju iz 2015. između ESVD-a i Glavnog tajništva Lige arapskih država nije dostupan javnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da sadržaj Memoranduma o razumijevanju iz 2015. između ESVD-a i Glavnog tajništva Lige arapskih država nije dostupan javnosti;

| E. | budući da EU i Liga arapskih država imaju zajednički interes za pronalaženje dugoročnih rješenja kojima bi se jamčili mir i stabilnost u regiji; budući da je svrha Memoranduma o razumijevanju podržati i ojačati odnose između država članica EU-a i članica Lige arapskih država kako bi se poboljšale njihove radne strukture, razmjena iskustava i dijalog te ostvarili zajednički ciljevi u područjima od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

E.

budući da EU i Liga arapskih država imaju zajednički interes za pronalaženje dugoročnih rješenja kojima bi se jamčili mir i stabilnost u regiji; budući da je svrha Memoranduma o razumijevanju podržati i ojačati odnose između država članica EU-a i članica Lige arapskih država kako bi se poboljšale njihove radne strukture, razmjena iskustava i dijalog te ostvarili zajednički ciljevi u područjima od zajedničkog interesa;

| F. | budući da će se u sljedećim godinama vjerojatno nastaviti pojava odlaska boraca iz Europe na različite lokacije kako bi sudjelovali u džihadu, kao i prijetnja sigurnosti koju oni mogu predstavljati u EU-u nakon svog povratka; budući da su, prema izvješćima, izbijanjem rata i nasilja u Siriji, Iraku i Libiji tisuće državljana EU-a napustili svoje domove kako bi postali strani borci, što predstavlja dodatan izazov za sigurnost građana EU-a; budući da su nedavne terorističke napade počinjene u Parizu i Kopenhagenu izvršili državljani EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da će se u sljedećim godinama vjerojatno nastaviti pojava odlaska boraca iz Europe na različite lokacije kako bi sudjelovali u džihadu, kao i prijetnja sigurnosti koju oni mogu predstavljati u EU-u nakon svog povratka; budući da su, prema izvješćima, izbijanjem rata i nasilja u Siriji, Iraku i Libiji tisuće državljana EU-a napustili svoje domove kako bi postali strani borci, što predstavlja dodatan izazov za sigurnost građana EU-a; budući da su nedavne terorističke napade počinjene u Parizu i Kopenhagenu izvršili državljani EU-a;

| G. | budući da internet i društvene mreže omogućuju lakše širenje terorističke propagande; budući da kibernetički terorizam omogućuje terorističkim skupinama uspostavljanje i održavanje veza bez fizičkih ograničenja granica, čime se smanjuje potreba za bazama ili utočištima u zemljama; |
| --- | --- |

G.

budući da internet i društvene mreže omogućuju lakše širenje terorističke propagande; budući da kibernetički terorizam omogućuje terorističkim skupinama uspostavljanje i održavanje veza bez fizičkih ograničenja granica, čime se smanjuje potreba za bazama ili utočištima u zemljama;

| H. | budući da se u državama članicama Lige arapskih država događaju teška i sustavna kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da se u državama članicama Lige arapskih država događaju teška i sustavna kršenja ljudskih prava;

| I. | budući da vlade država članica Lige arapskih država organizacije civilnog društva za koje EU smatra da ostvaruju svoja univerzalna ljudska prava i temeljne slobode proglašavaju terorističkim organizacijama; budući da se borba protiv terorizma i nacionalna sigurnost sve više navode kao opravdanja napada na pripadnike oporbe, civilno društvo i novinare; |
| --- | --- |

I.

budući da vlade država članica Lige arapskih država organizacije civilnog društva za koje EU smatra da ostvaruju svoja univerzalna ljudska prava i temeljne slobode proglašavaju terorističkim organizacijama; budući da se borba protiv terorizma i nacionalna sigurnost sve više navode kao opravdanja napada na pripadnike oporbe, civilno društvo i novinare;

| J. | budući da vanjske politike EU-a moraju doprinijeti borbi protiv terorističke prijetnje koja postaje sve ozbiljnija u određenim dijelovima njegova susjedstva; budući da bi se strategije prevencije u području borbe protiv terorizma trebale oslanjati na pluralni pristup koji je usmjeren na izravno suzbijanje priprema napada na teritoriju Unije, ali i na uključivanje potrebe za rješavanjem glavnih uzroka terorizma u spomenute strategije; |
| --- | --- |

J.

budući da vanjske politike EU-a moraju doprinijeti borbi protiv terorističke prijetnje koja postaje sve ozbiljnija u određenim dijelovima njegova susjedstva; budući da bi se strategije prevencije u području borbe protiv terorizma trebale oslanjati na pluralni pristup koji je usmjeren na izravno suzbijanje priprema napada na teritoriju Unije, ali i na uključivanje potrebe za rješavanjem glavnih uzroka terorizma u spomenute strategije;

| K. | budući da EU osuđuje primjenu smrtne kazne te okrutno i neljudsko kažnjavanje u cijelom svijetu, uključujući osoba osuđenih za terorističko djelovanje; |
| --- | --- |

K.

budući da EU osuđuje primjenu smrtne kazne te okrutno i neljudsko kažnjavanje u cijelom svijetu, uključujući osoba osuđenih za terorističko djelovanje;

| 1. | izražava užasnutost razinom ljudske patnje i smrtnih stradanja uzrokovanih terorističkim napadima te iskazuje solidarnost s obiteljima svih nevinih žrtava; |
| --- | --- |

1.

izražava užasnutost razinom ljudske patnje i smrtnih stradanja uzrokovanih terorističkim napadima te iskazuje solidarnost s obiteljima svih nevinih žrtava;

| 2. | ističe činjenicu da terorizam predstavlja izravnu prijetnju svim državama i svim narodima neovisno o njihovu etničkom podrijetlu, vjeroispovijedi ili uvjerenju; |
| --- | --- |

2.

ističe činjenicu da terorizam predstavlja izravnu prijetnju svim državama i svim narodima neovisno o njihovu etničkom podrijetlu, vjeroispovijedi ili uvjerenju;

| 3. | poziva na objavljivanje Memoranduma o razumijevanju kako bi njegov sadržaj mogao biti podvrgnut demokratskom i sudskom ispitivanju; |
| --- | --- |

3.

poziva na objavljivanje Memoranduma o razumijevanju kako bi njegov sadržaj mogao biti podvrgnut demokratskom i sudskom ispitivanju;

| 4. | poziva Vijeće da zajedno sa svim državama članicama Lige arapskih država radi na usklađenoj, nedvosmislenoj definiciji terorizma; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da zajedno sa svim državama članicama Lige arapskih država radi na usklađenoj, nedvosmislenoj definiciji terorizma;

| 5. | ističe važnost suradnje na pitanjima humanitarne pomoći razmjenom informacija o kriznim situacijama; ističe važnost razmjene, prema potrebi, ocjena i primjera najbolje prakse te suradnje u vezi s utvrđivanjem praktičnih mjera za pomoć u rješavanju tih prijetnji, uključujući učinkovitije djelovanje kako bi se suzbilo radikalizaciju, novačenje i putovanje terorista i stranih boraca te postupanje s borcima koji se vraćaju na mjesto polaska; |
| --- | --- |

5.

ističe važnost suradnje na pitanjima humanitarne pomoći razmjenom informacija o kriznim situacijama; ističe važnost razmjene, prema potrebi, ocjena i primjera najbolje prakse te suradnje u vezi s utvrđivanjem praktičnih mjera za pomoć u rješavanju tih prijetnji, uključujući učinkovitije djelovanje kako bi se suzbilo radikalizaciju, novačenje i putovanje terorista i stranih boraca te postupanje s borcima koji se vraćaju na mjesto polaska;

| 6. | ponavlja svoje stajalište da je u borbi protiv terorizma ključno riješiti ne samo posljedice nego i temeljne uzroke radikalizacije i ističe potrebu za sveobuhvatnim međusektorskim pristupom koji će jamčiti uključenost svih relevantnih politika, pa i važnost promicanja kulture uključivanja i tolerancije uz pomoć, na primjer, obrazovnih, socijalnih i regionalnih politika; |
| --- | --- |

6.

ponavlja svoje stajalište da je u borbi protiv terorizma ključno riješiti ne samo posljedice nego i temeljne uzroke radikalizacije i ističe potrebu za sveobuhvatnim međusektorskim pristupom koji će jamčiti uključenost svih relevantnih politika, pa i važnost promicanja kulture uključivanja i tolerancije uz pomoć, na primjer, obrazovnih, socijalnih i regionalnih politika;

| 7. | primjećuje da je jedan od glavnih uzroka sadašnje terorističke prijetnje u EU-u i arapskim državama džihadistički ekstremizam; podržava stajalište da politika usmjerena na deradikalizaciju i borbu protiv terorizma ne može biti učinkovita ako nije osmišljena u bliskoj suradnji sa zemljama porijekla; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da je jedan od glavnih uzroka sadašnje terorističke prijetnje u EU-u i arapskim državama džihadistički ekstremizam; podržava stajalište da politika usmjerena na deradikalizaciju i borbu protiv terorizma ne može biti učinkovita ako nije osmišljena u bliskoj suradnji sa zemljama porijekla;

| 8. | poziva vlasti EU-a i država članica Arapske lige da poštuju zabranu mučenja koja je utvrđena ponajprije u Konvenciji UN-a protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja koju je većina njih potpisala i ratificirala; ponovno ističe da prisilna priznanja iznuđena mučenjem nisu valjana; |
| --- | --- |

8.

poziva vlasti EU-a i država članica Arapske lige da poštuju zabranu mučenja koja je utvrđena ponajprije u Konvenciji UN-a protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja koju je većina njih potpisala i ratificirala; ponovno ističe da prisilna priznanja iznuđena mučenjem nisu valjana;

| 9. | ponavlja potrebu za održavanjem ravnoteže između slobode i sigurnosti u odgovoru na terorističke prijetnje i za razmatranjem svih mjera koje treba poduzeti s gledišta njihove sukladnosti s vladavinom prava i zahtjevima temeljnih prava; |
| --- | --- |

9.

ponavlja potrebu za održavanjem ravnoteže između slobode i sigurnosti u odgovoru na terorističke prijetnje i za razmatranjem svih mjera koje treba poduzeti s gledišta njihove sukladnosti s vladavinom prava i zahtjevima temeljnih prava;

| 10. | pozdravlja, u pravilu, suradnju i partnerstvo između EU-a i trećih zemalja u borbi protiv terorizma; pozdravlja uspostavljanje strateškog dijaloga EU-a i Lige arapskih država, uključujući razmjene o političkim i sigurnosnim pitanjima, održavanje redovitih sastanaka Političkog i sigurnosnog odbora EU-a i stalnih predstavnika arapskih država te pohvaljuje napredak postignut u području ranog upozoravanja i odgovora na krizu, a posebno punu provedbu Projekta ranog upozoravanja i odgovora na krizu; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja, u pravilu, suradnju i partnerstvo između EU-a i trećih zemalja u borbi protiv terorizma; pozdravlja uspostavljanje strateškog dijaloga EU-a i Lige arapskih država, uključujući razmjene o političkim i sigurnosnim pitanjima, održavanje redovitih sastanaka Političkog i sigurnosnog odbora EU-a i stalnih predstavnika arapskih država te pohvaljuje napredak postignut u području ranog upozoravanja i odgovora na krizu, a posebno punu provedbu Projekta ranog upozoravanja i odgovora na krizu;

| 11. | međutim, podsjeća da se mjere protiv terorizma nikada ne smiju zloupotrijebiti za suzbijanje opravdane pobune ili kršenje univerzalnih ljudskih prava; poziva EU da odredi jasne zaštitne mjere u suradnji s trećim zemljama i da bude siguran da u ime borbe protiv terorizma izravno ili neizravno ne podupire ili ne daje legitimitet ugnjetavanju legitimnih organizacija i pojedinaca koji ne krše zakon; |
| --- | --- |

11.

međutim, podsjeća da se mjere protiv terorizma nikada ne smiju zloupotrijebiti za suzbijanje opravdane pobune ili kršenje univerzalnih ljudskih prava; poziva EU da odredi jasne zaštitne mjere u suradnji s trećim zemljama i da bude siguran da u ime borbe protiv terorizma izravno ili neizravno ne podupire ili ne daje legitimitet ugnjetavanju legitimnih organizacija i pojedinaca koji ne krše zakon;

| 12. | ističe da su se ministri vanjskih poslova EU-a i Lige arapskih država isto tako složili da nastave s radom na sveobuhvatnoj provedbi Globalne strategije UN-a za borbu protiv terorizma; podupire činjenicu da su ministri pozdravili uspostavu Centra UN-a za suzbijanje terorizma na inicijativu Čuvara dviju svetih džamija islama i zatražili potporu za taj centar, kao i da su pozdravili održavanje prve međunarodne konferencije o borbi protiv terorizma u Bagdadu u ožujku 2014. kao priliku za raspravu i traženje odgovarajućih sredstava i načina za promicanje međunarodne suradnje i borbe protiv terorizma na regionalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

ističe da su se ministri vanjskih poslova EU-a i Lige arapskih država isto tako složili da nastave s radom na sveobuhvatnoj provedbi Globalne strategije UN-a za borbu protiv terorizma; podupire činjenicu da su ministri pozdravili uspostavu Centra UN-a za suzbijanje terorizma na inicijativu Čuvara dviju svetih džamija islama i zatražili potporu za taj centar, kao i da su pozdravili održavanje prve međunarodne konferencije o borbi protiv terorizma u Bagdadu u ožujku 2014. kao priliku za raspravu i traženje odgovarajućih sredstava i načina za promicanje međunarodne suradnje i borbe protiv terorizma na regionalnoj razini;

| 13. | ponavlja važnost suradnje između EU-a i Lige arapskih država u području ljudskih prava naglašavajući važnost nastavka promicanja i zaštite ljudskih prava i poštovanja svih ljudskih prava za sve, uključujući pravo na gospodarski i društveni razvoj, slobodu izražavanja i slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja dok se istovremeno promiču vrijednosti tolerancije i suživota među različitim vjeroispovijedima i odbijaju isključivanje, ekstremizam, poticanje i širenje mržnje i nasilja; |
| --- | --- |

13.

ponavlja važnost suradnje između EU-a i Lige arapskih država u području ljudskih prava naglašavajući važnost nastavka promicanja i zaštite ljudskih prava i poštovanja svih ljudskih prava za sve, uključujući pravo na gospodarski i društveni razvoj, slobodu izražavanja i slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja dok se istovremeno promiču vrijednosti tolerancije i suživota među različitim vjeroispovijedima i odbijaju isključivanje, ekstremizam, poticanje i širenje mržnje i nasilja;

| 14. | poziva Vijeće da provjeri je li bilo kršenja Kodeksa ponašanja EU-a pri izvozu oružja s obzirom na ugnjetavanje; |
| --- | --- |

14.

poziva Vijeće da provjeri je li bilo kršenja Kodeksa ponašanja EU-a pri izvozu oružja s obzirom na ugnjetavanje;

| 15. | poziva EU da razvije, u suradnji s Ligom arapskih država, namjenski mehanizam usmjeren na ograničavanje pojave trgovine oružjem u sklopu kojeg bi se posebna pozornost posvetila državama iz kojih terorizam potječe ili u kojima se teroriste obučava; poziva EU da pažljivo prati provedbu izvoza oružja, osobito dvojne uporabe tehnologije koja teroristima može poslužiti kao sredstvo; vjeruje da je bitno suprotstaviti se financiranju terorizma u dogovoru s relevantnim sudionicima, uključujući Ligu arapskih država i njezine članice; |
| --- | --- |

15.

poziva EU da razvije, u suradnji s Ligom arapskih država, namjenski mehanizam usmjeren na ograničavanje pojave trgovine oružjem u sklopu kojeg bi se posebna pozornost posvetila državama iz kojih terorizam potječe ili u kojima se teroriste obučava; poziva EU da pažljivo prati provedbu izvoza oružja, osobito dvojne uporabe tehnologije koja teroristima može poslužiti kao sredstvo; vjeruje da je bitno suprotstaviti se financiranju terorizma u dogovoru s relevantnim sudionicima, uključujući Ligu arapskih država i njezine članice;

| 16. | smatra da EU mora preispitati najčešće nedostatke koji su obilježili prijašnju suradnju u borbi protiv terorizma sa zemljama porijekla, tranzita i odredišta kroz koje se usmjeravaju strani borci i resursi kojima im se daje potpora, uključujući države članice Lige arapskih država; |
| --- | --- |

16.

smatra da EU mora preispitati najčešće nedostatke koji su obilježili prijašnju suradnju u borbi protiv terorizma sa zemljama porijekla, tranzita i odredišta kroz koje se usmjeravaju strani borci i resursi kojima im se daje potpora, uključujući države članice Lige arapskih država;

| 17. | ističe da sveobuhvatna strategija EU-a o mjerama protiv terorizma, utemeljena na pristupu koji objedinjuje diplomatske, društveno-gospodarske i razvojne instrumente te instrumente sprečavanja sukoba, izgradnje mira i upravljanja kriznim situacijama, mora također u potpunosti iskoristiti svoju vanjsku politiku i politiku razvoja u cilju borbe protiv siromaštva, diskriminacije i marginalizacije, borbe protiv korupcije i promicanja dobrog upravljanja te sprečavanja i rješavanja sukoba jer sve te pojave doprinose marginalizaciji pojedinih skupina i sektora društva te ih stoga čine izloženijima propagandi ekstremističkih skupina; |
| --- | --- |

17.

ističe da sveobuhvatna strategija EU-a o mjerama protiv terorizma, utemeljena na pristupu koji objedinjuje diplomatske, društveno-gospodarske i razvojne instrumente te instrumente sprečavanja sukoba, izgradnje mira i upravljanja kriznim situacijama, mora također u potpunosti iskoristiti svoju vanjsku politiku i politiku razvoja u cilju borbe protiv siromaštva, diskriminacije i marginalizacije, borbe protiv korupcije i promicanja dobrog upravljanja te sprečavanja i rješavanja sukoba jer sve te pojave doprinose marginalizaciji pojedinih skupina i sektora društva te ih stoga čine izloženijima propagandi ekstremističkih skupina;

| 18. | podsjeća da se međunarodna zajednica obvezala na usvajanje mjera kojima se osigurava poštovanje ljudskih prava za sve i vladavine prava kao temelja borbe protiv terorizma, i to kada je Opća skupština u svojoj rezoluciji 60/288 usvojila globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da se međunarodna zajednica obvezala na usvajanje mjera kojima se osigurava poštovanje ljudskih prava za sve i vladavine prava kao temelja borbe protiv terorizma, i to kada je Opća skupština u svojoj rezoluciji 60/288 usvojila globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda;

| 19. | podsjeća države članice i agencije EU-a, uključujući Europol i Eurojust, na njihove obveze u sklopu Povelje o temeljnim pravima i međunarodnog prava o ljudskim pravima te ciljeva vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

19.

podsjeća države članice i agencije EU-a, uključujući Europol i Eurojust, na njihove obveze u sklopu Povelje o temeljnim pravima i međunarodnog prava o ljudskim pravima te ciljeva vanjske politike EU-a;

| 20. | ponavlja svoje stajalište da su prava vjerskih manjina neodvojivo povezana s poštovanjem drugih temeljnih ljudskih prava i sloboda, kao što su pravo na slobodu, sigurnost, jednakost prilika za muškarce i žene te slobodu izražavanja, te poziva Ligu arapskih država, ESVD i države članice obje organizacije da zaštite vjerske manjine u arapskom svijetu te da u potpunosti provedu smjernice EU-a za promicanje i zaštitu slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja; |
| --- | --- |

20.

ponavlja svoje stajalište da su prava vjerskih manjina neodvojivo povezana s poštovanjem drugih temeljnih ljudskih prava i sloboda, kao što su pravo na slobodu, sigurnost, jednakost prilika za muškarce i žene te slobodu izražavanja, te poziva Ligu arapskih država, ESVD i države članice obje organizacije da zaštite vjerske manjine u arapskom svijetu te da u potpunosti provedu smjernice EU-a za promicanje i zaštitu slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja;

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i glavnom tajniku Lige arapskih država. |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i glavnom tajniku Lige arapskih država.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0032.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0012.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/176 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/176

---

P8_TA(2015)0078

Održiv izlov brancina

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o održivom iskorištavanju brancina (2015/2596(RSP))

(2016/C 316/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su znanstveni podaci o statusu stokova brancina nedostatni, posebno podaci o točnim granicama, migracijskim putovima stokova i mjestima razmnožavanja brancina; |
| --- | --- |

A.

budući da su znanstveni podaci o statusu stokova brancina nedostatni, posebno podaci o točnim granicama, migracijskim putovima stokova i mjestima razmnožavanja brancina;

| B. | budući da Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) razlikuje četiri vrste stokova brancina u sljedećim područjima Keltsko more/La Manche/Sjeverno more, Biskajski zaljev, zapadne iberijske vode i zapad Škotske/Irske; |
| --- | --- |

B.

budući da Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) razlikuje četiri vrste stokova brancina u sljedećim područjima Keltsko more/La Manche/Sjeverno more, Biskajski zaljev, zapadne iberijske vode i zapad Škotske/Irske;

| C. | budući da je prema raznim studijama status stokova brancina zabrinjavajući, bez obzira na mjere koje je ranije poduzela Komisija; |
| --- | --- |

C.

budući da je prema raznim studijama status stokova brancina zabrinjavajući, bez obzira na mjere koje je ranije poduzela Komisija;

| D. | budući da je za oporavak veličine populacije brancina potrebno dugo razdoblje zbog činjenice da je stopa smrtnosti i dalje vrlo visoka te da je riječ o vrsti koja kasno sazrijeva i sporo raste; |
| --- | --- |

D.

budući da je za oporavak veličine populacije brancina potrebno dugo razdoblje zbog činjenice da je stopa smrtnosti i dalje vrlo visoka te da je riječ o vrsti koja kasno sazrijeva i sporo raste;

| E. | budući da je brancin plemenita vrsta koja je vrlo tražena u ribarskoj industriji zbog svoje znatne ekonomske vrijednosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je brancin plemenita vrsta koja je vrlo tražena u ribarskoj industriji zbog svoje znatne ekonomske vrijednosti;

| F. | budući da je u ribolov brancina uključen velik broj brodova te da je riječ o heterogenom ribarstvu u pogledu veličine brodova, ribolovnih sezona i korištene opreme; |
| --- | --- |

F.

budući da je u ribolov brancina uključen velik broj brodova te da je riječ o heterogenom ribarstvu u pogledu veličine brodova, ribolovnih sezona i korištene opreme;

| G. | budući da je ulov u okviru rekreacijskog ribolova značajan i predstavlja najmanje četvrtinu ulova te vrste; |
| --- | --- |

G.

budući da je ulov u okviru rekreacijskog ribolova značajan i predstavlja najmanje četvrtinu ulova te vrste;

| H. | budući da je Uredbom (EU) br. 1380/2013 od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (1) predviđeno da se stokovi dovedu do razina koje su iznad najvišeg održivog prinosa ili da se na tim razinama zadrže; |
| --- | --- |

H.

budući da je Uredbom (EU) br. 1380/2013 od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (1) predviđeno da se stokovi dovedu do razina koje su iznad najvišeg održivog prinosa ili da se na tim razinama zadrže;

| I. | budući da brancin kao vrsta ne podliježe pravilima o ukupnim dopuštenim ulovima (TAC-ovi); |
| --- | --- |

I.

budući da brancin kao vrsta ne podliježe pravilima o ukupnim dopuštenim ulovima (TAC-ovi);

| J. | budući da je Komisija poduzela hitne mjere kako bi se do 30. travnja 2015. zabranio ribolov brancina pelagijskim povlačnim mrežama (koće) u Keltskom moru, La Mancheu, Irskom moru i južnom dijelu Sjevernog mora; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija poduzela hitne mjere kako bi se do 30. travnja 2015. zabranio ribolov brancina pelagijskim povlačnim mrežama (koće) u Keltskom moru, La Mancheu, Irskom moru i južnom dijelu Sjevernog mora;

| K. | budući da su nacionalne mjere upravljanja koje su dosad poduzete nedostatne za održavanje vrste i da se njima ne rješavaju problemi dijeljenja i pristupa resursima; |
| --- | --- |

K.

budući da su nacionalne mjere upravljanja koje su dosad poduzete nedostatne za održavanje vrste i da se njima ne rješavaju problemi dijeljenja i pristupa resursima;

| L. | budući da iskorištavanje brancina tijekom razdoblja mriještenja mora biti izuzetno ograničeno jer se njime naočigled smanjuje obnova stoka i sprečava njegov oporavak; |
| --- | --- |

L.

budući da iskorištavanje brancina tijekom razdoblja mriještenja mora biti izuzetno ograničeno jer se njime naočigled smanjuje obnova stoka i sprečava njegov oporavak;

| M. | budući da je Irska ribolov brancina ograničila na rekreacijske ribolovce; |
| --- | --- |

M.

budući da je Irska ribolov brancina ograničila na rekreacijske ribolovce;

| N. | budući da Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) preporučuje smanjenje ribolovne smrtnosti brancina za približno 60 %; |
| --- | --- |

N.

budući da Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) preporučuje smanjenje ribolovne smrtnosti brancina za približno 60 %;

| O. | budući da je rad interne skupine Savjetodavnog vijeća za brancine rezultirao preporukom da se donesu mjere upravljanja na razini Europe; |
| --- | --- |

O.

budući da je rad interne skupine Savjetodavnog vijeća za brancine rezultirao preporukom da se donesu mjere upravljanja na razini Europe;

| P. | budući da održivo iskorištavanje brancina podrazumijeva političke odluke koje bi trebalo donositi uz sudjelovanje svih relevantnih dionika; |
| --- | --- |

P.

budući da održivo iskorištavanje brancina podrazumijeva političke odluke koje bi trebalo donositi uz sudjelovanje svih relevantnih dionika;

| 1. | poziva Komisiju i države članice da ocijene status stoka brancina i njegove granice, migraciju te vrste i točna mjesta razmnožavanja; poziva Komisiju i države članice da iskoriste Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, koji raspolaže znatnim financijskim sredstvima za prikupljanje znanstvenih podataka; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisiju i države članice da ocijene status stoka brancina i njegove granice, migraciju te vrste i točna mjesta razmnožavanja; poziva Komisiju i države članice da iskoriste Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, koji raspolaže znatnim financijskim sredstvima za prikupljanje znanstvenih podataka;

| 2. | naglašava važnost preciznog ocjenjivanja segmenta raznih aktivnosti povezanih s ribolovom brancina i segmenta udjela rekreacijskog ribolova u ulovu; |
| --- | --- |

2.

naglašava važnost preciznog ocjenjivanja segmenta raznih aktivnosti povezanih s ribolovom brancina i segmenta udjela rekreacijskog ribolova u ulovu;

| 3. | smatra da je mjere za upravljanje ribolovom brancina potrebno donijeti na europskoj razini kako bi se zaštitilo tu vrstu; smatra, osim toga, da bi se kod donošenja tih mjera na dostatan način u obzir trebali uzeti znanstveni dokazi te se zalagati za upravljanje izbliza i načelo regionalizacije; |
| --- | --- |

3.

smatra da je mjere za upravljanje ribolovom brancina potrebno donijeti na europskoj razini kako bi se zaštitilo tu vrstu; smatra, osim toga, da bi se kod donošenja tih mjera na dostatan način u obzir trebali uzeti znanstveni dokazi te se zalagati za upravljanje izbliza i načelo regionalizacije;

| 4. | poziva Komisiju da donese višegodišnji plan upravljanja za brancine kako bi se stok doveo do razine iznad najvišeg održivog prinosa; naglašava da je u izradu tog plana upravljanja potrebno uključiti profesionalne ribare i rekreacijske ribolovce te savjetodavna vijeća; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da donese višegodišnji plan upravljanja za brancine kako bi se stok doveo do razine iznad najvišeg održivog prinosa; naglašava da je u izradu tog plana upravljanja potrebno uključiti profesionalne ribare i rekreacijske ribolovce te savjetodavna vijeća;

| 5. | podsjeća da je višegodišnji plan upravljanja potrebno izraditi u skladu s postupkom suodlučivanja; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da je višegodišnji plan upravljanja potrebno izraditi u skladu s postupkom suodlučivanja;

| 6. | smatra da je za izradu višegodišnjeg plana upravljanja za brancin važno ocijeniti razne mjere upravljanja za komercijalni ribolov, posebno određivanje ukupnog dopuštenog ulova i potrebu za donošenjem odluke temeljene na znanstvenim dokazima u vezi s najmanjom iskrcajnom veličinom i prostorno-vremenskim ograničenjima ribolova kako bi se zaštitilo razmnožavanje, kao i druge tehničke mjere; |
| --- | --- |

6.

smatra da je za izradu višegodišnjeg plana upravljanja za brancin važno ocijeniti razne mjere upravljanja za komercijalni ribolov, posebno određivanje ukupnog dopuštenog ulova i potrebu za donošenjem odluke temeljene na znanstvenim dokazima u vezi s najmanjom iskrcajnom veličinom i prostorno-vremenskim ograničenjima ribolova kako bi se zaštitilo razmnožavanje, kao i druge tehničke mjere;

| 7. | prepoznaje probleme do kojih bi dovelo uvođenje ukupnog dopuštenog ulova, posebno u vezi s izračunom povijesnih ulova, raspodjelom kvota na nacionalnoj razini između raznih aktivnosti te težinu obuhvaćanja rekreacijskog ribolova, ali smatra da se donošenje te mjere mora razmotriti u svjetlu prijeke potrebe rješavanja stanja stokova brancina; |
| --- | --- |

7.

prepoznaje probleme do kojih bi dovelo uvođenje ukupnog dopuštenog ulova, posebno u vezi s izračunom povijesnih ulova, raspodjelom kvota na nacionalnoj razini između raznih aktivnosti te težinu obuhvaćanja rekreacijskog ribolova, ali smatra da se donošenje te mjere mora razmotriti u svjetlu prijeke potrebe rješavanja stanja stokova brancina;

| 8. | smatra da su za rekreacijski ribolov potrebne mjere EU-a u obliku količinskih ograničenja, o čijem se izgledu još treba odlučiti; |
| --- | --- |

8.

smatra da su za rekreacijski ribolov potrebne mjere EU-a u obliku količinskih ograničenja, o čijem se izgledu još treba odlučiti;

| 9. | smatra da mjere za rekreacijski ribolov i komercijalni ribolov moraju biti međusobno usklađene kako bi se stok zadržao iznad najvišeg održivog ulova, u skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike; |
| --- | --- |

9.

smatra da mjere za rekreacijski ribolov i komercijalni ribolov moraju biti međusobno usklađene kako bi se stok zadržao iznad najvišeg održivog ulova, u skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/178 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/178

---

P8_TA(2015)0079

28. sjednica Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC)

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o prioritetima EU-a za Vijeće UN-a za ljudska prava 2015. (2015/2572(RSP))

(2016/C 316/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove fakultativne protokole, uključujući Konvenciju o pravima djeteta i Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove fakultativne protokole, uključujući Konvenciju o pravima djeteta i Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 60/251 Opće skupštine Ujedinjenih naroda o uspostavi Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 60/251 Opće skupštine Ujedinjenih naroda o uspostavi Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Europsku socijalnu povelju i Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Europsku socijalnu povelju i Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir i akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju, koji je usvojen 25. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir i akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju, koji je usvojen 25. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Vijeću UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Vijeću UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o kršenju ljudskih prava, uključujući hitne rezolucije o toj temi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o kršenju ljudskih prava, uključujući hitne rezolucije o toj temi,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. te politiku Europske unije o tom pitanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. te politiku Europske unije o tom pitanju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 9. veljače 2015. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 9. veljače 2015. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5., članke 18., 21., 27. i 47. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5., članke 18., 21., 27. i 47. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir 28. sjednicu UNHRC-a koja će se održati od 2. do 27. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 28. sjednicu UNHRC-a koja će se održati od 2. do 27. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su poštovanje, promicanje i zaštita univerzalnosti ljudskih prava dio etičke i pravne stečevine Europske unije te jedan od kamena temeljaca europskog jedinstva i integriteta; |
| --- | --- |

A.

budući da su poštovanje, promicanje i zaštita univerzalnosti ljudskih prava dio etičke i pravne stečevine Europske unije te jedan od kamena temeljaca europskog jedinstva i integriteta;

| B. | budući da su ljudska prava svojstvena svim ljudskim bićima bez obzira na nacionalnost, rasu, spol, etničko podrijetlo, vjeroispovijed ili bilo koji drugi status i budući da je poštovanje tih prava utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima, Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te u kasnijim međunarodnim konvencijama, deklaracijama i rezolucijama o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

B.

budući da su ljudska prava svojstvena svim ljudskim bićima bez obzira na nacionalnost, rasu, spol, etničko podrijetlo, vjeroispovijed ili bilo koji drugi status i budući da je poštovanje tih prava utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima, Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te u kasnijim međunarodnim konvencijama, deklaracijama i rezolucijama o ljudskim pravima;

| C. | budući da su sva ljudska prava, bez obzira na to je li riječ o građanskim, političkim, ekonomskim, socijalnim ili kulturnim pravima, nedjeljiva, međusobno povezana i međuovisna te da oduzimanje bilo kojeg od tih prava ima izravan i negativan utjecaj na druga prava; |
| --- | --- |

C.

budući da su sva ljudska prava, bez obzira na to je li riječ o građanskim, političkim, ekonomskim, socijalnim ili kulturnim pravima, nedjeljiva, međusobno povezana i međuovisna te da oduzimanje bilo kojeg od tih prava ima izravan i negativan utjecaj na druga prava;

| D. | budući da nepoštovanje ljudskih prava i nedostatak legitimnog demokratskog sudjelovanja dovode do nestabilnosti, propasti država, humanitarnih kriza i oružanih sukoba; |
| --- | --- |

D.

budući da nepoštovanje ljudskih prava i nedostatak legitimnog demokratskog sudjelovanja dovode do nestabilnosti, propasti država, humanitarnih kriza i oružanih sukoba;

| E. | budući da se djelovanje Unije u odnosima s trećim zemljama provodi u skladu s člankom 21. Ugovora iz Lisabona, kojim se potvrđuje univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava i temeljnih sloboda i propisuje poštovanje ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te načelâ Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

E.

budući da se djelovanje Unije u odnosima s trećim zemljama provodi u skladu s člankom 21. Ugovora iz Lisabona, kojim se potvrđuje univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava i temeljnih sloboda i propisuje poštovanje ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te načelâ Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava;

| F. | budući da sve države imaju obvezu poštovati temeljna prava svojeg stanovništva i dužnost poduzimati konkretne mjere kako bi omogućile poštovanje tih prava na nacionalnoj razini te surađivati na međunarodnoj razini u cilju uklanjanja prepreka ostvarenju ljudskih prava u svim područjima; |
| --- | --- |

F.

budući da sve države imaju obvezu poštovati temeljna prava svojeg stanovništva i dužnost poduzimati konkretne mjere kako bi omogućile poštovanje tih prava na nacionalnoj razini te surađivati na međunarodnoj razini u cilju uklanjanja prepreka ostvarenju ljudskih prava u svim područjima;

| G. | budući da se redovnim sjednicama Vijeća za ljudska prava, imenovanjem posebnih izvjestitelja, mehanizmom univerzalnog periodičkog pregleda, posebnim postupcima za rješavanje stanja u određenim državama ili za određene teme doprinosi promicanju i poštovanju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

G.

budući da se redovnim sjednicama Vijeća za ljudska prava, imenovanjem posebnih izvjestitelja, mehanizmom univerzalnog periodičkog pregleda, posebnim postupcima za rješavanje stanja u određenim državama ili za određene teme doprinosi promicanju i poštovanju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava;

| H. | budući da su neke sadašnje članice Vijeća za ljudska prava nažalost poznate kao najteži kršitelji ljudskih prava i imaju povijest loše suradnje s posebnim postupcima UN-a i nepoštovanja obveze izvješćivanja ugovornim tijelima UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

H.

budući da su neke sadašnje članice Vijeća za ljudska prava nažalost poznate kao najteži kršitelji ljudskih prava i imaju povijest loše suradnje s posebnim postupcima UN-a i nepoštovanja obveze izvješćivanja ugovornim tijelima UN-a za ljudska prava;

Vijeće UN-a za ljudska prava

| 1. | pozdravlja prioritete EU-a za nadolazeću 28. redovnu sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava, koji su izneseni u zaključcima Vijeća od 9. veljače 2015.; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prioritete EU-a za nadolazeću 28. redovnu sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava, koji su izneseni u zaključcima Vijeća od 9. veljače 2015.;

| 2. | pozdravlja imenovanje veleposlanika Joachima Rückera na dužnost predsjednika Vijeća za ljudska prava za 2015. godinu; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja imenovanje veleposlanika Joachima Rückera na dužnost predsjednika Vijeća za ljudska prava za 2015. godinu;

| 3. | čestita Zeidu Raadu Al-Husseinu na imenovanju na dužnost visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i ponovno izražava snažnu potporu njegovu radu i mandatu; |
| --- | --- |

3.

čestita Zeidu Raadu Al-Husseinu na imenovanju na dužnost visokog povjerenika UN-a za ljudska prava i ponovno izražava snažnu potporu njegovu radu i mandatu;

| 4. | pozdravlja prisutnost gđe Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, na sjednici UNHRC-a na visokoj razini jer se time šalje prava poruka u pogledu snažne predanosti EU-a multilateralnom sustavu ljudskih prava; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja prisutnost gđe Mogherini, potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, na sjednici UNHRC-a na visokoj razini jer se time šalje prava poruka u pogledu snažne predanosti EU-a multilateralnom sustavu ljudskih prava;

| 5. | pozdravlja godišnje izvješće koje je visoki povjerenik za ljudska prava podnio Općoj skupštini UN-a i kojim je obuhvaćeno razdoblje od prosinca 2013. do studenog 2014. te izražava svoju punu podršku nezavisnosti i integritetu njegova Ureda; naglašava da je važno štititi tu nezavisnost kako bi visoki povjerenik i dalje mogao učinkovito i nepristrano obavljati svoju dužnost; ponavlja da za visokog povjerenika za ljudska prava treba izdvojiti primjerena financijska sredstva; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja godišnje izvješće koje je visoki povjerenik za ljudska prava podnio Općoj skupštini UN-a i kojim je obuhvaćeno razdoblje od prosinca 2013. do studenog 2014. te izražava svoju punu podršku nezavisnosti i integritetu njegova Ureda; naglašava da je važno štititi tu nezavisnost kako bi visoki povjerenik i dalje mogao učinkovito i nepristrano obavljati svoju dužnost; ponavlja da za visokog povjerenika za ljudska prava treba izdvojiti primjerena financijska sredstva;

| 6. | podsjeća na to da su se Europski parlament i njegov Pododbor za ljudska prava obvezali na potporu snažnom multilateralnom sustavu ljudskih prava pod okriljem UN-a, uključujući Treći odbor Opće skupštine, Vijeće za ljudska prava, Ured visokog povjerenika za ljudska prava, zajedno s aktivnostima povezanih specijaliziranih agencija UN-a poput Međunarodne organizacije rada te rad posebnih postupaka UN-a; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na to da su se Europski parlament i njegov Pododbor za ljudska prava obvezali na potporu snažnom multilateralnom sustavu ljudskih prava pod okriljem UN-a, uključujući Treći odbor Opće skupštine, Vijeće za ljudska prava, Ured visokog povjerenika za ljudska prava, zajedno s aktivnostima povezanih specijaliziranih agencija UN-a poput Međunarodne organizacije rada te rad posebnih postupaka UN-a;

| 7. | potiče ESVD da posebno preko izaslanstava EU-a u New Yorku i Ženevi pravodobnim i sadržajnim savjetovanjima poveća dosljednost EU-a kako bi se stajalište EU-a jednoglasno iznijelo; ponovno potvrđuje važnost uključivanja aktivnosti koje se provode u New Yorku i Ženevi u kontekstu Opće skupštine UN-a, Trećeg odbora i Vijeća za ljudska prava u relevantne unutarnje i vanjske aktivnosti EU-a kako bi se postigla dosljednost; |
| --- | --- |

7.

potiče ESVD da posebno preko izaslanstava EU-a u New Yorku i Ženevi pravodobnim i sadržajnim savjetovanjima poveća dosljednost EU-a kako bi se stajalište EU-a jednoglasno iznijelo; ponovno potvrđuje važnost uključivanja aktivnosti koje se provode u New Yorku i Ženevi u kontekstu Opće skupštine UN-a, Trećeg odbora i Vijeća za ljudska prava u relevantne unutarnje i vanjske aktivnosti EU-a kako bi se postigla dosljednost;

| 8. | smatra da je vjerodostojnost UNHRC-a ugrožena zbog kontinuiranog zlostavljanja i pritvaranja boraca za ljudska prava i članova oporbe koje provode mnoge države članice UNHRC-a; ponavlja svoj stav da bi se članice UNHRC-a trebale birati među državama koje podupiru poštovanje ljudskih prava, vladavinu prava i demokraciju i koje su pristale produljiti stalne pozivnice za sve posebne postupke te potiče države članice da promiču i usvoje kriterije uspješnosti u području ljudskih prava koji bi se trebali primjenjivati na svaku državu koja se izabire u članstvo UNHRC-a; potiče države članice da promiču transparentan, otvoren i konkurentan postupak izbora članica UNHRC-a; |
| --- | --- |

8.

smatra da je vjerodostojnost UNHRC-a ugrožena zbog kontinuiranog zlostavljanja i pritvaranja boraca za ljudska prava i članova oporbe koje provode mnoge države članice UNHRC-a; ponavlja svoj stav da bi se članice UNHRC-a trebale birati među državama koje podupiru poštovanje ljudskih prava, vladavinu prava i demokraciju i koje su pristale produljiti stalne pozivnice za sve posebne postupke te potiče države članice da promiču i usvoje kriterije uspješnosti u području ljudskih prava koji bi se trebali primjenjivati na svaku državu koja se izabire u članstvo UNHRC-a; potiče države članice da promiču transparentan, otvoren i konkurentan postupak izbora članica UNHRC-a;

| 9. | ponovno izražava svoju potporu mehanizmu univerzalnog periodičkog pregleda i ističe vrijednost rada u okviru tog mehanizma te poziva članice da aktivno pripremaju svoj univerzalni periodički pregled, među ostalim uključivanjem civilnog društva, da sudjeluju u interaktivnom dijalogu tijekom sjednice o univerzalnom periodičkom pregledu i u raspravama o usvajanju njegovih ishoda, da provedu preporuke iznesene u njemu i da poduzmu konkretne mjere kako bi poboljšale i podržale ispunjenje svojih obveza u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

9.

ponovno izražava svoju potporu mehanizmu univerzalnog periodičkog pregleda i ističe vrijednost rada u okviru tog mehanizma te poziva članice da aktivno pripremaju svoj univerzalni periodički pregled, među ostalim uključivanjem civilnog društva, da sudjeluju u interaktivnom dijalogu tijekom sjednice o univerzalnom periodičkom pregledu i u raspravama o usvajanju njegovih ishoda, da provedu preporuke iznesene u njemu i da poduzmu konkretne mjere kako bi poboljšale i podržale ispunjenje svojih obveza u pogledu ljudskih prava;

| 10. | i dalje se protivi „blokovskom glasovanju” u UNHRC-u; potiče države članice UNHRC-a da zadrže transparentnost pri glasovanju; |
| --- | --- |

10.

i dalje se protivi „blokovskom glasovanju” u UNHRC-u; potiče države članice UNHRC-a da zadrže transparentnost pri glasovanju;

| 11. | poziva EU i njegove države članice da nastave s praćenjem primjene preporuka iz univerzalnog periodičkog pregleda u svim političkim dijalozima EU-a s dotičnim zemljama kako bi se pronašao način na koji se tim zemljama može pružiti potpora u primjeni preporuka; |
| --- | --- |

11.

poziva EU i njegove države članice da nastave s praćenjem primjene preporuka iz univerzalnog periodičkog pregleda u svim političkim dijalozima EU-a s dotičnim zemljama kako bi se pronašao način na koji se tim zemljama može pružiti potpora u primjeni preporuka;

| 12. | ponovno izražava potporu posebnim postupcima i neovisnom statusu mandatara zahvaljujući kojem mogu potpuno nepristrano obavljati svoju dužnost; poziva sve države na suradnju s mandatarima postupaka i potiče države članice da obznane koje države ne surađuju s njima; |
| --- | --- |

12.

ponovno izražava potporu posebnim postupcima i neovisnom statusu mandatara zahvaljujući kojem mogu potpuno nepristrano obavljati svoju dužnost; poziva sve države na suradnju s mandatarima postupaka i potiče države članice da obznane koje države ne surađuju s njima;

| 13. | smatra da je važno slati parlamentarna izaslanstva na sjednice UNHRC-a i druge relevantne sjednice Opće skupštine UN-a; |
| --- | --- |

13.

smatra da je važno slati parlamentarna izaslanstva na sjednice UNHRC-a i druge relevantne sjednice Opće skupštine UN-a;

| 14. | izražava žaljenje zbog toga što je prostora za interakciju između civilnog društva i UNHRC-a sve manje i što se nevladinim organizacijama pruža manje prilika da na tim sjednicama izraze svoje stajalište; potiče EU i UNHRC da civilnom društvu zajamče mogućnost da u najvećoj mogućoj mjeri doprinese 28. sjednici UNHRC-a i postupku univerzalnog periodičkog pregleda te drugim mehanizmima UN-a u području ljudskih prava bez straha od osvete nakon povratka u svoje matične zemlje; |
| --- | --- |

14.

izražava žaljenje zbog toga što je prostora za interakciju između civilnog društva i UNHRC-a sve manje i što se nevladinim organizacijama pruža manje prilika da na tim sjednicama izraze svoje stajalište; potiče EU i UNHRC da civilnom društvu zajamče mogućnost da u najvećoj mogućoj mjeri doprinese 28. sjednici UNHRC-a i postupku univerzalnog periodičkog pregleda te drugim mehanizmima UN-a u području ljudskih prava bez straha od osvete nakon povratka u svoje matične zemlje;

Građanska i politička prava

| 15. | potvrđuje da je sloboda izražavanja, koja je okosnica svakog slobodnog i demokratskog društva, temeljno pravo svakog pojedinca; oštro osuđuje ubojstvo 12 osoba u Francuskoj u siječnju 2015., uključujući karikaturiste časopisa Charlie Hebdo i četvero ljudi u židovskoj trgovini, kao i ubojstva filmskog redatelja i čuvara sinagoge u Kopenhagenu, koja su počinili teroristi čija je meta sloboda govora i vjeroispovijedi; |
| --- | --- |

15.

potvrđuje da je sloboda izražavanja, koja je okosnica svakog slobodnog i demokratskog društva, temeljno pravo svakog pojedinca; oštro osuđuje ubojstvo 12 osoba u Francuskoj u siječnju 2015., uključujući karikaturiste časopisa Charlie Hebdo i četvero ljudi u židovskoj trgovini, kao i ubojstva filmskog redatelja i čuvara sinagoge u Kopenhagenu, koja su počinili teroristi čija je meta sloboda govora i vjeroispovijedi;

| 16. | osuđuje upotrebu vjere u svrhe ekstremističkih i džihadističkih skupina u svim zemljama, a posebno u Siriji, Iraku, Libiji, Mjanmaru, Nigeriji i Srednjoafričkoj Republici, a njihove aktivnosti obuhvaćaju oružane i bombaške napade, samoubilačke bombaške napade, otmice i druge nasilne činove kojima teroriziraju stanovništvo; smatra da borba protiv terorizma iziskuje mjere usmjerene na njegove temeljne uzroke, koji obuhvaćaju socijalnu isključenost, političku marginalizaciju i nejednakost; poziva na pojačane napore u cilju zaštite prava pripadnika vjerskih manjina; poziva na poštovanje ljudskih prava i vladavine prava u svim protuterorističkim aktivnostima; |
| --- | --- |

16.

osuđuje upotrebu vjere u svrhe ekstremističkih i džihadističkih skupina u svim zemljama, a posebno u Siriji, Iraku, Libiji, Mjanmaru, Nigeriji i Srednjoafričkoj Republici, a njihove aktivnosti obuhvaćaju oružane i bombaške napade, samoubilačke bombaške napade, otmice i druge nasilne činove kojima teroriziraju stanovništvo; smatra da borba protiv terorizma iziskuje mjere usmjerene na njegove temeljne uzroke, koji obuhvaćaju socijalnu isključenost, političku marginalizaciju i nejednakost; poziva na pojačane napore u cilju zaštite prava pripadnika vjerskih manjina; poziva na poštovanje ljudskih prava i vladavine prava u svim protuterorističkim aktivnostima;

| 17. | izražava zabrinutost zbog svih ograničenja slobode okupljanja i udruživanja, uključujući zabrane organizacija civilnog društva, agresivnu primjenu kaznenih zakona o kleveti i drugih restriktivnih zakona, prekomjerne zahtjeve za registraciju i izvještavanje te pretjerano restriktivne propise o financiranju iz inozemstva, i potvrđuje da su sloboda udruživanja i mirnog okupljanja osnovni elementi ljudskih prava; |
| --- | --- |

17.

izražava zabrinutost zbog svih ograničenja slobode okupljanja i udruživanja, uključujući zabrane organizacija civilnog društva, agresivnu primjenu kaznenih zakona o kleveti i drugih restriktivnih zakona, prekomjerne zahtjeve za registraciju i izvještavanje te pretjerano restriktivne propise o financiranju iz inozemstva, i potvrđuje da su sloboda udruživanja i mirnog okupljanja osnovni elementi ljudskih prava;

| 18. | poziva sve vlade da promiču i podupiru organizacije civilnog društva i borce za ljudska prava te da im omoguće djelovanje bez straha, represije ili zastrašivanja i da surađuju s UNHRC-om u okviru mehanizma univerzalnog periodičkog pregleda te da zajamče da se zemlje odgovorne za odmazde protiv aktivista za ljudska prava pozovu na odgovornost, posebno za slučajeve odmazdi sa smrtnim posljedicama, poput one koja je u ožujku 2014. u Kini rezultirala smrću aktivistice za ljudska prava Cao Shunli zbog pokušaja da se ukrca na zrakoplov kako bi prisustvovala sjednici UNHRC-a u Ženevi u rujnu 2013. godine; |
| --- | --- |

18.

poziva sve vlade da promiču i podupiru organizacije civilnog društva i borce za ljudska prava te da im omoguće djelovanje bez straha, represije ili zastrašivanja i da surađuju s UNHRC-om u okviru mehanizma univerzalnog periodičkog pregleda te da zajamče da se zemlje odgovorne za odmazde protiv aktivista za ljudska prava pozovu na odgovornost, posebno za slučajeve odmazdi sa smrtnim posljedicama, poput one koja je u ožujku 2014. u Kini rezultirala smrću aktivistice za ljudska prava Cao Shunli zbog pokušaja da se ukrca na zrakoplov kako bi prisustvovala sjednici UNHRC-a u Ženevi u rujnu 2013. godine;

| 19. | ponavlja da osuđuje primjenu smrtne kazne i snažno podupire uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao korak prema njezinu ukidanju; |
| --- | --- |

19.

ponavlja da osuđuje primjenu smrtne kazne i snažno podupire uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao korak prema njezinu ukidanju;

| 20. | ponavlja važnost borbe protiv mučenja i drugih oblika zlostavljanja te činjenice da se EU obvezao to pitanje, uključujući u pogledu djece, učiniti prioritetom i poduprijeti rad posebnog izvjestitelja UN-a o mučenjima; potiče ESVD, Komisiju i države članice EU-a da pokažu zajedničku predanost iskorjenjivanju nasilja i davanju podrške žrtvama, posebno nastavljajući ili, u nekim slučajevima, započinjući doprinositi dobrovoljnom fondu UN-a za žrtve mučenja i posebnom fondu utemeljenom Fakultativnim protokolom uz Konvenciju protiv mučenja; |
| --- | --- |

20.

ponavlja važnost borbe protiv mučenja i drugih oblika zlostavljanja te činjenice da se EU obvezao to pitanje, uključujući u pogledu djece, učiniti prioritetom i poduprijeti rad posebnog izvjestitelja UN-a o mučenjima; potiče ESVD, Komisiju i države članice EU-a da pokažu zajedničku predanost iskorjenjivanju nasilja i davanju podrške žrtvama, posebno nastavljajući ili, u nekim slučajevima, započinjući doprinositi dobrovoljnom fondu UN-a za žrtve mučenja i posebnom fondu utemeljenom Fakultativnim protokolom uz Konvenciju protiv mučenja;

| 21. | izražava zabrinutost zbog ustrajne i rasprostranjene diskriminacije i povrede prava migranata, uključujući tražitelje azila i izbjeglice; poziva EU i države članice da podrže rad posebnog izvjestitelja UN-a za prava migranata kao i primjenu njegovih preporuka; poziva vlade da poštuju ljudska prava i neotuđivo dostojanstvo migranata, da zaustave samovoljna uhićenja i pritvaranja te da, kako bi se izbjeglo prekomjerno pritvaranje nezakonitih migranata, revidiraju trajanje pritvora kada je to potrebno i primjenjuju mjere alternativne pritvoru; poziva vlade da u svim okolnostima poštuju načelo zabrane prisilnog vraćanja i da se u potpunosti pridržavaju svojih međunarodnih pravnih obveza u vezi s protjerivanjem migranata; poziva države da, ako to još nisu učinile, uvedu sustave i postupke kojima će zajamčiti da se u okviru svih njihovih programa i institucija u području migracije u potpunosti poštuju međunarodne obveze u vezi s ljudskim pravima; |
| --- | --- |

21.

izražava zabrinutost zbog ustrajne i rasprostranjene diskriminacije i povrede prava migranata, uključujući tražitelje azila i izbjeglice; poziva EU i države članice da podrže rad posebnog izvjestitelja UN-a za prava migranata kao i primjenu njegovih preporuka; poziva vlade da poštuju ljudska prava i neotuđivo dostojanstvo migranata, da zaustave samovoljna uhićenja i pritvaranja te da, kako bi se izbjeglo prekomjerno pritvaranje nezakonitih migranata, revidiraju trajanje pritvora kada je to potrebno i primjenjuju mjere alternativne pritvoru; poziva vlade da u svim okolnostima poštuju načelo zabrane prisilnog vraćanja i da se u potpunosti pridržavaju svojih međunarodnih pravnih obveza u vezi s protjerivanjem migranata; poziva države da, ako to još nisu učinile, uvedu sustave i postupke kojima će zajamčiti da se u okviru svih njihovih programa i institucija u području migracije u potpunosti poštuju međunarodne obveze u vezi s ljudskim pravima;

| 22. | podržava najnovije izvješće posebnog izvjestitelja UNHRC-a i zaključke o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije; poziva EU i njegove države članice da u okviru svoje unutarnje politike provedu preporuke posebnog izvjestitelja kako bi suzbile širenje rasizma, etničke i ksenofobne mržnje i poticanje na nju preko interneta i društvenih mreža poduzimanjem odgovarajućih zakonodavnih mjera, uz potpuno poštovanje ostalih temeljnih prava kao što su sloboda izražavanja i mišljenja; |
| --- | --- |

22.

podržava najnovije izvješće posebnog izvjestitelja UNHRC-a i zaključke o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije; poziva EU i njegove države članice da u okviru svoje unutarnje politike provedu preporuke posebnog izvjestitelja kako bi suzbile širenje rasizma, etničke i ksenofobne mržnje i poticanje na nju preko interneta i društvenih mreža poduzimanjem odgovarajućih zakonodavnih mjera, uz potpuno poštovanje ostalih temeljnih prava kao što su sloboda izražavanja i mišljenja;

| 23. | uviđa da su se zbog brzog razvoja informacijskih i komunikacijskih tehnologija u cijelom svijetu izmijenile mogućnosti za ostvarenje slobode izražavanja te je došlo do stvaranja znatnih prednosti, ali i razloga za zabrinutost; u tom kontekstu pozdravlja Smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, koje je Vijeće donijelo u svibnju 2014., i osuđuje sva ograničenja digitalne komunikacije, uključujući ona koja se odnose na aktere civilnog društva; ponavlja da je potrebno posvetiti posebnu pozornost pravima novinara i blogera; |
| --- | --- |

23.

uviđa da su se zbog brzog razvoja informacijskih i komunikacijskih tehnologija u cijelom svijetu izmijenile mogućnosti za ostvarenje slobode izražavanja te je došlo do stvaranja znatnih prednosti, ali i razloga za zabrinutost; u tom kontekstu pozdravlja Smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, koje je Vijeće donijelo u svibnju 2014., i osuđuje sva ograničenja digitalne komunikacije, uključujući ona koja se odnose na aktere civilnog društva; ponavlja da je potrebno posvetiti posebnu pozornost pravima novinara i blogera;

| 24. | potiče UNHRC da nastavi raspravu o pravu na privatnost i da u tu svrhu imenuje posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na privatnost, posebno u kontekstu digitalne komunikacije; |
| --- | --- |

24.

potiče UNHRC da nastavi raspravu o pravu na privatnost i da u tu svrhu imenuje posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na privatnost, posebno u kontekstu digitalne komunikacije;

Socijalna i gospodarska prava

| 25. | prima na znanje da je cilj postmilenijskog razvojnog programa UN-a iskorijeniti siromaštvo do 2030. godine uz pomoć holističkog pristupa gospodarskim, socijalnim i ekološkim pitanjima; pozdravlja sažeto izvješće glavnog tajnika UN-a uoči posebnog sastanka na vrhu UN-a o ciljevima plana UN-a za održivi razvoj nakon 2015.; podržava poziv Glavnog tajnika na zauzimanje pristupa usmjerenog na potrebe i prava ljudi u cilju iskorjenjivanja siromaštva; |
| --- | --- |

25.

prima na znanje da je cilj postmilenijskog razvojnog programa UN-a iskorijeniti siromaštvo do 2030. godine uz pomoć holističkog pristupa gospodarskim, socijalnim i ekološkim pitanjima; pozdravlja sažeto izvješće glavnog tajnika UN-a uoči posebnog sastanka na vrhu UN-a o ciljevima plana UN-a za održivi razvoj nakon 2015.; podržava poziv Glavnog tajnika na zauzimanje pristupa usmjerenog na potrebe i prava ljudi u cilju iskorjenjivanja siromaštva;

| 26. | smatra da je važno uhvatiti se u koštac s problemom sve većih i ekstremnih nejednakosti u cilju borbe protiv siromaštva općenito i konkretno promicati socijalna i gospodarska prava olakšavanjem pristupa hrani, vodi, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i primjerenom stanovanju; u tom kontekstu naglašava sve veći problem nezakonitog prisvajanja zemlje koji je potrebno riješiti; |
| --- | --- |

26.

smatra da je važno uhvatiti se u koštac s problemom sve većih i ekstremnih nejednakosti u cilju borbe protiv siromaštva općenito i konkretno promicati socijalna i gospodarska prava olakšavanjem pristupa hrani, vodi, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i primjerenom stanovanju; u tom kontekstu naglašava sve veći problem nezakonitog prisvajanja zemlje koji je potrebno riješiti;

| 27. | smatra da se korupcijom, utajom poreza, lošim upravljanjem javnim dobrima i nedostatkom odgovornosti doprinosi kršenju prava građana jer se tako smanjuju dostupna sredstva za ulaganja u prijeko potrebne javne usluge kao što su obrazovanje, osnovne zdravstvene usluge i druga socijalna infrastruktura te se time održava siromaštvo stanovništva; podsjeća na to da su u skladu s Međunarodnim paktom o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima vlade obvezne poštovati prava svojih građana stavljanjem na raspolaganje odgovarajućih sredstava; s time u vezi ističe da je posebnu pozornost potrebno posvetiti zaštiti boraca za ljudska prava koji promiču gospodarska, socijalna i kulturna prava; |
| --- | --- |

27.

smatra da se korupcijom, utajom poreza, lošim upravljanjem javnim dobrima i nedostatkom odgovornosti doprinosi kršenju prava građana jer se tako smanjuju dostupna sredstva za ulaganja u prijeko potrebne javne usluge kao što su obrazovanje, osnovne zdravstvene usluge i druga socijalna infrastruktura te se time održava siromaštvo stanovništva; podsjeća na to da su u skladu s Međunarodnim paktom o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima vlade obvezne poštovati prava svojih građana stavljanjem na raspolaganje odgovarajućih sredstava; s time u vezi ističe da je posebnu pozornost potrebno posvetiti zaštiti boraca za ljudska prava koji promiču gospodarska, socijalna i kulturna prava;

| 28. | ponavlja svoju podršku imenovanju posebnog izvjestitelja UN-a za financijski kriminal, korupciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

28.

ponavlja svoju podršku imenovanju posebnog izvjestitelja UN-a za financijski kriminal, korupciju i ljudska prava;

Poslovanje i ljudska prava

| 29. | snažno podupire učinkovito i sveobuhvatno širenje i primjenu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima unutar EU-a i izvan njega te naglašava potrebu za poduzimanjem svih mjera potrebnih za rješavanje problema propusta u učinkovitoj primjeni vodećih načela UN-a, među ostalim u pogledu pravosuđa; pozdravlja inicijativu povezanu s uredbom o uspostavljanju sustava dužne pažnje za lance opskrbe za odgovorno nabavljanje minerala iz područja pogođenih sukobima; poziva sve dionike da aktivno sudjeluju na 11. sjednici radne skupine UN-a o pitanju ljudskih prava i transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća te da podrže napore za usklađivanje svojih politika sa smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća i s vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; ponavlja svoj zahtjev Komisiji da do kraja 2015. podnese izvješće o primjeni vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

29.

snažno podupire učinkovito i sveobuhvatno širenje i primjenu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima unutar EU-a i izvan njega te naglašava potrebu za poduzimanjem svih mjera potrebnih za rješavanje problema propusta u učinkovitoj primjeni vodećih načela UN-a, među ostalim u pogledu pravosuđa; pozdravlja inicijativu povezanu s uredbom o uspostavljanju sustava dužne pažnje za lance opskrbe za odgovorno nabavljanje minerala iz područja pogođenih sukobima; poziva sve dionike da aktivno sudjeluju na 11. sjednici radne skupine UN-a o pitanju ljudskih prava i transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća te da podrže napore za usklađivanje svojih politika sa smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća i s vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; ponavlja svoj zahtjev Komisiji da do kraja 2015. podnese izvješće o primjeni vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u državama članicama EU-a;

| 30. | potiče izaslanstva EU-a diljem svijeta da se povežu s poduzećima iz EU-a kako bi promicali poštovanje ljudskih prava i da zajamče da je tema „poslovanja i ljudskih prava” među središnjim temama u lokalnim pozivima za podnošenje prijedloga u okviru europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava; |
| --- | --- |

30.

potiče izaslanstva EU-a diljem svijeta da se povežu s poduzećima iz EU-a kako bi promicali poštovanje ljudskih prava i da zajamče da je tema „poslovanja i ljudskih prava” među središnjim temama u lokalnim pozivima za podnošenje prijedloga u okviru europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava;

| 31. | vjeruje da se poslovanje i ljudska prava mogu međusobno ojačati stvaranjem novih poslovnih potencijala u regijama u kojima su održive i odgovorne investicije najpotrebnije te doprinosom općem poštovanju ljudskih prava u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

31.

vjeruje da se poslovanje i ljudska prava mogu međusobno ojačati stvaranjem novih poslovnih potencijala u regijama u kojima su održive i odgovorne investicije najpotrebnije te doprinosom općem poštovanju ljudskih prava u zemljama u razvoju;

| 32. | poziva EU i njegove države članice da aktivno sudjeluju u novoj raspravi o pravno obvezujućem međunarodnom instrumentu za poslovanje i ljudska prava u okviru sustava UN-a; |
| --- | --- |

32.

poziva EU i njegove države članice da aktivno sudjeluju u novoj raspravi o pravno obvezujućem međunarodnom instrumentu za poslovanje i ljudska prava u okviru sustava UN-a;

Prava žena

| 33. | ističe da je, u cilju ostvarenja jednakosti spolova, važno uključivanje komponente spolne jednakosti, koje obuhvaća reorganizaciju, poboljšanje, razvoj i ocjenjivanje politika kako bi se osiguralo da nadležni za donošenje politika u sve njih uvedu pristup kojim se jamče jednake mogućnosti i to na svim razinama i u svim fazama; |
| --- | --- |

33.

ističe da je, u cilju ostvarenja jednakosti spolova, važno uključivanje komponente spolne jednakosti, koje obuhvaća reorganizaciju, poboljšanje, razvoj i ocjenjivanje politika kako bi se osiguralo da nadležni za donošenje politika u sve njih uvedu pristup kojim se jamče jednake mogućnosti i to na svim razinama i u svim fazama;

| 34. | poziva EU da aktivno sudjeluje na 59. sjednici Komisije o statusu žena i da se nastavi suprotstavljati svim pokušajima da se ugrozi UN-ova Pekinška platforma za djelovanje, koja će se revidirati prigodom 20. obljetnice Četvrte svjetske konferencije o ženama u pogledu, među ostalim, pristupa obrazovanju i zdravstvu kao temeljnim ljudskim pravima te seksualnih i reproduktivnih prava; |
| --- | --- |

34.

poziva EU da aktivno sudjeluje na 59. sjednici Komisije o statusu žena i da se nastavi suprotstavljati svim pokušajima da se ugrozi UN-ova Pekinška platforma za djelovanje, koja će se revidirati prigodom 20. obljetnice Četvrte svjetske konferencije o ženama u pogledu, među ostalim, pristupa obrazovanju i zdravstvu kao temeljnim ljudskim pravima te seksualnih i reproduktivnih prava;

| 35. | kritički primjećuje da su usprkos dosad ostvarenom napretku u postizanju rodne ravnopravnosti i osnaživanju žena u mnogim zemljama i dalje na snazi diskriminirajući zakoni, posebno u području obiteljskih pitanja i pristupa imovini; primjećuje da su žene još uvijek u vrlo velikoj mjeri nedovoljno zastupljene na položajima na kojima se donose odluke i da je nasilje nad ženama i dalje široko rasprostranjeno, a pristup pravosuđu ograničen usprkos broju žena koje svakodnevno umiru kao posljedica obiteljskog nasilja; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nazadovanja koje je zabilježeno u nekim zemljama, posebno u području seksualnih i reproduktivnih prava; |
| --- | --- |

35.

kritički primjećuje da su usprkos dosad ostvarenom napretku u postizanju rodne ravnopravnosti i osnaživanju žena u mnogim zemljama i dalje na snazi diskriminirajući zakoni, posebno u području obiteljskih pitanja i pristupa imovini; primjećuje da su žene još uvijek u vrlo velikoj mjeri nedovoljno zastupljene na položajima na kojima se donose odluke i da je nasilje nad ženama i dalje široko rasprostranjeno, a pristup pravosuđu ograničen usprkos broju žena koje svakodnevno umiru kao posljedica obiteljskog nasilja; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nazadovanja koje je zabilježeno u nekim zemljama, posebno u području seksualnih i reproduktivnih prava;

| 36. | oštro osuđuje upotrebu, pa i kao ratne taktike, seksualnog nasilja nad ženama, što obuhvaća zločine kao što su masovna silovanja, seksualno ropstvo, prisilna prostitucija, rodno utemeljeni oblici progona, uključujući genitalno sakaćenje žena, trgovanje ženama, prisilno sklapanje braka u ranoj dobi, ubojstva iz časti i sve druge oblike seksualnog nasilja usporedive težine; ponovno poziva EU i njegove države članice da potpišu i ratificiraju Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija); |
| --- | --- |

36.

oštro osuđuje upotrebu, pa i kao ratne taktike, seksualnog nasilja nad ženama, što obuhvaća zločine kao što su masovna silovanja, seksualno ropstvo, prisilna prostitucija, rodno utemeljeni oblici progona, uključujući genitalno sakaćenje žena, trgovanje ženama, prisilno sklapanje braka u ranoj dobi, ubojstva iz časti i sve druge oblike seksualnog nasilja usporedive težine; ponovno poziva EU i njegove države članice da potpišu i ratificiraju Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija);

| 37. | podsjeća na predanost EU-a uključivanju ljudskih prava i rodnih pitanja u misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike, u skladu s ključnim Rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti; s tim u vezi ponovno poziva EU i njegove države članice da u procesu izgradnje trajnog pomirenja pruže potporu sustavnom sudjelovanju žena kao ključnoj sastavnici mirovnih procesa i da prepoznaju potrebu za uključivanjem rodne perspektive u sprečavanje sukoba, mirovne operacije, humanitarnu pomoć i obnovu poslije sukoba te procese demokratske tranzicije; |
| --- | --- |

37.

podsjeća na predanost EU-a uključivanju ljudskih prava i rodnih pitanja u misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike, u skladu s ključnim Rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti; s tim u vezi ponovno poziva EU i njegove države članice da u procesu izgradnje trajnog pomirenja pruže potporu sustavnom sudjelovanju žena kao ključnoj sastavnici mirovnih procesa i da prepoznaju potrebu za uključivanjem rodne perspektive u sprečavanje sukoba, mirovne operacije, humanitarnu pomoć i obnovu poslije sukoba te procese demokratske tranzicije;

| 38. | naglašava da je genitalno sakaćenje žena oblik mučenja; naglašava da EU i dalje treba s trećim zemljama raditi na iskorjenjivanju prakse genitalnog sakaćenja žena; podsjeća države članice u kojima su na snazi zakoni kojima se zabranjuje genitalno sakaćenje žena da ih moraju primjenjivati ako se otkrije da su mu njihove građanke bile podvrgnute; |
| --- | --- |

38.

naglašava da je genitalno sakaćenje žena oblik mučenja; naglašava da EU i dalje treba s trećim zemljama raditi na iskorjenjivanju prakse genitalnog sakaćenja žena; podsjeća države članice u kojima su na snazi zakoni kojima se zabranjuje genitalno sakaćenje žena da ih moraju primjenjivati ako se otkrije da su mu njihove građanke bile podvrgnute;

| 39. | pozdravlja odluku Međunarodnog kaznenog suda o uvrštavanju seksualnih i rodno utemeljenih zločina, uključujući silovanje, seksualne napade i ponižavanje, u svoju nadležnost te njegovu preporuku da te zločine treba smatrati ratnim zločinima; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja odluku Međunarodnog kaznenog suda o uvrštavanju seksualnih i rodno utemeljenih zločina, uključujući silovanje, seksualne napade i ponižavanje, u svoju nadležnost te njegovu preporuku da te zločine treba smatrati ratnim zločinima;

Prava djece

| 40. | izražava zabrinutost zbog toga što usprkos napretku postignutom nakon donošenja Konvencije o pravima djeteta 1989. najmanje 58 milijuna djece, posebno djevojčica, djece iz siromašnih obitelji, djece s invaliditetom i djece na područjima pogođenim sukobima ne pohađa školu, a mnoga djeca i dalje pate od bolesti koje se mogu lako spriječiti, dok su druga primorana raditi; |
| --- | --- |

40.

izražava zabrinutost zbog toga što usprkos napretku postignutom nakon donošenja Konvencije o pravima djeteta 1989. najmanje 58 milijuna djece, posebno djevojčica, djece iz siromašnih obitelji, djece s invaliditetom i djece na područjima pogođenim sukobima ne pohađa školu, a mnoga djeca i dalje pate od bolesti koje se mogu lako spriječiti, dok su druga primorana raditi;

| 41. | poziva sve države da se obvežu na iskorjenjivanje najgorih oblika dječjeg rada kako je određeno člankom 3. Konvencije Međunarodne organizacije rada br. 182, koji obuhvaćaju ropstvo djece, trgovinu djecom, dječju prostituciju i opasan rad koji utječe na tjelesno i mentalno zdravlje djeteta; |
| --- | --- |

41.

poziva sve države da se obvežu na iskorjenjivanje najgorih oblika dječjeg rada kako je određeno člankom 3. Konvencije Međunarodne organizacije rada br. 182, koji obuhvaćaju ropstvo djece, trgovinu djecom, dječju prostituciju i opasan rad koji utječe na tjelesno i mentalno zdravlje djeteta;

| 42. | podsjeća da je jedna od najvažnijih obveza države omogućiti svakom djetetu obrazovanje poboljšanjem mogućnosti, osnivanjem odgovarajućih institucija te uklanjanjem strukturnih uzroka glavnih prepreka univerzalnom osnovnoškolskom obrazovanju, među ostalim smanjenjem stopa preranog napuštanja školskog sustava koje i dalje predstavlja jednu od glavnih prepreka univerzalnom osnovnoškolskom obrazovanju; |
| --- | --- |

42.

podsjeća da je jedna od najvažnijih obveza države omogućiti svakom djetetu obrazovanje poboljšanjem mogućnosti, osnivanjem odgovarajućih institucija te uklanjanjem strukturnih uzroka glavnih prepreka univerzalnom osnovnoškolskom obrazovanju, među ostalim smanjenjem stopa preranog napuštanja školskog sustava koje i dalje predstavlja jednu od glavnih prepreka univerzalnom osnovnoškolskom obrazovanju;

| 43. | poziva EU da izdvoji odgovarajuća sredstva za demobilizaciju i programe reintegracije djece koja su sudjelovala u oružanim sukobima i djece koja su bila vojnici; ponovo izražava snažnu potporu kampanji „Djeca, ne vojnici”, kako je istaknuto na saslušanju o toj temi održanom 3. prosinca 2014. u Pododboru za ljudska prava; pozdravlja godišnja izvješća posebne predstavnice UN-a za djecu i oružani sukob i posebne predstavnice UN-a za nasilje nad djecom te izvješće posebne izvjestiteljice za prodaju djece, dječju prostituciju i dječju pornografiju; |
| --- | --- |

43.

poziva EU da izdvoji odgovarajuća sredstva za demobilizaciju i programe reintegracije djece koja su sudjelovala u oružanim sukobima i djece koja su bila vojnici; ponovo izražava snažnu potporu kampanji „Djeca, ne vojnici”, kako je istaknuto na saslušanju o toj temi održanom 3. prosinca 2014. u Pododboru za ljudska prava; pozdravlja godišnja izvješća posebne predstavnice UN-a za djecu i oružani sukob i posebne predstavnice UN-a za nasilje nad djecom te izvješće posebne izvjestiteljice za prodaju djece, dječju prostituciju i dječju pornografiju;

Prava pripadnika skupina LGBTI

| 44. | izražava zabrinutost zbog nedavnog porasta broja diskriminirajućih zakona i praksi te nasilja nad pojedincima na temelju njihove spolne orijentacije i rodnog identiteta; potiče na pomno praćenje situacije u kojoj se nalaze pripadnici skupina LGBTI, uključujući u Nigeriji i Gambiji, gdje su zbog nedavno uvedenih zakona protiv pripadnika skupina LGBTI životi seksualnih manjina u opasnosti; izražava snažnu zabrinutost zbog takozvanih „antipropagandnih” zakona kojima se ograničava sloboda izražavanja i okupljanja, između ostalog i u zemljama na europskom kontinentu; pozdravlja rezoluciju UNHRC-a o borbi protiv nasilja i diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta koja je usvojena 26. rujna 2014.; potvrđuje svoju potporu kontinuiranom radu visokog povjerenika na promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava za pripadnike skupina LGBTI, a posebno preko izjava, izvješća i kampanje Slobodni i jednaki; potiče visokog povjerenika da se nastavi boriti protiv diskriminirajućih zakona i praksi; |
| --- | --- |

44.

izražava zabrinutost zbog nedavnog porasta broja diskriminirajućih zakona i praksi te nasilja nad pojedincima na temelju njihove spolne orijentacije i rodnog identiteta; potiče na pomno praćenje situacije u kojoj se nalaze pripadnici skupina LGBTI, uključujući u Nigeriji i Gambiji, gdje su zbog nedavno uvedenih zakona protiv pripadnika skupina LGBTI životi seksualnih manjina u opasnosti; izražava snažnu zabrinutost zbog takozvanih „antipropagandnih” zakona kojima se ograničava sloboda izražavanja i okupljanja, između ostalog i u zemljama na europskom kontinentu; pozdravlja rezoluciju UNHRC-a o borbi protiv nasilja i diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta koja je usvojena 26. rujna 2014.; potvrđuje svoju potporu kontinuiranom radu visokog povjerenika na promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava za pripadnike skupina LGBTI, a posebno preko izjava, izvješća i kampanje Slobodni i jednaki; potiče visokog povjerenika da se nastavi boriti protiv diskriminirajućih zakona i praksi;

Klimatske promjene i ljudska prava

| 45. | naglašava da je utjecaj klimatskih promjena na skupine i pojedince u osjetljivim situacijama velik, posebno u zemljama s niskim prihodima te obalnim i otočnim zemljama na malim nadmorskim visinama koje nemaju gospodarske resurse za prilagodbu ozbiljnim promjenama u okolišu; |
| --- | --- |

45.

naglašava da je utjecaj klimatskih promjena na skupine i pojedince u osjetljivim situacijama velik, posebno u zemljama s niskim prihodima te obalnim i otočnim zemljama na malim nadmorskim visinama koje nemaju gospodarske resurse za prilagodbu ozbiljnim promjenama u okolišu;

| 46. | sa zabrinutošću napominje da događaji povezani s klimatskim promjenama posebno utječu na autohtone narode; u tom smislu primjećuje da većina autohtonih naroda živi ispod granice siromaštva te da ima ograničen pristup predstavništvu, političkom procesu donošenja odluka ili pravosudnim sustavima ili ga uopće nema; |
| --- | --- |

46.

sa zabrinutošću napominje da događaji povezani s klimatskim promjenama posebno utječu na autohtone narode; u tom smislu primjećuje da većina autohtonih naroda živi ispod granice siromaštva te da ima ograničen pristup predstavništvu, političkom procesu donošenja odluka ili pravosudnim sustavima ili ga uopće nema;

| 47. | pozdravlja činjenicu da UNHRC priznaje da promjene u okolišu štetno utječu na egzistenciju stanovništva te predstavljaju prepreke ostvarenju temeljnih, međunarodno priznatih ljudskih prava; stoga apelira na države stranke da donesu hitne i ambiciozne mjere za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima na predstojećoj Konferenciji o klimatskim promjenama u Parizu 2015.; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja činjenicu da UNHRC priznaje da promjene u okolišu štetno utječu na egzistenciju stanovništva te predstavljaju prepreke ostvarenju temeljnih, međunarodno priznatih ljudskih prava; stoga apelira na države stranke da donesu hitne i ambiciozne mjere za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima na predstojećoj Konferenciji o klimatskim promjenama u Parizu 2015.;

| 48. | traži od Komisije i ESVD-a da aktivno sudjeluju u raspravi o izrazu „klimatski izbjeglica”, pa i o njegovoj mogućoj pravnoj definiciji u međunarodnom pravu ili u drugim pravno obvezujućim međunarodnim sporazumima; |
| --- | --- |

48.

traži od Komisije i ESVD-a da aktivno sudjeluju u raspravi o izrazu „klimatski izbjeglica”, pa i o njegovoj mogućoj pravnoj definiciji u međunarodnom pravu ili u drugim pravno obvezujućim međunarodnim sporazumima;

Borba protiv nekažnjavanja i Međunarodni kazneni sud

| 49. | podsjeća da u potpunosti podržava rad Međunarodnog kaznenog suda na području ukidanja prakse nekažnjavanja počinitelja najtežih zločina koji su od važnosti za međunarodnu zajednicu i pružanja pravde žrtvama ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida; ostaje na oprezu u vezi sa svakim pokušajem podrivanja legitimiteta ili neovisnosti Suda; potiče EU i njegove države članice da surađuju sa Sudom i pruže mu snažnu diplomatsku, političku i financijsku potporu, uključujući u UN-u; poziva EU i njegove države članice te posebne predstavnike EU-a da pružaju aktivnu podršku Međunarodnom kaznenom sudu, izvršenju njegovih odluka te borbi protiv nekažnjavanja za zločine obuhvaćene Rimskim statutom; pozdravlja činjenicu da je Palestinska samouprava u siječnju 2015. ratificirala Rimski statut; |
| --- | --- |

49.

podsjeća da u potpunosti podržava rad Međunarodnog kaznenog suda na području ukidanja prakse nekažnjavanja počinitelja najtežih zločina koji su od važnosti za međunarodnu zajednicu i pružanja pravde žrtvama ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida; ostaje na oprezu u vezi sa svakim pokušajem podrivanja legitimiteta ili neovisnosti Suda; potiče EU i njegove države članice da surađuju sa Sudom i pruže mu snažnu diplomatsku, političku i financijsku potporu, uključujući u UN-u; poziva EU i njegove države članice te posebne predstavnike EU-a da pružaju aktivnu podršku Međunarodnom kaznenom sudu, izvršenju njegovih odluka te borbi protiv nekažnjavanja za zločine obuhvaćene Rimskim statutom; pozdravlja činjenicu da je Palestinska samouprava u siječnju 2015. ratificirala Rimski statut;

Autohtoni narodi

| 50. | poziva ESVD, Komisiju i države članice da podupru reviziju mandata mehanizmu stručnjaka za prava autohtonih naroda u skladu sa završnim dokumentom sa Svjetske konferencije o autohtonim narodima (Rezolucija Opće skupštine UN-a 69/2) u cilju praćenja, ocjenjivanja i poboljšanja primjene Deklaracije o pravima autohtonih naroda; poziva države članice EU-a da zatraže od svih mandatara za posebne postupke da posebnu pozornost pridaju pitanjima koja se odnose na žene i djevojčice pripadnice autohtonih naroda te da o tim pitanjima sustavno obavještavaju UNHRC; poziva ESVD i države članice da aktivno podupiru izradu akcijskog plana za autohtone narode na razini cijelog sustava, kao što je zatražila Opća skupština UN-a u svojoj rezoluciji iz rujna 2014., posebno u pogledu organizacije redovnih savjetovanja s autohtonim narodima u sklopu tog procesa; |
| --- | --- |

50.

poziva ESVD, Komisiju i države članice da podupru reviziju mandata mehanizmu stručnjaka za prava autohtonih naroda u skladu sa završnim dokumentom sa Svjetske konferencije o autohtonim narodima (Rezolucija Opće skupštine UN-a 69/2) u cilju praćenja, ocjenjivanja i poboljšanja primjene Deklaracije o pravima autohtonih naroda; poziva države članice EU-a da zatraže od svih mandatara za posebne postupke da posebnu pozornost pridaju pitanjima koja se odnose na žene i djevojčice pripadnice autohtonih naroda te da o tim pitanjima sustavno obavještavaju UNHRC; poziva ESVD i države članice da aktivno podupiru izradu akcijskog plana za autohtone narode na razini cijelog sustava, kao što je zatražila Opća skupština UN-a u svojoj rezoluciji iz rujna 2014., posebno u pogledu organizacije redovnih savjetovanja s autohtonim narodima u sklopu tog procesa;

Međunarodni kulturni i sportski događaji i ljudska prava

| 51. | osuđuje sve veću praksu autoritarnih zemalja koje kao domaćini velikih sportskih ili kulturnih događaja nastoje poboljšati svoj međunarodni legitimitet uz istodobno daljnje ograničavanje drugačijeg mišljenja u zemlji; poziva EU i njegove države članice da aktivno pokrenu to pitanje, među ostalim u okviru UNHRC-a, te da surađuju s nacionalnim sportskim savezima, poslovnim subjektima i organizacijama civilnog društva u vezi s načinima njihova sudjelovanja na takvim događajima, među ostalim i u odnosu na prve Europske igre u Bakuu 2015. godine te Svjetsko nogometno prvenstvo FIFA-e 2018. u Rusiji i 2022. u Kataru; |
| --- | --- |

51.

osuđuje sve veću praksu autoritarnih zemalja koje kao domaćini velikih sportskih ili kulturnih događaja nastoje poboljšati svoj međunarodni legitimitet uz istodobno daljnje ograničavanje drugačijeg mišljenja u zemlji; poziva EU i njegove države članice da aktivno pokrenu to pitanje, među ostalim u okviru UNHRC-a, te da surađuju s nacionalnim sportskim savezima, poslovnim subjektima i organizacijama civilnog društva u vezi s načinima njihova sudjelovanja na takvim događajima, među ostalim i u odnosu na prve Europske igre u Bakuu 2015. godine te Svjetsko nogometno prvenstvo FIFA-e 2018. u Rusiji i 2022. u Kataru;

Bespilotne letjelice i autonomno oružje

| 52. | ponavlja svoj poziv Vijeću na razradu zajedničkog stajališta EU-a o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica, u okviru kojeg bi se pridala izuzetna važnost poštovanju ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te bi se rješavala pitanja kao što su pravni okvir, razmjernost, odgovornost, zaštita civila i transparentnost; ponovno apelira na EU da zabrani razvoj, proizvodnju i upotrebu potpuno autonomnog oružja kojim se omogućuje provođenje napada bez ljudskog djelovanja; ustraje u tome da bi ljudska prava trebala biti dio svih dijaloga s trećim zemljama o borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

52.

ponavlja svoj poziv Vijeću na razradu zajedničkog stajališta EU-a o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica, u okviru kojeg bi se pridala izuzetna važnost poštovanju ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te bi se rješavala pitanja kao što su pravni okvir, razmjernost, odgovornost, zaštita civila i transparentnost; ponovno apelira na EU da zabrani razvoj, proizvodnju i upotrebu potpuno autonomnog oružja kojim se omogućuje provođenje napada bez ljudskog djelovanja; ustraje u tome da bi ljudska prava trebala biti dio svih dijaloga s trećim zemljama o borbi protiv terorizma;

Uključivanje ljudskih prava u politike EU-a

| 53. | poziva EU da promiče univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava, uključujući građanska, politička, ekonomska, socijalna i kulturna prava, u skladu s člankom 21. Ugovora iz Lisabona i Općim odredbama o vanjskom djelovanju Unije; |
| --- | --- |

53.

poziva EU da promiče univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava, uključujući građanska, politička, ekonomska, socijalna i kulturna prava, u skladu s člankom 21. Ugovora iz Lisabona i Općim odredbama o vanjskom djelovanju Unije;

| 54. | poziva EU, njegove države članice, Komisiju i ESVD da uključe ljudska prava u sva područja svoje vanjske politike s trećim zemljama; također naglašava da se politikom EU-a na području ljudskih prava treba osigurati dosljednost njegovih unutarnjih i vanjskih politika, usklađenost s obvezama iz Ugovora o EU-u te izbjegavanje dvostrukih standarda u pogledu poštovanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

54.

poziva EU, njegove države članice, Komisiju i ESVD da uključe ljudska prava u sva područja svoje vanjske politike s trećim zemljama; također naglašava da se politikom EU-a na području ljudskih prava treba osigurati dosljednost njegovih unutarnjih i vanjskih politika, usklađenost s obvezama iz Ugovora o EU-u te izbjegavanje dvostrukih standarda u pogledu poštovanja ljudskih prava;

| 55. | poziva EU da usvoji pristup temeljen na pravima i da uvrsti poštovanje ljudskih prava u trgovinu, ulaganja, javne usluge i razvojnu suradnju te u zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku; |
| --- | --- |

55.

poziva EU da usvoji pristup temeljen na pravima i da uvrsti poštovanje ljudskih prava u trgovinu, ulaganja, javne usluge i razvojnu suradnju te u zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku;

Prioriteti EU-a u vezi s pojedinim zemljama

Ukrajina

| 56. | izražava duboku zabrinutost zbog nasilja i oružanog sukoba u istočnoj Ukrajini; nada se da će sporazum o prekidu vatre, temeljen na Sporazumu iz Minska, potrajati; osuđuje masovna kršenja ljudskih prava tijekom sukoba i posljedice nedavnih borbi; u potpunosti podupire promatračku misiju UN-a za ljudska prava i posebnu promatračku misiju OESS-a u Ukrajini te poziva na jačanje potonje; ističe da je izrazito zabrinut zbog sudbine osoba koje su interno raseljene zbog oružanog sukoba u jugoistočnim regijama; osuđuje nezakonito pripajanje Krima kao posljedicu ruske agresivne i ekspanzionističke politike, što predstavlja prijetnju jedinstvu i neovisnosti Ukrajine; i dalje je zabrinut zbog diskriminacije i raširenog kršenja ljudskih prava lokalnog stanovništva u toj regiji, a posebno Krimskih Tatara; poziva države članice EU-a da podupru sve moguće napore na razini UN-a u borbi protiv nekažnjavanja te da provedu nepristrane istrage o nasilnim događajima i kršenjima ljudskih prava povezanim s oštrim mjerama tijekom prosvjeda na Maidanu, nezakonitim pripajanjem Krima i oružanim sukobom u istočnoj Ukrajini; poziva na poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i načela kako bi se zaštitili civili u sukobu; |
| --- | --- |

56.

izražava duboku zabrinutost zbog nasilja i oružanog sukoba u istočnoj Ukrajini; nada se da će sporazum o prekidu vatre, temeljen na Sporazumu iz Minska, potrajati; osuđuje masovna kršenja ljudskih prava tijekom sukoba i posljedice nedavnih borbi; u potpunosti podupire promatračku misiju UN-a za ljudska prava i posebnu promatračku misiju OESS-a u Ukrajini te poziva na jačanje potonje; ističe da je izrazito zabrinut zbog sudbine osoba koje su interno raseljene zbog oružanog sukoba u jugoistočnim regijama; osuđuje nezakonito pripajanje Krima kao posljedicu ruske agresivne i ekspanzionističke politike, što predstavlja prijetnju jedinstvu i neovisnosti Ukrajine; i dalje je zabrinut zbog diskriminacije i raširenog kršenja ljudskih prava lokalnog stanovništva u toj regiji, a posebno Krimskih Tatara; poziva države članice EU-a da podupru sve moguće napore na razini UN-a u borbi protiv nekažnjavanja te da provedu nepristrane istrage o nasilnim događajima i kršenjima ljudskih prava povezanim s oštrim mjerama tijekom prosvjeda na Maidanu, nezakonitim pripajanjem Krima i oružanim sukobom u istočnoj Ukrajini; poziva na poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i načela kako bi se zaštitili civili u sukobu;

Demokratska Narodna Republika Koreja

| 57. | pozdravlja planirano produženje mandata posebnom izvjestitelju za stanje ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji; pozdravlja i rezoluciju Opće skupštine UN-a kojom se Vijeće sigurnosti UN-a potiče na poduzimanje odgovarajućih mjera za jamčenje odgovornosti, između ostalog razmatranjem upućivanja predmeta o stanju u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji Međunarodnom kaznenom sudu; poziva Vijeće za ljudska prava da ponovi svoj poziv na utvrđivanje odgovornosti, među ostalim u vezi s odgovornima za zločine protiv čovječnosti u skladu s politikama utvrđenima na najvišoj državnoj razini; pozdravlja uspostavu terenske strukture u Republici Koreji za jačanje praćenja situacije i prikupljanje dokaza kako bi se zajamčilo utvrđivanje odgovornosti te potiče sve države na suradnju s tom strukturom; poziva Vijeće za ljudska prava da pomnije prati stanje u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji sazivanjem formalnog tijela u kojem će biti zastupljene žrtve kršenja prava u kontekstu nadolazeće sjednice Vijeća za ljudska prava; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja planirano produženje mandata posebnom izvjestitelju za stanje ljudskih prava u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji; pozdravlja i rezoluciju Opće skupštine UN-a kojom se Vijeće sigurnosti UN-a potiče na poduzimanje odgovarajućih mjera za jamčenje odgovornosti, između ostalog razmatranjem upućivanja predmeta o stanju u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji Međunarodnom kaznenom sudu; poziva Vijeće za ljudska prava da ponovi svoj poziv na utvrđivanje odgovornosti, među ostalim u vezi s odgovornima za zločine protiv čovječnosti u skladu s politikama utvrđenima na najvišoj državnoj razini; pozdravlja uspostavu terenske strukture u Republici Koreji za jačanje praćenja situacije i prikupljanje dokaza kako bi se zajamčilo utvrđivanje odgovornosti te potiče sve države na suradnju s tom strukturom; poziva Vijeće za ljudska prava da pomnije prati stanje u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji sazivanjem formalnog tijela u kojem će biti zastupljene žrtve kršenja prava u kontekstu nadolazeće sjednice Vijeća za ljudska prava;

Iran

| 58. | pozdravlja rezoluciju UNHRC-a iz ožujka 2014. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu i produženje mandata posebnom izvjestitelju te poziva Iran da dopusti posebnom izvjestitelju UN-a ulazak u zemlju što bi bio ključni pokazatelj spremnosti Irana da poduzme korake za otvaranje dijaloga o ljudskim pravima; ponovno osuđuje primjenu smrtne kazne u Iranu, uključujući smrtnu kaznu za maloljetnike, koja se često izvršava nakon sudskih postupaka koji nisu u skladu s međunarodno prihvaćenim minimalnim standardima o poštenom suđenju i pravičnom postupku; i dalje je zabrinut zbog visoke stope pogubljenja bez pravičnog postupka ili poštenog suđenja; podupire zajedničku izjavu mandatara za posebne postupke UN-a iz kolovoza 2014. u kojoj se osuđuje val uhićenja i presuda sudionicima civilnog društva u Iranu; poziva EU i UNHRC da nastave pomno pratiti sustavno kršenje ljudskih prava te da zajamče da ljudska prava ostanu glavni prioritet u svim odnosima s iranskom vladom; poziva iranske vlasti da poštuju međunarodno pravo o ljudskim pravima prema kojemu je pogubljenje maloljetnih počinitelja kršenje međunarodnih minimalnih standarda te da ne izvršavaju pogubljenja maloljetnih počinitelja; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja rezoluciju UNHRC-a iz ožujka 2014. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu i produženje mandata posebnom izvjestitelju te poziva Iran da dopusti posebnom izvjestitelju UN-a ulazak u zemlju što bi bio ključni pokazatelj spremnosti Irana da poduzme korake za otvaranje dijaloga o ljudskim pravima; ponovno osuđuje primjenu smrtne kazne u Iranu, uključujući smrtnu kaznu za maloljetnike, koja se često izvršava nakon sudskih postupaka koji nisu u skladu s međunarodno prihvaćenim minimalnim standardima o poštenom suđenju i pravičnom postupku; i dalje je zabrinut zbog visoke stope pogubljenja bez pravičnog postupka ili poštenog suđenja; podupire zajedničku izjavu mandatara za posebne postupke UN-a iz kolovoza 2014. u kojoj se osuđuje val uhićenja i presuda sudionicima civilnog društva u Iranu; poziva EU i UNHRC da nastave pomno pratiti sustavno kršenje ljudskih prava te da zajamče da ljudska prava ostanu glavni prioritet u svim odnosima s iranskom vladom; poziva iranske vlasti da poštuju međunarodno pravo o ljudskim pravima prema kojemu je pogubljenje maloljetnih počinitelja kršenje međunarodnih minimalnih standarda te da ne izvršavaju pogubljenja maloljetnih počinitelja;

Mjanmar/Burma

| 59. | podupire izvješće posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Mjanmaru u kojemu se prepoznaje postignuti napredak i utvrđuju ostala problematična područja; poziva mjanmarsku vladu da ljudska prava, između ostalog i prava manjina, uključi u državni institucionalni i pravni okvir i u sve resorne politike te da u potpunosti poštuje slobodu izražavanja i okupljanja; izražava zabrinutost zbog predloženog zakonodavstva o „zaštiti rase i vjere” koje obuhvaća četiri nacrta zakona o međuvjerskim brakovima, vjerskom preobraćenju, monogamiji i kontroli stanovništva; poziva UNHRC da obnovi mandat posebnog izvjestitelja iz točke 4., da ponovi svoju duboku zabrinutost zbog položaja manjinske skupine Rohingya u državi Rakhine, koja je dodatno pogoršana činjenicom da ta zajednica nema pravni status te je stoga i dalje suočena sa sustavnom diskriminacijom, te poziva na temeljite, transparentne i nepristrane istrage svih prijavljenih slučajeva kršenja ljudskih prava manjinske skupine Rohingya i na ubrzanje procesa otvaranja Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) u toj zemlji s punim mandatom za praćenje i izvješćivanje; izražava žaljenje zbog napada na civile u državama Kachin i Shan, seksualnog nasilja koje su počinile snage sigurnosti tijekom oružanog sukoba, postojanja političkih zatvorenika, zlostavljanja boraca za ljudska prava, aktivista i medijskih djelatnika, izvansudskih smaknuća, oduzimanja zemlje i napada na vjerske i etničke manjine; smatra da bi o pregovorima o sporazumu o ulaganju između EU-a i Mjanmara trebalo dobro razmisliti jer bi zbog stranih ulaganja u zemlji moglo doći do još goreg kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

59.

podupire izvješće posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Mjanmaru u kojemu se prepoznaje postignuti napredak i utvrđuju ostala problematična područja; poziva mjanmarsku vladu da ljudska prava, između ostalog i prava manjina, uključi u državni institucionalni i pravni okvir i u sve resorne politike te da u potpunosti poštuje slobodu izražavanja i okupljanja; izražava zabrinutost zbog predloženog zakonodavstva o „zaštiti rase i vjere” koje obuhvaća četiri nacrta zakona o međuvjerskim brakovima, vjerskom preobraćenju, monogamiji i kontroli stanovništva; poziva UNHRC da obnovi mandat posebnog izvjestitelja iz točke 4., da ponovi svoju duboku zabrinutost zbog položaja manjinske skupine Rohingya u državi Rakhine, koja je dodatno pogoršana činjenicom da ta zajednica nema pravni status te je stoga i dalje suočena sa sustavnom diskriminacijom, te poziva na temeljite, transparentne i nepristrane istrage svih prijavljenih slučajeva kršenja ljudskih prava manjinske skupine Rohingya i na ubrzanje procesa otvaranja Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava (OHCHR) u toj zemlji s punim mandatom za praćenje i izvješćivanje; izražava žaljenje zbog napada na civile u državama Kachin i Shan, seksualnog nasilja koje su počinile snage sigurnosti tijekom oružanog sukoba, postojanja političkih zatvorenika, zlostavljanja boraca za ljudska prava, aktivista i medijskih djelatnika, izvansudskih smaknuća, oduzimanja zemlje i napada na vjerske i etničke manjine; smatra da bi o pregovorima o sporazumu o ulaganju između EU-a i Mjanmara trebalo dobro razmisliti jer bi zbog stranih ulaganja u zemlji moglo doći do još goreg kršenja ljudskih prava;

Bjelarus

| 60. | izražava duboku zabrinutost zbog stalnog kršenja ljudskih prava u Bjelarusu; osuđuje tri pogubljenja počinjena 2014., zlostavljanje boraca za ljudska prava, progon neovisnih novinara, cenzuru svih vrsta komunikacije na internetu i restriktivno zakonodavstvo o nevladinim organizacijama; poziva da se na 29. sjednici Vijeća obnovi mandat posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Bjelarusu te poziva vladu da omogući potpuni pristup mandatarima za posebne postupke UN-a, uključujući posebnog izvjestitelja; poziva na bezuvjetno puštanje na slobodu i rehabilitaciju svih preostalih političkih zatvorenika; |
| --- | --- |

60.

izražava duboku zabrinutost zbog stalnog kršenja ljudskih prava u Bjelarusu; osuđuje tri pogubljenja počinjena 2014., zlostavljanje boraca za ljudska prava, progon neovisnih novinara, cenzuru svih vrsta komunikacije na internetu i restriktivno zakonodavstvo o nevladinim organizacijama; poziva da se na 29. sjednici Vijeća obnovi mandat posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Bjelarusu te poziva vladu da omogući potpuni pristup mandatarima za posebne postupke UN-a, uključujući posebnog izvjestitelja; poziva na bezuvjetno puštanje na slobodu i rehabilitaciju svih preostalih političkih zatvorenika;

Bahrein

| 61. | i dalje je zabrinut zbog represije oporbenih čelnika, članova civilnog društva i aktivista u Bahreinu i stanja branitelja ljudskih prava i oporbenih političkih aktivista u zemlji; poziva sve dionike u Bahreinu da započnu konstruktivne razgovore u kojima sudjeluju svi akteri u cilju istinskog pomirenja i poštovanja ljudskih prava svih bahreinskih zajednica; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih zatvorenika savjesti, novinara, boraca za ljudska prava i mirnih prosvjednika te podupire zajedničku izjavu mandatara za posebne postupke UN-a od 4. veljače 2015. o uhićenju visoko pozicioniranog oporbenog političara i raspuštanju naknadnih prosvjeda; poziva države članice EU-a i druge članice UNHRC-a da nastave pozorno pratiti stanje ljudskih prava u Bahreinu i da se pritom usredotoče na provedbu obveza koje je Bahrein preuzeo tijekom postupka univerzalnog periodičkog pregleda i na preporuke bahreinskog neovisnog istražnog povjerenstva, koje je pozdravio bahreinski kralj; žali zbog toga što vlada Bahreina nije ostvarila napredak u području suradnje s Uredom visokog povjerenika za ljudska prava (OHCHR) i posebnim postupcima UNHRC-a te poziva države članice EU-a da na sjednici UNHRC-a u ožujku rade na usvajanju rezolucije u kojoj će pozvati na potpunu provedbu obveza koje je Bahrein preuzeo tijekom procesa univerzalnog periodičkog pregleda i primjenu preporuka, uključujući preporuke u vezi s borcima za ljudska prava, koje je izdalo bahreinsko nezavisno istražno povjerenstvo, koje je od OHCHR-a zatražilo da izvijesti o stanju ljudskih prava na terenu i napretku ostvarenom u području suradnje Bahreina s mehanizmima UN-a u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

61.

i dalje je zabrinut zbog represije oporbenih čelnika, članova civilnog društva i aktivista u Bahreinu i stanja branitelja ljudskih prava i oporbenih političkih aktivista u zemlji; poziva sve dionike u Bahreinu da započnu konstruktivne razgovore u kojima sudjeluju svi akteri u cilju istinskog pomirenja i poštovanja ljudskih prava svih bahreinskih zajednica; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih zatvorenika savjesti, novinara, boraca za ljudska prava i mirnih prosvjednika te podupire zajedničku izjavu mandatara za posebne postupke UN-a od 4. veljače 2015. o uhićenju visoko pozicioniranog oporbenog političara i raspuštanju naknadnih prosvjeda; poziva države članice EU-a i druge članice UNHRC-a da nastave pozorno pratiti stanje ljudskih prava u Bahreinu i da se pritom usredotoče na provedbu obveza koje je Bahrein preuzeo tijekom postupka univerzalnog periodičkog pregleda i na preporuke bahreinskog neovisnog istražnog povjerenstva, koje je pozdravio bahreinski kralj; žali zbog toga što vlada Bahreina nije ostvarila napredak u području suradnje s Uredom visokog povjerenika za ljudska prava (OHCHR) i posebnim postupcima UNHRC-a te poziva države članice EU-a da na sjednici UNHRC-a u ožujku rade na usvajanju rezolucije u kojoj će pozvati na potpunu provedbu obveza koje je Bahrein preuzeo tijekom procesa univerzalnog periodičkog pregleda i primjenu preporuka, uključujući preporuke u vezi s borcima za ljudska prava, koje je izdalo bahreinsko nezavisno istražno povjerenstvo, koje je od OHCHR-a zatražilo da izvijesti o stanju ljudskih prava na terenu i napretku ostvarenom u području suradnje Bahreina s mehanizmima UN-a u području ljudskih prava;

Egipat

| 62. | pozdravlja postupak univerzalnog periodičkog pregleda za Egipat iz studenog 2014. te se raduje njegovu usvajanju na predstojećoj sjednici UNHRC-a; potiče Egipat da trenutačno i bezuvjetno pusti na slobodu sve aktiviste i borce za ljudska prava te osobe koje su u pritvoru zbog mirnog ostvarivanja svojeg prava na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja; također traži da egipatska vlada donese zakonodavstvo u skladu s međunarodnim standardima i da zaštiti pravo na udruživanje koje je utvrđeno u egipatskom ustavu, uključujući pravo na primanje i pružanje sredstava, te da povuče Zakon o prosvjedima iz studenog 2013. i uvede novo zakonodavstvo kojim bi se jamčila sloboda okupljanja; potiče egipatsku vladu da pokrene sudsku istragu kako bi se utvrdio identitet osoba odgovornih za naručivanje nezakonitih ubojstava i njihovo izvršavanje tijekom gušenja uglavnom mirnih prosvjeda koji su se održavali od 3. srpnja 2013., uključujući rastjerivanja 14. kolovoza 2013. na trgu Rabaa i Nahda u kojima je ubijeno najmanje 1 000 prosvjednika; potiče Egipat da provede nezavisne, nepristrane i učinkovite istrage svih slučajeva kršenja ljudskih prava počinjenih od 2011., uključujući zločine seksualnog nasilja, te da se pobrine da počinitelji odgovaraju za svoja djela i da se žrtvama pruži odgovarajuća pravna zaštita u skladu s međunarodnim standardima; poziva egipatske vlasti da hitno ponište sve smrtne presude i daju nalog za ponovna suđenja na kojima će biti zajamčeno pravo na pošteno suđenje i pravični postupak te da uvedu trenutačni moratorij na smrtnu kaznu i pogubljenja, trenutačno oslobode sve pritvorene novinare i medijske djelatnike te zajamče pravo na slobodu informiranja i izražavanja u skladu s međunarodnim standardima; poziva egipatske vlasti da dopuste posjet posebnog izvjestitelja UN-a za nasilje nad ženama, koji je u načelu dogovoren, ali je na čekanju od početka 2014., i da pozovu relevantne mehanizme i postupke UN-a za ljudska prava, osobito posebnog izvjestitelja za slobodu okupljanja, posebnog izvjestitelja za mučenja, posebnog izvjestitelja za ljudska prava u borbi protiv terorizma i posebnog izvjestitelja za neovisnost sudaca i odvjetnika; poziva egipatske vlasti da zajamče usklađenost nacionalnog prava s međunarodnim standardima za ljudska prava i da trenutačno povuku zakon br. 136/2014 i obustave vojna suđenja civilima te ponište sve presude izrečene civilima na vojnim sudovima i izdaju nalog za hitna ponovna suđenja pred civilnim sudovima; poziva EU i države članice da podrže čvrstu izjavu o tim pitanjima; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja postupak univerzalnog periodičkog pregleda za Egipat iz studenog 2014. te se raduje njegovu usvajanju na predstojećoj sjednici UNHRC-a; potiče Egipat da trenutačno i bezuvjetno pusti na slobodu sve aktiviste i borce za ljudska prava te osobe koje su u pritvoru zbog mirnog ostvarivanja svojeg prava na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja; također traži da egipatska vlada donese zakonodavstvo u skladu s međunarodnim standardima i da zaštiti pravo na udruživanje koje je utvrđeno u egipatskom ustavu, uključujući pravo na primanje i pružanje sredstava, te da povuče Zakon o prosvjedima iz studenog 2013. i uvede novo zakonodavstvo kojim bi se jamčila sloboda okupljanja; potiče egipatsku vladu da pokrene sudsku istragu kako bi se utvrdio identitet osoba odgovornih za naručivanje nezakonitih ubojstava i njihovo izvršavanje tijekom gušenja uglavnom mirnih prosvjeda koji su se održavali od 3. srpnja 2013., uključujući rastjerivanja 14. kolovoza 2013. na trgu Rabaa i Nahda u kojima je ubijeno najmanje 1 000 prosvjednika; potiče Egipat da provede nezavisne, nepristrane i učinkovite istrage svih slučajeva kršenja ljudskih prava počinjenih od 2011., uključujući zločine seksualnog nasilja, te da se pobrine da počinitelji odgovaraju za svoja djela i da se žrtvama pruži odgovarajuća pravna zaštita u skladu s međunarodnim standardima; poziva egipatske vlasti da hitno ponište sve smrtne presude i daju nalog za ponovna suđenja na kojima će biti zajamčeno pravo na pošteno suđenje i pravični postupak te da uvedu trenutačni moratorij na smrtnu kaznu i pogubljenja, trenutačno oslobode sve pritvorene novinare i medijske djelatnike te zajamče pravo na slobodu informiranja i izražavanja u skladu s međunarodnim standardima; poziva egipatske vlasti da dopuste posjet posebnog izvjestitelja UN-a za nasilje nad ženama, koji je u načelu dogovoren, ali je na čekanju od početka 2014., i da pozovu relevantne mehanizme i postupke UN-a za ljudska prava, osobito posebnog izvjestitelja za slobodu okupljanja, posebnog izvjestitelja za mučenja, posebnog izvjestitelja za ljudska prava u borbi protiv terorizma i posebnog izvjestitelja za neovisnost sudaca i odvjetnika; poziva egipatske vlasti da zajamče usklađenost nacionalnog prava s međunarodnim standardima za ljudska prava i da trenutačno povuku zakon br. 136/2014 i obustave vojna suđenja civilima te ponište sve presude izrečene civilima na vojnim sudovima i izdaju nalog za hitna ponovna suđenja pred civilnim sudovima; poziva EU i države članice da podrže čvrstu izjavu o tim pitanjima;

Mali

| 63. | pozdravlja rad neovisnog UN-ovog stručnjaka za stanje ljudskih prava u Maliju te poziva UNHRC da mu produži mandat; pozdravlja napredak koji je vlada Malija postigla u ponovnom uspostavljanju pravosudnog sustava u nekim dijelovima države te istragama o mučenju i ubijanju 21 vojnika elitne postrojbe 2012. godine, zajedno s uspostavom Odbora za istinu, pravdu i pomirenje; i dalje je zabrinut zbog pogoršanja sigurnosne situacije i stalnog korištenja i regrutiranja djece vojnika te poziva vladu Malija da istraži i pozove na odgovornost osobe iz svih zaraćenih strana koje su odgovorne za povrede prava počinjene tijekom oružanog sukoba 2012. i 2013. godine; pozdravlja mirovni sporazum za sve stanovnike Malija jer će oni prvi od njega imati koristi nakon mjeseci nestabilnosti i nesigurnosti, ali žali zbog odgode koju su tražili pobunjenici na sjeveru; poziva sve strane da slijede primjer vlade Malija te da odmah potpišu sporazum, čiju će provedbu pratiti EU, te da zajamče da će se budućim mirovnim sporazumom pozvati na odgovornost, jačanje povjerenstva za utvrđivanje istine i provjeru pripadnika snaga sigurnosti; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja rad neovisnog UN-ovog stručnjaka za stanje ljudskih prava u Maliju te poziva UNHRC da mu produži mandat; pozdravlja napredak koji je vlada Malija postigla u ponovnom uspostavljanju pravosudnog sustava u nekim dijelovima države te istragama o mučenju i ubijanju 21 vojnika elitne postrojbe 2012. godine, zajedno s uspostavom Odbora za istinu, pravdu i pomirenje; i dalje je zabrinut zbog pogoršanja sigurnosne situacije i stalnog korištenja i regrutiranja djece vojnika te poziva vladu Malija da istraži i pozove na odgovornost osobe iz svih zaraćenih strana koje su odgovorne za povrede prava počinjene tijekom oružanog sukoba 2012. i 2013. godine; pozdravlja mirovni sporazum za sve stanovnike Malija jer će oni prvi od njega imati koristi nakon mjeseci nestabilnosti i nesigurnosti, ali žali zbog odgode koju su tražili pobunjenici na sjeveru; poziva sve strane da slijede primjer vlade Malija te da odmah potpišu sporazum, čiju će provedbu pratiti EU, te da zajamče da će se budućim mirovnim sporazumom pozvati na odgovornost, jačanje povjerenstva za utvrđivanje istine i provjeru pripadnika snaga sigurnosti;

Južni Sudan

| 64. | poziva Afričku uniju da objavi izvješće svojeg istražnog povjerenstva za kršenje ljudskih prava i zlostavljanja koja su počinile sve strane u Južnom Sudanu, kao korak naprijed prema promicanju pravde u slučajevima kršenja ljudskih prava počinjenih od početka sukoba; osuđuje otmicu skupine djece u Wauu Shilluku u veljači 2015. čija je svrha bila pretvoriti ih u djecu vojnike; potiče Vijeće za ljudska prava da donese rezoluciju u kojoj će naglasiti da su pravedne i vjerodostojne istrage i progon kaznenih djela u skladu s međunarodnim pravom ključni kako bi Južni Sudan izašao iz začaranog kruga brutalnosti potaknute nekažnjavanjem i u tom pogledu poziva na to da se razmotri mogućnost uspostave hibridnog pravosudnog mehanizma te i dalje apelira na Južni Sudan da pristupi Rimskom statutu, također potiče Vijeće za ljudska prava da uspostavi funkciju posebnog izvjestitelja za Južni Sudan kako bi se uz potporu međunarodne zajednice doprinijelo promicanju pravednog i vjerodostojnog progona te širih mjera utvrđivanja odgovornosti; |
| --- | --- |

64.

poziva Afričku uniju da objavi izvješće svojeg istražnog povjerenstva za kršenje ljudskih prava i zlostavljanja koja su počinile sve strane u Južnom Sudanu, kao korak naprijed prema promicanju pravde u slučajevima kršenja ljudskih prava počinjenih od početka sukoba; osuđuje otmicu skupine djece u Wauu Shilluku u veljači 2015. čija je svrha bila pretvoriti ih u djecu vojnike; potiče Vijeće za ljudska prava da donese rezoluciju u kojoj će naglasiti da su pravedne i vjerodostojne istrage i progon kaznenih djela u skladu s međunarodnim pravom ključni kako bi Južni Sudan izašao iz začaranog kruga brutalnosti potaknute nekažnjavanjem i u tom pogledu poziva na to da se razmotri mogućnost uspostave hibridnog pravosudnog mehanizma te i dalje apelira na Južni Sudan da pristupi Rimskom statutu, također potiče Vijeće za ljudska prava da uspostavi funkciju posebnog izvjestitelja za Južni Sudan kako bi se uz potporu međunarodne zajednice doprinijelo promicanju pravednog i vjerodostojnog progona te širih mjera utvrđivanja odgovornosti;

Šri Lanka

| 65. | prima na znanje obećanja novoizabrane vlade Šri Lanke te je poziva da u razdoblju do 30. sjednice UNHRC-a u rujnu 2015. poduzme konkretne mjere za utvrđivanje odgovornosti kako bi ispunila svoja obećanja i poboljšala stanje ljudskih prava u zemlji, uključujući ozbiljne istrage i progon te druge korake za rješavanje šireg problema nekažnjavanja i kršenja ljudskih prava, te da u potpunosti surađuje s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u vezi s njegovom međunarodnom istragom o Šri Lanci; |
| --- | --- |

65.

prima na znanje obećanja novoizabrane vlade Šri Lanke te je poziva da u razdoblju do 30. sjednice UNHRC-a u rujnu 2015. poduzme konkretne mjere za utvrđivanje odgovornosti kako bi ispunila svoja obećanja i poboljšala stanje ljudskih prava u zemlji, uključujući ozbiljne istrage i progon te druge korake za rješavanje šireg problema nekažnjavanja i kršenja ljudskih prava, te da u potpunosti surađuje s Uredom visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u vezi s njegovom međunarodnom istragom o Šri Lanci;

Sirija

| 66. | izražava duboku zabrinutost zbog dramatičnih i nasilnih sukoba te zbog humanitarne krize do koje je došlo zbog nasilja koje su nad civilima, posebno nad ranjivim skupinama poput žene i djece, počinili prvenstveno pripadnici Assadova režima, ali i pripadnici Islamske države/skupine Daesch; izražava zabrinutost zbog činjenice da skupina Daesch svoju ideologiju širi izvan granica zemlje; ozbiljno je zabrinut zbog sustavnog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u Siriji, što bi se moglo smatrati ratnim zločinima ili zločinima protiv čovječnosti; poziva sve strane da poštuju važeće međunarodno humanitarno pravo kako bi se zaštitili civili, poštovala njihova ljudska prava i zadovoljile njihove osnovne potrebe; potiče sve države članice UN-a da jasno izraze svoje protivljenje nasilju, uključujući i u pogledu sustavnog progona kršćana, te da posebno zagovaraju prava manjina; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih osoba koje su proizvoljno pritvorene ili otete zbog ostvarivanja svojih ljudskih prava ili drugih miroljubivih političkih aktivnosti; traži od EU-a i država članica da snažno podrže utvrđivanje odgovornosti i obnavljanje mandata istražnom povjerenstvu UN-a; |
| --- | --- |

66.

izražava duboku zabrinutost zbog dramatičnih i nasilnih sukoba te zbog humanitarne krize do koje je došlo zbog nasilja koje su nad civilima, posebno nad ranjivim skupinama poput žene i djece, počinili prvenstveno pripadnici Assadova režima, ali i pripadnici Islamske države/skupine Daesch; izražava zabrinutost zbog činjenice da skupina Daesch svoju ideologiju širi izvan granica zemlje; ozbiljno je zabrinut zbog sustavnog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u Siriji, što bi se moglo smatrati ratnim zločinima ili zločinima protiv čovječnosti; poziva sve strane da poštuju važeće međunarodno humanitarno pravo kako bi se zaštitili civili, poštovala njihova ljudska prava i zadovoljile njihove osnovne potrebe; potiče sve države članice UN-a da jasno izraze svoje protivljenje nasilju, uključujući i u pogledu sustavnog progona kršćana, te da posebno zagovaraju prava manjina; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih osoba koje su proizvoljno pritvorene ili otete zbog ostvarivanja svojih ljudskih prava ili drugih miroljubivih političkih aktivnosti; traži od EU-a i država članica da snažno podrže utvrđivanje odgovornosti i obnavljanje mandata istražnom povjerenstvu UN-a;

Irak

| 67. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog dramatičnog i nasilnog sukoba te humanitarne krize u Iraku; napominje da se stanje ljudskih prava pogoršava budući da Islamska država/skupina Daesh i druge paravojne snage provode otmice i masovna smaknuća te progon iračkih etničkih i vjerskih manjina, među ostalim i kršćana; |
| --- | --- |

67.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog dramatičnog i nasilnog sukoba te humanitarne krize u Iraku; napominje da se stanje ljudskih prava pogoršava budući da Islamska država/skupina Daesh i druge paravojne snage provode otmice i masovna smaknuća te progon iračkih etničkih i vjerskih manjina, među ostalim i kršćana;

Palestina/Izrael

| 68. | osuđuje raketne napade na Izrael iz Pojasa Gaze koje su izveli Hamas i druge oružane skupine i izražava ozbiljnu zabrinutost zbog humanitarne krize u Gazi; poziva EU i države članice da u javnoj izjavi na zasjedanju Vijeća za ljudska prava javno izraze potporu istražnom povjerenstvu UN-a i osude činjenicu da izraelske vlasti ne surađuju s istražnim povjerenstvom i ne dopuštaju mu pristup; ističe da su pravda i poštovanje vladavine prava neizostavni temelji mira i naglašava da se dugogodišnja praksa sustavnog nekažnjavanja kršenja međunarodnog prava mora prekinuti; pozdravlja preliminarnu istragu stanja u Palestini koju je otvorio tužitelj Međunarodnog kaznenog suda (MKS); poziva EU na punu suradnju s uredom tužitelja MKS-a; poziva EU da se ponovno zauzme za točku 7. dnevnog reda Vijeća za ljudska prava i da oštro osudi kontinuirano kršenje međunarodnog prava i neprovođenje savjetodavnog mišljenja Međunarodnog kaznenog suda te da podrži obnovu mandata istražnog povjerenstva; |
| --- | --- |

68.

osuđuje raketne napade na Izrael iz Pojasa Gaze koje su izveli Hamas i druge oružane skupine i izražava ozbiljnu zabrinutost zbog humanitarne krize u Gazi; poziva EU i države članice da u javnoj izjavi na zasjedanju Vijeća za ljudska prava javno izraze potporu istražnom povjerenstvu UN-a i osude činjenicu da izraelske vlasti ne surađuju s istražnim povjerenstvom i ne dopuštaju mu pristup; ističe da su pravda i poštovanje vladavine prava neizostavni temelji mira i naglašava da se dugogodišnja praksa sustavnog nekažnjavanja kršenja međunarodnog prava mora prekinuti; pozdravlja preliminarnu istragu stanja u Palestini koju je otvorio tužitelj Međunarodnog kaznenog suda (MKS); poziva EU na punu suradnju s uredom tužitelja MKS-a; poziva EU da se ponovno zauzme za točku 7. dnevnog reda Vijeća za ljudska prava i da oštro osudi kontinuirano kršenje međunarodnog prava i neprovođenje savjetodavnog mišljenja Međunarodnog kaznenog suda te da podrži obnovu mandata istražnog povjerenstva;

o

o o

| 69. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predsjednici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 69. Opće skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava i visokom povjereniku UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

69.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predsjednici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 69. Opće skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava i visokom povjereniku UN-a za ljudska prava.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/190 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/190

---

P8_TA(2015)0080

Stanje u Venezueli

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (2015/2582(RSP))

(2016/C 316/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Venezueli, posebno onu od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1) i onu od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Venezueli, posebno onu od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1) i onu od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. travnja 2012. o pravnoj sigurnosti europskih ulaganja izvan Europske unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. travnja 2012. o pravnoj sigurnosti europskih ulaganja izvan Europske unije (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 23. veljače 2015. o uhićenju gradonačelnika Caracasa Antonija Ledezme i stanju u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 23. veljače 2015. o uhićenju gradonačelnika Caracasa Antonija Ledezme i stanju u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika UN-a od 26. veljače 2015. o stanju u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika UN-a od 26. veljače 2015. o stanju u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika Unije južnoameričkih država (UNASUR) i Ernesta Sampera, bivšeg predsjednika Kolumbije, od 25. veljače 2015. o stanju u Venezueli i o smrti četrnaestogodišnjeg učenika Kluiverta Roae, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika Unije južnoameričkih država (UNASUR) i Ernesta Sampera, bivšeg predsjednika Kolumbije, od 25. veljače 2015. o stanju u Venezueli i o smrti četrnaestogodišnjeg učenika Kluiverta Roae,

| — | uzimajući u obzir izjavu Međuameričke komisije za ljudska prava od 24. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Međuameričke komisije za ljudska prava od 24. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Radne skupine za arbitrarno pritvaranje Komisije za ljudska prava Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 26. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Radne skupine za arbitrarno pritvaranje Komisije za ljudska prava Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 26. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 20. listopada 2014. o pritvaranju prosvjednika i političara u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 20. listopada 2014. o pritvaranju prosvjednika i političara u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima čiji je Venezuela potpisnica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima čiji je Venezuela potpisnica,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Amnesty International za 2014/2015. pod naslovom „Stanje ljudskih prava u svijetu” objavljeno 25. veljače 2015. i izvješće organizacije Human Rights Watch o Venezueli pod naslovom „Novi vojni pristup obuzdavanju prosvjeda” objavljeno 12. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Amnesty International za 2014/2015. pod naslovom „Stanje ljudskih prava u svijetu” objavljeno 25. veljače 2015. i izvješće organizacije Human Rights Watch o Venezueli pod naslovom „Novi vojni pristup obuzdavanju prosvjeda” objavljeno 12. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 19. veljače 2015. teško naoružani službenici Bolivarijanske obavještajne službe (Sebin) arbitrarno pritvorili Antonija Ledezmu, dvaput demokratski izabranog gradonačelnika metropolskog okruga Caracasa i jednog od vođa oporbe, bez naloga za uhićenje ili ikakvog dokaza o počinjenom kaznenom djelu; budući da je nakon pritvaranja Antonio Ledezma optužen za urotu i zločinačko udruživanje – kaznena djela kažnjiva strogim zatvorskim kaznama – te je prebačen u vojni zatvor Ramo Verde; |
| --- | --- |

A.

budući da su 19. veljače 2015. teško naoružani službenici Bolivarijanske obavještajne službe (Sebin) arbitrarno pritvorili Antonija Ledezmu, dvaput demokratski izabranog gradonačelnika metropolskog okruga Caracasa i jednog od vođa oporbe, bez naloga za uhićenje ili ikakvog dokaza o počinjenom kaznenom djelu; budući da je nakon pritvaranja Antonio Ledezma optužen za urotu i zločinačko udruživanje – kaznena djela kažnjiva strogim zatvorskim kaznama – te je prebačen u vojni zatvor Ramo Verde;

| B. | budući da pritvaranje civila u vojnim zatvorima nije u skladu s međunarodnim normama; budući da je Venezuela obvezna jamčiti preživljavanje i sigurnost svih osoba lišenih slobode, humano postupanje prema njima te se pobrinuti da uvjeti pritvora odgovaraju primjenjivim međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

B.

budući da pritvaranje civila u vojnim zatvorima nije u skladu s međunarodnim normama; budući da je Venezuela obvezna jamčiti preživljavanje i sigurnost svih osoba lišenih slobode, humano postupanje prema njima te se pobrinuti da uvjeti pritvora odgovaraju primjenjivim međunarodnim standardima;

| C. | budući da je predsjednik Nicolas Maduro na nacionalnoj radioteleviziji izjavio da je osujetio plan kojemu je cilj navodno bio srušiti njegovu vladu državnim udarom koji bi predvodili vodstvo okruglog stola za demokratsko jedinstvo, zastupnici nacionalne skupštine María Corina Machado i Julio Borges te gradonačelnik Caracasa Antonio Ledezma; budući da su ti oporbeni čelnici bili dovedeni u vezu i s pokušajem ubojstva vođe oporbe Leopolda Lópeza, koji je više od godinu dana pritvoren u vojnom zatvoru; budući da je od svojeg pritvaranja g. Lopez podvrgavan fizičkom i psihičkom mučenju te se nalazi u samici; |
| --- | --- |

C.

budući da je predsjednik Nicolas Maduro na nacionalnoj radioteleviziji izjavio da je osujetio plan kojemu je cilj navodno bio srušiti njegovu vladu državnim udarom koji bi predvodili vodstvo okruglog stola za demokratsko jedinstvo, zastupnici nacionalne skupštine María Corina Machado i Julio Borges te gradonačelnik Caracasa Antonio Ledezma; budući da su ti oporbeni čelnici bili dovedeni u vezu i s pokušajem ubojstva vođe oporbe Leopolda Lópeza, koji je više od godinu dana pritvoren u vojnom zatvoru; budući da je od svojeg pritvaranja g. Lopez podvrgavan fizičkom i psihičkom mučenju te se nalazi u samici;

| D. | budući da je predsjednik Maduro iznio čudne tvrdnje o navodnim urotama stranih državljana, planovima rušenja vlasti i pokušajima atentata o kojima su tijela javne uprave u više navrata izvještavala; |
| --- | --- |

D.

budući da je predsjednik Maduro iznio čudne tvrdnje o navodnim urotama stranih državljana, planovima rušenja vlasti i pokušajima atentata o kojima su tijela javne uprave u više navrata izvještavala;

| E. | budući da su u prošlosti vođe demokratske oporbe bili više puta neutemeljeno optuženi za sudjelovanje u navodnim planovima za rušenje vlasti i državne udare; budući da se povećava broj primjera zastrašivanja i zlostavljanja pritvorenih oporbenih čelnika i studenata koji su sudjelovali u prosvjedima 2014.; budući da su Leopoldo López, Daniel Ceballos i drugi oporbeni čelnici i dalje u arbitrarnom pritvoru, da je María Corina Machado protupravno i arbitrarno razriješena dužnosti i izbačena iz parlamenta Venezuele te da zastupniku Juliju Borgesu prijeti ukidanje imuniteta; |
| --- | --- |

E.

budući da su u prošlosti vođe demokratske oporbe bili više puta neutemeljeno optuženi za sudjelovanje u navodnim planovima za rušenje vlasti i državne udare; budući da se povećava broj primjera zastrašivanja i zlostavljanja pritvorenih oporbenih čelnika i studenata koji su sudjelovali u prosvjedima 2014.; budući da su Leopoldo López, Daniel Ceballos i drugi oporbeni čelnici i dalje u arbitrarnom pritvoru, da je María Corina Machado protupravno i arbitrarno razriješena dužnosti i izbačena iz parlamenta Venezuele te da zastupniku Juliju Borgesu prijeti ukidanje imuniteta;

| F. | budući da se načelo pretpostavke nedužnosti može smatrati prekršenim kada je osoba terećena za kazneno djelo u istražnom zatvoru bez odgovarajućeg obrazloženja jer pritvor tada postaje kaznena mjera, a ne mjera predostrožnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da se načelo pretpostavke nedužnosti može smatrati prekršenim kada je osoba terećena za kazneno djelo u istražnom zatvoru bez odgovarajućeg obrazloženja jer pritvor tada postaje kaznena mjera, a ne mjera predostrožnosti;

| G. | budući da prema navodima lokalnih i međunarodnih organizacija jednu godinu poslije mirnih prosvjeda više od 1 700 prosvjednika čeka suđenje, više od 69 njih i dalje je zatvoreno, a najmanje 40 osoba ubijeno je u prosvjedima, dok njihove ubojice još ne snose odgovornost; budući da su policija, pripadnici Nacionalne garde te nasilnih i nekontroliranih naoružanih skupina koje podržavaju vladu dočekale prosvjednike s pretjeranom uporabom sile i sustavnim nasiljem; |
| --- | --- |

G.

budući da prema navodima lokalnih i međunarodnih organizacija jednu godinu poslije mirnih prosvjeda više od 1 700 prosvjednika čeka suđenje, više od 69 njih i dalje je zatvoreno, a najmanje 40 osoba ubijeno je u prosvjedima, dok njihove ubojice još ne snose odgovornost; budući da su policija, pripadnici Nacionalne garde te nasilnih i nekontroliranih naoružanih skupina koje podržavaju vladu dočekale prosvjednike s pretjeranom uporabom sile i sustavnim nasiljem;

| H. | budući da demokratska država ne smije kriminalizirati vođe političke oporbe i da mora zajamčiti sudjelovanje u političkom životu zemlje za sve sektore kao i ljudska prava za one koji se izjašnjavaju pripadnicima oporbe, kao što je Human Rights Watch izjavio 24. veljače 2015.; |
| --- | --- |

H.

budući da demokratska država ne smije kriminalizirati vođe političke oporbe i da mora zajamčiti sudjelovanje u političkom životu zemlje za sve sektore kao i ljudska prava za one koji se izjašnjavaju pripadnicima oporbe, kao što je Human Rights Watch izjavio 24. veljače 2015.;

| I. | budući da su suci Vrhovnog suda otvoreno odbacili načelo podjele vlasti, javno obznanili da se zalažu za politički plan vlade te u više navrata presudili u njezinu korist, čime su podržali njezino nepoštovanje ljudskih prava; budući da je u prosincu 2014. većina u Nacionalnoj skupštini koja podržava vladu imenovala 12 novih sudaca Vrhovnog suda jednostavnom većinom glasova, ne uspjevši ostvariti dvotrećinsku većinu, za što bi bilo potrebno postizanje konsenzusa s oporbom; |
| --- | --- |

I.

budući da su suci Vrhovnog suda otvoreno odbacili načelo podjele vlasti, javno obznanili da se zalažu za politički plan vlade te u više navrata presudili u njezinu korist, čime su podržali njezino nepoštovanje ljudskih prava; budući da je u prosincu 2014. većina u Nacionalnoj skupštini koja podržava vladu imenovala 12 novih sudaca Vrhovnog suda jednostavnom većinom glasova, ne uspjevši ostvariti dvotrećinsku većinu, za što bi bilo potrebno postizanje konsenzusa s oporbom;

| J. | budući da se novom rezolucijom br. 8610 Ministarstva obrane dopušta upotreba vatrenog oružja u cilju nadzora nad „javnim skupovima i mirnim prosvjedima”; budući da je prema članku 68. Ustava Venezuele zabranjena upotreba vatrenog oružja i otrovnih tvari tijekom nadziranja mirnih prosvjeda; budući da je u skladu s međunarodnim standardima potrebno ograničiti upotrebu vojnih snaga u aktivnostima povezanima s javnom sigurnošću; |
| --- | --- |

J.

budući da se novom rezolucijom br. 8610 Ministarstva obrane dopušta upotreba vatrenog oružja u cilju nadzora nad „javnim skupovima i mirnim prosvjedima”; budući da je prema članku 68. Ustava Venezuele zabranjena upotreba vatrenog oružja i otrovnih tvari tijekom nadziranja mirnih prosvjeda; budući da je u skladu s međunarodnim standardima potrebno ograničiti upotrebu vojnih snaga u aktivnostima povezanima s javnom sigurnošću;

| K. | budući da je 24. veljače 2015. 14-godišnji učenik Kluivert Roa smrtno stradao tijekom održavanja prosvjeda zbog nestašice hrane i lijekova u gradu San Cristóbalu u državi Táchiri i postao prvom žrtvom od kada je odobrena uporaba vatrenog oružja radi smirivanja prosvjeda; budući da je prema izjavi iz Ureda državnog odvjetnika od 25. veljače 2015. protiv jednog policijskog službenika podignuta optužnica za ubojstvo i druga kaznena djela; |
| --- | --- |

K.

budući da je 24. veljače 2015. 14-godišnji učenik Kluivert Roa smrtno stradao tijekom održavanja prosvjeda zbog nestašice hrane i lijekova u gradu San Cristóbalu u državi Táchiri i postao prvom žrtvom od kada je odobrena uporaba vatrenog oružja radi smirivanja prosvjeda; budući da je prema izjavi iz Ureda državnog odvjetnika od 25. veljače 2015. protiv jednog policijskog službenika podignuta optužnica za ubojstvo i druga kaznena djela;

| L. | budući da su sloboda izražavanja i pravo na sudjelovanje u mirnim prosvjedima temelji demokracije; budući da je nemoguće ostvariti jednakost i pravdu za sve bez poštovanja temeljnih sloboda i prava svakog građanina; budući da postoje mnoga izvješća koja potvrđuju da su mediji izloženi sve većoj cenzuri i zastrašivanju; |
| --- | --- |

L.

budući da su sloboda izražavanja i pravo na sudjelovanje u mirnim prosvjedima temelji demokracije; budući da je nemoguće ostvariti jednakost i pravdu za sve bez poštovanja temeljnih sloboda i prava svakog građanina; budući da postoje mnoga izvješća koja potvrđuju da su mediji izloženi sve većoj cenzuri i zastrašivanju;

| M. | budući da je Venezuela zemlja s najvećim zalihama energije u Latinskoj Americi; budući da stanovništvo Venezuele pati zbog teške nestašice osnovnih namirnica, da su se cijene hrane udvostručile i da je racioniranje sve učestalije; budući da je zbog neuspjeha da održava red i zakon te rastuće političke polarizacije Venezuela postala jedna od zemalja s najviše nasilja u svijetu; |
| --- | --- |

M.

budući da je Venezuela zemlja s najvećim zalihama energije u Latinskoj Americi; budući da stanovništvo Venezuele pati zbog teške nestašice osnovnih namirnica, da su se cijene hrane udvostručile i da je racioniranje sve učestalije; budući da je zbog neuspjeha da održava red i zakon te rastuće političke polarizacije Venezuela postala jedna od zemalja s najviše nasilja u svijetu;

| N. | budući da jedino poštovanje temeljnih prava i sloboda te konstruktivan dijalog pun poštovanja u ozračju tolerancije mogu pomoći zemlji da izađe iz te teške krize i prevlada buduće poteškoće; |
| --- | --- |

N.

budući da jedino poštovanje temeljnih prava i sloboda te konstruktivan dijalog pun poštovanja u ozračju tolerancije mogu pomoći zemlji da izađe iz te teške krize i prevlada buduće poteškoće;

| O. | budući da je između vlade i oporbe pokrenut dijalog nazvan „Mesa de Dialogo”, koji je nažalost prekinut i nije bio uspješan; |
| --- | --- |

O.

budući da je između vlade i oporbe pokrenut dijalog nazvan „Mesa de Dialogo”, koji je nažalost prekinut i nije bio uspješan;

| P. | budući da je člankom 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđeno da su europska ulaganja u treće zemlje ključni čimbenik zajedničke trgovinske politike EU-a, a time i sastavni dio njezine politike vanjskog djelovanja, te budući da su prema Ugovoru iz Lisabona izravna strana ulaganja u isključivoj nadležnosti EU-a, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (e) i člancima 206. i 207. UFEU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je člankom 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđeno da su europska ulaganja u treće zemlje ključni čimbenik zajedničke trgovinske politike EU-a, a time i sastavni dio njezine politike vanjskog djelovanja, te budući da su prema Ugovoru iz Lisabona izravna strana ulaganja u isključivoj nadležnosti EU-a, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (e) i člancima 206. i 207. UFEU-a;

| Q. | budući da je venezuelska vlada posebno dužna poštovati vladavinu prava i međunarodno pravo s obzirom na to da je 16. listopada 2014. izabrana za nestalnu članicu Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da je venezuelska vlada posebno dužna poštovati vladavinu prava i međunarodno pravo s obzirom na to da je 16. listopada 2014. izabrana za nestalnu članicu Vijeća sigurnosti UN-a;

| 1. | podsjeća da je duboko zabrinut zbog pogoršanja stanja u Venezueli i osuđuje upotrebu nasilja nad prosvjednicima; poziva vlasti Venezuele da smjesta oslobode Antonija Ledezmu, Leopolda Lópeza, Daniela Ceballosa i sve mirne prosvjednike, studente i oporbene čelnike arbitrarno pritvorene zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i drugih temeljnih prava, u skladu sa zahtjevima nekoliko tijela UN-a i drugih međunarodnih organizacija; poziva vlasti Venezuele da optužbe protiv njih odbace kao neutemeljene; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je duboko zabrinut zbog pogoršanja stanja u Venezueli i osuđuje upotrebu nasilja nad prosvjednicima; poziva vlasti Venezuele da smjesta oslobode Antonija Ledezmu, Leopolda Lópeza, Daniela Ceballosa i sve mirne prosvjednike, studente i oporbene čelnike arbitrarno pritvorene zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i drugih temeljnih prava, u skladu sa zahtjevima nekoliko tijela UN-a i drugih međunarodnih organizacija; poziva vlasti Venezuele da optužbe protiv njih odbace kao neutemeljene;

| 2. | poziva vlasti Venezuele da se pobrinu za to da Antonio Ledezma, Leopoldo López, Daniel Ceballos i ostali politički zatvorenici prime potrebnu liječničku skrb te da im se smjesta omoguće privatni i redoviti susreti s obiteljima i odvjetnicima po njihovu izboru; izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja uvjeta zatvorenika; |
| --- | --- |

2.

poziva vlasti Venezuele da se pobrinu za to da Antonio Ledezma, Leopoldo López, Daniel Ceballos i ostali politički zatvorenici prime potrebnu liječničku skrb te da im se smjesta omoguće privatni i redoviti susreti s obiteljima i odvjetnicima po njihovu izboru; izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja uvjeta zatvorenika;

| 3. | poziva vladu Venezuele da zaustavi politički progon i represiju demokratske oporbe, kršenja prava na izražavanje i prosvjede te je potiče da ukine medijsku cenzuru; podsjeća vlasti na to da bez oporbe nema demokratskog društva; |
| --- | --- |

3.

poziva vladu Venezuele da zaustavi politički progon i represiju demokratske oporbe, kršenja prava na izražavanje i prosvjede te je potiče da ukine medijsku cenzuru; podsjeća vlasti na to da bez oporbe nema demokratskog društva;

| 4. | osuđuje ubojstvo Kluiverta Roe i drugih šest učenika te izražava sućut obiteljima poginulih prosvjednika; poziva vladu da povuče nedavno objavljenu Rezoluciju 8610 kojom se sigurnosnim snagama dopušta primjena potencijalno smrtonosne sile upotrebom vatrenog ili drugog ubojitog oružja radi obuzdavanja civila i kojom se odbacuje članak 68. Ustava Venezuele; |
| --- | --- |

4.

osuđuje ubojstvo Kluiverta Roe i drugih šest učenika te izražava sućut obiteljima poginulih prosvjednika; poziva vladu da povuče nedavno objavljenu Rezoluciju 8610 kojom se sigurnosnim snagama dopušta primjena potencijalno smrtonosne sile upotrebom vatrenog ili drugog ubojitog oružja radi obuzdavanja civila i kojom se odbacuje članak 68. Ustava Venezuele;

| 5. | poziva vladu Venezuele da se pridržava vlastitog Ustava i poštuje međunarodne obveze u pogledu neovisnosti sudstva, prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja te političkog pluralizma jer su to temelji demokracije; poziva vladu Venezuele da stvori okružje u kojemu borci za ljudska prava i neovisne nevladine organizacije mogu legitimno promicati ljudska prava i demokraciju; naglašava da je vlada Venezuele kao nestalna članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda osobito odgovorna za poštovanje vladavine prava i međunarodnog prava; |
| --- | --- |

5.

poziva vladu Venezuele da se pridržava vlastitog Ustava i poštuje međunarodne obveze u pogledu neovisnosti sudstva, prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja te političkog pluralizma jer su to temelji demokracije; poziva vladu Venezuele da stvori okružje u kojemu borci za ljudska prava i neovisne nevladine organizacije mogu legitimno promicati ljudska prava i demokraciju; naglašava da je vlada Venezuele kao nestalna članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda osobito odgovorna za poštovanje vladavine prava i međunarodnog prava;

| 6. | poziva vladu Venezuele da se pobrine za to da se optužbe istraže brzo i nepristrano te da se sve odgovorne kazni, poštujući pritom načelo pretpostavke nedužnosti i pravičnog suđenja; podsjeća da je načelo podjele vlasti temelj demokracije te da se pravosuđe ne smije koristiti kao političko oružje; poziva vlasti Venezuele da zajamče sigurnost svim građanima zemlje, neovisno o njihovim političkim stajalištima i opredjeljenjima; |
| --- | --- |

6.

poziva vladu Venezuele da se pobrine za to da se optužbe istraže brzo i nepristrano te da se sve odgovorne kazni, poštujući pritom načelo pretpostavke nedužnosti i pravičnog suđenja; podsjeća da je načelo podjele vlasti temelj demokracije te da se pravosuđe ne smije koristiti kao političko oružje; poziva vlasti Venezuele da zajamče sigurnost svim građanima zemlje, neovisno o njihovim političkim stajalištima i opredjeljenjima;

| 7. | izražava zabrinutost da bi se možebitnim novim prosvjedima moglo prouzročiti još više nasilja, a to bi samo produbilo jaz između stajališta vlade i oporbe te u još većoj mjeri polariziralo osjetljivu političku situaciju u Venezueli; poziva predstavnike svih stranaka i dijelova venezuelanskog društva da zadrže mirnoću u riječima i djelima; upozorava na svako postupanje kojim bi se moglo doprinijeti napetostima i ponovnom pogoršanju situacije, što bi dovelo do gubitka legitimiteta demokratske oporbe i njezina ukidanja i/ili otkazivanja izbora; |
| --- | --- |

7.

izražava zabrinutost da bi se možebitnim novim prosvjedima moglo prouzročiti još više nasilja, a to bi samo produbilo jaz između stajališta vlade i oporbe te u još većoj mjeri polariziralo osjetljivu političku situaciju u Venezueli; poziva predstavnike svih stranaka i dijelova venezuelanskog društva da zadrže mirnoću u riječima i djelima; upozorava na svako postupanje kojim bi se moglo doprinijeti napetostima i ponovnom pogoršanju situacije, što bi dovelo do gubitka legitimiteta demokratske oporbe i njezina ukidanja i/ili otkazivanja izbora;

| 8. | zabrinut je zbog činjenice da je politička oporba u izbornoj godini postala žrtvom arbitrarnog pritvaranja i napada, što može dovesti u pitanje i legitimnost i rezultat izbornog procesa; |
| --- | --- |

8.

zabrinut je zbog činjenice da je politička oporba u izbornoj godini postala žrtvom arbitrarnog pritvaranja i napada, što može dovesti u pitanje i legitimnost i rezultat izbornog procesa;

| 9. | poziva vlasti Venezuele da ususret skorašnjim parlamentarnim izborima iskoriste ovo razdoblje za uspostavljanje uključivog političkog procesa utemeljenog na suglasnosti i podjeli odgovornosti uz pomoć istinskog nacionalnog dijaloga i konstruktivnog sudjelovanja svih demokratskih političkih snaga u okviru demokracije, vladavine prava i potpunog poštovanja ljudskih prava; štoviše, poziva obje strane da raspravljaju o najozbiljnijim problemima s kojima se država suočava u cilju poduzimanja potrebnih gospodarskih i upravnih reformi; poziva vlasti Venezuele da zajamče održavanje slobodnih i pravednih parlamentarnih izbora u okviru istinski uključivog procesa uz sudjelovanje svih demokratskih aktera; poziva sve političke sudionike da političku borbu zadrže u okvirima ustavnog poretka i da se odupru svakom pritisku koji vodi radikalizaciji njihovih postupaka; |
| --- | --- |

9.

poziva vlasti Venezuele da ususret skorašnjim parlamentarnim izborima iskoriste ovo razdoblje za uspostavljanje uključivog političkog procesa utemeljenog na suglasnosti i podjeli odgovornosti uz pomoć istinskog nacionalnog dijaloga i konstruktivnog sudjelovanja svih demokratskih političkih snaga u okviru demokracije, vladavine prava i potpunog poštovanja ljudskih prava; štoviše, poziva obje strane da raspravljaju o najozbiljnijim problemima s kojima se država suočava u cilju poduzimanja potrebnih gospodarskih i upravnih reformi; poziva vlasti Venezuele da zajamče održavanje slobodnih i pravednih parlamentarnih izbora u okviru istinski uključivog procesa uz sudjelovanje svih demokratskih aktera; poziva sve političke sudionike da političku borbu zadrže u okvirima ustavnog poretka i da se odupru svakom pritisku koji vodi radikalizaciji njihovih postupaka;

| 10. | potiče regionalne partnere Venezuele poput UNASUR-a i Organizacije američkih država da stvore uvjete za dijalog i razumijevanje između sukobljenih strana te jamče javnu sigurnost i zaštitu i ponovno uspostavljanje mira i reda u Venezueli; |
| --- | --- |

10.

potiče regionalne partnere Venezuele poput UNASUR-a i Organizacije američkih država da stvore uvjete za dijalog i razumijevanje između sukobljenih strana te jamče javnu sigurnost i zaštitu i ponovno uspostavljanje mira i reda u Venezueli;

| 11. | potiče EU, države članice i međunarodnu zajednicu da u obliku izjava i mjera pokažu solidarnost sa stanovnicima Venezuele tijekom ovog teškog razdoblja; |
| --- | --- |

11.

potiče EU, države članice i međunarodnu zajednicu da u obliku izjava i mjera pokažu solidarnost sa stanovnicima Venezuele tijekom ovog teškog razdoblja;

| 12. | potiče Komisiju i Vijeće da istraže i donesu sve mjere potrebne za zaštitu europskih interesa i načela pravne sigurnosti za europska trgovačka društva u Venezueli; |
| --- | --- |

12.

potiče Komisiju i Vijeće da istraže i donesu sve mjere potrebne za zaštitu europskih interesa i načela pravne sigurnosti za europska trgovačka društva u Venezueli;

| 13. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Delegaciju EU-a u Venezueli, kao i izaslanstva država članica u zemlji, da i dalje pomno prate istrage i sudske rasprave za oporbene čelnike; podsjeća na svoj zahtjev da se ad hoc izaslanstvo Europskog parlamenta što prije pošalje da procijeni stanje u Venezueli i održi dijalog sa svim stranama u sukobu; |
| --- | --- |

13.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Delegaciju EU-a u Venezueli, kao i izaslanstva država članica u zemlji, da i dalje pomno prate istrage i sudske rasprave za oporbene čelnike; podsjeća na svoj zahtjev da se ad hoc izaslanstvo Europskog parlamenta što prije pošalje da procijeni stanje u Venezueli i održi dijalog sa svim stranama u sukobu;

| 14. | podsjeća na zahtjev upućen Visokoj predstavnici/potpredsjednici Komisije Federici Mogherini da zatraži trenutačno oslobađanje prosvjednika koji su arbitrarno privedeni od početka prosvjeda; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na zahtjev upućen Visokoj predstavnici/potpredsjednici Komisije Federici Mogherini da zatraži trenutačno oslobađanje prosvjednika koji su arbitrarno privedeni od početka prosvjeda;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vladi i Nacionalnoj skupštini Bolivarijanske Republike Venezuele, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini i glavnom tajniku Organizacije američkih država. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vladi i Nacionalnoj skupštini Bolivarijanske Republike Venezuele, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini i glavnom tajniku Organizacije američkih država.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0176.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0106.

(3)  OJ C 258 E, 7.9.2013., p. 84.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 11. ožujka 2015.

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/194

---

P8_TA(2015)0059

Zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Theodorosu Zagorakisu

Odluka Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu (2015/2048(IMM))

(2016/C 316/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu koji je 19. prosinca 2014. uputio zamjenik državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke i koji je 28. siječnja 2015. objavljen na plenarnoj sjednici, a u vezi s postupkom E2010/3844 koji se vodi pred kaznenim sudom u Solunu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Theodorosu Zagorakisu koji je 19. prosinca 2014. uputio zamjenik državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke i koji je 28. siječnja 2015. objavljen na plenarnoj sjednici, a u vezi s postupkom E2010/3844 koji se vodi pred kaznenim sudom u Solunu,

| — | nakon saslušanja Theodorosa Zagorakisa u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Theodorosa Zagorakisa u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010. , 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010. , 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0044/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0044/2015),

| A. | budući da je zamjenik državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke podnio zahtjev za ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Theodorosu Zagorakisu u kontekstu mogućeg sankcioniranja navodnog kaznenog djela; |
| --- | --- |

A.

budući da je zamjenik državnog odvjetnika pri Vrhovnom sudu Grčke podnio zahtjev za ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Theodorosu Zagorakisu u kontekstu mogućeg sankcioniranja navodnog kaznenog djela;

| B. | budući da u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države;

| C. | budući da prema članku 62. Ustava Helenske Republike zastupnik u Parlamentu tijekom zakonodavnog razdoblja ne može biti kazneno gonjen, uhićen ili pritvoren niti mu se može na neki drugi način ograničiti sloboda; |
| --- | --- |

C.

budući da prema članku 62. Ustava Helenske Republike zastupnik u Parlamentu tijekom zakonodavnog razdoblja ne može biti kazneno gonjen, uhićen ili pritvoren niti mu se može na neki drugi način ograničiti sloboda;

| D. | budući da je Theodoros Zagorakis optužen za nanošenje tjelesnih ozljeda iz nehaja i nepridržavanje sigurnosnih propisa na radnom mjestu; |
| --- | --- |

D.

budući da je Theodoros Zagorakis optužen za nanošenje tjelesnih ozljeda iz nehaja i nepridržavanje sigurnosnih propisa na radnom mjestu;

| E. | budući da je protiv Theodorosa Zagorakisa, predsjednika i pravnog zastupnika nogometnog kluba PAOK, pokrenut kazneni progon zbog nesreće na radu zaposlenika tog kluba koja se dogodila 13. svibnja 2010. na stadionu tog istog kluba u Solunu; |
| --- | --- |

E.

budući da je protiv Theodorosa Zagorakisa, predsjednika i pravnog zastupnika nogometnog kluba PAOK, pokrenut kazneni progon zbog nesreće na radu zaposlenika tog kluba koja se dogodila 13. svibnja 2010. na stadionu tog istog kluba u Solunu;

| F. | budući da navodno kazneno djelo očito nije ni u kakvoj vezi s obnašanjem dužnosti Theodorosa Zagorakisa u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu već je u vezi s njegovom funkcijom predsjednika nogometnog kluba PAOK; |
| --- | --- |

F.

budući da navodno kazneno djelo očito nije ni u kakvoj vezi s obnašanjem dužnosti Theodorosa Zagorakisa u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu već je u vezi s njegovom funkcijom predsjednika nogometnog kluba PAOK;

| G. | budući da kazneni progon nije u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

G.

budući da kazneni progon nije u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| H. | budući da ne postoji razlog za pretpostavku da je kazneni progon pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis) jer je pokrenut nekoliko godina prije nego što je on postao zastupnik u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

H.

budući da ne postoji razlog za pretpostavku da je kazneni progon pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis) jer je pokrenut nekoliko godina prije nego što je on postao zastupnik u Europskom parlamentu;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Theodorosu Zagorakisu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Theodorosu Zagorakisu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora Državnom odvjetništvu pri Vrhovnom sudu Grčke. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora Državnom odvjetništvu pri Vrhovnom sudu Grčke.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/196 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/196

---

P8_TA(2015)0060

Zahtjev za ukidanje zastupničkog imuniteta Sergeiu Stanishevu

Odluka Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sergeju Stanishevu (2014/2259(IMM))

(2016/C 316/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Sergeju Stanishevu koji je 24. studenog 2014. uputio glavni državni odvjetnik Republike Bugarske vezano za postupak koji je u tijeku pred Sudom grada Sofije (ref. CCAN br. C-280/2013) i koji je 15. prosinca 2014. objavljen na plenarnoj sjednici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Sergeju Stanishevu koji je 24. studenog 2014. uputio glavni državni odvjetnik Republike Bugarske vezano za postupak koji je u tijeku pred Sudom grada Sofije (ref. CCAN br. C-280/2013) i koji je 15. prosinca 2014. objavljen na plenarnoj sjednici,

| — | nakon saslušanja Sergeja Stanisheva u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Sergeja Stanisheva u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 70. Ustava Republike Bugarske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 70. Ustava Republike Bugarske,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0045/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0045/2015),

| A. | budući da je glavni državni odvjetnik Republike Bugarske dostavio zahtjev Ureda državnog odvjetnika Grada Sofije za odobrenje da se nastavi kazneni postupak protiv Sergeja Stanisheva u vezi s kaznenim djelom na temelju članka 358. stavka 1. bugarskog kaznenog zakona te u vezi s člankom 26. stavkom 1. tog istog zakona; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni državni odvjetnik Republike Bugarske dostavio zahtjev Ureda državnog odvjetnika Grada Sofije za odobrenje da se nastavi kazneni postupak protiv Sergeja Stanisheva u vezi s kaznenim djelom na temelju članka 358. stavka 1. bugarskog kaznenog zakona te u vezi s člankom 26. stavkom 1. tog istog zakona;

| B. | budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 8. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti;

| C. | budući da u skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu s člankom 9. Protokola o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države;

| D. | budući da, na temelju članka 70. stavka 1. Ustava Republike Bugarske, zastupnik Nacionalne skupštine ne može biti podvrgnut zadržavanju ili kaznenom progonu osim zbog počinjenja kaznenog djela te budući da je u takvim slučajevima potrebno odobrenje Nacionalne skupštine ili, ako ona ne zasjeda, odobrenje njezina predsjednika, osim u slučaju da je zastupnik pritvoren zbog toga što je uhvaćen na djelu (in flagrante delicto); budući da u skladu s člankom 70. stavkom 2. Ustava Republike Bugarske odobrenje za pokretanje kaznenog progona nije potrebno ako je zastupnik Nacionalne skupštine dao za to pisani pristanak; |
| --- | --- |

D.

budući da, na temelju članka 70. stavka 1. Ustava Republike Bugarske, zastupnik Nacionalne skupštine ne može biti podvrgnut zadržavanju ili kaznenom progonu osim zbog počinjenja kaznenog djela te budući da je u takvim slučajevima potrebno odobrenje Nacionalne skupštine ili, ako ona ne zasjeda, odobrenje njezina predsjednika, osim u slučaju da je zastupnik pritvoren zbog toga što je uhvaćen na djelu (in flagrante delicto); budući da u skladu s člankom 70. stavkom 2. Ustava Republike Bugarske odobrenje za pokretanje kaznenog progona nije potrebno ako je zastupnik Nacionalne skupštine dao za to pisani pristanak;

| E. | budući da jedino Parlament može odlučiti hoće li se u navedenom slučaju imunitet ukinuti ili ne; budući da pri donošenju odluke o tome hoće li ukinuti imunitet zastupniku ili ne, Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2); |
| --- | --- |

E.

budući da jedino Parlament može odlučiti hoće li se u navedenom slučaju imunitet ukinuti ili ne; budući da pri donošenju odluke o tome hoće li ukinuti imunitet zastupniku ili ne, Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2);

| F. | budući da navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti Sergeja Stanisheva u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niti je u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

F.

budući da navodno kazneno djelo nije izravno ili očigledno povezano s obnašanjem dužnosti Sergeja Stanisheva u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niti je u vezi s izraženim mišljenjem ili glasanjem pri obnašanju njegovih dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| G. | budući da je sudski istražni postupak u vezi sa Sergejem Stanishevim počeo puno prije nego što je on postao zastupnik u Europskom parlamentu te budući da navedeni kazneni postupak stoga nije ni na koji način povezan s njegovom funkcijom zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

G.

budući da je sudski istražni postupak u vezi sa Sergejem Stanishevim počeo puno prije nego što je on postao zastupnik u Europskom parlamentu te budući da navedeni kazneni postupak stoga nije ni na koji način povezan s njegovom funkcijom zastupnika u Europskom parlamentu;

| H. | budući da je Sergej Stanishev u razdoblju kad je obnašao dužnost premijera, a potom kao član Nacionalne skupštine, u skladu s člankom 70. stavkom 2. Ustava Republike Bugarske predsjedniku Nacionalne skupštine dostavio dvije pisane izjave u kojima je dao pristanak da se protiv njega pokrene kazneni postupak; |
| --- | --- |

H.

budući da je Sergej Stanishev u razdoblju kad je obnašao dužnost premijera, a potom kao član Nacionalne skupštine, u skladu s člankom 70. stavkom 2. Ustava Republike Bugarske predsjedniku Nacionalne skupštine dostavio dvije pisane izjave u kojima je dao pristanak da se protiv njega pokrene kazneni postupak;

| I. | budući da ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

I.

budući da ne postoji razlog za pretpostavku, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Sergeju Stanishevu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Sergeju Stanishevu;

| 2. | nalaže svom predsjedniku da odmah proslijedi ovu odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Bugarske i Sergeju Stanishevu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svom predsjedniku da odmah proslijedi ovu odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Bugarske i Sergeju Stanishevu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Predmet T-345/05, Mote/Parliament (naveden gore), stavak 28.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 10. ožujka 2015.

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/198

---

P8_TA(2015)0041

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji – zahtjev EGF/2013/009 PL/Zachem – Poljska

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/009 PL/Zachem, iz Poljske) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD))

(2016/C 316/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0013 – C8-0010/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0013 – C8-0010/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0036/2015),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi pomogla pri reintegraciji na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi pomogla pri reintegraciji na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što brže i učinkovitije, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što brže i učinkovitije, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je taj zahtjev među dvama posljednjima koji se obrađuju prema Uredbi o EGF-u iz 2006. godine te da je usvajanje Uredbe (EU) br. 1309/2013 (4) odraz sporazuma koji su postigli Parlament i Vijeće o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kraćenjem vremena za procjenu i odobrenje u Parlamentu i Vijeću, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je taj zahtjev među dvama posljednjima koji se obrađuju prema Uredbi o EGF-u iz 2006. godine te da je usvajanje Uredbe (EU) br. 1309/2013 (4) odraz sporazuma koji su postigli Parlament i Vijeće o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kraćenjem vremena za procjenu i odobrenje u Parlamentu i Vijeću, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Poljska predala zahtjev EGF/2013/009 PL/Zachem za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 615 radnika u poduzeću Zaklady Chemiczne Zachem i dvama dobavljačima, što je povezano s prekidom proizvodnje i reorganizacijom poduzeća Zachem koje posluje u odjeljku 20. klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda” u Kujavsko-pomeranskom vojvodstvu razine 2 podjele NUTS; budući da su se 404 osobe od 615 otpuštenih radnika prijavile kao nezaposlene u područnom uredu za zapošljavanje u Bydgoszczu; budući da su radnici otpušteni tijekom referentnog razdoblja između 31. ožujka 2013. i 31. srpnja 2013. te da je to povezano s padom tržišnog udjela Unije u kemijskoj industriji; |
| --- | --- |

D.

budući da je Poljska predala zahtjev EGF/2013/009 PL/Zachem za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 615 radnika u poduzeću Zaklady Chemiczne Zachem i dvama dobavljačima, što je povezano s prekidom proizvodnje i reorganizacijom poduzeća Zachem koje posluje u odjeljku 20. klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda” u Kujavsko-pomeranskom vojvodstvu razine 2 podjele NUTS; budući da su se 404 osobe od 615 otpuštenih radnika prijavile kao nezaposlene u područnom uredu za zapošljavanje u Bydgoszczu; budući da su radnici otpušteni tijekom referentnog razdoblja između 31. ožujka 2013. i 31. srpnja 2013. te da je to povezano s padom tržišnog udjela Unije u kemijskoj industriji;

| E. | budući da je od EGF-a zatražena financijska pomoć u iznosu od 115 205 EUR (što je 50 % ukupnog proračuna); |
| --- | --- |

E.

budući da je od EGF-a zatražena financijska pomoć u iznosu od 115 205 EUR (što je 50 % ukupnog proračuna);

| F. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

F.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u;

| 1. | napominje da su uvjeti iz članka 2. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Poljska ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

1.

napominje da su uvjeti iz članka 2. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Poljska ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 2. | prima na znanje da su poljske vlasti 9. listopada 2013. predale zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a u skladu s Uredbom o EGF-u, u kojoj se ne navodi krajnji rok za ispitivanje zahtjeva, i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 21. siječnja 2015. godine; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje da su poljske vlasti 9. listopada 2013. predale zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a u skladu s Uredbom o EGF-u, u kojoj se ne navodi krajnji rok za ispitivanje zahtjeva, i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 21. siječnja 2015. godine;

| 3. | izražava zabrinutost zbog količine vremena koje je proteklo od datuma prvih otpuštanja do izrade ocjene zahtjeva; podsjeća na to da je cilj EGF-a da se njime u što kraćem roku pruži pomoć otpuštenim radnicima; |
| --- | --- |

3.

izražava zabrinutost zbog količine vremena koje je proteklo od datuma prvih otpuštanja do izrade ocjene zahtjeva; podsjeća na to da je cilj EGF-a da se njime u što kraćem roku pruži pomoć otpuštenim radnicima;

| 4. | pozdravlja činjenicu da su poljske vlasti 4. ožujka 2013. radi brze pomoći radnicima odlučile započeti s pružanjem usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika, što je bilo mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i izrade zahtjeva za odobravanje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja činjenicu da su poljske vlasti 4. ožujka 2013. radi brze pomoći radnicima odlučile započeti s pružanjem usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika, što je bilo mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i izrade zahtjeva za odobravanje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 5. | napominje da je udio Unije na svjetskom tržištu kemikalija od 1992. do 2012. drastično pao, počevši s 35,2 % 1992. godine te smanjivši se na 17,8 % 2012. godine (5); primjećuje da su trendovi posljednjih godina pokazali premještanje proizvodnje kemikalija prema Aziji, posebno Kini, gdje se udio proizvodnje kemikalija povećao s 8,7 % 2002. godine na 30,5 % 2012. godine zbog sve veće prodaje na tržištima u usponu i niže cijene radne snage, pristupa tržištima, subvencija, poreza i uređenja; stoga smatra da su otpuštanja u Zachemu i njegovim dvama dobavljačima povezana s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine nastalima zbog globalizacije; |
| --- | --- |

5.

napominje da je udio Unije na svjetskom tržištu kemikalija od 1992. do 2012. drastično pao, počevši s 35,2 % 1992. godine te smanjivši se na 17,8 % 2012. godine (5); primjećuje da su trendovi posljednjih godina pokazali premještanje proizvodnje kemikalija prema Aziji, posebno Kini, gdje se udio proizvodnje kemikalija povećao s 8,7 % 2002. godine na 30,5 % 2012. godine zbog sve veće prodaje na tržištima u usponu i niže cijene radne snage, pristupa tržištima, subvencija, poreza i uređenja; stoga smatra da su otpuštanja u Zachemu i njegovim dvama dobavljačima povezana s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine nastalima zbog globalizacije;

| 6. | ističe da je Zachem bio najveći poslodavac u regiji i da je u zadanom referentnom razdoblju broj radnika otpuštenih iz Zachema izravno ili neizravno činio 60 % svih novoprijavljenih nezaposlenih osoba u područnom uredu za zapošljavanje u Bydgoszczu; |
| --- | --- |

6.

ističe da je Zachem bio najveći poslodavac u regiji i da je u zadanom referentnom razdoblju broj radnika otpuštenih iz Zachema izravno ili neizravno činio 60 % svih novoprijavljenih nezaposlenih osoba u područnom uredu za zapošljavanje u Bydgoszczu;

| 7. | napominje da se očekuje da će otpuštanja u Zachemu i njegovim dobavljačima imati negativan učinak na Kujavsko-pomeransko vojvodstvo, koje je imalo najvišu stopu nezaposlenosti u Poljskoj, a koja je iznosila 17,4 % u srpnju 2013., unatoč gospodarskom širenju koje je ta regija doživjela; |
| --- | --- |

7.

napominje da se očekuje da će otpuštanja u Zachemu i njegovim dobavljačima imati negativan učinak na Kujavsko-pomeransko vojvodstvo, koje je imalo najvišu stopu nezaposlenosti u Poljskoj, a koja je iznosila 17,4 % u srpnju 2013., unatoč gospodarskom širenju koje je ta regija doživjela;

| 8. | napominje da su mjere za koje se daje potpora iz EGF-a usmjerene na 50 najugroženijih radnika i obuhvaćaju sljedeće dvije mjere: poticaje za zapošljavanje i subvencionirano zapošljavanje; |
| --- | --- |

8.

napominje da su mjere za koje se daje potpora iz EGF-a usmjerene na 50 najugroženijih radnika i obuhvaćaju sljedeće dvije mjere: poticaje za zapošljavanje i subvencionirano zapošljavanje;

| 9. | napominje da će se najveći dio sredstava za personalizirane usluge utrošiti na poticaje za zapošljavanje usmjerene na 45 radnika, čime se nastoji dati poticaj poslodavcima koji odluče zaposliti te radnike na najmanje 24 mjeseca; |
| --- | --- |

9.

napominje da će se najveći dio sredstava za personalizirane usluge utrošiti na poticaje za zapošljavanje usmjerene na 45 radnika, čime se nastoji dati poticaj poslodavcima koji odluče zaposliti te radnike na najmanje 24 mjeseca;

| 10. | napominje da se potpora manjih razmjera daje za petero otpuštenih radnika starijih od 50 godina kako bi se pokrili njihovi doprinosi za socijalno osiguranje; napominje da je ta dobna skupina izložena većem riziku od dugotrajne nezaposlenosti i isključenosti s tržišta rada; |
| --- | --- |

10.

napominje da se potpora manjih razmjera daje za petero otpuštenih radnika starijih od 50 godina kako bi se pokrili njihovi doprinosi za socijalno osiguranje; napominje da je ta dobna skupina izložena većem riziku od dugotrajne nezaposlenosti i isključenosti s tržišta rada;

| 11. | pozdravlja komplementarnost mjera EGF-a s aktivnostima koje se financiraju iz strukturnih fondova; posebno napominje da se usklađenim paketom prilagođenih usluga nastoje dopuniti brojne aktualne mjere dostupne otpuštenim radnicima u okviru operativnog programa za razvoj ljudskog kapitala koje sufinancira Europski socijalni fond i druge mjere koje poduzimaju uredi za zapošljavanje u toj regiji; ističe važnost jamčenja da će se spriječiti dvostruko financiranje takvih komplementarnih mjera; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja komplementarnost mjera EGF-a s aktivnostima koje se financiraju iz strukturnih fondova; posebno napominje da se usklađenim paketom prilagođenih usluga nastoje dopuniti brojne aktualne mjere dostupne otpuštenim radnicima u okviru operativnog programa za razvoj ljudskog kapitala koje sufinancira Europski socijalni fond i druge mjere koje poduzimaju uredi za zapošljavanje u toj regiji; ističe važnost jamčenja da će se spriječiti dvostruko financiranje takvih komplementarnih mjera;

| 12. | napominje da bi se prilagođene usluge prema rasporedu trebale provoditi do 30. rujna 2015. i da je prema privremenim podacima 36 osoba pronašlo novo zaposlenje zahvaljujući korištenju uslugama koje su dosad pružene u sklopu paketa; primjećuje da je na kraju 2014. godine izvršenje planiranoga proračuna iznosilo 59 %; |
| --- | --- |

12.

napominje da bi se prilagođene usluge prema rasporedu trebale provoditi do 30. rujna 2015. i da je prema privremenim podacima 36 osoba pronašlo novo zaposlenje zahvaljujući korištenju uslugama koje su dosad pružene u sklopu paketa; primjećuje da je na kraju 2014. godine izvršenje planiranoga proračuna iznosilo 59 %;

| 13. | pozdravlja činjenicu da je Odbor za socijalni dijalog u toj regiji raspravljao o mogućnostima potpore radnicima koje su Zachem S.A. i njegovi dobavljači otpustili te da se o predloženom paketu prilagođenih mjera raspravljalo na sastanku Vijeća za zapošljavanje u Bydgoszczu uz sudjelovanje sindikata, predstavnika poduzeća te predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja činjenicu da je Odbor za socijalni dijalog u toj regiji raspravljao o mogućnostima potpore radnicima koje su Zachem S.A. i njegovi dobavljači otpustili te da se o predloženom paketu prilagođenih mjera raspravljalo na sastanku Vijeća za zapošljavanje u Bydgoszczu uz sudjelovanje sindikata, predstavnika poduzeća te predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti;

| 14. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju mogućnosti zapošljavanja svih radnika; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju mogućnosti zapošljavanja svih radnika;

| 15. | pozdravlja činjenicu da se tijekom različitih faza pristupa mjerama EGF-a i njihove provedbe primjenjivalo i da će se i dalje primjenjivati načelo jednakosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja činjenicu da se tijekom različitih faza pristupa mjerama EGF-a i njihove provedbe primjenjivalo i da će se i dalje primjenjivati načelo jednakosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije;

| 16. | naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora nadležna trgovačka društva ni mjere za restrukturiranje društava ili sektora; |
| --- | --- |

16.

naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su na temelju nacionalnog prava ili kolektivnih ugovora nadležna trgovačka društva ni mjere za restrukturiranje društava ili sektora;

| 17. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

17.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

18.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 406, 30.12.2006., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 855.).

(5)  Europska kemijska industrija. Činjenice i brojke 2013., CEFIC (http://www.cefic.org/Facts-and-Figures)

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/009 PL/Zachem, iz Poljske)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/469.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/201 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/201

---

P8_TA(2015)0042

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji – zahtjev EGF/2014/014 DE/Aleo Solar – Njemačka

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, iz Njemačke) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD))

(2016/C 316/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0726 – C8-0012/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0726 – C8-0012/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir ishode trijaloga iz točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode trijaloga iz točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0030/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0030/2015),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im pomogla pri reintegraciji na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im pomogla pri reintegraciji na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Njemačka podnijela zahtjev EGF/2014/014 DE/Aleo Solar za financijski doprinos iz EGF-a uslijed otpuštanja 657 osoba, 390 njih iz poduzeća Aleo Solar AG, koje se bavi djelatnostima iz 26. odjeljka klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda”, a 267 iz njegove dvije podružnice, dok se u mjerama očekuje sudjelovanje 476 osoba, tijekom i nakon referentnog razdoblja od 7. ožujka 2014. do 7. srpnja 2014., što je povezano s padom tržišnog udjela Unije u poduzećima koja se bave solarnim modulima; |
| --- | --- |

D.

budući da je Njemačka podnijela zahtjev EGF/2014/014 DE/Aleo Solar za financijski doprinos iz EGF-a uslijed otpuštanja 657 osoba, 390 njih iz poduzeća Aleo Solar AG, koje se bavi djelatnostima iz 26. odjeljka klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda”, a 267 iz njegove dvije podružnice, dok se u mjerama očekuje sudjelovanje 476 osoba, tijekom i nakon referentnog razdoblja od 7. ožujka 2014. do 7. srpnja 2014., što je povezano s padom tržišnog udjela Unije u poduzećima koja se bave solarnim modulima;

| E. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u;

| 1. | napominje da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Njemačka ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

1.

napominje da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Njemačka ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 2. | prima na znanje da su 29. srpnja 2014. njemačke vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a, da su ga dopunile dodatnim informacijama do 23. rujna 2014. i da je Komisija procjenu zahtjeva učinila dostupnom 16. prosinca 2014.; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje da su 29. srpnja 2014. njemačke vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a, da su ga dopunile dodatnim informacijama do 23. rujna 2014. i da je Komisija procjenu zahtjeva učinila dostupnom 16. prosinca 2014.;

| 3. | pozdravlja činjenicu da su njemačke vlasti radi što bržeg pružanja pomoći radnicima odlučile pokrenuti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika 11. travnja 2014., mnogo prije konačne odluke o odobravanju sredstava EGF-a, pa čak i podnošenja zahtjeva, za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja činjenicu da su njemačke vlasti radi što bržeg pružanja pomoći radnicima odlučile pokrenuti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika 11. travnja 2014., mnogo prije konačne odluke o odobravanju sredstava EGF-a, pa čak i podnošenja zahtjeva, za predloženi usklađeni paket;

| 4. | smatra da su otpuštanja u poduzeću Aleo Solar AG povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima uzrokovanih globalizacijom, s obzirom na to da se između 2005. i 2011. udio Kine u prihodima povećao s 11 % na 45 %, dok je udio Njemačke pao sa 64 % na 21 %; napominje da su prekomjerni kapaciteti Kine u solarnim modulima preveliki i za kinesko i svjetsko tržište, zbog čega su u 2011. cijene u EU-u pale za 40 % u odnosu na 2010., i to na iznos koji je manji od troškova proizvodnje poduzeća Aleo Solar AG; primjećuje da je 2013. EU odobrio dodatne carine na solarne module porijeklom iz Kine te minimalnu cijenu koja je, međutim, i dalje manja od troškova proizvodnje njemačkih proizvođača; |
| --- | --- |

4.

smatra da su otpuštanja u poduzeću Aleo Solar AG povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima uzrokovanih globalizacijom, s obzirom na to da se između 2005. i 2011. udio Kine u prihodima povećao s 11 % na 45 %, dok je udio Njemačke pao sa 64 % na 21 %; napominje da su prekomjerni kapaciteti Kine u solarnim modulima preveliki i za kinesko i svjetsko tržište, zbog čega su u 2011. cijene u EU-u pale za 40 % u odnosu na 2010., i to na iznos koji je manji od troškova proizvodnje poduzeća Aleo Solar AG; primjećuje da je 2013. EU odobrio dodatne carine na solarne module porijeklom iz Kine te minimalnu cijenu koja je, međutim, i dalje manja od troškova proizvodnje njemačkih proizvođača;

| 5. | prima na znanje da je poduzeće Aleo Solar AG u 2010. ostvarilo promet od 550 milijuna EUR i dobit od 43 milijuna EUR, dok je od 2011. uslijedio nagli pad te su 2013. zabilježeni gubici u iznosu od 92 milijuna EUR; naglašava da je došlo do brojnih pokušaja restrukturiranja i povećanja učinkovitosti koji, nažalost, nisu doveli do ponovnog postizanja isplativosti; |
| --- | --- |

5.

prima na znanje da je poduzeće Aleo Solar AG u 2010. ostvarilo promet od 550 milijuna EUR i dobit od 43 milijuna EUR, dok je od 2011. uslijedio nagli pad te su 2013. zabilježeni gubici u iznosu od 92 milijuna EUR; naglašava da je došlo do brojnih pokušaja restrukturiranja i povećanja učinkovitosti koji, nažalost, nisu doveli do ponovnog postizanja isplativosti;

| 6. | konstatira da je ovo drugi zahtjev za EGF u vezi s proizvodnjom solarnih modula te da će ih uslijediti još nekoliko; |
| --- | --- |

6.

konstatira da je ovo drugi zahtjev za EGF u vezi s proizvodnjom solarnih modula te da će ih uslijediti još nekoliko;

| 7. | napominje da se očekuje da će otpuštanja u poduzeću Aleo Solar AG imati negativan utjecaj na grad Prenzlau i pokrajinu Brandenburg, gdje je dohodak po glavi stanovnika daleko ispod nacionalnog prosjeka, a stope nezaposlenosti, koja iznose 15,5 % i 16,4 %, najveće u Njemačkoj; naglašava da bi se ubrajanjem otpuštenih iz poduzeća Aleo Solar AG ta stopa povećala za 0,9 %; žali što ne postoje izgledi da će se otpušteni radnici moći u bliskoj budućnosti zaposliti na sličnim poslovima, i to zbog relativno niske gustoće naseljenosti i nedostatka potencijalnih poslodavaca: na tom području prevladavaju mala i srednja poduzeća, a više od 249 radnika zaposleno je u samo 10 poduzeća (0,3 %) (Aleo Solar AG bio je jedan od velikih poslodavaca); |
| --- | --- |

7.

napominje da se očekuje da će otpuštanja u poduzeću Aleo Solar AG imati negativan utjecaj na grad Prenzlau i pokrajinu Brandenburg, gdje je dohodak po glavi stanovnika daleko ispod nacionalnog prosjeka, a stope nezaposlenosti, koja iznose 15,5 % i 16,4 %, najveće u Njemačkoj; naglašava da bi se ubrajanjem otpuštenih iz poduzeća Aleo Solar AG ta stopa povećala za 0,9 %; žali što ne postoje izgledi da će se otpušteni radnici moći u bliskoj budućnosti zaposliti na sličnim poslovima, i to zbog relativno niske gustoće naseljenosti i nedostatka potencijalnih poslodavaca: na tom području prevladavaju mala i srednja poduzeća, a više od 249 radnika zaposleno je u samo 10 poduzeća (0,3 %) (Aleo Solar AG bio je jedan od velikih poslodavaca);

| 8. | prima na znanje da su u usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama radnika, a za koje se traži sufinanciranje, obuhvaćene sljedeće mjere za ponovno uključivanje 476 otpuštenih radnika na tržište rada: strukovno usavršavanje, profesionalno savjetovanje i usmjeravanje, radionice i skupine sustručnjaka, poduzetničko savjetovanje, međuregionalno savjetovanje u svrhu mobilnosti, traženje posla uz profesionalnu pomoć, pružanje naknadnih mentorskih usluga radnicima koji su pronašli novi posao, ali im je potrebno savjetovanje kako bi ga zadržali ili zato što posao uključuje preseljenje, te naknada za osposobljavanje u iznosu od 60 % prethodnog neto dohotka radnika u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (b) Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje da su u usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama radnika, a za koje se traži sufinanciranje, obuhvaćene sljedeće mjere za ponovno uključivanje 476 otpuštenih radnika na tržište rada: strukovno usavršavanje, profesionalno savjetovanje i usmjeravanje, radionice i skupine sustručnjaka, poduzetničko savjetovanje, međuregionalno savjetovanje u svrhu mobilnosti, traženje posla uz profesionalnu pomoć, pružanje naknadnih mentorskih usluga radnicima koji su pronašli novi posao, ali im je potrebno savjetovanje kako bi ga zadržali ili zato što posao uključuje preseljenje, te naknada za osposobljavanje u iznosu od 60 % prethodnog neto dohotka radnika u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (b) Uredbe o EGF-u;

| 9. | napominje da vlasti planiraju iskoristiti maksimalno dozvoljenih 35 % svih troškova na naknade i poticaje u obliku naknada za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld) koji čine 60 % ili 67 % prethodnog neto dohotka radnika, ovisno o stanju kućanstva korisnika, što je u skladu s praksom postupanja s radnicima u Njemačkoj koji ostanu bez posla; konstatira da naknada za osposobljavanje ne zamjenjuje pasivne mjere socijalne zaštite i strogo je uvjetovana pristankom na osposobljavanje i ostale organizirane aktivnosti; |
| --- | --- |

9.

napominje da vlasti planiraju iskoristiti maksimalno dozvoljenih 35 % svih troškova na naknade i poticaje u obliku naknada za osposobljavanje (Transferkurzarbeitergeld) koji čine 60 % ili 67 % prethodnog neto dohotka radnika, ovisno o stanju kućanstva korisnika, što je u skladu s praksom postupanja s radnicima u Njemačkoj koji ostanu bez posla; konstatira da naknada za osposobljavanje ne zamjenjuje pasivne mjere socijalne zaštite i strogo je uvjetovana pristankom na osposobljavanje i ostale organizirane aktivnosti;

| 10. | pozdravlja činjenicu da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika, uzimajući u obzir potencijal područja i poslovnog okruženja; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja činjenicu da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika, uzimajući u obzir potencijal područja i poslovnog okruženja;

| 11. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju zapošljivosti svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju zapošljivosti svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju;

| 12. | napominje da je azijski konzorcij, koji je kupio tvornicu od stečajnog upravitelja, zaposlio 164 otpuštena radnika poduzeća Aleo Solar AG u Prenzlauu; napominje da bi njemačke vlasti tim radnicima omogućile korištenje mjerama financiranima EGF-om i to objašnjavaju time što u to vrijeme njihovo ponovno zapošljavanje nije bilo sigurno; |
| --- | --- |

12.

napominje da je azijski konzorcij, koji je kupio tvornicu od stečajnog upravitelja, zaposlio 164 otpuštena radnika poduzeća Aleo Solar AG u Prenzlauu; napominje da bi njemačke vlasti tim radnicima omogućile korištenje mjerama financiranima EGF-om i to objašnjavaju time što u to vrijeme njihovo ponovno zapošljavanje nije bilo sigurno;

| 13. | napominje da 104 otpuštena radnika iz administrativnog centra u Oldenburgu nisu uključena u mjere koje bi bile financirane EGF-om; napominje da je u toj regiji stanje u pogledu zapošljavanja mnogo povoljnije; |
| --- | --- |

13.

napominje da 104 otpuštena radnika iz administrativnog centra u Oldenburgu nisu uključena u mjere koje bi bile financirane EGF-om; napominje da je u toj regiji stanje u pogledu zapošljavanja mnogo povoljnije;

| 14. | žali zbog postojanja velikog rizika dugotrajne nezaposlenosti za otpuštene radnike i stoga naglašava važnost mjera kojima se radnici potiču da ne traže posao isključivo u neposrednoj blizini i prihvate ponude za zapošljavanje i u drugim regijama; |
| --- | --- |

14.

žali zbog postojanja velikog rizika dugotrajne nezaposlenosti za otpuštene radnike i stoga naglašava važnost mjera kojima se radnici potiču da ne traže posao isključivo u neposrednoj blizini i prihvate ponude za zapošljavanje i u drugim regijama;

| 15. | smatra da su radnici u dobnim skupinama od 55 do 64 te 15 do 29 godina izloženi većem riziku dugotrajne nezaposlenosti i isključenja s tržišta rada; stoga smatra da treba uzeti u obzir posebne potrebe radnika prilikom osmišljavanja pristupa prilagođenom njima; |
| --- | --- |

15.

smatra da su radnici u dobnim skupinama od 55 do 64 te 15 do 29 godina izloženi većem riziku dugotrajne nezaposlenosti i isključenja s tržišta rada; stoga smatra da treba uzeti u obzir posebne potrebe radnika prilikom osmišljavanja pristupa prilagođenom njima;

| 16. | podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa prilagođenih usluga trebale uzeti u obzir buduće potrebe tržišta rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivog gospodarstva koje na učinkovit način gospodari resursima; |
| --- | --- |

16.

podsjeća na to da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa prilagođenih usluga trebale uzeti u obzir buduće potrebe tržišta rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen s pomakom u smjeru održivog gospodarstva koje na učinkovit način gospodari resursima;

| 17. | naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da se tim doprinosima ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

17.

naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da se tim doprinosima ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora;

| 18. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, iz Njemačke)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/473.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/204 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/204

---

P8_TA(2015)0043

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji – zahtjev EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) – Belgija

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK), iz Belgije) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD))

(2016/C 316/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0725 – C8-0013/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0725 – C8-0013/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3)(Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3)(Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga iz točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga iz točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0031/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0031/2015),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe (EU) br. 1309/2013 (4) odraz sporazuma koji su postigli Parlament i Vijeće o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kraćenjem vremena za procjenu i odobrenje u Parlamentu i Vijeću, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe (EU) br. 1309/2013 (4) odraz sporazuma koji su postigli Parlament i Vijeće o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kraćenjem vremena za procjenu i odobrenje u Parlamentu i Vijeću, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2013/007 BE/Hainaut steel za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja 708 radnika u postrojenjima u dva trgovačka društva, zbog zatvaranja postrojenja Duferco i smanjenja osoblja u postrojenju NLMK, koje se bave djelatnostima iz 24. odjeljka klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja metala” i oba se nalaze u La Louvièru, u regiji Hainaut; budući da je do otpuštanja došlo tijekom referentnog razdoblja između 22. siječnja 2013. i 22. listopada 2013. te da je to povezano s padom tržišnog udjela Unije u sektoru proizvodnje čelika, |
| --- | --- |

D.

budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2013/007 BE/Hainaut steel za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja 708 radnika u postrojenjima u dva trgovačka društva, zbog zatvaranja postrojenja Duferco i smanjenja osoblja u postrojenju NLMK, koje se bave djelatnostima iz 24. odjeljka klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja metala” i oba se nalaze u La Louvièru, u regiji Hainaut; budući da je do otpuštanja došlo tijekom referentnog razdoblja između 22. siječnja 2013. i 22. listopada 2013. te da je to povezano s padom tržišnog udjela Unije u sektoru proizvodnje čelika,

| E. | budući da je od EGF-a zatražena financijska pomoć u iznosu od 981 956 EUR (što čini 50 % ukupnog proračuna), |
| --- | --- |

E.

budući da je od EGF-a zatražena financijska pomoć u iznosu od 981 956 EUR (što čini 50 % ukupnog proračuna),

| F. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u, |
| --- | --- |

F.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u,

| 1. | napominje da su uvjeti iz članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Belgija ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

1.

napominje da su uvjeti iz članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Belgija ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 2. | prima na znanje da su 27. rujna 2013. belgijske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz Uredbe o EGF-u, u kojoj se ne navodi krajnji rok za ispitivanje zahtjeva, i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 9. prosinca 2014.; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje da su 27. rujna 2013. belgijske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz Uredbe o EGF-u, u kojoj se ne navodi krajnji rok za ispitivanje zahtjeva, i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 9. prosinca 2014.;

| 3. | izražava zabrinutost zbog trajanja postupka od datuma prvih otpuštanja do izrade ocjene zahtjeva; podsjeća na to da je cilj EGF-a da se njime u što kraćem roku pruži pomoć otpuštenim radnicima; ističe da je zahtjev za mobilizaciju EGF-a predan 27. rujna 2013. te da je stigao na glasovanje u Odbor za proračune nakon godine i pol; |
| --- | --- |

3.

izražava zabrinutost zbog trajanja postupka od datuma prvih otpuštanja do izrade ocjene zahtjeva; podsjeća na to da je cilj EGF-a da se njime u što kraćem roku pruži pomoć otpuštenim radnicima; ističe da je zahtjev za mobilizaciju EGF-a predan 27. rujna 2013. te da je stigao na glasovanje u Odbor za proračune nakon godine i pol;

| 4. | pozdravlja činjenicu da su 1. lipnja 2013. radi brze pomoći radnicima belgijske vlasti odlučile započeti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika, što je bilo mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za odobravanje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja činjenicu da su 1. lipnja 2013. radi brze pomoći radnicima belgijske vlasti odlučile započeti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika, što je bilo mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za odobravanje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 5. | smatra da su otpuštanja društava Duferco i NLMK povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima zbog globalizacije s obzirom na to da je u proizvodnji čelika zabilježen ozbiljan gospodarski poremećaj koji se u prvom redu odnosi na nagli pad tržišnog udjela EU-a; nadalje, kao posljedica gospodarske krize i relativnog povećanja troškova proizvodnje stanje u svjetskim trgovinskim tokovima pogoršalo se i zbog drugih faktora kao što je pad potražnje za čelikom u automobilskoj i građevinskoj industriji; |
| --- | --- |

5.

smatra da su otpuštanja društava Duferco i NLMK povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima zbog globalizacije s obzirom na to da je u proizvodnji čelika zabilježen ozbiljan gospodarski poremećaj koji se u prvom redu odnosi na nagli pad tržišnog udjela EU-a; nadalje, kao posljedica gospodarske krize i relativnog povećanja troškova proizvodnje stanje u svjetskim trgovinskim tokovima pogoršalo se i zbog drugih faktora kao što je pad potražnje za čelikom u automobilskoj i građevinskoj industriji;

| 6. | uzima na znanje da je prema podacima belgijskih vlasti između (5) 2006. i 2011. proizvodnja sirovog čelika u državama EU-27 pala s 206,9 milijuna na 177,7 milijuna tona (-14,1 %; -3,0 % godišnjeg rasta (6)), s obzirom na to da je proizvodnja čelika na svjetskoj razini porasla s 1 249 milijuna tona na 1 518,3 milijuna tona (+21,6 %; +4,0 % godišnjeg rasta); shvaća da je to dovelo do pada tržišnog udjela država EU-27 u obujmu proizvodnje sirovog čelika sa 16,6 % 2006. na 11,7 % 2011. (-29,4 %; -6,7 % godišnjeg rasta) te radi usporedbe ukazuje na povećanje kineskog tržišnog udjela s 33,7 % na 45,0 % tijekom tog istog razdoblja; |
| --- | --- |

6.

uzima na znanje da je prema podacima belgijskih vlasti između (5) 2006. i 2011. proizvodnja sirovog čelika u državama EU-27 pala s 206,9 milijuna na 177,7 milijuna tona (-14,1 %; -3,0 % godišnjeg rasta (6)), s obzirom na to da je proizvodnja čelika na svjetskoj razini porasla s 1 249 milijuna tona na 1 518,3 milijuna tona (+21,6 %; +4,0 % godišnjeg rasta); shvaća da je to dovelo do pada tržišnog udjela država EU-27 u obujmu proizvodnje sirovog čelika sa 16,6 % 2006. na 11,7 % 2011. (-29,4 %; -6,7 % godišnjeg rasta) te radi usporedbe ukazuje na povećanje kineskog tržišnog udjela s 33,7 % na 45,0 % tijekom tog istog razdoblja;

| 7. | prima na znanje da je riječ o petom zahtjevu za dodjelu sredstava iz EGF-a u sektoru čelika, od čega su se tri temeljila na globalizaciji i jedan na svjetskoj financijskoj i gospodarskoj krizi; naglašava potrebu za učinkovitim i usklađenim pristupom na razini Unije kako bi se zaustavio pad konkurentnosti sektora čelika Unije; |
| --- | --- |

7.

prima na znanje da je riječ o petom zahtjevu za dodjelu sredstava iz EGF-a u sektoru čelika, od čega su se tri temeljila na globalizaciji i jedan na svjetskoj financijskoj i gospodarskoj krizi; naglašava potrebu za učinkovitim i usklađenim pristupom na razini Unije kako bi se zaustavio pad konkurentnosti sektora čelika Unije;

| 8. | prima na znanje da se očekuje da će otpuštanja u društvima Duferco i NLMK imati nepovoljne učinke na regiju Hainaut, nekadašnje područje rudarske i čelične industrije u kojemu zaposlenost uvelike ovisi o tradicionalnoj teškoj industriji i javnom sektoru, u kojoj je 2012. stopa nezaposlenosti iznosila 17,7 %, dok je prosjek Valonije iznosio 15,8 % a nacionalni prosjek 11,2 % (7) i dosegla vrhunac od 39 % za osobe u dobi od 18 do 25; naglašava da niska razina obrazovanja osoba koje traže posao (51 % nema završenu srednju školu, u usporedbi s 47 % u Valoniji) stvara dodatnu prepreku pronalasku posla; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje da se očekuje da će otpuštanja u društvima Duferco i NLMK imati nepovoljne učinke na regiju Hainaut, nekadašnje područje rudarske i čelične industrije u kojemu zaposlenost uvelike ovisi o tradicionalnoj teškoj industriji i javnom sektoru, u kojoj je 2012. stopa nezaposlenosti iznosila 17,7 %, dok je prosjek Valonije iznosio 15,8 % a nacionalni prosjek 11,2 % (7) i dosegla vrhunac od 39 % za osobe u dobi od 18 do 25; naglašava da niska razina obrazovanja osoba koje traže posao (51 % nema završenu srednju školu, u usporedbi s 47 % u Valoniji) stvara dodatnu prepreku pronalasku posla;

| 9. | napominje da će se zbog takvog gospodarskog stanja i brojnih otpuštanja u metalurškoj industriji u regiji radnici Dufercoa i NLMK-a morati prekvalificirati kako bi pronašli posao u drugim zanimanjima i sektorima; |
| --- | --- |

9.

napominje da će se zbog takvog gospodarskog stanja i brojnih otpuštanja u metalurškoj industriji u regiji radnici Dufercoa i NLMK-a morati prekvalificirati kako bi pronašli posao u drugim zanimanjima i sektorima;

| 10. | napominje da su usklađenim paketom usluga prilagođenih potrebama za koje se traži sufinanciranje obuhvaćene sljedeće mjere za ponovno uključivanje 701 otpuštenog radnika na tržište rada (razvrstane po kategorijama): (1) individualna pomoć u traženju posla, upravljanje slučajevima i pružanje općih informacija i (2) osposobljavanje i prekvalifikacija te (3) promicanje poduzetništva; |
| --- | --- |

10.

napominje da su usklađenim paketom usluga prilagođenih potrebama za koje se traži sufinanciranje obuhvaćene sljedeće mjere za ponovno uključivanje 701 otpuštenog radnika na tržište rada (razvrstane po kategorijama): (1) individualna pomoć u traženju posla, upravljanje slučajevima i pružanje općih informacija i (2) osposobljavanje i prekvalifikacija te (3) promicanje poduzetništva;

| 11. | pozdravlja činjenicu da su brojni socijalni partneri i organizacije sudjelovali u općoj koordinaciji i provedbi mjera kojima su obuhvaćeni: sindikati (FGTB, CSC), FOREM (javni zavod za zapošljavanje i obuku u Valoniji), sektorski centri za strukovno i tehnološko osposobljavanje koji djeluju u regiji Valoniji, agencija Europskog socijalnog fonda francuske zajednice belgijske i valonske vlade; nadalje, cijeni to što sindikati izravno sudjeluju u radu dvaju odjela za pronalazak novog posla koji su osnovani za svako društvo pojedinačno; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja činjenicu da su brojni socijalni partneri i organizacije sudjelovali u općoj koordinaciji i provedbi mjera kojima su obuhvaćeni: sindikati (FGTB, CSC), FOREM (javni zavod za zapošljavanje i obuku u Valoniji), sektorski centri za strukovno i tehnološko osposobljavanje koji djeluju u regiji Valoniji, agencija Europskog socijalnog fonda francuske zajednice belgijske i valonske vlade; nadalje, cijeni to što sindikati izravno sudjeluju u radu dvaju odjela za pronalazak novog posla koji su osnovani za svako društvo pojedinačno;

| 12. | pozdravlja donošenje aktivnih mjera na tržištu rada kojima se nastoji poboljšati zapošljivost otpuštenih radnika; podsjeća na to da naknade nisu na popisu usluga prilagođenih potrebama korisnika koje će se financirati sredstvima EGF-a; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja donošenje aktivnih mjera na tržištu rada kojima se nastoji poboljšati zapošljivost otpuštenih radnika; podsjeća na to da naknade nisu na popisu usluga prilagođenih potrebama korisnika koje će se financirati sredstvima EGF-a;

| 13. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o poboljšanju zapošljivosti svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika, već i stvarnom poslovnom okruženju i potencijalu područja; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o poboljšanju zapošljivosti svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika, već i stvarnom poslovnom okruženju i potencijalu područja;

| 14. | napominje da su predložene mjere također usmjerene na skupinu upravitelja u dotičnim poduzećima; |
| --- | --- |

14.

napominje da su predložene mjere također usmjerene na skupinu upravitelja u dotičnim poduzećima;

| 15. | pozdravlja činjenicu da će se tijekom različitih faza pristupa mjerama EGF-a i njihove provedbe i dalje primjenjivati načelo ravnopravnosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja činjenicu da će se tijekom različitih faza pristupa mjerama EGF-a i njihove provedbe i dalje primjenjivati načelo ravnopravnosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije;

| 16. | naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da se tim doprinosima ne smiju zamijeniti niti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

16.

naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da se tim doprinosima ne smiju zamijeniti niti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora;

| 17. | napominje da ovim zahtjevom za doprinos iz EGF-a nisu obuhvaćene mjere koje su na temelju postupaka kolektivnog otpuštanja obvezne u Belgiji i koje se provode u okviru uobičajenih aktivnosti odjela za nalaženje novog posla (npr. potpora pri traženju zamjenskog posla, osposobljavanje, pomoć pri traženju posla i pružanje savjeta o razvoju karijere itd.); napominje da će se više od pola ukupnih predviđenih troškova potrošiti na usluge prekvalifikacije, prije svega na mjere za pružanje podrške, usmjeravanje i integraciju; |
| --- | --- |

17.

napominje da ovim zahtjevom za doprinos iz EGF-a nisu obuhvaćene mjere koje su na temelju postupaka kolektivnog otpuštanja obvezne u Belgiji i koje se provode u okviru uobičajenih aktivnosti odjela za nalaženje novog posla (npr. potpora pri traženju zamjenskog posla, osposobljavanje, pomoć pri traženju posla i pružanje savjeta o razvoju karijere itd.); napominje da će se više od pola ukupnih predviđenih troškova potrošiti na usluge prekvalifikacije, prije svega na mjere za pružanje podrške, usmjeravanje i integraciju;

| 18. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 406, 30.12.2006., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Uredba (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 855.).

(5)  Izvor: Svjetsko udruženje za čelik (eng. World Steel Association), Statistički godišnjak za čelik 2012. (eng. Steel Statistical Yearbook 2012).

(6)  Složena godišnja stopa rasta.

(7)  Izvor: Steunpunt WSE.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK), iz Belgije)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/468.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/208 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/208

---

P8_TA(2015)0044

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji – zahtjev EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal – Belgija

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal, iz Belgije) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD))

(2016/C 316/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0734 – C8-0014/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0734 – C8-0014/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0035/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0035/2015),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 1 285 radnika u poduzeću ArcelorMittal Liège S.A. koje se bavi djelatnostima iz 24. odjeljka klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja metala” te se očekuje da će tijekom i nakon isteka referentnog razdoblja od 1. siječnja 2014. do 1. svibnja 2014. 910 osoba biti obuhvaćeno mjerama povezanim s ozbiljnim gospodarskim poremećajima, posebno znatnim smanjenjem u tržišnom udjelu Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 1 285 radnika u poduzeću ArcelorMittal Liège S.A. koje se bavi djelatnostima iz 24. odjeljka klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja metala” te se očekuje da će tijekom i nakon isteka referentnog razdoblja od 1. siječnja 2014. do 1. svibnja 2014. 910 osoba biti obuhvaćeno mjerama povezanim s ozbiljnim gospodarskim poremećajima, posebno znatnim smanjenjem u tržišnom udjelu Unije;

| E. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u, |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u,

| 1. | napominje da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Belgija ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

1.

napominje da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Belgija ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 2. | napominje da su belgijske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a 22. srpnja 2014., unutar 12 tjedana od datuma kada su ispunjeni intervencijski kriteriji, da su ga dopunile dodatnim informacijama do 16. rujna 2014. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 9. prosinca 2014.; |
| --- | --- |

2.

napominje da su belgijske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a 22. srpnja 2014., unutar 12 tjedana od datuma kada su ispunjeni intervencijski kriteriji, da su ga dopunile dodatnim informacijama do 16. rujna 2014. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 9. prosinca 2014.;

| 3. | pozdravlja činjenicu da su belgijske vlasti, radi brze pomoći radnicima, odlučile započeti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika od 1. siječnja 2014., mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za odobravanje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja činjenicu da su belgijske vlasti, radi brze pomoći radnicima, odlučile započeti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika od 1. siječnja 2014., mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za odobravanje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 4. | smatra da su otpuštanja u poduzeću ArcelorMittal Liège S.A. povezana s velikim strukturnim promjenama svjetskih trgovinskih tokova nastalih zbog globalizacije jer se u razdoblju između 2007. i 2013. proizvodnja sirovog čelika u EU-27 smanjila s 210,1 milijun tona na 166,2 milijuna tona (4) (ukupni pad od -20,9 %; godišnji pad od -3,8 % (5)), dok je na svjetskoj razini porasla s 1 348,1 milijun tona na 1 649,3 milijuna tona (ukupni rast od 22,3 %; godišnji rast od 3,4 %);. napominje da je smanjenje udjela Unije u proizvodnji čelika sa 16 % svjetske proizvodnje čelika 2007. na 10 % 2013. bilo znatnije od onoga Sjedinjenih Država i Rusije, dok Azija bilježi veliki porast udjela koji je tijekom istog razdoblja porastao s 56 % na 67 %, a posljedično je metalurški sektor u smanjen sa 6 193 radnih mjesta u 40 poduzeća 2007. na 4 187 radnih mjesta u 35 poduzeća 2012. čime je broj radnih mjesta u tom sektoru smanjen za 32 %; |
| --- | --- |

4.

smatra da su otpuštanja u poduzeću ArcelorMittal Liège S.A. povezana s velikim strukturnim promjenama svjetskih trgovinskih tokova nastalih zbog globalizacije jer se u razdoblju između 2007. i 2013. proizvodnja sirovog čelika u EU-27 smanjila s 210,1 milijun tona na 166,2 milijuna tona (4) (ukupni pad od -20,9 %; godišnji pad od -3,8 % (5)), dok je na svjetskoj razini porasla s 1 348,1 milijun tona na 1 649,3 milijuna tona (ukupni rast od 22,3 %; godišnji rast od 3,4 %);. napominje da je smanjenje udjela Unije u proizvodnji čelika sa 16 % svjetske proizvodnje čelika 2007. na 10 % 2013. bilo znatnije od onoga Sjedinjenih Država i Rusije, dok Azija bilježi veliki porast udjela koji je tijekom istog razdoblja porastao s 56 % na 67 %, a posljedično je metalurški sektor u smanjen sa 6 193 radnih mjesta u 40 poduzeća 2007. na 4 187 radnih mjesta u 35 poduzeća 2012. čime je broj radnih mjesta u tom sektoru smanjen za 32 %;

| 5. | ističe da su na učinke do kojih su navedene promjene dovele u tokovima trgovine negativno utjecali drugi čimbenici, npr. pad potražnje za čelikom u automobilskim i građevinskim sektorima u Uniji kao posljedica gospodarske krize i relativnog povećanja troškova proizvodnje (sirovine, energija, ograničenja radi zaštite okoliša itd.); ti su čimbenici negativno utjecali na konkurentnost industrije čelika Unije te su, zbog zatvaranja postrojenja i restrukturiranja nekolicine proizvođača čelika u Europi, posljednjih godina doveli do velikog broja izgubljenih radnih mjesta u sektoru čelika; |
| --- | --- |

5.

ističe da su na učinke do kojih su navedene promjene dovele u tokovima trgovine negativno utjecali drugi čimbenici, npr. pad potražnje za čelikom u automobilskim i građevinskim sektorima u Uniji kao posljedica gospodarske krize i relativnog povećanja troškova proizvodnje (sirovine, energija, ograničenja radi zaštite okoliša itd.); ti su čimbenici negativno utjecali na konkurentnost industrije čelika Unije te su, zbog zatvaranja postrojenja i restrukturiranja nekolicine proizvođača čelika u Europi, posljednjih godina doveli do velikog broja izgubljenih radnih mjesta u sektoru čelika;

| 6. | naglašava potrebu za učinkovitim i usklađenim pristupom na razini Unije kako bi se zaustavio pad konkurentnosti sektora čelika Unije; naglašava potrebu za konkretnim i ciljanim ulaganjima kako bi se osigurale inovacije koje su glavni pokretač globalne konkurentnosti sektora čelika Unije i jamstvo za očuvanje radnih mjesta u Europi; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu za učinkovitim i usklađenim pristupom na razini Unije kako bi se zaustavio pad konkurentnosti sektora čelika Unije; naglašava potrebu za konkretnim i ciljanim ulaganjima kako bi se osigurale inovacije koje su glavni pokretač globalne konkurentnosti sektora čelika Unije i jamstvo za očuvanje radnih mjesta u Europi;

| 7. | prima na znanje izvješće o napretku u provedbi Komunikacije Komisije „Akcijski plan za konkurentnu i održivu industriju čelika u Europi” od 11. lipnja 2013. u kojem stoji da je provedeno pola aktivnosti predviđenih u Komunikaciji; naglašava da je potrebno osigurati pravilnu provedbu predmetnih aktivnosti radi postizanja opipljivih rezultata koji će dovesti do ponovnog pokretanja sektora čelika Unije; |
| --- | --- |

7.

prima na znanje izvješće o napretku u provedbi Komunikacije Komisije „Akcijski plan za konkurentnu i održivu industriju čelika u Europi” od 11. lipnja 2013. u kojem stoji da je provedeno pola aktivnosti predviđenih u Komunikaciji; naglašava da je potrebno osigurati pravilnu provedbu predmetnih aktivnosti radi postizanja opipljivih rezultata koji će dovesti do ponovnog pokretanja sektora čelika Unije;

| 8. | napominje da je ovo četvrti zahtjev za doprinos iz EGF-a za sektor čelika, od čega su tri zahtjeva povezana s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije (6), a jedan je povezan s globalnom financijskom i ekonomskom krizom (7); poziva Komisiju da razvojem i provedbom preventivnih i poticajnih mjera spriječi daljnja otpuštanja u tom sektoru; |
| --- | --- |

8.

napominje da je ovo četvrti zahtjev za doprinos iz EGF-a za sektor čelika, od čega su tri zahtjeva povezana s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije (6), a jedan je povezan s globalnom financijskom i ekonomskom krizom (7); poziva Komisiju da razvojem i provedbom preventivnih i poticajnih mjera spriječi daljnja otpuštanja u tom sektoru;

| 9. | napominje da se očekuje da će otpuštanja u poduzeću ArcelorMittal Liège S.A. imati vrlo negativan učinak na pokrajinu Liège koja izuzetno ovisi o metalurškom sektoru te su posljedice smanjenja broja zaposlenika u poduzeću ArcelorMittal time važnije jer je udio lokalno zaposlenih u poduzeću ArcelorMittal 78,9 % u metalurškom sektoru i 14,3 % u proizvodnom sektoru; |
| --- | --- |

9.

napominje da se očekuje da će otpuštanja u poduzeću ArcelorMittal Liège S.A. imati vrlo negativan učinak na pokrajinu Liège koja izuzetno ovisi o metalurškom sektoru te su posljedice smanjenja broja zaposlenika u poduzeću ArcelorMittal time važnije jer je udio lokalno zaposlenih u poduzeću ArcelorMittal 78,9 % u metalurškom sektoru i 14,3 % u proizvodnom sektoru;

| 10. | napominje da sufinancirani usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama obuhvaća tri područja: preraspodjelu radnika, osposobljavanje i prekvalifikaciju i promicanje poduzetništva; naglašava da je važno osigurati da se usluge prekvalificiranja provode u skladu sa stvarnim potrebama tržišta rada u pogođenoj regiji; |
| --- | --- |

10.

napominje da sufinancirani usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama obuhvaća tri područja: preraspodjelu radnika, osposobljavanje i prekvalifikaciju i promicanje poduzetništva; naglašava da je važno osigurati da se usluge prekvalificiranja provode u skladu sa stvarnim potrebama tržišta rada u pogođenoj regiji;

| 11. | zalaže se da se odredbe Uredbe o EGF-u u budućnosti koriste za pružanje pomoći mladima iz te regije koji nisu zaposleni, ne školuju se ili osposobljavaju; |
| --- | --- |

11.

zalaže se da se odredbe Uredbe o EGF-u u budućnosti koriste za pružanje pomoći mladima iz te regije koji nisu zaposleni, ne školuju se ili osposobljavaju;

| 12. | pozdravlja činjenicu da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s ciljanim korisnicima i socijalnim partnerima; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s ciljanim korisnicima i socijalnim partnerima;

| 13. | napominje da će se više od pola ukupnih predviđenih troškova potrošiti na usluge prekvalifikacije, prije svega na mjere za pružanje podrške, usmjeravanje i integraciju; napominje da će te usluge provoditi FOREM (javna služba za zapošljavanje i osposobljavanje regije Valonije) koji služi kao posredničko tijelo u provedbi ovog zahtjeva; |
| --- | --- |

13.

napominje da će se više od pola ukupnih predviđenih troškova potrošiti na usluge prekvalifikacije, prije svega na mjere za pružanje podrške, usmjeravanje i integraciju; napominje da će te usluge provoditi FOREM (javna služba za zapošljavanje i osposobljavanje regije Valonije) koji služi kao posredničko tijelo u provedbi ovog zahtjeva;

| 14. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o zapošljivosti svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o zapošljivosti svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju;

| 15. | podsjeća da bi u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom osmišljavanja usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama trebalo predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te bi trebao odgovarati zaokretu prema resursno učinkovitom i održivom gospodarstvu; |
| --- | --- |

15.

podsjeća da bi u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom osmišljavanja usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama trebalo predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te bi trebao odgovarati zaokretu prema resursno učinkovitom i održivom gospodarstvu;

| 16. | naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da se tim doprinosima ne smiju zamijeniti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima odgovorna trgovačka društva niti mjere za restrukturiranje trgovačkih društava ili sektora; |
| --- | --- |

16.

naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da se tim doprinosima ne smiju zamijeniti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima odgovorna trgovačka društva niti mjere za restrukturiranje trgovačkih društava ili sektora;

| 17. | napominje da ovim zahtjevom za doprinos iz EGF-a nisu obuhvaćene mjere koje su na temelju postupaka kolektivnog otpuštanja obvezne u Belgiji i koje se provode u okviru uobičajenih aktivnosti odjela za nalaženje novog posla (npr. potpora pri traženju zamjenskog posla, osposobljavanje, pomoć pri traženju posla i pružanje savjeta o razvoju karijere itd.); |
| --- | --- |

17.

napominje da ovim zahtjevom za doprinos iz EGF-a nisu obuhvaćene mjere koje su na temelju postupaka kolektivnog otpuštanja obvezne u Belgiji i koje se provode u okviru uobičajenih aktivnosti odjela za nalaženje novog posla (npr. potpora pri traženju zamjenskog posla, osposobljavanje, pomoć pri traženju posla i pružanje savjeta o razvoju karijere itd.);

| 18. | pozdravlja činjenicu da je financijska pomoć iz Europskog socijalnog fonda u prošlosti bila dodijeljena projektu (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement) kojim se htjelo općenito razviti pedagoške metode za djelatnike odjela za nalaženje novog posla te da će zaključci tog projekta vjerojatno biti korisni u provedbi planiranih mjera; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja činjenicu da je financijska pomoć iz Europskog socijalnog fonda u prošlosti bila dodijeljena projektu (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement) kojim se htjelo općenito razviti pedagoške metode za djelatnike odjela za nalaženje novog posla te da će zaključci tog projekta vjerojatno biti korisni u provedbi planiranih mjera;

| 19. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

19.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Izvor: Svjetsko udruženje za čelik, Statistički godišnjak za čelik 2014.

(5)  Prosječna godišnja stopa rasta.

(6)  Predmeti EGF/2009/022 BG/Kremikovtsi (Komisija je odbila zahtjev), EGF/2012/010 RO/Mechel (COM(2014)0255 od 7.5.2014.), EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco – NLMK) (COM(2014)0725 od 9.12.2014.), EGF/2013/002 BE/Carsid (COM(2014)0553 od 5.9.2014.).

(7)  Predmet EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederösterreich. Odluka 2011/652/EU od 27. rujna 2011. (SL L 263, 7.10.2011., str. 9.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal, iz Belgije)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/472.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/212

---

P8_TA(2015)0045

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji – zahtjev EGF/2014/011 BE/Caterpillar – Belgija

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/011 BE/Caterpillar iz Belgije) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD))

(2016/C 316/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0735 – C8-0015/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0735 – C8-0015/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (MIS od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (MIS od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir ishode trijaloga iz točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode trijaloga iz točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0033/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0033/2015),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pružila pomoć prilikom njihova ponovnog uključivanja na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pružila pomoć prilikom njihova ponovnog uključivanja na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćenjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2014/011 BE/Caterpillar za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 1 030 radnika u poduzeću Caterpillar Belgium S.A. koje se bavi djelatnostima iz 28. odjeljka klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja strojeva i uređaja, d.n.” te se očekuje da će tijekom referentnog razdoblja od 1. siječnja 2014. do 30. travnja 2014. 630 osoba biti obuhvaćeno mjerama povezanim s smanjenom potražnjom u Europi; |
| --- | --- |

D.

budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2014/011 BE/Caterpillar za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 1 030 radnika u poduzeću Caterpillar Belgium S.A. koje se bavi djelatnostima iz 28. odjeljka klasifikacije NACE 2 „Proizvodnja strojeva i uređaja, d.n.” te se očekuje da će tijekom referentnog razdoblja od 1. siječnja 2014. do 30. travnja 2014. 630 osoba biti obuhvaćeno mjerama povezanim s smanjenom potražnjom u Europi;

| E. | budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u, |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev ispunjava kriterije prihvatljivosti utvrđene Uredbom o EGF-u,

| 1. | napominje da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Belgija ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

1.

napominje da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u ispunjeni te se stoga slaže s Komisijom da Belgija ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 2. | konstatira da su belgijske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a 22. srpnja 2014., da su ga dopunile dodatnim informacijama do 16. rujna 2014. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 9. prosinca 2014.; |
| --- | --- |

2.

konstatira da su belgijske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a 22. srpnja 2014., da su ga dopunile dodatnim informacijama do 16. rujna 2014. i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 9. prosinca 2014.;

| 3. | napominje da ukupni proračun iznosi 2 038 090 EUR, od čega je 73 378 EUR predviđeno za njegovu provedbu, a ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 222 854 EUR, tj. 60 % ukupnih troškova predloženih mjera; |
| --- | --- |

3.

napominje da ukupni proračun iznosi 2 038 090 EUR, od čega je 73 378 EUR predviđeno za njegovu provedbu, a ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 222 854 EUR, tj. 60 % ukupnih troškova predloženih mjera;

| 4. | pozdravlja činjenicu da su belgijske vlasti 1. travnja 2014. radi brze pomoći radnicima odlučile započeti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika, što je bilo mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za odobravanje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; napominje da će te već ponuđene usluge prilagođene potrebama pogođenih radnika biti prihvatljive za financiranje sredstvima iz EGF-a; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja činjenicu da su belgijske vlasti 1. travnja 2014. radi brze pomoći radnicima odlučile započeti provedbu usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika, što je bilo mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za odobravanje sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; napominje da će te već ponuđene usluge prilagođene potrebama pogođenih radnika biti prihvatljive za financiranje sredstvima iz EGF-a;

| 5. | smatra da su otpuštanja u poduzeću Caterpillar Belgium S.A. povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima nastalim zbog globalizacije, s obzirom na to da je robu postalo jeftinije proizvoditi u Aziji i uvoziti nego je proizvoditi u Europi za opadajuće tržište; napominje da je proizvodno mjesto Gosselies pogođeno negativnim posljedicama povezanima s proizvodnjom i potražnjom jer su proizvodi od čelika i metala u Europi ugroženi zbog konkurencije iz gospodarstava u usponu, a europski građevinski i rudarski sektori, koji su najvažniji klijenti poduzeća Caterpillar, oslabljeni su uslijed krize 2009. godine; |
| --- | --- |

5.

smatra da su otpuštanja u poduzeću Caterpillar Belgium S.A. povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima nastalim zbog globalizacije, s obzirom na to da je robu postalo jeftinije proizvoditi u Aziji i uvoziti nego je proizvoditi u Europi za opadajuće tržište; napominje da je proizvodno mjesto Gosselies pogođeno negativnim posljedicama povezanima s proizvodnjom i potražnjom jer su proizvodi od čelika i metala u Europi ugroženi zbog konkurencije iz gospodarstava u usponu, a europski građevinski i rudarski sektori, koji su najvažniji klijenti poduzeća Caterpillar, oslabljeni su uslijed krize 2009. godine;

| 6. | prima na znanje da je potražnja za građevinskim strojevima doživjela pad zbog smanjenja privatnih i javnih ulaganja u infrastrukturu prouzročenog poteškoćama u svjetskom gospodarstvu; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje da je potražnja za građevinskim strojevima doživjela pad zbog smanjenja privatnih i javnih ulaganja u infrastrukturu prouzročenog poteškoćama u svjetskom gospodarstvu;

| 7. | napominje da je ovo dvanaesti zahtjev za mobilizaciju EGF-a iz sektora „Proizvodnja strojeva i uređaja, d. n.”, a prethodni su zahtjevi u jednakom broju podneseni zbog trgovinskih kriterija i kriterija povezanih s gospodarskom krizom; |
| --- | --- |

7.

napominje da je ovo dvanaesti zahtjev za mobilizaciju EGF-a iz sektora „Proizvodnja strojeva i uređaja, d. n.”, a prethodni su zahtjevi u jednakom broju podneseni zbog trgovinskih kriterija i kriterija povezanih s gospodarskom krizom;

| 8. | žali zbog toga što su mnogi nezaposleni u regiji Charleroi niskokvalificirani (59 % nema završenu srednju školu), a 43 % ih je nezaposleno dulje od dvije godine; žali zbog toga što je stopa zaposlenosti u Charleroiu među najnižima u regiji Valoniji i iznosi 52,26 %; stoga pozdravlja činjenicu da su vlasti odlučile podnijeti zahtjev za sredstva iz EGF-a kako bi pomogle otpuštenim radnicima; |
| --- | --- |

8.

žali zbog toga što su mnogi nezaposleni u regiji Charleroi niskokvalificirani (59 % nema završenu srednju školu), a 43 % ih je nezaposleno dulje od dvije godine; žali zbog toga što je stopa zaposlenosti u Charleroiu među najnižima u regiji Valoniji i iznosi 52,26 %; stoga pozdravlja činjenicu da su vlasti odlučile podnijeti zahtjev za sredstva iz EGF-a kako bi pomogle otpuštenim radnicima;

| 9. | napominje da će otpuštanja u poduzeću Caterpillar imati izuzetno negativan učinak na regiju Charleroi u kojoj je situacija na tržištu rada izuzetno teška zbog toga što se previše oslanjalo na zapošljavanje u tradicionalnim industrijama, a nedostaje novih industrija; ističe da je otpuštenim radnicima teško pronaći novi posao u nepovoljnim gospodarskim uvjetima s obzirom na to da su niskokvalificirani; preporučuje Komisiji da provede istraživanje o uspješnim poduzetnicima u toj regiji kako bi se njihovim iskustvima otpuštenim radnicima pomoglo s idejama za projekte; |
| --- | --- |

9.

napominje da će otpuštanja u poduzeću Caterpillar imati izuzetno negativan učinak na regiju Charleroi u kojoj je situacija na tržištu rada izuzetno teška zbog toga što se previše oslanjalo na zapošljavanje u tradicionalnim industrijama, a nedostaje novih industrija; ističe da je otpuštenim radnicima teško pronaći novi posao u nepovoljnim gospodarskim uvjetima s obzirom na to da su niskokvalificirani; preporučuje Komisiji da provede istraživanje o uspješnim poduzetnicima u toj regiji kako bi se njihovim iskustvima otpuštenim radnicima pomoglo s idejama za projekte;

| 10. | prima na znanje da je 18 % ciljanih otpuštenih radnika koji će biti obuhvaćeni mjerama suočeno s rizikom od isključenosti s tržišta rada s obzirom na to da je riječ o dobnoj skupini od 55 do 64 godine starosti; |
| --- | --- |

10.

prima na znanje da je 18 % ciljanih otpuštenih radnika koji će biti obuhvaćeni mjerama suočeno s rizikom od isključenosti s tržišta rada s obzirom na to da je riječ o dobnoj skupini od 55 do 64 godine starosti;

| 11. | napominje da sufinancirani usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama obuhvaća tri područja: preraspodjelu radnika, osposobljavanje i prekvalifikaciju i promicanje poduzetništva; |
| --- | --- |

11.

napominje da sufinancirani usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama obuhvaća tri područja: preraspodjelu radnika, osposobljavanje i prekvalifikaciju i promicanje poduzetništva;

| 12. | napominje da će se više od polovice ukupnih predviđenih troškova potrošiti na usluge preraspodjele, prije svega na mjere za pružanje podrške, usmjeravanje i integraciju; napominje da će te usluge provoditi FOREM (javna služba za zapošljavanje i osposobljavanje regije Valonije) koji služi kao posredničko tijelo u provedbi ovog zahtjeva; |
| --- | --- |

12.

napominje da će se više od polovice ukupnih predviđenih troškova potrošiti na usluge preraspodjele, prije svega na mjere za pružanje podrške, usmjeravanje i integraciju; napominje da će te usluge provoditi FOREM (javna služba za zapošljavanje i osposobljavanje regije Valonije) koji služi kao posredničko tijelo u provedbi ovog zahtjeva;

| 13. | pozdravlja činjenicu da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika i socijalnih partnera, uzimajući u obzir potencijal područja i poslovnog okruženja; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja činjenicu da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika i socijalnih partnera, uzimajući u obzir potencijal područja i poslovnog okruženja;

| 14. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o zapošljivosti svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

14.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o zapošljivosti svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju;

| 15. | zalaže se da se odredbe Uredbe o EGF-u ubuduće koriste za pružanje pomoći mladima iz te regije koji nisu zaposleni, ne školuju se niti se osposobljavaju; |
| --- | --- |

15.

zalaže se da se odredbe Uredbe o EGF-u ubuduće koriste za pružanje pomoći mladima iz te regije koji nisu zaposleni, ne školuju se niti se osposobljavaju;

| 16. | podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika trebale predvidjeti tražene vještine i budući izgledi na tržištu rada te da bi taj paket trebao biti usklađen s prelaskom na održivo gospodarstvo koje učinkovito gospodari resursima; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u prilikom izrade usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika trebale predvidjeti tražene vještine i budući izgledi na tržištu rada te da bi taj paket trebao biti usklađen s prelaskom na održivo gospodarstvo koje učinkovito gospodari resursima;

| 17. | naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da se tim doprinosima ne smiju zamijeniti niti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

17.

naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da se tim doprinosima ne smiju zamijeniti niti aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora;

| 18. | pozdravlja činjenicu da je financijska pomoć iz Europskog socijalnog fonda u prošlosti bila dodijeljena projektu (En Train – En Transition-Reconversion-Accompagnement) kojim se htjelo općenito razviti pedagoške metode za djelatnike odjela za nalaženje novog posla te da će zaključci tog projekta vjerojatno biti korisni u provedbi planiranih mjera; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja činjenicu da je financijska pomoć iz Europskog socijalnog fonda u prošlosti bila dodijeljena projektu (En Train – En Transition-Reconversion-Accompagnement) kojim se htjelo općenito razviti pedagoške metode za djelatnike odjela za nalaženje novog posla te da će zaključci tog projekta vjerojatno biti korisni u provedbi planiranih mjera;

| 19. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

19.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

21.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev EGF/2014/011 BE/Caterpillar, iz Belgije)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/471.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/215 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/215

---

P8_TA(2015)0046

Dimenzije i masa cestovnih vozila koja prometuju unutar Zajednice ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 96/53/EZ o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2016/C 316/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11296/3/2014 – C8-0294/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (11296/3/2014 – C8-0294/2014),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0195), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0195),

| — | uzimajući u obzir obvezu, koju je Komisija preuzela na plenarnoj sjednici Parlamenta, da preuzme stajalište Parlamenta u drugom čitanju i obvezu koje preuzeo predstavnik Vijeća pismom od 18. prosinca 2014. da to stajalište odobri u skladu s člankom 294. stavkom 8. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu, koju je Komisija preuzela na plenarnoj sjednici Parlamenta, da preuzme stajalište Parlamenta u drugom čitanju i obvezu koje preuzeo predstavnik Vijeća pismom od 18. prosinca 2014. da to stajalište odobri u skladu s člankom 294. stavkom 8. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 69. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 69. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za promet i turizam (A8-0032/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za promet i turizam (A8-0032/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u drugom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u drugom čitanju;

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | predlaže da se akt navodi kao „Direktiva Leichtfrieda i Lupija o masi i dimenzijama gospodarskih vozila” (3), |
| --- | --- |

3.

predlaže da se akt navodi kao „Direktiva Leichtfrieda i Lupija o masi i dimenzijama gospodarskih vozila” (3),

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 327, 12.11.2013., str. 133.

(2)  Usvojeni tekstovi 15.4.2014., P7_TA(2014)0353.

(3)  Jörg Leichtfried i Maurizio Lupi vodili su pregovore o tom aktu u ime Parlamenta i Vijeća.

---

P8_TC2-COD(2013)0105

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u drugom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Direktive (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 96/53/EZ o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi(EU) 2015/719.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Nacrt izjave Komisije o reviziji okvira homologacije

„Odstupanje od najveće duljine za aerodinamične kabine i aerodinamične naprave na stražnjoj strani teških teretnih vozila, kako se predviđa novom Direktivom o najvećoj masi i najvećim dimenzijama teških teretnih vozila (izmjena direktive 96/53/EZ), iziskuje izmjene pravnog okvira za homologaciju (odnosno izmjene Uredbe (EZ) br. 661/2009 i Uredbe (EU) br. 1230/2012).

Komisija trenutačno revidira Uredbu (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se poboljšala opća sigurnost vozila. Kako se zahtijeva u članku 17. Uredbe (EZ) br. 661/2009, Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću 2015. godine uključujući, prema potrebi, i prijedloge izmjene ove Uredbe ili drugog odgovarajućeg zakonodavstva Unije, s obzirom na uključivanje daljnjih sigurnosnih mjera posebno za kamione. Komisija namjerava predložiti potrebne izmjene nakon savjetovanja s dionicima i prema potrebi procjene učinka, a najkasnije do 2016. godine.”

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/217

---

P8_TA(2015)0047

Europski fondovi za dugoročna ulaganja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 316/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0462), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0462),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0209/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. siječnja 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. siječnja 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 10. prosinca 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 10. prosinca 2014. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 61. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 61. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0211/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0211/2014),

| — | uzimajući u obzir amandmane koje je usvojio na sjednici od 17. travnja 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir amandmane koje je usvojio na sjednici od 17. travnja 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 18. rujna 2014. o nedovršenim poslovima sedmoga zakonodavnoga saziva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 18. rujna 2014. o nedovršenim poslovima sedmoga zakonodavnoga saziva,

| — | uzimajući u obzir dopunsko izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0021/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dopunsko izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0021/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 67, 6.3.2014., str. 71.

(2)  SL C 126, 26.4.2014., str.8.

(3)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2014)0448.

---

P8_TC1-COD(2013)0214

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o europskim fondovima za dugoročna ulaganja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/760)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/219 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/219

---

P8_TA(2015)0048

Međubankovne naknade za platne transakcije na temelju kartica ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 316/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0550),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0241/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0241/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 5. veljače 2014. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 5. veljače 2014. (1)

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 21. siječnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 21. siječnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 61. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 61. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0167/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0167/2014),

| — | uzimajući u obzir izmjene usvojene na sjednici 3. travnja 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene usvojene na sjednici 3. travnja 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 18. rujna 2014. o nedovršenim poslovima iz sedmog parlamentarnog saziva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 18. rujna 2014. o nedovršenim poslovima iz sedmog parlamentarnog saziva,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0022/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0022/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 193, 24.6.2014., str. 2.

(2)  SL C 170, 5.6.2014., str. 78.

(3)  Usvojeni tekstovi s tim datumom, P7_TA(2014)0279.

---

P8_TC1-COD(2013)0265

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2015 Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/751.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/220 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/220

---

P8_TA(2015)0049

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji – zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit – Belgija

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit, iz Belgije) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD))

(2016/C 316/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0009 – C8-0011/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0009 – C8-0011/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0034/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0034/2015),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima, koje su drastično pogoršane gospodarskom, financijskom i socijalnom krizom, te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima, koje su drastično pogoršane gospodarskom, financijskom i socijalnom krizom, te kako bi im se pomoglo pri ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti adekvatna i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti adekvatna i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je ovo zadnji zahtjev s kojim će se postupati prema Uredbi iz 2006.; |
| --- | --- |

C.

budući da je ovo zadnji zahtjev s kojim će se postupati prema Uredbi iz 2006.;

| D. | pozdravlja proširenje ciljeva i kriterija Uredbe o EGF-u koji su u nju uvršteni u prosincu 2013. s ciljem integriranja i olakšavanja podnošenja zahtjeva iz regija i zemalja s manjom gustoćom naseljenosti; |
| --- | --- |

D.

pozdravlja proširenje ciljeva i kriterija Uredbe o EGF-u koji su u nju uvršteni u prosincu 2013. s ciljem integriranja i olakšavanja podnošenja zahtjeva iz regija i zemalja s manjom gustoćom naseljenosti;

| E. | pozdravlja povećanje učinkovitosti Komisije, Parlamenta i Vijeća u postupanju sa zahtjevima za doprinos iz EGF-a, skraćivanjem rokova za procjenu i odobrenje radi proširenja popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te radi financiranja poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

E.

pozdravlja povećanje učinkovitosti Komisije, Parlamenta i Vijeća u postupanju sa zahtjevima za doprinos iz EGF-a, skraćivanjem rokova za procjenu i odobrenje radi proširenja popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te radi financiranja poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| F. | budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit za financijski doprinos iz EGF-a slijedom 257 slučajeva otpuštanja povezanih sa zatvaranjem postrojenja poduzeća iz grupe Saint-Gobain Sekurit (SGS) koje se nalazi u Auvelaisu i koje je proizvodilo sigurnosno staklo za automobilsku industriju; budući da su se otpuštanja dogodila tijekom i nakon referentnog razdoblja od 31. kolovoza 2013. do 31. prosinca 2013. i povezani su s smanjenjem proizvodnje sigurnosnog stakla za automobile u Uniji; |
| --- | --- |

F.

budući da je Belgija podnijela zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit za financijski doprinos iz EGF-a slijedom 257 slučajeva otpuštanja povezanih sa zatvaranjem postrojenja poduzeća iz grupe Saint-Gobain Sekurit (SGS) koje se nalazi u Auvelaisu i koje je proizvodilo sigurnosno staklo za automobilsku industriju; budući da su se otpuštanja dogodila tijekom i nakon referentnog razdoblja od 31. kolovoza 2013. do 31. prosinca 2013. i povezani su s smanjenjem proizvodnje sigurnosnog stakla za automobile u Uniji;

| G. | budući da je od EGF-a zatražena financijska pomoć u iznosu od 1 339 928 EUR (što čini 50 % ukupnog proračuna); |
| --- | --- |

G.

budući da je od EGF-a zatražena financijska pomoć u iznosu od 1 339 928 EUR (što čini 50 % ukupnog proračuna);

| H. | budući da, iako ne udovoljava kriterijima utvrđenima u članku 2. točkama (a) i (b) Uredbe o EGF-u, ovaj zahtjev se svrstava u kategoriju za iznimne okolnosti, čime se ipak dopušta mobilizacija EGF-a; |
| --- | --- |

H.

budući da, iako ne udovoljava kriterijima utvrđenima u članku 2. točkama (a) i (b) Uredbe o EGF-u, ovaj zahtjev se svrstava u kategoriju za iznimne okolnosti, čime se ipak dopušta mobilizacija EGF-a;

| 1. | slaže se s odlukom Komisije da zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a koji je 19. prosinca 2013. podnijela Belgija, unatoč činjenici da uvjeti utvrđeni u članku 2. točkama (a) i (b) Uredbe o EGF-u nisu ispunjeni, ima osnovu za odobrenje financijskog doprinosa prema članku 2. točki (c), kojim se zahtijeva da se dokažu iznimne okolnosti; naglašava da bi se pozivanje na članak 2. točku (c) trebalo procijeniti posebno za svaki slučaj i da ono ne bi trebalo postati opće načelo za mobilizaciju EGF-a ako nisu ispunjeni osnovni uvjeti; |
| --- | --- |

1.

slaže se s odlukom Komisije da zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a koji je 19. prosinca 2013. podnijela Belgija, unatoč činjenici da uvjeti utvrđeni u članku 2. točkama (a) i (b) Uredbe o EGF-u nisu ispunjeni, ima osnovu za odobrenje financijskog doprinosa prema članku 2. točki (c), kojim se zahtijeva da se dokažu iznimne okolnosti; naglašava da bi se pozivanje na članak 2. točku (c) trebalo procijeniti posebno za svaki slučaj i da ono ne bi trebalo postati opće načelo za mobilizaciju EGF-a ako nisu ispunjeni osnovni uvjeti;

| 2. | naglašava da je EGF poseban instrument zahvaljujući kojem Unija može reagirati na konkretne nepredvidljive okolnosti te da on treba zadržati svoju osnovnu svrhu pružanja potpore u slučaju kada se tijekom referentnog razdoblja otpusti velik broj radnika (najmanje njih 500) kao posljedica velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije i globalne financijske i gospodarske krize; ističe da EGF ne smije postati zamjena za druge europske strukturne i investicijske fondove kao što je Europski socijalni fond te da se on ne smije rabiti kao nadopuna tim fondovima; naglašava da iznimne okolnosti u kojima je dopuštena mobilizacija EGF-a ne smiju nadilaziti navedeno područje primjene; |
| --- | --- |

2.

naglašava da je EGF poseban instrument zahvaljujući kojem Unija može reagirati na konkretne nepredvidljive okolnosti te da on treba zadržati svoju osnovnu svrhu pružanja potpore u slučaju kada se tijekom referentnog razdoblja otpusti velik broj radnika (najmanje njih 500) kao posljedica velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije i globalne financijske i gospodarske krize; ističe da EGF ne smije postati zamjena za druge europske strukturne i investicijske fondove kao što je Europski socijalni fond te da se on ne smije rabiti kao nadopuna tim fondovima; naglašava da iznimne okolnosti u kojima je dopuštena mobilizacija EGF-a ne smiju nadilaziti navedeno područje primjene;

| 3. | prima na znanje da su 19. prosinca 2013. belgijske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz Uredbe o EGF-u, u kojoj se ne navodi krajnji rok za ispitivanje zahtjeva, i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 21. siječnja 2014.; žali zbog toga što su informacije o nastalim iznimnim okolnostima nedostatne; ističe da te iznimne okolnosti moraju biti ispravno provjerene kako bi se odobrilo izuzeće u odnosu na uvjete iz članka 2. točke (a) i članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje da su 19. prosinca 2013. belgijske vlasti predale zahtjev za financijski doprinos iz Uredbe o EGF-u, u kojoj se ne navodi krajnji rok za ispitivanje zahtjeva, i da je Komisija svoju procjenu učinila dostupnom 21. siječnja 2014.; žali zbog toga što su informacije o nastalim iznimnim okolnostima nedostatne; ističe da te iznimne okolnosti moraju biti ispravno provjerene kako bi se odobrilo izuzeće u odnosu na uvjete iz članka 2. točke (a) i članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u;

| 4. | izražava zabrinutost zbog količine vremena koje je proteklo od datuma prvih otpuštanja do izrade procjene zahtjeva; podsjeća na to da je cilj EGF-a da se njime u što kraćem roku pruži pomoć otpuštenim radnicima; |
| --- | --- |

4.

izražava zabrinutost zbog količine vremena koje je proteklo od datuma prvih otpuštanja do izrade procjene zahtjeva; podsjeća na to da je cilj EGF-a da se njime u što kraćem roku pruži pomoć otpuštenim radnicima;

| 5. | apelira na države članice i sve uključene institucije da učine potrebne korake kako bi unaprijedili postupovne i proračunske mjere radi ubrzavanja mobilizacije EGF-a; u tom smislu navodi unaprijeđeni postupak Komisije, koji je uslijedio na zahtjev Parlamenta za ubrzano oslobađanje bespovratnih sredstava, u cilju predstavljanja Europskom parlamentu i Vijeću procjene Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za doprinos iz EGF-a zajedno s prijedlogom za mobilizaciju sredstava EGF-a i prima na znanje usvajanje nove Uredbe o EGF-u (Uredba (EU) br. 1309/2013) koja omogućuje veću učinkovitost, transparentnost, odgovornost i vidljivost EGF-a; |
| --- | --- |

5.

apelira na države članice i sve uključene institucije da učine potrebne korake kako bi unaprijedili postupovne i proračunske mjere radi ubrzavanja mobilizacije EGF-a; u tom smislu navodi unaprijeđeni postupak Komisije, koji je uslijedio na zahtjev Parlamenta za ubrzano oslobađanje bespovratnih sredstava, u cilju predstavljanja Europskom parlamentu i Vijeću procjene Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za doprinos iz EGF-a zajedno s prijedlogom za mobilizaciju sredstava EGF-a i prima na znanje usvajanje nove Uredbe o EGF-u (Uredba (EU) br. 1309/2013) koja omogućuje veću učinkovitost, transparentnost, odgovornost i vidljivost EGF-a;

| 6. | potiče države članice da ostvare korist od razmjene najboljih praksi i da posebno uče od onih država članica, regionalnih i lokalnih vlasti koje su već uvele nacionalne informacijske mreže o EGF-u u koje su uključeni socijalni partneri i dionici na lokalnoj i regionalnoj razini s ciljem ostvarivanja dobre strukture za pružanje pomoći prilikom eventualne pojave slučajeva koji su unutar područja primjene EGF-a; |
| --- | --- |

6.

potiče države članice da ostvare korist od razmjene najboljih praksi i da posebno uče od onih država članica, regionalnih i lokalnih vlasti koje su već uvele nacionalne informacijske mreže o EGF-u u koje su uključeni socijalni partneri i dionici na lokalnoj i regionalnoj razini s ciljem ostvarivanja dobre strukture za pružanje pomoći prilikom eventualne pojave slučajeva koji su unutar područja primjene EGF-a;

| 7. | pozdravlja činjenicu da su 31. kolovoza 2013. radi brze pomoći radnicima belgijske vlasti od lučile započeti s pružanjem usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika, mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja činjenicu da su 31. kolovoza 2013. radi brze pomoći radnicima belgijske vlasti od lučile započeti s pružanjem usluga prilagođenih potrebama pogođenih radnika, mnogo prije odluke o odobravanju zahtjeva, pa čak i podnošenja zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 8. | navodi da je u sektoru proizvodnje sigurnosnog stakla za automobilsku industriju došlo do ozbiljnih gospodarskih poremećaja kao posljedice nekoliko čimbenika kao što su smanjenje proizvodnje sigurnosnog stakla za automobile u Uniji, porast tržišnog udjela konkurencije iz država koje nisu članice Europske unije i porast uvoza tih proizvoda u Uniju; napominje da su djelatnosti SGS Beneluxa bile usko povezane s proizvodnim trendovima u automobilskoj industriji, u kojoj je u razdoblju između 2007. i 2012. proizvodnja osobnih automobila pala s 21,9 milijuna jedinica na 19,5 milijuna jedinica, dok je tijekom istog razdoblja u ostatku svijeta porasla s 47,5 milijuna jedinica na 60,6 milijuna jedinica; primjećuje, povrh toga, da postoji opći trend među proizvođačima i dobavljačima u automobilskoj industriji da proizvodnju unutar Unije iz zapadne Europe (primjerice Francuske, Belgije i Španjolske) premještaju u istočnu Europu; |
| --- | --- |

8.

navodi da je u sektoru proizvodnje sigurnosnog stakla za automobilsku industriju došlo do ozbiljnih gospodarskih poremećaja kao posljedice nekoliko čimbenika kao što su smanjenje proizvodnje sigurnosnog stakla za automobile u Uniji, porast tržišnog udjela konkurencije iz država koje nisu članice Europske unije i porast uvoza tih proizvoda u Uniju; napominje da su djelatnosti SGS Beneluxa bile usko povezane s proizvodnim trendovima u automobilskoj industriji, u kojoj je u razdoblju između 2007. i 2012. proizvodnja osobnih automobila pala s 21,9 milijuna jedinica na 19,5 milijuna jedinica, dok je tijekom istog razdoblja u ostatku svijeta porasla s 47,5 milijuna jedinica na 60,6 milijuna jedinica; primjećuje, povrh toga, da postoji opći trend među proizvođačima i dobavljačima u automobilskoj industriji da proizvodnju unutar Unije iz zapadne Europe (primjerice Francuske, Belgije i Španjolske) premještaju u istočnu Europu;

| 9. | prima na znanje da iako nije podnesen nijedan drugi zahtjev za doprinos iz EGF-a koji se odnosi konkretno na sektor automobilskog stakla (4), podnesen je niz zahtjeva koji su se odnosili na proizvođače motornih vozila ili dobavljače automobilske opreme (5); |
| --- | --- |

9.

prima na znanje da iako nije podnesen nijedan drugi zahtjev za doprinos iz EGF-a koji se odnosi konkretno na sektor automobilskog stakla (4), podnesen je niz zahtjeva koji su se odnosili na proizvođače motornih vozila ili dobavljače automobilske opreme (5);

| 10. | napominje da su otpuštanjima u poduzeću SGS većinom pogođeni radnici u proizvodnji (83 % pogođenog osoblja ima status tvorničkog radnika); smatra da bi zbog stanja na tržištu rada u zahvaćenoj regiji otpuštene radnike trebalo prekvalificirati kako bi pronašli posao na drugom radnom mjestu i/ili u drugom sektoru; |
| --- | --- |

10.

napominje da su otpuštanjima u poduzeću SGS većinom pogođeni radnici u proizvodnji (83 % pogođenog osoblja ima status tvorničkog radnika); smatra da bi zbog stanja na tržištu rada u zahvaćenoj regiji otpuštene radnike trebalo prekvalificirati kako bi pronašli posao na drugom radnom mjestu i/ili u drugom sektoru;

| 11. | žali zbog toga što su, s obzirom na društveno-gospodarsku situaciju u kojoj se nalaze predmetno područje i njemu susjedna područja (Charleroi i Namur), radnicima koje je otpustilo poduzeće SGS Benelux mogućnosti za zapošljavanje u tim područjima ograničene jer će se za ograničen broj radnih mjesta u sektoru stakla na tržištu rada natjecati vjerojatno s mnogim drugim radnicima sličnih kvalifikacija i iskustva; podsjeća na to da je toj regiji svojstvena relativno visoka razina strukturne nezaposlenosti s razmjerno velikim udjelom dugoročno nezaposlenih i s niskim razinama kvalificiranosti i osposobljenosti; naglašava da se zbog toga otpuštanja u poduzeću SGS Benelux događaju u teškim lokalnim društveno-gospodarskim okolnostima; |
| --- | --- |

11.

žali zbog toga što su, s obzirom na društveno-gospodarsku situaciju u kojoj se nalaze predmetno područje i njemu susjedna područja (Charleroi i Namur), radnicima koje je otpustilo poduzeće SGS Benelux mogućnosti za zapošljavanje u tim područjima ograničene jer će se za ograničen broj radnih mjesta u sektoru stakla na tržištu rada natjecati vjerojatno s mnogim drugim radnicima sličnih kvalifikacija i iskustva; podsjeća na to da je toj regiji svojstvena relativno visoka razina strukturne nezaposlenosti s razmjerno velikim udjelom dugoročno nezaposlenih i s niskim razinama kvalificiranosti i osposobljenosti; naglašava da se zbog toga otpuštanja u poduzeću SGS Benelux događaju u teškim lokalnim društveno-gospodarskim okolnostima;

| 12. | napominje da usluge prilagođene potrebama koje su navedene u zahtjevu uključuju nekoliko mjera za poticanje povratka radnika na tržište rada i pomoć radnicima u administrativnim postupcima, a za većinu njih se očekuje da budu od koristi svim otpuštenim radnicima; |
| --- | --- |

12.

napominje da usluge prilagođene potrebama koje su navedene u zahtjevu uključuju nekoliko mjera za poticanje povratka radnika na tržište rada i pomoć radnicima u administrativnim postupcima, a za većinu njih se očekuje da budu od koristi svim otpuštenim radnicima;

| 13. | napominje da su usklađenim paketom usluga prilagođenih potrebama za koje se traži sufinanciranje obuhvaćene sljedeće mjere za ponovno uključivanje 257 otpuštenih radnika na tržište rada (razvrstane po kategorijama): (1) individualna pomoć u traženju posla, upravljanje slučajevima i pružanje općih informacija, (2) osposobljavanje i prekvalifikacija te (3) promicanje poduzetništva; |
| --- | --- |

13.

napominje da su usklađenim paketom usluga prilagođenih potrebama za koje se traži sufinanciranje obuhvaćene sljedeće mjere za ponovno uključivanje 257 otpuštenih radnika na tržište rada (razvrstane po kategorijama): (1) individualna pomoć u traženju posla, upravljanje slučajevima i pružanje općih informacija, (2) osposobljavanje i prekvalifikacija te (3) promicanje poduzetništva;

| 14. | pozdravlja činjenicu da su brojni socijalni partneri i organizacije sudjelovali u općoj koordinaciji i provedbi mjera što obuhvaća sindikate (FGTB, CSC), FOREM (javni zavod za zapošljavanje i osposobljavanje u Valoniji), sektorske centre za strukovno i tehnološko osposobljavanje koji djeluju u Valoniji, agenciju Europskog socijalnog fonda francuske zajednice u Belgiji i valonsku vladu; nadalje, cijeni to što sindikati izravno sudjeluju u vođenju dvaju odjela za pronalazak novog posla koji su osnovani ad hoc za svako društvo pojedinačno; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja činjenicu da su brojni socijalni partneri i organizacije sudjelovali u općoj koordinaciji i provedbi mjera što obuhvaća sindikate (FGTB, CSC), FOREM (javni zavod za zapošljavanje i osposobljavanje u Valoniji), sektorske centre za strukovno i tehnološko osposobljavanje koji djeluju u Valoniji, agenciju Europskog socijalnog fonda francuske zajednice u Belgiji i valonsku vladu; nadalje, cijeni to što sindikati izravno sudjeluju u vođenju dvaju odjela za pronalazak novog posla koji su osnovani ad hoc za svako društvo pojedinačno;

| 15. | upozorava na potrebu da se poveća i potakne pomoć uz autonomiju i lakoću pristupa na regionalnoj razini kako bi se proveo pristup odozdo prema gore, čime bi se osnažila lokalna rješenja na regionalnoj razini u slučajevima koji su unutar područja primjene EGF-a; |
| --- | --- |

15.

upozorava na potrebu da se poveća i potakne pomoć uz autonomiju i lakoću pristupa na regionalnoj razini kako bi se proveo pristup odozdo prema gore, čime bi se osnažila lokalna rješenja na regionalnoj razini u slučajevima koji su unutar područja primjene EGF-a;

| 16. | prima na znanje predložene mjere kako bi se povećala mogućnost zapošljavanja otpuštenih radnika; podsjeća na to da naknade nisu na popisu usluga prilagođenih potrebama korisnika koje će se financirati sredstvima EGF-a; |
| --- | --- |

16.

prima na znanje predložene mjere kako bi se povećala mogućnost zapošljavanja otpuštenih radnika; podsjeća na to da naknade nisu na popisu usluga prilagođenih potrebama korisnika koje će se financirati sredstvima EGF-a;

| 17. | napominje da ovim zahtjevom za doprinos iz EGF-a nisu obuhvaćene mjere koje su na temelju postupaka kolektivnog otpuštanja obvezne prema belgijskom saveznom zakonodavstvu i koje se provode u okviru uobičajenih aktivnosti odjela za nalaženje novog posla (npr. potpora pri traženju zamjenskog posla, osposobljavanje, pomoć pri traženju posla i pružanje savjeta o razvoju karijere itd.); |
| --- | --- |

17.

napominje da ovim zahtjevom za doprinos iz EGF-a nisu obuhvaćene mjere koje su na temelju postupaka kolektivnog otpuštanja obvezne prema belgijskom saveznom zakonodavstvu i koje se provode u okviru uobičajenih aktivnosti odjela za nalaženje novog posla (npr. potpora pri traženju zamjenskog posla, osposobljavanje, pomoć pri traženju posla i pružanje savjeta o razvoju karijere itd.);

| 18. | podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je stekao usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju mogućnosti zapošljavanja svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

18.

podsjeća na važnost prilagođenih programa osposobljavanja i priznavanja sposobnosti i vještina koje je stekao usvojio tijekom profesionalne karijere kada je riječ o povećanju mogućnosti zapošljavanja svih radnika; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi ne samo potrebama otpuštenih radnika nego i stvarnom poslovnom okruženju;

| 19. | pozdravlja činjenicu da se tijekom različitih faza pristupa mjerama EGF-a i njihove provedbe primjenjivalo i da će se i dalje primjenjivati načelo ravnpravnosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja činjenicu da se tijekom različitih faza pristupa mjerama EGF-a i njihove provedbe primjenjivalo i da će se i dalje primjenjivati načelo ravnpravnosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije;

| 20. | pozdravlja činjenicu da su socijalni partneri bili uključeni u izradu socijalnog plana i u provedbu mjera; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja činjenicu da su socijalni partneri bili uključeni u izradu socijalnog plana i u provedbu mjera;

| 21. | naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da ti doprinosi ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

21.

naglašava da se financijskim doprinosima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode k trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da ti doprinosi ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora;

| 22. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

22.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 406, 30.12.2006., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Vidi bazu podataka EGF-a dostupnu na http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582.

(5)  Vidi nacrte prijedloga Komisije o predmetima EGF/2007/001 FR/dobavljači Peugeota (Odluka COM(2007)0415 od 12.7.2007.), EGF/2007/010 PT/Lisboa-Alentejo (Odluka COM(2008)0094 od 20.2.2008.), EGF/2008/002 ES/Delphi (Odluka COM(2008)0547 od 9.9.2008.), EGF/2008/004 ES/Castilla y León/Aragón automoción (Odluka COM(2009)0150 završna verzija od 20.3.2009.), EGF/2009/007 SE/Volvo i EGF/2009/009 AT/Steiermark (Odluka COM(2009)0602 od 27.10.2009.), EGF/2009/013 DE/Karmann (Odluka COM(2010)0007 od 22.1.2010.), EGF/2009/019 FR/Renault (Odluka COM(2011)0420 od 11.7.2011.), EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción (Odluka COM(2010)0453 od 2.9.2010.), EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive (Odluka COM(2010)0616 završna verzija od 29.10.2010), EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium (Odluka COM(2011)0212 od 14.4.2011.), EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive (Odluka COM(2011)0447 od 20.7.2011.), EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive (Odluka COM(2011)0664 od 13.10.2011.), EGF/2012/004 ES/Grupo Santana (Odluka COM(2014)0116 od 5.3.2014.), EGF/2012/005 SE/Saab (Odluka COM(2012)0622 od 19.10.2012.), EGF/2013/006 PL/Fiat Auto Poland (Odluka COM(2014)0699 od 10.11.2014.), EGF/2013/012 BE/Ford Genk (Odluka COM(2014)0532 od 22.8.2014.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit iz Belgije)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU)2015/470.)

---

Srijeda, 11. ožujka 2015.

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/224

---

P8_TA(2015)0053

Zajednička pravila za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2016/C 316/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0323), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0323),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0014/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0014/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 13. studenog 2014. upućeno Odboru za međunarodnu trgovinu u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 13. studenog 2014. upućeno Odboru za međunarodnu trgovinu u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0014/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0014/2015),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | usvaja stajalište u prvom čitanju, preuzimajući prijedlog Komisije i uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

usvaja stajalište u prvom čitanju, preuzimajući prijedlog Komisije i uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0168

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (preinaka)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/755.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/226

---

P8_TA(2015)0054

Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Crnom Gorom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (kodificirani tekst) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 316/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0374), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0374),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0035/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0035/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1)

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0051/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0051/2014),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0190

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/752.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/227

---

P8_TA(2015)0055

Carinske kvote Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o otvaranju određenih carinskih kvota Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (kodificirani tekst) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 316/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0594), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0594),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0169/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0169/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1)

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0052/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0052/2014),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0276

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o otvaranju određenih carinskih kvota Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (kodifikacija)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/754.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/228 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/228

---

P8_TA(2015)0056

Uvoz poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju (kodificirani tekst) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 316/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0586), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0586),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0166/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0166/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1)

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0048/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0048/2014),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije obljavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0272

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju (kodifikacirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/753.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/229 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/229

---

P8_TA(2015)0057

Suspenzija određenih koncesija koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o suspenziji određenih koncesija koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske (kodificirani tekst) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2016/C 316/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0593), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0593),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0170/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0170/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0050/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0050/2014),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju,; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju,;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0275

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. ožujka 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o suspenziji određenih povlastica koje se odnose na uvoz u Uniju poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske (kodifikacirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/756.)

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/230 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/230

---

P8_TA(2015)0058

Osnivanje Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o nacrtu odluke Vijeća o usvajanju, u ime Europske unije, izmijenjenog Sporazuma o osnivanju Opće komisije za ribarstvo na Sredozemlju (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 316/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14993/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14993/2014),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmijenjenog sporazuma o osnivanju Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (15458/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmijenjenog sporazuma o osnivanju Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (15458/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0027/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0027/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A8-0038/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A8-0038/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Općoj komisiji za ribarstvo Sredozemlja. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Općoj komisiji za ribarstvo Sredozemlja.

---

| 30.8.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 316/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 316/231

---

P8_TA(2015)0061

Smjernice za proračun za 2016. godinu – dio III.

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. ožujka 2015. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2016., dio III. – Komisija (2015/2008(BUD))

(2016/C 316/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 312. i 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 312. i 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2014. o stajalištu Vijeća o novom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2014. o stajalištu Vijeća o novom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015. (5) i šest povezanih zajedničkih izjava Parlamenta, Vijeća i Komisije te tri unilateralne izjave, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2015. (5) i šest povezanih zajedničkih izjava Parlamenta, Vijeća i Komisije te tri unilateralne izjave,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju o Planu ulaganja za Europu koju je Komisija donijela 26. studenog 2014. (COM(2014)0903) i prijedlog uredbe o Europskom fondu za strateška ulaganja koji je Komisija donijela 13. siječnja 2015. (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju o Planu ulaganja za Europu koju je Komisija donijela 26. studenog 2014. (COM(2014)0903) i prijedlog uredbe o Europskom fondu za strateška ulaganja koji je Komisija donijela 13. siječnja 2015. (COM(2015)0010),

| — | uzimajući u obzir glavu II. poglavlje 8. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu II. poglavlje 8. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0027/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0027/2015),

| A. | budući da je proračun EU-a u prvom redu investicijski proračun sa snažnim učinkom poluge te služi kao katalizator rasta, konkurentnosti i radnih mjesta diljem Unije; budući da se udruživanjem resursa i ekonomijama razmjera olakšava provedba programa i projekata koje bi inače bilo teško ili nemoguće provesti te se jamče strateška ulaganja u projekte s europskom dodanom vrijednošću; budući da proračun EU-a ima konkretan pozitivan učinak na život građana; budući da ima ključnu ulogu u smanjenju razlika među europskim regijama i osiguranju ulaganja u područjima gdje je to najviše potrebno; |
| --- | --- |

A.

budući da je proračun EU-a u prvom redu investicijski proračun sa snažnim učinkom poluge te služi kao katalizator rasta, konkurentnosti i radnih mjesta diljem Unije; budući da se udruživanjem resursa i ekonomijama razmjera olakšava provedba programa i projekata koje bi inače bilo teško ili nemoguće provesti te se jamče strateška ulaganja u projekte s europskom dodanom vrijednošću; budući da proračun EU-a ima konkretan pozitivan učinak na život građana; budući da ima ključnu ulogu u smanjenju razlika među europskim regijama i osiguranju ulaganja u područjima gdje je to najviše potrebno;

| B. | budući da su zbog gospodarske i financijske krize ulaganja u EU znatno smanjena, a nejednakosti u razvoju između različitih regija u EU-a su sve veće; budući da zbog stalnih gospodarskih i proračunskih ograničenja na nacionalnoj razini proračun EU-a ima ključnu ulogu u poticanju konkurentnosti i povećanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da su zbog gospodarske i financijske krize ulaganja u EU znatno smanjena, a nejednakosti u razvoju između različitih regija u EU-a su sve veće; budući da zbog stalnih gospodarskih i proračunskih ograničenja na nacionalnoj razini proračun EU-a ima ključnu ulogu u poticanju konkurentnosti i povećanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u Uniji;

| C. | budući da se ciljevi u okviru proračuna EU-a ne mogu ostvariti ako se u pitanje dovedu njegova opravdanost, pravednost i vjerodostojnost; budući da je ključno da se sve obveze koje su dio višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. u potpunosti poštuju i da se bez odgode riješi niz problema nastalih tijekom proteklih godina, prije svega nezabilježeni broj nepodmirenih računa na kraju 2014.; budući da zbog zaostalih nepodmirenih računa kasni provedba programa i fondova EU-a, a takvim su stanjem u prvom redu pogođeni europski građani; budući da se zbog kašnjenja u strukturnim plaćanjima postavlja pitanje moraju li se plaćati kamate za zakašnjela plaćanja s obzirom na to da regionalne i lokalne vlasti moraju unaprijed tražiti sredstva na financijskim tržištima kako bi pokrili dio Europske unije; ističe da odustajanje od obveza nije rješenje za krizu plaćanja; podsjeća da prema članku 310. UFEU-a prihodi i rashodi prikazani u proračunu moraju biti uravnoteženi; |
| --- | --- |

C.

budući da se ciljevi u okviru proračuna EU-a ne mogu ostvariti ako se u pitanje dovedu njegova opravdanost, pravednost i vjerodostojnost; budući da je ključno da se sve obveze koje su dio višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. u potpunosti poštuju i da se bez odgode riješi niz problema nastalih tijekom proteklih godina, prije svega nezabilježeni broj nepodmirenih računa na kraju 2014.; budući da zbog zaostalih nepodmirenih računa kasni provedba programa i fondova EU-a, a takvim su stanjem u prvom redu pogođeni europski građani; budući da se zbog kašnjenja u strukturnim plaćanjima postavlja pitanje moraju li se plaćati kamate za zakašnjela plaćanja s obzirom na to da regionalne i lokalne vlasti moraju unaprijed tražiti sredstva na financijskim tržištima kako bi pokrili dio Europske unije; ističe da odustajanje od obveza nije rješenje za krizu plaćanja; podsjeća da prema članku 310. UFEU-a prihodi i rashodi prikazani u proračunu moraju biti uravnoteženi;

| D. | budući da je 2016. godina u kojoj će novi programi EU-a za VFO 2014. – 2020. postati operativni i biti u punom zamahu te će tada također započeti pregled VFO-a na polovini razdoblja; |
| --- | --- |

D.

budući da je 2016. godina u kojoj će novi programi EU-a za VFO 2014. – 2020. postati operativni i biti u punom zamahu te će tada također započeti pregled VFO-a na polovini razdoblja;

Oporavak – tri „p”: poslovi, poduzeća i poduzetništvo za pametan, održiv i uključiv rast u Europskoj uniji

| 1. | ističe potencijal i dodanu vrijednost proračuna EU-a za stvaranje radnih mjesta i razvoj poduzeća i poduzetništva za pametan, održiv i uključiv razvoj diljem Unije; u ovom kontekstu također naglašava doprinos proračuna EU-a gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji te u pružanju podrške istraživanju i razvoju kao i potencijal koji energetska tranzicija i međupovezanost imaju za stvaranje novih radnih mjesta i rasta; potvrđuje da širok raspon programa EU-a, uključujući Obzor 2020., COSME, Erasmus+ i Inicijativa za zapošljavanje mladih izravno doprinose ostvarenju tih ciljeva; očekuje da Komisija programima i instrumentima kojima je cilj poticanje rasta dodijeli središnje mjesto u nacrtu proračuna za 2016. kako bi im se zajamčila potrebna sredstva; |
| --- | --- |

1.

ističe potencijal i dodanu vrijednost proračuna EU-a za stvaranje radnih mjesta i razvoj poduzeća i poduzetništva za pametan, održiv i uključiv razvoj diljem Unije; u ovom kontekstu također naglašava doprinos proračuna EU-a gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji te u pružanju podrške istraživanju i razvoju kao i potencijal koji energetska tranzicija i međupovezanost imaju za stvaranje novih radnih mjesta i rasta; potvrđuje da širok raspon programa EU-a, uključujući Obzor 2020., COSME, Erasmus+ i Inicijativa za zapošljavanje mladih izravno doprinose ostvarenju tih ciljeva; očekuje da Komisija programima i instrumentima kojima je cilj poticanje rasta dodijeli središnje mjesto u nacrtu proračuna za 2016. kako bi im se zajamčila potrebna sredstva;

| 2. | podsjeća da u EU- u postoji više od 20 milijuna malih i srednjih poduzeća i da oni čine 99 % ukupnog poslovanja; vjeruje da bi mala i srednja poduzeća zahvaljujući povoljnom poslovnom okruženju i razvoju poduzetničke kulture u EU-u, kao i stvaranju pristojnih radnih mjesta, ponovo mogla zauzeti glavnu ulogu u stvaranju radnih mjesta u Uniji koja je oslabljena gospodarskom krizom; u tom kontekstu naglašava da je povezivanjem poduzetnika i podupiranjem novih projekata potrebno omogućiti stvaranje i poslovanje novoosnovanih poduzeća u EU-u; smatra da se, uz pojednostavljenje zakona i smanjenje birokracije, financijski instrumenti iz programa COSME moraju maksimalno iskoristiti za pomoć i podršku malim i srednjim poduzećima, prije svega olakšavajući im pristup tržištima i kreditima; naglašava veliki potencijal Europskog fonda za strateška ulaganja za mala i srednja poduzeća i srednje kapitalizirana poduzeća; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da u EU- u postoji više od 20 milijuna malih i srednjih poduzeća i da oni čine 99 % ukupnog poslovanja; vjeruje da bi mala i srednja poduzeća zahvaljujući povoljnom poslovnom okruženju i razvoju poduzetničke kulture u EU-u, kao i stvaranju pristojnih radnih mjesta, ponovo mogla zauzeti glavnu ulogu u stvaranju radnih mjesta u Uniji koja je oslabljena gospodarskom krizom; u tom kontekstu naglašava da je povezivanjem poduzetnika i podupiranjem novih projekata potrebno omogućiti stvaranje i poslovanje novoosnovanih poduzeća u EU-u; smatra da se, uz pojednostavljenje zakona i smanjenje birokracije, financijski instrumenti iz programa COSME moraju maksimalno iskoristiti za pomoć i podršku malim i srednjim poduzećima, prije svega olakšavajući im pristup tržištima i kreditima; naglašava veliki potencijal Europskog fonda za strateška ulaganja za mala i srednja poduzeća i srednje kapitalizirana poduzeća;

| 3. | naglašava da najveći udio u investicijskim rashodima proračuna EU-a čine europski strukturni i investicijski fondovi koji su ključni za stvaranje radnih mjesta, povećanje rasta i poboljšanje konkurentnosti i inovacija; ističe činjenicu da je kohezijska politika EU-a bila ključna u održavanju javnih ulaganja u najvažnijim gospodarskim područjima te je ostvarila opipljive rezultate na terenu koji mogu državama članicama i regijama omogućiti da prebrode trenutnu krizu i ostvare ciljeve strategije Europa 2020.; poziva Komisiju i države članice da poduzmu maksimalne napore kako bi se u narednim mjesecima brzo usvojili preostali operativni programi i time zajamčila optimalna provedba u 2016. godini; |
| --- | --- |

3.

naglašava da najveći udio u investicijskim rashodima proračuna EU-a čine europski strukturni i investicijski fondovi koji su ključni za stvaranje radnih mjesta, povećanje rasta i poboljšanje konkurentnosti i inovacija; ističe činjenicu da je kohezijska politika EU-a bila ključna u održavanju javnih ulaganja u najvažnijim gospodarskim područjima te je ostvarila opipljive rezultate na terenu koji mogu državama članicama i regijama omogućiti da prebrode trenutnu krizu i ostvare ciljeve strategije Europa 2020.; poziva Komisiju i države članice da poduzmu maksimalne napore kako bi se u narednim mjesecima brzo usvojili preostali operativni programi i time zajamčila optimalna provedba u 2016. godini;

| 4. | izražava zabrinutost oko financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih od 2016. nadalje s obzirom na pretfinanciranje čitavog iznosa financijske omotnice za taj program 2014. i 2015. godine; naglašava da je potrebno dodatno intenzivirati borbu protiv nezaposlenosti mladih te da bi se u tu svrhu morale razmotriti sve mogućnosti financiranja; u tom smislu podsjeća da je 2016. prva godina kada će biti dostupna sredstva u okviru ukupne razlike VFO-a do gornje granice za obveze, kao što stoji u Uredbi o VFO-u za razdoblje 2014. – 2020., iznad gornjih granica određenih u VFO-u za ciljeve politika koji se odnose na rast i zapošljavanje, posebno zapošljavanje mladih za razdoblje od 2016. do 2020.; poziva Komisiju da utvrdi razloge kašnjenja provedbe tog programa i da surađuje s državama članicama kako bi zajamčila potpunu iskorištenost sredstava; |
| --- | --- |

4.

izražava zabrinutost oko financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih od 2016. nadalje s obzirom na pretfinanciranje čitavog iznosa financijske omotnice za taj program 2014. i 2015. godine; naglašava da je potrebno dodatno intenzivirati borbu protiv nezaposlenosti mladih te da bi se u tu svrhu morale razmotriti sve mogućnosti financiranja; u tom smislu podsjeća da je 2016. prva godina kada će biti dostupna sredstva u okviru ukupne razlike VFO-a do gornje granice za obveze, kao što stoji u Uredbi o VFO-u za razdoblje 2014. – 2020., iznad gornjih granica određenih u VFO-u za ciljeve politika koji se odnose na rast i zapošljavanje, posebno zapošljavanje mladih za razdoblje od 2016. do 2020.; poziva Komisiju da utvrdi razloge kašnjenja provedbe tog programa i da surađuje s državama članicama kako bi zajamčila potpunu iskorištenost sredstava;

| 5. | naglašava važnost prekogranične mobilnosti kako bi Europa mogla imati koristi od raznolikih vještina građana, istovremeno povećavajući mogućnosti osposobljavanja i zapošljavanja za sve generacije; smatra da vodeći i uspješni programi mobilnosti kao što je Erasmus+ koriste i pojedincima i gospodarstvu te bi ih stoga trebalo maksimalno iskoristiti; u tom kontekstu podsjeća da se socijalni aspekti mobilnosti uvijek moraju uzeti u obzir te da je mobilnost samo jedan od mogućih alata za borbu protiv nezaposlenosti i ne bi trebala biti krajnje rješenje; |
| --- | --- |

5.

naglašava važnost prekogranične mobilnosti kako bi Europa mogla imati koristi od raznolikih vještina građana, istovremeno povećavajući mogućnosti osposobljavanja i zapošljavanja za sve generacije; smatra da vodeći i uspješni programi mobilnosti kao što je Erasmus+ koriste i pojedincima i gospodarstvu te bi ih stoga trebalo maksimalno iskoristiti; u tom kontekstu podsjeća da se socijalni aspekti mobilnosti uvijek moraju uzeti u obzir te da je mobilnost samo jedan od mogućih alata za borbu protiv nezaposlenosti i ne bi trebala biti krajnje rješenje;

| 6. | podsjeća da porezna prijevara i utaja poreza negativno utječu na gospodarstva država članica te, kao posljedica toga, i na proračun EU-a; posebno naglašava da svaka prijevara koja se odnosi na porez, kao što je „kružna prijevara”, izravno utječe na prihode EU-a; poziva Komisiju da ojača programe EU-a kojima se upotpunjuju djelovanja država članica na tom području; |
| --- | --- |

6.

podsjeća da porezna prijevara i utaja poreza negativno utječu na gospodarstva država članica te, kao posljedica toga, i na proračun EU-a; posebno naglašava da svaka prijevara koja se odnosi na porez, kao što je „kružna prijevara”, izravno utječe na prihode EU-a; poziva Komisiju da ojača programe EU-a kojima se upotpunjuju djelovanja država članica na tom području;

| 7. | pozdravlja uvođenje kriterija zelenog razvoja u proračun EU-a; vjeruje da bi politike EU-a trebale učinkovito doprinositi postizanju dogovorenih ciljeva u borbi protiv klimatskih promjena, promicanju obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te zaštiti okoliša i bioraznolikosti; smatra da ti ciljevi predstavljaju ključne srednjoročne i dugoročne globalne izazove koji se ne smiju zaboraviti; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja uvođenje kriterija zelenog razvoja u proračun EU-a; vjeruje da bi politike EU-a trebale učinkovito doprinositi postizanju dogovorenih ciljeva u borbi protiv klimatskih promjena, promicanju obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te zaštiti okoliša i bioraznolikosti; smatra da ti ciljevi predstavljaju ključne srednjoročne i dugoročne globalne izazove koji se ne smiju zaboraviti;

Proračun EU-a i plan ulaganja

| 8. | pozdravlja plan ulaganja koji je iznijela Komisija kao prvi korak kojim se može omogućiti mobilizacija 315 milijardi EUR za ulaganja u infrastrukturu, obrazovanje i istraživanja te u mala i srednja poduzeća i srednje kapitalizirana poduzeća kako bi se smanjio deficit javnih i privatnih ulaganja uzrokovan gospodarskom i financijskom krizom; napominje da se od proračuna EU-a očekuje da čini okosnicu tog plana ulaganja tako što će staviti na raspolaganje jamstveni fond u iznosu od 8 milijardi EUR za preuzimanje obveza i plaćanja za opremanje Europskog fonda za strateška ulaganja; smatra da bi se doprinosom iz proračuna EU-a pomoću snažnijeg učinka financijske poluge trebao ostvariti znatan prihod; potvrđuje da je spreman vrlo pažljivo ispitati na koji način su financijske obveze EU-a prema EIB-u za pokretanje Europskog fonda za strateška ulaganja unesene u proračun EU-a; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja plan ulaganja koji je iznijela Komisija kao prvi korak kojim se može omogućiti mobilizacija 315 milijardi EUR za ulaganja u infrastrukturu, obrazovanje i istraživanja te u mala i srednja poduzeća i srednje kapitalizirana poduzeća kako bi se smanjio deficit javnih i privatnih ulaganja uzrokovan gospodarskom i financijskom krizom; napominje da se od proračuna EU-a očekuje da čini okosnicu tog plana ulaganja tako što će staviti na raspolaganje jamstveni fond u iznosu od 8 milijardi EUR za preuzimanje obveza i plaćanja za opremanje Europskog fonda za strateška ulaganja; smatra da bi se doprinosom iz proračuna EU-a pomoću snažnijeg učinka financijske poluge trebao ostvariti znatan prihod; potvrđuje da je spreman vrlo pažljivo ispitati na koji način su financijske obveze EU-a prema EIB-u za pokretanje Europskog fonda za strateška ulaganja unesene u proračun EU-a;

| 9. | ističe da su predloženi plan ulaganja i proračun EU-a međusobno povezani i da se nadopunjuju te da su zajedno usmjereni na oživljavanje gospodarstva i poticanje stvaranja radnih mjesta; naglašava da je proračun EU-a sam po sebi važno ulagačko sredstvo s posebnom ulogom i misijom te da su njime ostvareni konkretni rezultati s jasnom europskom dodanom vrijednošću; uvjeren je da je potrebno uložiti maksimalan trud kako bi se stvorile sinergije ne samo između plana ulaganja i proračuna EU-a, već i s nacionalnim proračunima u cilju premošćivanja nedostatka ulaganja, jamčenja usklađenosti i stabilnosti u EU-u i maksimalnog povećanja učinka javne potrošnje na realno gospodarstvo; nadalje naglašava važnost uklanjanja postojećih zapreka ulaganjima, posebno u odnosu na jasnoću i predvidljivost regulatornog okvira; |
| --- | --- |

9.

ističe da su predloženi plan ulaganja i proračun EU-a međusobno povezani i da se nadopunjuju te da su zajedno usmjereni na oživljavanje gospodarstva i poticanje stvaranja radnih mjesta; naglašava da je proračun EU-a sam po sebi važno ulagačko sredstvo s posebnom ulogom i misijom te da su njime ostvareni konkretni rezultati s jasnom europskom dodanom vrijednošću; uvjeren je da je potrebno uložiti maksimalan trud kako bi se stvorile sinergije ne samo između plana ulaganja i proračuna EU-a, već i s nacionalnim proračunima u cilju premošćivanja nedostatka ulaganja, jamčenja usklađenosti i stabilnosti u EU-u i maksimalnog povećanja učinka javne potrošnje na realno gospodarstvo; nadalje naglašava važnost uklanjanja postojećih zapreka ulaganjima, posebno u odnosu na jasnoću i predvidljivost regulatornog okvira;

Unutarnja i vanjska solidarnost i sigurna Europa

| 10. | podsjeća da je proračun EU-a sredstvo za poticanje unutarnje solidarnosti jer se njime podupire gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, suzbija siromaštvo, promiče uključenost u društvo i pomaže u smanjenju nejednakosti u razvoju ne samo država članica već i njihovih regija; naglašava da je on također sredstvo vanjske solidarnosti koji služi za pružanje hitne pomoći tijekom humanitarnih i civilnih kriza nudeći pomoć zemljama kojima je to potrebno, kao što je to slučaj s Ukrajinom, te je zahvaljujući njemu EU najveći pružatelj razvojne pomoći u cilju ispunjenja obveza EU-a koje se tiču iskorjenjivanja siromaštva, kao što je potvrđeno u Europskom konsenzusu o razvoju, te doprinosi globalnoj razvojnoj strategiji za razdoblje nakon 2015.; |
| --- | --- |

10.

podsjeća da je proračun EU-a sredstvo za poticanje unutarnje solidarnosti jer se njime podupire gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, suzbija siromaštvo, promiče uključenost u društvo i pomaže u smanjenju nejednakosti u razvoju ne samo država članica već i njihovih regija; naglašava da je on također sredstvo vanjske solidarnosti koji služi za pružanje hitne pomoći tijekom humanitarnih i civilnih kriza nudeći pomoć zemljama kojima je to potrebno, kao što je to slučaj s Ukrajinom, te je zahvaljujući njemu EU najveći pružatelj razvojne pomoći u cilju ispunjenja obveza EU-a koje se tiču iskorjenjivanja siromaštva, kao što je potvrđeno u Europskom konsenzusu o razvoju, te doprinosi globalnoj razvojnoj strategiji za razdoblje nakon 2015.;

| 11. | sa zabrinutošću ustvrđuje da je Europa, usprkos tomu što je jedan od najsigurnijih dijelova svijeta, suočena s novim vrstama opasnosti za unutarnju sigurnost zbog čega je potrebno ostvariti bližu policijsku i pravosudnu suradnju i koordinaciju, razviti mjere za bolju integraciju i veću socijalnu koheziju te istovremeno promicati stabilnost i mir u sukobljenim područjima; naglašava da se zajednički napori u svladavanju migracijskih tokova nalaze na razmeđu unutarnje i vanjske solidarnosti; podsjeća da podržava povećanje sredstava EU-a i razvoj kulture pravednog dijeljenja tereta među državama članicama kada je riječ o postupcima u vezi s azilom i migracijama kako bi se jamčile sigurne i zaštićene vanjske granice uz potpuno poštovanje temeljnih vrijednosti EU-a, posebno uzimajući u obzir aktivnosti u Sredozemlju i na jugoistočnoj granici EU-a; poziva Komisiju da predloži ciljano poboljšanje relevantnih programa i instrumenata, čime bi se dokazala predanost EU-a rješenju tih pitanja; |
| --- | --- |

11.

sa zabrinutošću ustvrđuje da je Europa, usprkos tomu što je jedan od najsigurnijih dijelova svijeta, suočena s novim vrstama opasnosti za unutarnju sigurnost zbog čega je potrebno ostvariti bližu policijsku i pravosudnu suradnju i koordinaciju, razviti mjere za bolju integraciju i veću socijalnu koheziju te istovremeno promicati stabilnost i mir u sukobljenim područjima; naglašava da se zajednički napori u svladavanju migracijskih tokova nalaze na razmeđu unutarnje i vanjske solidarnosti; podsjeća da podržava povećanje sredstava EU-a i razvoj kulture pravednog dijeljenja tereta među državama članicama kada je riječ o postupcima u vezi s azilom i migracijama kako bi se jamčile sigurne i zaštićene vanjske granice uz potpuno poštovanje temeljnih vrijednosti EU-a, posebno uzimajući u obzir aktivnosti u Sredozemlju i na jugoistočnoj granici EU-a; poziva Komisiju da predloži ciljano poboljšanje relevantnih programa i instrumenata, čime bi se dokazala predanost EU-a rješenju tih pitanja;

Izvršavanje obveza

| 12. | uvjeren je da proračun EU-a ne može ostvariti puni potencijal ako se prije toga konačno i nedvosmisleno ne riješi niz problema koji su se nagomilali proteklih godina te koji su nažalost dominirali prošlogodišnjim pregovorima o proračunu, posebno opetovani problem nepodmirenih računa na kraju godine, pitanje izrade proračuna za posebne instrumente VFO-a i zastoj u provedbi operativnih programa kohezijske politike; smatra da bi 2015. trebala biti krajnji rok za donošenje konkretnih i održivih rješenja za ta otvorena pitanja; |
| --- | --- |

12.

uvjeren je da proračun EU-a ne može ostvariti puni potencijal ako se prije toga konačno i nedvosmisleno ne riješi niz problema koji su se nagomilali proteklih godina te koji su nažalost dominirali prošlogodišnjim pregovorima o proračunu, posebno opetovani problem nepodmirenih računa na kraju godine, pitanje izrade proračuna za posebne instrumente VFO-a i zastoj u provedbi operativnih programa kohezijske politike; smatra da bi 2015. trebala biti krajnji rok za donošenje konkretnih i održivih rješenja za ta otvorena pitanja;

| 13. | poziva na punu provedbu zajedničkih izjava o odobrenim sredstvima za plaćanja i planu plaćanja koji su Parlament, Vijeće i Komisija dogovorili na kraju proračunskog postupka 2015. te smatra da bi se time pokazalo da su sve tri institucije ozbiljne u pronalaženju rješenja problema nepodmirenih računa; podsjeća na obvezu da se tijekom ove godine održe najmanje tri međuinstitucijska sastanka o plaćanjima kako bi se ocijenilo provođenje plaćanja i preispitane prognoze; očekuje da će se na prvom od tih sastanaka u ožujku 2015. iznijeti prvi pregled razine nepodmirenih računa na kraju 2014. za glavna područja politike; žali što je, kako je i predviđeno, taj iznos na kraju 2014. dosegao nezabilježenih 24,7 milijardi EUR samo za kohezijske programe za razdoblje 2007. – 2013.; žali što je tim dugom dovedena u pitanje vjerodostojnost EU-a i što je u suprotnosti s ciljevima za rast i zapošljavanje postavljenima na najvišoj političkoj razini; naglašava da su plaćanja izravna i logična posljedica prošlih obveza; |
| --- | --- |

13.

poziva na punu provedbu zajedničkih izjava o odobrenim sredstvima za plaćanja i planu plaćanja koji su Parlament, Vijeće i Komisija dogovorili na kraju proračunskog postupka 2015. te smatra da bi se time pokazalo da su sve tri institucije ozbiljne u pronalaženju rješenja problema nepodmirenih računa; podsjeća na obvezu da se tijekom ove godine održe najmanje tri međuinstitucijska sastanka o plaćanjima kako bi se ocijenilo provođenje plaćanja i preispitane prognoze; očekuje da će se na prvom od tih sastanaka u ožujku 2015. iznijeti prvi pregled razine nepodmirenih računa na kraju 2014. za glavna područja politike; žali što je, kako je i predviđeno, taj iznos na kraju 2014. dosegao nezabilježenih 24,7 milijardi EUR samo za kohezijske programe za razdoblje 2007. – 2013.; žali što je tim dugom dovedena u pitanje vjerodostojnost EU-a i što je u suprotnosti s ciljevima za rast i zapošljavanje postavljenima na najvišoj političkoj razini; naglašava da su plaćanja izravna i logična posljedica prošlih obveza;

| 14. | iznimnu važnost pridaje utvrđivanju i provedbi plana o korektnom plaćanju u cilju smanjenja iznosa nepodmirenih računa na kraju godine na strukturnu razinu tijekom trenutačnog VFO-a što su u zajedničkoj deklaraciji dogovorenoj u okviru proračunskog postupka 2015. izjavili Vijeće, Parlament i Komisija; podsjeća da će se sve tri institucije usuglasiti oko ovog plana na vrijeme prije predstavljanja nacrta proračuna za 2016.; smatra da bi međuinstitucijski sastanak u ožujku 2015. trebao biti prilika da se tri institucije usuglase oko tog plana; |
| --- | --- |

14.

iznimnu važnost pridaje utvrđivanju i provedbi plana o korektnom plaćanju u cilju smanjenja iznosa nepodmirenih računa na kraju godine na strukturnu razinu tijekom trenutačnog VFO-a što su u zajedničkoj deklaraciji dogovorenoj u okviru proračunskog postupka 2015. izjavili Vijeće, Parlament i Komisija; podsjeća da će se sve tri institucije usuglasiti oko ovog plana na vrijeme prije predstavljanja nacrta proračuna za 2016.; smatra da bi međuinstitucijski sastanak u ožujku 2015. trebao biti prilika da se tri institucije usuglase oko tog plana;

| 15. | ponavlja svoj nepromijenjeni stav da bi se plaćanja za posebne instrumente (Instrument fleksibilnosti, Fond solidarnosti EU-a, Europski fond za prilagodbu globalizaciji i Pričuvu za pomoć u nuždi) morala računati iznad gornjih granica za plaćanja VFO-a kao što je slučaj za obveze; žali što zbog pogrešnog načina na koji je Vijeće tumačilo relevantne odredbe VFO-a tijekom prošlogodišnjeg proračunskog postupka nije bilo moguće postići dogovor; naglašava da stajalište Vijeće o tom pitanju može podrazumijevati daljnje smanjenje VFO-a u odnosu na razdoblje 2007. – 2013.; očekuje da se to pitanje riješi tehničkom prilagodbom ukupne razlike za plaćanja za 2015. koji će pripremiti Komisija; |
| --- | --- |

15.

ponavlja svoj nepromijenjeni stav da bi se plaćanja za posebne instrumente (Instrument fleksibilnosti, Fond solidarnosti EU-a, Europski fond za prilagodbu globalizaciji i Pričuvu za pomoć u nuždi) morala računati iznad gornjih granica za plaćanja VFO-a kao što je slučaj za obveze; žali što zbog pogrešnog načina na koji je Vijeće tumačilo relevantne odredbe VFO-a tijekom prošlogodišnjeg proračunskog postupka nije bilo moguće postići dogovor; naglašava da stajalište Vijeće o tom pitanju može podrazumijevati daljnje smanjenje VFO-a u odnosu na razdoblje 2007. – 2013.; očekuje da se to pitanje riješi tehničkom prilagodbom ukupne razlike za plaćanja za 2015. koji će pripremiti Komisija;

| 16. | podsjeća da agencije EU-a imaju važnu ulogu u razvoju i provedbi politika i ciljeva EU-a kao što su konkurentnost, rast i zapošljavanje; podsjeća Komisiju i Vijeće da agencije EU-a provode zadaće koje im je povjerilo zakonodavno tijelo te se stoga moraju smatrati važnim dijelom administracije EU-a; naglašava da agencije trebaju dovoljno financijskih i ljudskih resursa kako bi potpuno i učinkovito mogle provoditi svoj statutom određen mandat; naglašava da je jedna agencija EU-a već najavila odgodu i ukidanje postojećih projekata zbog velikog smanjenja osoblja i proračunskih rezova u proračunu za 2015.; podsjeća da se Parlament protivi formiranju baze za preraspodjelu djelatnika te od Komisije traži da prilikom predstavljanja nacrta proračuna za 2016. poništi njezino djelovanje; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da agencije EU-a imaju važnu ulogu u razvoju i provedbi politika i ciljeva EU-a kao što su konkurentnost, rast i zapošljavanje; podsjeća Komisiju i Vijeće da agencije EU-a provode zadaće koje im je povjerilo zakonodavno tijelo te se stoga moraju smatrati važnim dijelom administracije EU-a; naglašava da agencije trebaju dovoljno financijskih i ljudskih resursa kako bi potpuno i učinkovito mogle provoditi svoj statutom određen mandat; naglašava da je jedna agencija EU-a već najavila odgodu i ukidanje postojećih projekata zbog velikog smanjenja osoblja i proračunskih rezova u proračunu za 2015.; podsjeća da se Parlament protivi formiranju baze za preraspodjelu djelatnika te od Komisije traži da prilikom predstavljanja nacrta proračuna za 2016. poništi njezino djelovanje;

Daljnji koraci

| 17. | poziva Komisiju da pri donošenju svoga nacrta proračuna za 2016. uzme u obzir navedene političke prioritete kako bi se za relevantne programe i mjere EU-a dodijelila sredstva potrebna za ostvarenje tih ciljeva; u tom smislu očekuje pozitivan odgovor Komisije na daljnje zahtjeve i stavove iznesene u ovoj Rezoluciji kako bi se riješili problemi koji se ponavljaju i olakšao ovogodišnji proračunski postupak; također od Komisije očekuje da u svom nacrtu proračuna predloži odgovarajuću razinu odobrenih sredstava za plaćanja temeljenu na stvarnim predviđanjima i potrebama, tako da EU-u omogući sredstva u skladu s njegovim potrebama; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da pri donošenju svoga nacrta proračuna za 2016. uzme u obzir navedene političke prioritete kako bi se za relevantne programe i mjere EU-a dodijelila sredstva potrebna za ostvarenje tih ciljeva; u tom smislu očekuje pozitivan odgovor Komisije na daljnje zahtjeve i stavove iznesene u ovoj Rezoluciji kako bi se riješili problemi koji se ponavljaju i olakšao ovogodišnji proračunski postupak; također od Komisije očekuje da u svom nacrtu proračuna predloži odgovarajuću razinu odobrenih sredstava za plaćanja temeljenu na stvarnim predviđanjima i potrebama, tako da EU-u omogući sredstva u skladu s njegovim potrebama;

| 18. | podsjeća da prema Ugovoru Europski parlament, Vijeće i Komisija jamče Uniji financijska sredstva koja joj omogućuju ispunjavanje njezinih pravnih obveza u odnosu na treće strane; ustraje na upotrebi svih raspoloživih sredstava u okviru Uredbe o VFO-u kako bi Unija mogla ispuniti svoje zakonske obveze te kako se ne bi ugrozila ili odgodila plaćanja dionicima kao što su istraživači, sveučilišta, itd.; |
| --- | --- |

18.

podsjeća da prema Ugovoru Europski parlament, Vijeće i Komisija jamče Uniji financijska sredstva koja joj omogućuju ispunjavanje njezinih pravnih obveza u odnosu na treće strane; ustraje na upotrebi svih raspoloživih sredstava u okviru Uredbe o VFO-u kako bi Unija mogla ispuniti svoje zakonske obveze te kako se ne bi ugrozila ili odgodila plaćanja dionicima kao što su istraživači, sveučilišta, itd.;

| 19. | poziva Vijeće da pri razmatranju proračuna za sljedeću godinu ne primijeni dvostruke standarde i ispuni očekivanja nastala na temelju njegovih izjava i odluka, bez obzira odnose li se ona na krizu plaćanja, VFO, strategiju Europa 2020. ili ponovno pokretanje ulaganja; smatra da su takve političke izjave i obećanja isprazni ako nisu podržani dostatnim proračunskim sredstvima kojima se omogućuje njihova provedba; |
| --- | --- |

19.

poziva Vijeće da pri razmatranju proračuna za sljedeću godinu ne primijeni dvostruke standarde i ispuni očekivanja nastala na temelju njegovih izjava i odluka, bez obzira odnose li se ona na krizu plaćanja, VFO, strategiju Europa 2020. ili ponovno pokretanje ulaganja; smatra da su takve političke izjave i obećanja isprazni ako nisu podržani dostatnim proračunskim sredstvima kojima se omogućuje njihova provedba;

| 20. | obvezuje se da će, u okviru gornjih granica VFO-a i uzimajući u obzir akutan manjak plaćanja, predano i odgovorno obnašati svoju ulogu jedne grane proračunskog tijela tako što će promicati dobro usmjerena povećanja u proračunskim područjima s velikom sposobnošću apsorpcije sredstava koja su u skladu s njegovim političkim prioritetima i jamče uspješnu provedbu; u tom smislu namjerava uz potporu specijaliziranih odbora preispitati konkretne programe i proračunske linije kojima se može uspješnije ostvariti taj cilj; |
| --- | --- |

20.

obvezuje se da će, u okviru gornjih granica VFO-a i uzimajući u obzir akutan manjak plaćanja, predano i odgovorno obnašati svoju ulogu jedne grane proračunskog tijela tako što će promicati dobro usmjerena povećanja u proračunskim područjima s velikom sposobnošću apsorpcije sredstava koja su u skladu s njegovim političkim prioritetima i jamče uspješnu provedbu; u tom smislu namjerava uz potporu specijaliziranih odbora preispitati konkretne programe i proračunske linije kojima se može uspješnije ostvariti taj cilj;

| 21. | naglašava da će proračun za 2016. biti ključan ne samo jer će 2016. biti prva godina provedbe nove odredbe VFO-a o ukupnoj razlici za obveze, već i zato jer bi trebao poslužiti kao mjerilo za pregled VFO-a za postizborno razdoblje koji će započeti prije kraja 2016.; naglašava potrebu za određivanjem političkih prioriteta i za pravodobnim utvrđivanjem područja s dokazanom dodanom vrijednošću za rashode EU-a za koja se procijeni da je u njih potrebno dodatno ulagati u drugoj polovici VFO-a 2014. – 2020.; naglašava u tom smislu važnost pomnog praćenja provedbe i uspješnosti ključnih programa EU-a još tijekom trenutačnog proračunskog postupka; |
| --- | --- |

21.

naglašava da će proračun za 2016. biti ključan ne samo jer će 2016. biti prva godina provedbe nove odredbe VFO-a o ukupnoj razlici za obveze, već i zato jer bi trebao poslužiti kao mjerilo za pregled VFO-a za postizborno razdoblje koji će započeti prije kraja 2016.; naglašava potrebu za određivanjem političkih prioriteta i za pravodobnim utvrđivanjem područja s dokazanom dodanom vrijednošću za rashode EU-a za koja se procijeni da je u njih potrebno dodatno ulagati u drugoj polovici VFO-a 2014. – 2020.; naglašava u tom smislu važnost pomnog praćenja provedbe i uspješnosti ključnih programa EU-a još tijekom trenutačnog proračunskog postupka;

| 22. | ponovo potvrđuje svoj stav u prilog temeljitoj reformi sustava vlastitih sredstava EU-a zbog čijih postojećih nedostataka dolazi do velikih zastoja u pregovorima o proračunu; stoga najveću političku važnost pridaje radu skupine na visokoj razini za vlastita sredstva kojom predsjeda Mario Monti; pozdravlja prvo izvješće o procjeni skupine na visokoj razini u kojem se predlaže višestruko sagledavanje pitanja vlastitih sredstava za proračun EU-a te s nestrpljenjem iščekuje rezultat svog rada i konačna rješenja koja će biti predstavljena tijekom 2016. na međuinstitucijskoj konferenciji, na kojoj sudjeluju i nacionalni parlamenti te o kojima će se razmatrati u okviru pregleda i revizije VFO-a za postizborno razdoblje; |
| --- | --- |

22.

ponovo potvrđuje svoj stav u prilog temeljitoj reformi sustava vlastitih sredstava EU-a zbog čijih postojećih nedostataka dolazi do velikih zastoja u pregovorima o proračunu; stoga najveću političku važnost pridaje radu skupine na visokoj razini za vlastita sredstva kojom predsjeda Mario Monti; pozdravlja prvo izvješće o procjeni skupine na visokoj razini u kojem se predlaže višestruko sagledavanje pitanja vlastitih sredstava za proračun EU-a te s nestrpljenjem iščekuje rezultat svog rada i konačna rješenja koja će biti predstavljena tijekom 2016. na međuinstitucijskoj konferenciji, na kojoj sudjeluju i nacionalni parlamenti te o kojima će se razmatrati u okviru pregleda i revizije VFO-a za postizborno razdoblje;

o

o o

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0100.

(5)  SL L 69, 13.3.2015.

---