# Úřední věstník C 278/2016

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 278 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5930. července 2016 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 278

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5930. července 2016

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 278/01 | Sdělení Komise – Pokyny k provádění systémů řízení bezpečnosti potravin zaměřené na programy nezbytných předpokladů (PNP) a postupy založené na zásadách HACCP, včetně otázek zjednodušení/pružnosti jejich provádění v některých potravinářských podnicích | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2016/C 278/01

Sdělení Komise – Pokyny k provádění systémů řízení bezpečnosti potravin zaměřené na programy nezbytných předpokladů (PNP) a postupy založené na zásadách HACCP, včetně otázek zjednodušení/pružnosti jejich provádění v některých potravinářských podnicích

1

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 278/02 | Směnné kurzy vůči euru | 33 |
| 2016/C 278/03 | Sdělení týkající se dovozních a vývozních licencí pro zemědělské produkty (Toto sdělení nahrazuje sdělení zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 264 ze dne 13. září 2013, s. 4 , a sdělení Komise – Některé pokyny pro používání nařízení (ES) č. 376/2008 – přijaté Komisí dne 24. září 2013 a oznámené členským státům dne 25. září 2013) | 34 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2016/C 278/04 | Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) | 47 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2016/C 278/02

Směnné kurzy vůči euru

33

2016/C 278/03

Sdělení týkající se dovozních a vývozních licencí pro zemědělské produkty (Toto sdělení nahrazuje sdělení zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 264 ze dne 13. září 2013, s. 4 , a sdělení Komise – Některé pokyny pro používání nařízení (ES) č. 376/2008 – přijaté Komisí dne 24. září 2013 a oznámené členským státům dne 25. září 2013)

(Toto sdělení nahrazuje sdělení zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 264 ze dne 13. září 2013, s. 4 , a sdělení Komise – Některé pokyny pro používání nařízení (ES) č. 376/2008 – přijaté Komisí dne 24. září 2013 a oznámené členským státům dne 25. září 2013)

34

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2016/C 278/04

Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex)

47

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2016/C 278/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8089 – Randstad/Ausy) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 49 |
| 2016/C 278/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8111 – Ardian/Crédit Agricole Assurances/Indigo Infra) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 50 |
| 2016/C 278/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8139 – Onex/Pain & Partners/WireCo) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 51 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2016/C 278/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8089 – Randstad/Ausy) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

49

2016/C 278/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8111 – Ardian/Crédit Agricole Assurances/Indigo Infra) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

50

2016/C 278/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8139 – Onex/Pain & Partners/WireCo) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

51

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 30.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 278/1

---

SDĚLENÍ KOMISE

Pokyny k provádění systémů řízení bezpečnosti potravin zaměřené na programy nezbytných předpokladů (PNP) a postupy založené na zásadách HACCP, včetně otázek zjednodušení/pružnosti jejich provádění v některých potravinářských podnicích

(2016/C 278/01)

1.   ÚVOD

Článek 4 nařízení (ES) č. 852/2004 (1) o hygieně potravin od provozovatelů potravinářských podniků vyžaduje, aby dodržovali obecné hygienické požadavky stanovené v přílohách I a II uvedeného nařízení. Tyto požadavky jsou doplněny zvláštními hygienickými požadavky pro potraviny živočišného původu stanovenými nařízením (ES) č. 853/2004 (2). Společně tvoří takzvané programy nezbytných předpokladů (dále jen „programy PNP“, viz definice v dodatku 1), jak jsou označovány na mezinárodní úrovni, např. Světovou zdravotnickou organizací (WHO), Organizací OSN pro výživu a zemědělství (FAO), v Codexu alimentarius a v normách ISO.

Článek 5 nařízení (ES) č. 852/2004 požaduje, aby provozovatelé potravinářských podniků vytvořili a zavedli stálý postup založený na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (dále jen „postupy založené na zásadách HACCP“ nebo „systém HACCP“) a postupovali podle něj. Zásady HACCP se obecně považují za užitečný nástroj, který provozovatelům potravinářských podniků pomáhá omezovat nebezpečí, jež se mohou v potravinách objevit, a jako takové jsou uznávány i v mezinárodním měřítku.

Výše zmíněné články společně se zásadami stanovenými nařízením (ES) č. 178/2002 (3) (používání analýzy rizik a zásada předběžné opatrnosti, průhlednost a sdělování, primární odpovědnost provozovatelů potravinářských podniků a sledovatelnost) tvoří právní základ evropského systému řízení bezpečnosti potravin, jehož požadavky musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat.

Tyto pokyny navazují na „Souhrnnou zprávu o stavu provádění systému HACCP v EU a oblastech vyžadujících zlepšení“, kterou vypracoval Potravinový a veterinární úřad (FVO) spadající pod Generální ředitelství Komise pro zdraví a bezpečnost potravin (4). Ze zprávy vyplynulo, že by zejména bylo vhodné rozšířit stávající pokyny pro tento systém. Předkládané pokyny se nezaměřují výlučně na postupy založené na zásadách HACCP, ale v celistvější formě se zabývají tím, jak se programy PNP a systém HACCP používají v rámci systému řízení bezpečnosti potravin, včetně otázky pružnosti u určitých podniků.

Za účelem projednání těchto otázek a nalezení shody Komise uspořádala řadu setkání s odborníky z členských států.

2.   ÚČEL

Účelem těchto pokynů je usnadnit a harmonizovat provádění požadavků EU, které se týkají programů PNP a postupů založených na zásadách HACCP, prostřednictvím předložených praktických informací o:

| — | propojení programů PNP a postupů založených na zásadách HACCP v rámci systému řízení bezpečnosti potravin, |
| --- | --- |

—

propojení programů PNP a postupů založených na zásadách HACCP v rámci systému řízení bezpečnosti potravin,

| — | provádění programů PNP (příloha I), |
| --- | --- |

—

provádění programů PNP (příloha I),

| — | provádění (obvyklých) postupů založených na zásadách HACCP (příloha II) a |
| --- | --- |

—

provádění (obvyklých) postupů založených na zásadách HACCP (příloha II) a

| — | pružnosti, která v souvislosti s prováděním programů PNP a postupů založených na zásadách HACCP vyplývá pro určitá potravinářská zařízení s ohledem na právní předpisy EU (příloha III). |
| --- | --- |

—

pružnosti, která v souvislosti s prováděním programů PNP a postupů založených na zásadách HACCP vyplývá pro určitá potravinářská zařízení s ohledem na právní předpisy EU (příloha III).

Jelikož jsou informace uvedené v těchto pokynech všeobecné, jsou určeny především příslušným orgánům, aby podporovaly jednotný výklad zákonných požadavků. Pokyny mají dále pomoci provozovatelům potravinářských podniků zavést po provedení specifických úprav požadavky EU do praxe, aniž by byla dotčena jejich primární odpovědnost za bezpečnost potravin.

Pro přímé použití v konkrétních zařízeních mohou být pokyny doplněny na úrovni jednotlivých odvětví a na úrovni vnitrostátní.

3.   PROPOJENÍ SYSTÉMU ŘÍZENÍ BEZPEČNOSTI POTRAVIN, PROGRAMŮ PNP, SPRÁVNÉ HYGIENICKÉ PRAXE (GHP), SPRÁVNÉ VÝROBNÍ PRAXE (GMP) A SYSTÉMU HACCP

Systém řízení bezpečnosti potravin je v zásadě ucelený systém postupů, jejichž cílem je zajistit prevenci, připravenost (5) a vlastní kontroly za účelem řízení bezpečnosti potravin a hygieny v potravinářském podniku. Měl by být chápán jako praktický nástroj, díky němuž lze mít pod kontrolou prostředí a proces výroby potravin a zajistit bezpečnost produktů. Patří do něj:

| — | Správná hygienická praxe (např. řádný úklid a dezinfekce či osobní hygiena) a správná výrobní praxe (např. používání přísad ve správném množství či vhodná teplota zpracování), které se souhrnně označují jako programy nezbytných předpokladů neboli PNP (provádění článku 4 a přílohy I nebo II nařízení (ES) č. 852/2004 a ustanovení přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004 platných pro konkrétní produkty). Obecné pokyny jsou uvedeny v příloze I tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

—

Správná hygienická praxe (např. řádný úklid a dezinfekce či osobní hygiena) a správná výrobní praxe (např. používání přísad ve správném množství či vhodná teplota zpracování), které se souhrnně označují jako programy nezbytných předpokladů neboli PNP (provádění článku 4 a přílohy I nebo II nařízení (ES) č. 852/2004 a ustanovení přílohy III nařízení (ES) č. 853/2004 platných pro konkrétní produkty). Obecné pokyny jsou uvedeny v příloze I tohoto dokumentu.

| — | Postupy založené na zásadách HACCP (provádění článku 5 nařízení (ES) č. 852/2004). Obecné pokyny jsou uvedeny v příloze II tohoto dokumentu. |
| --- | --- |

—

Postupy založené na zásadách HACCP (provádění článku 5 nařízení (ES) č. 852/2004). Obecné pokyny jsou uvedeny v příloze II tohoto dokumentu.

| — | Další postupy řízení a interaktivního sdělování, jejichž cílem je zajistit sledovatelnost a účinné systémy zpětného převzetí (provádění postupů ve smyslu nařízení (ES) č. 178/2002). Pokyny k těmto postupům byly zveřejněny v samostatných dokumentech (6) a tento dokument se jimi dále nezabývá. |
| --- | --- |

—

Další postupy řízení a interaktivního sdělování, jejichž cílem je zajistit sledovatelnost a účinné systémy zpětného převzetí (provádění postupů ve smyslu nařízení (ES) č. 178/2002). Pokyny k těmto postupům byly zveřejněny v samostatných dokumentech (6) a tento dokument se jimi dále nezabývá.

Propojení různých prvků systému řízení bezpečnosti potravin (7) je znázorněno na obrázku 1.

Obrázek 1

Prvky systému řízení bezpečnosti potravin

Předtím, než se v potravinářském podniku začnou používat postupy založené na zásadách HACCP, měl by jeho provozovatel zavést programy PNP. Dalším základním požadavkem systému řízení bezpečnosti potravin je dodržování postupů uvedených v nařízení (ES) č. 178/2002. Každý systém řízení bezpečnosti potravin je postaven na těchto pilířích prevence a připravenosti, které jsou nutné k vytvoření postupů založených na zásadách HACCP.

4.   PRUŽNOST PŘI POUŽÍVÁNÍ PROGRAMŮ PNP A SYSTÉMU HACCP

Programy PNP se nevztahují na konkrétní nebezpečí, ale mají obecnou platnost. Při jejich používání by se měla zohlednit rozdílná míra různých rizik, na jejímž základě se posoudí, jakou lze uplatnit pružnost. Jinou míru rizika můžeme pozorovat například u maloobchodu s balenými potravinami a maloobchodu, který zahrnuje další manipulaci s potravinami (např. řeznictví). Dalším příkladem je rozdíl mezi složitými výrobními nebo zpracovatelskými činnostmi a jednoduchou, omezenou činností, jako je skladování nebo přeprava.

Pokud jde o zásady HACCP, měly by na nich založené postupy být dostatečně pružné, aby byly použitelné za všech podmínek (8).

Mírou pružnosti se zabývá příloha III tohoto sdělení, která poskytuje vodítko, jak systém řízení bezpečnosti potravin u vhodných provozovatelů potravinářských podniků při zohlednění jejich typu a velikosti provádět zjednodušeně.

5.   POKYNY PRO SPRÁVNOU HYGIENICKOU PRAXI A POSTUPY ZALOŽENÉ NA ZÁSADÁCH HACCP

5.1   Vnitrostátní pokyny podle článku 8 nařízení (ES) č. 852/2004

Příslušné orgány v mnoha potravinářských odvětvích již vypracovaly pokyny pro správnou praxi nebo provedly jejich posouzení (9). Tyto pokyny se většinou zaměřují na programy PNP, avšak v některých případech jsou tyto programy (především správná hygienická praxe) rozšířeny o některé nebo všechny zásady systému HACCP.

Používání pokynů pro správnou praxi může pomoci provozovatelům potravinářských podniků při omezování nebezpečí a dokládání toho, že splňují předepsané požadavky. Lze je použít ve všech potravinářských odvětvích, zejména pak tam, kde se při manipulaci s potravinami používají postupy, které jsou obecně známé a jsou často náplní běžné odborné přípravy.

Tyto pokyny rovněž mohou upozorňovat na možná nebezpečí spojená s určitými potravinami (např. syrovými vejci a možným výskytem salmonel v nich) a postupy používané k zamezení kontaminaci potravin (např. nákup syrových vajec ze spolehlivého zdroje a kombinace času a teploty zpracování).

Příslušné orgány by měly zvážit, zda pokyny nevypracují samy, zejména v odvětvích, kde neexistují organizace sdružující dotčené subjekty, nebo pro činnosti, jimiž se obvykle zabývají malé podniky nebo mikropodniky, které potřebují obecné pokyny, z nichž by ve svém konkrétním případě mohly vycházet.

5.2   Pokyny EU podle článku 9 nařízení (ES) č. 852/2004

Několik evropských organizací dotčených subjektů již vypracovalo pokyny pro správnou hygienickou praxi na úrovni EU. Soupis těchto pokynů je k nahlédnutí na adrese: http://ec.europa.eu/food/safety/biosafety/food_hygiene/guidance/index_en.htm.

6.   VZTAH K MEZINÁRODNÍM NORMÁM

Základním dokumentem, jehož cílem je chránit veřejné zdraví před nebezpečími majícími původ v potravinách a na celosvětové úrovni podporovat mezinárodní obchod s potravinami prostřednictvím harmonizovaných požadavků na systémy řízení bezpečnosti potravin, je norma CAC/RCP 1-1969 „Všeobecné zásady hygieny potravin“ ze souboru norem Codex alimentarius. V roce 1993 do ní přibyla příloha týkající se systému HACCP (10).

Mezinárodní norma ISO 22000 (11) popisuje systémy řízení bezpečnosti potravin pro potravinářské podniky ze všech částí potravinového řetězce a zaměřuje se především na podniky, které potraviny zpracovávají nebo vyrábějí. Kromě této normy vydala Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) pro systémy řízení bezpečnosti potravin řadu norem, které se podrobněji zabývají konkrétními prvky těchto systémů (např. předpoklady pro výrobu potravin (ISO 22002-1) či sledovatelností v krmivovém a potravinovém řetězci (ISO 22005).

Pokyny uvedené v tomto dokumentu jsou v souladu s těmito mezinárodními normami, které lze při provádění systémů řízení bezpečnosti potravin použít jako zdroj informací.

7.   ŠKOLENÍ

Nad pracovníky by měl být prováděn dohled a oni sami by měli být poučeni nebo proškoleni v otázkách hygieny potravin přiměřeně k náplni své činnosti, přičemž osoby odpovědné za vytvoření a udržování systému řízení bezpečnosti potravin by měly být odpovídajícím způsobem vyškoleny v používání zásad programů PNP a systému HACCP.

Provozovatel potravinářského podniku zajistí, aby pracovníci zapojení do příslušných procesů měli dostatečné dovednosti a znali případná zjištěná nebezpečí, kritické body v procesu výroby, skladování, přepravy a/nebo distribuce. Musí rovněž prokázat znalost souvisejících nápravných opatření, preventivních opatření a postupů monitorování a vedení záznamů, které se používají v podniku v souladu s kapitolou XII přílohy II nařízení (ES) č. 852/2004. Lze rozlišovat mezi školením v obecných otázkách hygieny (pro všechny zaměstnance) a školením speciálně zaměřeným na systém HACCP. V postupech založených na zásadách HACCP by přiměřeně ke svým úkolům měli být vyškoleni zaměstnanci, kteří mají na starosti či řídí kritické kontrolní body (číšníky bude například nutné proškolit v oblasti hygieny, zatímco u kuchařů bude navíc zapotřebí provést školení v postupech založených na zásadách HACCP). Případné doškolování a intervaly, v nichž se provádí, by měly být posuzovány podle potřeb daného zařízení a vykázaných dovedností.

Informace týkající se školení by pro provozovatele potravinářských podniků měly být shromažďovány organizacemi subjektů z různých potravinářských odvětví.

Školení uvedené v kapitole XII přílohy II nařízení (ES) č. 852/2004 musí být chápáno v širších souvislostech. Odpovídající školení tak nezbytně nemusí zahrnovat institucionální vzdělávání. Dovednosti a znalosti lze získávat i prostřednictvím odborných informací a poradenství poskytovaných odbornými organizacemi nebo příslušnými orgány, vhodného zácviku na pracovišti, pokynů pro správnou praxi apod.

Školení pracovníků potravinářských podniků v oblasti programů PNP a systému HACCP by mělo odpovídat velikosti a typu daného podniku.

Jak již bylo zmíněno, mohou se do přípravy školicích programů podle potřeby zapojit příslušné orgány, a to zejména v odvětvích, která vykazují špatnou organizaci a nedostatečnou informovanost. Všechny aspekty této pomoci jsou popsány v dokumentu „FAO/WHO guidance to governments on the application of HACCP in small and/or less-developed food businesses“ (Pokyny FAO a WHO vládním institucím k používání systému HACCP v malých a/nebo méně rozvinutých potravinářských podnicích)
   (12).

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

(4)  http://ec.europa.eu/food/fvo/overview_reports/details.cfm?rep_id=78

(5)  Připraveností se rozumí platná opatření, jako jsou předpisy pro zajištění sledovatelnosti, nástroje pro sdělování, systémy zpětného převzetí atd., jež provozovateli potravinářského podniku v případě, že není schopen dodržet platné požadavky, umožňují bezprostředně a účinně přijmout nezbytná opatření, aby ochránil a informoval spotřebitele.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/gfl_req_guidance_rev_8_en.pdf

(7)  Systém řízení bezpečnosti potravin může být součástí rozsáhlejšího systému řízení kvality (např. ISO 9000), který zahrnuje i kvalitativní vlastnosti potravin (složení, výživové hodnoty atd.). Kvalitativní vlastnosti nejsou předmětem těchto pokynů.

(8)  15. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 852/2004.

(9)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/biosafety_food-hygiene_legis_guidance_good-practice_reg-nat.pdf

(10)  V současnosti se zvažuje revize normy CAC/RCP 1-1969.

(11)  V některých případech může být použita nejednotná terminologie, např. v pravidlech EU se používá pouze pojem „nápravná opatření“, který zahrnuje jak pojem „nápravné opatření“, tak pojem „náprava“ použitý v normě ISO 22000.

(12)  http://www.fao.org/docrep/009/a0799e/a0799e00.HTM

---

PŘÍLOHA I

Programy nezbytných předpokladů (programy PNP)

Každý provozovatel potravinářského podniku v rámci systému řízení bezpečnosti potravin zavede programy PNP. Spolu s dalšími zásadami správné praxe zahrnují správnou hygienickou praxi a správnou výrobní praxi.

Od toho, jak potravinářské podniky provádějí programy PNP a postupy založené na zásadách HACCP, se odvíjí hygiena a bezpečnost potravin. Programy PNP tvoří základ pro účinné používání systému HACCP a měly by být vytvořeny ještě předtím, než se zavedou jakékoli postupy založené na zásadách HACCP.

1.   Právní předpisy

Nejdůležitější ustanovení týkající se PNP, k nimž je třeba přihlédnout, jsou součástí:

| a) | všeobecných hygienických požadavků stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 852/2004 pro prvovýrobu a související postupy. Definice pojmu „prvovýroba a související postupy“ je uvedena v Pokynech k provádění některých ustanovení nařízení (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin
   (1); |
| --- | --- |

a)

všeobecných hygienických požadavků stanovených v příloze I nařízení (ES) č. 852/2004 pro prvovýrobu a související postupy. Definice pojmu „prvovýroba a související postupy“ je uvedena v Pokynech k provádění některých ustanovení nařízení (ES) č. 852/2004 o hygieně potravin
   (1);

| b) | všeobecných hygienických požadavků stanovených v příloze II nařízení (ES) č. 852/2004 pro činnosti ve výrobním řetězci následující po prvovýrobě; |
| --- | --- |

b)

všeobecných hygienických požadavků stanovených v příloze II nařízení (ES) č. 852/2004 pro činnosti ve výrobním řetězci následující po prvovýrobě;

| c) | zvláštních hygienických požadavků vztahujících se na potraviny živočišného původu stanovených v příloze III nařízení (ES) č. 853/2004. Některé požadavky jsou stanoveny pro prvovýrobce (např. u vajec, syrového mléka, živých mlžů a produktů rybolovu): viz oddíl 3.7 Pokynů k provádění některých ustanovení nařízení (ES) č. 853/2004 o hygieně potravin živočišného původu
   (2). Jelikož se tyto programy PNP u každého odvětví a potraviny liší, nejsou dále v těchto (obecných) pokynech zmiňovány. |
| --- | --- |

c)

zvláštních hygienických požadavků vztahujících se na potraviny živočišného původu stanovených v příloze III nařízení (ES) č. 853/2004. Některé požadavky jsou stanoveny pro prvovýrobce (např. u vajec, syrového mléka, živých mlžů a produktů rybolovu): viz oddíl 3.7 Pokynů k provádění některých ustanovení nařízení (ES) č. 853/2004 o hygieně potravin živočišného původu
   (2). Jelikož se tyto programy PNP u každého odvětví a potraviny liší, nejsou dále v těchto (obecných) pokynech zmiňovány.

2.   Příklady programů PNP

Programy PNP musí být neustále zavedeny ve všech potravinářských podnicích, a to včetně podniků zabývajících se prvovýrobou. Zahrnují podmínky a opatření, jež jsou nezbytné k zajištění bezpečnosti a udržitelnosti potravin ve všech úsecích potravinového řetězce (3). Byl sestaven obsáhlý seznam pokynů pro správnou hygienickou praxi určených jednotlivým odvětvím (viz oddíl 5 hlavního dokumentu).

Provozovatel potravinářského podniku popíše používané programy PNP odpovídající velikosti a typu zařízení a rovněž připojí seznam odpovědných osob.

Zatímco každé zařízení musí splňovat zákonné požadavky stanovené v oddílu 1 této přílohy, níže uvedený výčet programů PNP není vyčerpávající. Tyto programy tedy mohou posloužit jako příklady toho, jak lze zákonné požadavky dodržovat v praxi. Uvedené příklady se převážně zaměřují na zařízení určená k výrobě a zpracování potravin. Kromě toho mohou posloužit jako zdroj inspirace pro další úseky řetězce, jako je prvovýroba, veřejné stravování a další maloobchodní činnosti, včetně distribuce potravin, avšak nemusí být použitelné ve všech případech.

2.1   Infrastruktura (budovy a vybavení)

| a) | Při posuzování rizik vyplývajících z umístění zařízení včetně jeho okolí by se měla zohlednit vzdálenost od možných zdrojů kontaminace, zásobování vodou, likvidace odpadních vod, přívod elektřiny, dopravní dostupnost, podnebí, nebezpečí záplav apod. Stejné otázky by se měly vzít v úvahu i v případě prvovýroby (polí). |
| --- | --- |

a)

Při posuzování rizik vyplývajících z umístění zařízení včetně jeho okolí by se měla zohlednit vzdálenost od možných zdrojů kontaminace, zásobování vodou, likvidace odpadních vod, přívod elektřiny, dopravní dostupnost, podnebí, nebezpečí záplav apod. Stejné otázky by se měly vzít v úvahu i v případě prvovýroby (polí).

| b) | Zařízení by mělo být uspořádáno tak, aby byly důsledně odděleny nečisté úseky (s nízkými nároky na hygienu) a čisté úseky (s vysokými nároky na hygienu), popřípadě se činnosti vykonávané v daném úseku časově oddělí a v mezičase se provede odpovídající úklid. Prostory by se měly vhodným způsobem uspořádat tak, aby byl zajištěn jednosměrný výrobní proces, a chlazené prostory nebo topná zařízení by měly být odděleny. |
| --- | --- |

b)

Zařízení by mělo být uspořádáno tak, aby byly důsledně odděleny nečisté úseky (s nízkými nároky na hygienu) a čisté úseky (s vysokými nároky na hygienu), popřípadě se činnosti vykonávané v daném úseku časově oddělí a v mezičase se provede odpovídající úklid. Prostory by se měly vhodným způsobem uspořádat tak, aby byl zajištěn jednosměrný výrobní proces, a chlazené prostory nebo topná zařízení by měly být odděleny.

| c) | Podlahy by měly být vyrobeny z vodotěsného, nenasákavého, omyvatelného a nekluzkého materiálu, v němž se netvoří praskliny, a stejným materiálem by se alespoň do přiměřené výšky měly pokrýt také stěny. |
| --- | --- |

c)

Podlahy by měly být vyrobeny z vodotěsného, nenasákavého, omyvatelného a nekluzkého materiálu, v němž se netvoří praskliny, a stejným materiálem by se alespoň do přiměřené výšky měly pokrýt také stěny.

| d) | Povrch dveří by měl být hladký a nenasákavý. Mělo by se zvážit používání automatického otevírání dveří, aby se předešlo kontaminaci dotykem. |
| --- | --- |

d)

Povrch dveří by měl být hladký a nenasákavý. Mělo by se zvážit používání automatického otevírání dveří, aby se předešlo kontaminaci dotykem.

| e) | Všechny prostory by měly být dostatečně osvětleny a zvláštní pozornost by měla být věnována instalaci vhodného osvětlení v prostorách pro přípravu a kontrolu potravin. Světla by měla být snadno omyvatelná a opatřena ochrannými kryty, aby se zabránilo kontaminaci potravin při případném rozbití světel. |
| --- | --- |

e)

Všechny prostory by měly být dostatečně osvětleny a zvláštní pozornost by měla být věnována instalaci vhodného osvětlení v prostorách pro přípravu a kontrolu potravin. Světla by měla být snadno omyvatelná a opatřena ochrannými kryty, aby se zabránilo kontaminaci potravin při případném rozbití světel.

| f) | Měla by být k dispozici jasně určená zařízení ke skladování surovin, nádoby na potraviny a obalové materiály. V těchto prostorách by se měly skladovat pouze produkty, jež smějí být přidány do potravin (např. přídatné látky), s vyloučením jedovatých látek (např. pesticidů). |
| --- | --- |

f)

Měla by být k dispozici jasně určená zařízení ke skladování surovin, nádoby na potraviny a obalové materiály. V těchto prostorách by se měly skladovat pouze produkty, jež smějí být přidány do potravin (např. přídatné látky), s vyloučením jedovatých látek (např. pesticidů).

| g) | Vyhrazené šatny by se měly udržovat v čistotě a pořádku, neměly by se používat jako jídelna či kuřárna a měly by umožnit snadné oddělení civilních oděvů, čistých pracovních oděvů a špinavých pracovních oděvů. |
| --- | --- |

g)

Vyhrazené šatny by se měly udržovat v čistotě a pořádku, neměly by se používat jako jídelna či kuřárna a měly by umožnit snadné oddělení civilních oděvů, čistých pracovních oděvů a špinavých pracovních oděvů.

| h) | Toalety by neměly být přístupné přímo z prostor, kde probíhá manipulace s potravinami. Pokud možno by měly být vybaveny splachováním, jež lze ovládat rukou či nohou, a vhodně by se na nich měly rozmístit cedulky upomínající na mytí rukou. |
| --- | --- |

h)

Toalety by neměly být přístupné přímo z prostor, kde probíhá manipulace s potravinami. Pokud možno by měly být vybaveny splachováním, jež lze ovládat rukou či nohou, a vhodně by se na nich měly rozmístit cedulky upomínající na mytí rukou.

| i) | Zařízení na mytí rukou by měla být prakticky umístěna mezi toaletami či šatnami a prostorami pro manipulaci s potravinami, měly by být k dispozici dezinfekční prostředky či mýdlo a jednorázové ručníky, automatické osoušeče rukou by měly být umístěny pouze v místnostech, kde se nenacházejí potraviny, a je vhodné používat bezdotykové vodovodní baterie. |
| --- | --- |

i)

Zařízení na mytí rukou by měla být prakticky umístěna mezi toaletami či šatnami a prostorami pro manipulaci s potravinami, měly by být k dispozici dezinfekční prostředky či mýdlo a jednorázové ručníky, automatické osoušeče rukou by měly být umístěny pouze v místnostech, kde se nenacházejí potraviny, a je vhodné používat bezdotykové vodovodní baterie.

| j) | Zařízení a monitorovací či měřicí přístroje (např. teploměry) by se měly udržovat v čistotě a vybavení by mělo být vhodné pro kontakt s potravinářskými výrobky. |
| --- | --- |

j)

Zařízení a monitorovací či měřicí přístroje (např. teploměry) by se měly udržovat v čistotě a vybavení by mělo být vhodné pro kontakt s potravinářskými výrobky.

| k) | Měla by se věnovat pozornost různým možnostem, jak by mohlo při používání vybavení dojít ke (křížové) kontaminaci potravin:






  i. | předcházení kontaminaci vybavení z prostředí, např. odkapávání vody sražené na stropě; |
| --- | --- | --- |

k)

Měla by se věnovat pozornost různým možnostem, jak by mohlo při používání vybavení dojít ke (křížové) kontaminaci potravin:

i.

předcházení kontaminaci vybavení z prostředí, např. odkapávání vody sražené na stropě;

| ii. | předcházení kontaminaci z přístrojů používaných k manipulaci s potravinami, např. usazování zbytků potravin v kráječích; |
| --- | --- |

ii.

předcházení kontaminaci z přístrojů používaných k manipulaci s potravinami, např. usazování zbytků potravin v kráječích;

| iii. | předcházení kontaminaci ze surovin, tzn. oddělené vybavení (nebo jeho čištění a dezinfekce mezi jednotlivými použitími) pro suroviny a vařené produkty (prkénka na krájení, nože, nádoby apod.). |
| --- | --- |

iii.

předcházení kontaminaci ze surovin, tzn. oddělené vybavení (nebo jeho čištění a dezinfekce mezi jednotlivými použitími) pro suroviny a vařené produkty (prkénka na krájení, nože, nádoby apod.).

| l) | K dispozici by měl být odpovídající počet monitorovacích zařízení, např. ke sledování teploty. |
| --- | --- |

l)

K dispozici by měl být odpovídající počet monitorovacích zařízení, např. ke sledování teploty.

2.2   Čištění a dezinfekce

| a) | Co, kdy a jak zohlednit. |
| --- | --- |

a)

Co, kdy a jak zohlednit.

| b) | Obvykle by po sobě měly následovat tyto kroky: odstranění viditelného znečištění → vyčištění → omytí vodou → dezinfekce → omytí vodou. |
| --- | --- |

b)

Obvykle by po sobě měly následovat tyto kroky: odstranění viditelného znečištění → vyčištění → omytí vodou → dezinfekce → omytí vodou.

| c) | Pro čištění zařízení v mírně znečištěných a velmi znečištěných úsecích by se měly používat jiné prostředky a postupy. |
| --- | --- |

c)

Pro čištění zařízení v mírně znečištěných a velmi znečištěných úsecích by se měly používat jiné prostředky a postupy.

| d) | Při čištění by se co nejvíce měla používat horká voda. |
| --- | --- |

d)

Při čištění by se co nejvíce měla používat horká voda.

| e) | Pro čisticí a dezinfekční prostředky by měly být dostupné technické informace (např. účinná látka, doporučená doba působení a koncentrace). |
| --- | --- |

e)

Pro čisticí a dezinfekční prostředky by měly být dostupné technické informace (např. účinná látka, doporučená doba působení a koncentrace).

| f) | Ke kontrole dezinfekce by se měly používat vizuální kontroly a odběry vzorků k analýze (např. hygienogramy). |
| --- | --- |

f)

Ke kontrole dezinfekce by se měly používat vizuální kontroly a odběry vzorků k analýze (např. hygienogramy).

2.3   Ochrana proti škůdcům: zaměření na prevenci

| a) | Vnější stěny by neměly obsahovat štěrbiny nebo praskliny, okolní prostředí by mělo být udržováno v čistotě a pořádku a měly by být dostupné prostory pro čištění. |
| --- | --- |

a)

Vnější stěny by neměly obsahovat štěrbiny nebo praskliny, okolní prostředí by mělo být udržováno v čistotě a pořádku a měly by být dostupné prostory pro čištění.

| b) | Okna by měla být vybavena sítěmi proti hmyzu. |
| --- | --- |

b)

Okna by měla být vybavena sítěmi proti hmyzu.

| c) | Dveře by kromě doby vykládky a nakládky měly vždy zůstávat zavřené. |
| --- | --- |

c)

Dveře by kromě doby vykládky a nakládky měly vždy zůstávat zavřené.

| d) | Nevyužívané vybavení a prostory by měly být udržovány v čistotě. |
| --- | --- |

d)

Nevyužívané vybavení a prostory by měly být udržovány v čistotě.

| e) | Kaluže vody ve vnitřních prostorách by se měly ihned odstranit. |
| --- | --- |

e)

Kaluže vody ve vnitřních prostorách by se měly ihned odstranit.

| f) | Měl by být zaveden program ochrany proti škůdcům:






  i. | mělo by se zvážit použití přiměřeného množství (vnitřních a venkovních) návnad a pastí a jejich vhodné umístění; |
| --- | --- | --- |

f)

Měl by být zaveden program ochrany proti škůdcům:

i.

mělo by se zvážit použití přiměřeného množství (vnitřních a venkovních) návnad a pastí a jejich vhodné umístění;

| ii. | program by měl zahrnovat hlodavce a okřídlený i neokřídlený hmyz; |
| --- | --- |

ii.

program by měl zahrnovat hlodavce a okřídlený i neokřídlený hmyz;

| iii. | zahubení škůdci by se měli odklízet v krátkých intervalech, aby se zajistilo, že nedojde ke kontaktu s potravinami; |
| --- | --- |

iii.

zahubení škůdci by se měli odklízet v krátkých intervalech, aby se zajistilo, že nedojde ke kontaktu s potravinami;

| iv. | v případě opakujícího se problému by měla být zjištěna příčina; |
| --- | --- |

iv.

v případě opakujícího se problému by měla být zjištěna příčina;

| v. | skladování a aplikace pesticidů by měly být prováděny takovým způsobem, aby byl vyloučen jejich kontakt s potravinami, obalovým materiálem, vybavením apod. |
| --- | --- |

v.

skladování a aplikace pesticidů by měly být prováděny takovým způsobem, aby byl vyloučen jejich kontakt s potravinami, obalovým materiálem, vybavením apod.

2.4   Technická údržba a kalibrace

| a) | S technickým specialistou by měl být zkonzultován plán údržby. Tento plán by měl zahrnovat „nouzové“ postupy při poruše zařízení a návod k preventivní výměně spojů, těsnění apod. |
| --- | --- |

a)

S technickým specialistou by měl být zkonzultován plán údržby. Tento plán by měl zahrnovat „nouzové“ postupy při poruše zařízení a návod k preventivní výměně spojů, těsnění apod.

| b) | Pozornost by se měla věnovat dodržování hygieny během údržby a správné obsluze zařízení, aby nedocházelo například k přetížení nebo překročení kapacity zařízení vedoucímu ke vzniku prasklin, ke vkládání teplých nebo horkých potravin do chladicích systémů a tím ke zpomalování chlazení, k překračování kapacity vyhřívaných pultů a tím k přílišnému snižování kapacity (opětovného) ohřevu pokrmů ve výdejnách jídel apod. |
| --- | --- |

b)

Pozornost by se měla věnovat dodržování hygieny během údržby a správné obsluze zařízení, aby nedocházelo například k přetížení nebo překročení kapacity zařízení vedoucímu ke vzniku prasklin, ke vkládání teplých nebo horkých potravin do chladicích systémů a tím ke zpomalování chlazení, k překračování kapacity vyhřívaných pultů a tím k přílišnému snižování kapacity (opětovného) ohřevu pokrmů ve výdejnách jídel apod.

| c) | Při kontrole bezpečnosti a hygieny potravin je důležitá kalibrace monitorovacích přístrojů (např. vah, teploměrů, průtokoměrů apod.). |
| --- | --- |

c)

Při kontrole bezpečnosti a hygieny potravin je důležitá kalibrace monitorovacích přístrojů (např. vah, teploměrů, průtokoměrů apod.).

2.5   Fyzikální a chemická kontaminace z výrobního prostředí (např. oleji, barvami, používáním (poškozeného) dřevěného vybavení apod.)

| a) | Intervaly kontrol fyzikálních nebezpečí (sklo, plasty, kovy atd.) by se měly stanovit s použitím analýzy rizik (určení pravděpodobnosti výskytu rizika v daném zařízení). |
| --- | --- |

a)

Intervaly kontrol fyzikálních nebezpečí (sklo, plasty, kovy atd.) by se měly stanovit s použitím analýzy rizik (určení pravděpodobnosti výskytu rizika v daném zařízení).

| b) | Měl by být zaveden postup, který stanoví, jak postupovat v případě rozbití skla, tvrdého plastu, nožů apod. |
| --- | --- |

b)

Měl by být zaveden postup, který stanoví, jak postupovat v případě rozbití skla, tvrdého plastu, nožů apod.

| c) | V prostředí, kde se zpracovávají potraviny a mohlo by s nimi dojít k náhodnému kontaktu, by se měly používat pouze čisticí prostředky určené pro povrchy, s nimiž potraviny přicházejí do styku. Jiné čisticí prostředky by se měly používat pouze mimo výrobní dobu. |
| --- | --- |

c)

V prostředí, kde se zpracovávají potraviny a mohlo by s nimi dojít k náhodnému kontaktu, by se měly používat pouze čisticí prostředky určené pro povrchy, s nimiž potraviny přicházejí do styku. Jiné čisticí prostředky by se měly používat pouze mimo výrobní dobu.

| d) | Chemické látky představující možné nebezpečí by měli používat pouze vyškolení odborní pracovníci. Váhy pro přídatné látky by měly být automatické. |
| --- | --- |

d)

Chemické látky představující možné nebezpečí by měli používat pouze vyškolení odborní pracovníci. Váhy pro přídatné látky by měly být automatické.

2.6   Alergeny

Do systému řízení bezpečnosti potravin musí být zařazeny i alergeny, protože také představují nebezpečí. Po určení alergenů, které by se v daném produktu mohly vyskytnout, lze strategii prevence založit na dvou přístupech:

| — | přítomnosti alergenů v prostorách se zabrání prostřednictvím záruky poskytnuté dodavateli surovin a dalších složek, nebo |
| --- | --- |

—

přítomnosti alergenů v prostorách se zabrání prostřednictvím záruky poskytnuté dodavateli surovin a dalších složek, nebo

| — | zavedou se přísná opatření k co největšímu omezení křížové kontaminace spočívající v oddělení produktů, které mohou obsahovat alergeny, od ostatních produktů během výroby, použití oddělených výrobních linek, nádob a skladovacích prostor, ve specifických pracovních metodách, v informovanosti pracovníků a v dodržování hygienických pravidel při návratu do práce z přestávek na jídlo. |
| --- | --- |

—

zavedou se přísná opatření k co největšímu omezení křížové kontaminace spočívající v oddělení produktů, které mohou obsahovat alergeny, od ostatních produktů během výroby, použití oddělených výrobních linek, nádob a skladovacích prostor, ve specifických pracovních metodách, v informovanosti pracovníků a v dodržování hygienických pravidel při návratu do práce z přestávek na jídlo.

Není-li možné takovou strategii prevence účinně zavést, může být nezbytné přezkoumat výrobní proces.

2.7   Nakládání s odpadem

Nejjednodušším způsobem, jak může provozovatel potravinářského podniku splnit požadavky stanovené v kapitole VI přílohy II nařízení (ES) č. 852/2004 a tuto skutečnost doložit, je zavést postupy pro jednotlivé druhy odpadu (vedlejší produkty živočišného původu, zkažené potraviny, chemický odpad a nepotřebný či použitý obalový materiál). Podle potřeby by měly být do záznamů zaneseny údaje o osobě odpovědné za likvidaci odpadu, způsobu shromažďování a místě skladování odpadu a způsobu jeho odvozu ze zařízení.

2.8   Kontrola kvality vody a vzduchu

Kromě velmi podrobných požadavků stanovených v kapitole VII přílohy II nařízení (ES) č. 852/2004 platí:

| a) | Zařízení by mělo provádět pravidelnou mikrobiologickou a chemickou analýzu vody přicházející do přímého kontaktu s potravinami (nejedná-li se o obecní pitnou vodu). To, jak často se bude tato kontrola provádět, se určí podle faktorů, jako je zdroj, předpokládané použití vody apod. |
| --- | --- |

a)

Zařízení by mělo provádět pravidelnou mikrobiologickou a chemickou analýzu vody přicházející do přímého kontaktu s potravinami (nejedná-li se o obecní pitnou vodu). To, jak často se bude tato kontrola provádět, se určí podle faktorů, jako je zdroj, předpokládané použití vody apod.

| b) | U potravin živočišného původu se zpravidla smí používat pouze pitná voda. U ostatních potravin by se měla používat alespoň čistá voda nebo podle potřeby čistá mořská voda. Důrazně se doporučuje používat pitnou vodu na mytí ovoce a zeleniny určených k přímé spotřebě. |
| --- | --- |

b)

U potravin živočišného původu se zpravidla smí používat pouze pitná voda. U ostatních potravin by se měla používat alespoň čistá voda nebo podle potřeby čistá mořská voda. Důrazně se doporučuje používat pitnou vodu na mytí ovoce a zeleniny určených k přímé spotřebě.

| c) | Mělo by se zamezit srážení vody. |
| --- | --- |

c)

Mělo by se zamezit srážení vody.

| d) | Větrací systémy by se měly udržovat v čistotě, aby se nestaly zdrojem kontaminace. U vysoce rizikových úseků (úseků s vysokými nároky na hygienu) vyžadujících regulaci vzduchu by se mělo zvážit zavedení přetlakových systémů větrání a odpovídajících systémů filtrace vzduchu. |
| --- | --- |

d)

Větrací systémy by se měly udržovat v čistotě, aby se nestaly zdrojem kontaminace. U vysoce rizikových úseků (úseků s vysokými nároky na hygienu) vyžadujících regulaci vzduchu by se mělo zvážit zavedení přetlakových systémů větrání a odpovídajících systémů filtrace vzduchu.

2.9   Pracovníci (hygiena a zdravotní stav)

| a) | Pracovníci by měli být seznámeni s riziky, která přinášejí infekce trávicího traktu, žloutenka a otevřené rány, a pracovníci s těmito zdravotními problémy by měli být podle svého stavu vyloučeni z manipulace s potravinami nebo by měli používat vhodné ochranné pomůcky. Závažné zdravotní problémy by se měly hlásit vedoucímu pracovníkovi. Zvláštní pozornost by měla být věnována dočasným pracovníkům, kteří si možných rizik nemusí být zcela vědomi. |
| --- | --- |

a)

Pracovníci by měli být seznámeni s riziky, která přinášejí infekce trávicího traktu, žloutenka a otevřené rány, a pracovníci s těmito zdravotními problémy by měli být podle svého stavu vyloučeni z manipulace s potravinami nebo by měli používat vhodné ochranné pomůcky. Závažné zdravotní problémy by se měly hlásit vedoucímu pracovníkovi. Zvláštní pozornost by měla být věnována dočasným pracovníkům, kteří si možných rizik nemusí být zcela vědomi.

| b) | Přinejmenším při práci s potravinami určenými k přímé spotřebě je vhodné používat rukavice určené k manipulaci s potravinami a tyto rukavice by se měly pravidelně měnit. Před navlečením rukavic a po jejich sundání je vhodné si umýt ruce. |
| --- | --- |

b)

Přinejmenším při práci s potravinami určenými k přímé spotřebě je vhodné používat rukavice určené k manipulaci s potravinami a tyto rukavice by se měly pravidelně měnit. Před navlečením rukavic a po jejich sundání je vhodné si umýt ruce.

| c) | Je vhodné si pravidelně mýt (a dezinfikovat) ruce, a to alespoň před začátkem pracovní činnosti, po použití toalety, po přestávce, po vynesení odpadků, odkašlání či kýchnutí, manipulaci se surovinami atd. |
| --- | --- |

c)

Je vhodné si pravidelně mýt (a dezinfikovat) ruce, a to alespoň před začátkem pracovní činnosti, po použití toalety, po přestávce, po vynesení odpadků, odkašlání či kýchnutí, manipulaci se surovinami atd.

| d) | Podle uvážení by se měly nosit síťky na vlasy (a vousy) a vhodné oděvy vysoké čistoty s co nejmenším počtem kapes a neměly by se nosit šperky a hodinky. |
| --- | --- |

d)

Podle uvážení by se měly nosit síťky na vlasy (a vousy) a vhodné oděvy vysoké čistoty s co nejmenším počtem kapes a neměly by se nosit šperky a hodinky.

| e) | Jídelní a kuřácké prostory by měly být odděleny a udržovány v čistotě. |
| --- | --- |

e)

Jídelní a kuřácké prostory by měly být odděleny a udržovány v čistotě.

| f) | Lékárničky by měly být uloženy na snadno přístupném místě a připraveny k okamžitému použití. |
| --- | --- |

f)

Lékárničky by měly být uloženy na snadno přístupném místě a připraveny k okamžitému použití.

| g) | Počet návštěvníků by se měl co nejvíce omezit. Případní návštěvníci by si měli obléknout vhodný ochranný oděv poskytnutý provozovatelem. |
| --- | --- |

g)

Počet návštěvníků by se měl co nejvíce omezit. Případní návštěvníci by si měli obléknout vhodný ochranný oděv poskytnutý provozovatelem.

2.10   Suroviny (výběr dodavatelů a specifikace)

| a) | V úvahu by se měly vzít nejen dodávky samotných surovin, ale také přídatných a pomocných látek, obalových materiálů a materiálů určených pro styk s potravinami. |
| --- | --- |

a)

V úvahu by se měly vzít nejen dodávky samotných surovin, ale také přídatných a pomocných látek, obalových materiálů a materiálů určených pro styk s potravinami.

| b) | V rozsahu údajů o programech PNP a plánu HACCP samotného zařízení lze vzít v úvahu přísná pravidla zásobování zahrnující smlouvu o specifikacích (např. mikrobiologických) a zabezpečení hygieny a/nebo pravidla vyžadující certifikovaný systém řízení kvality. |
| --- | --- |

b)

V rozsahu údajů o programech PNP a plánu HACCP samotného zařízení lze vzít v úvahu přísná pravidla zásobování zahrnující smlouvu o specifikacích (např. mikrobiologických) a zabezpečení hygieny a/nebo pravidla vyžadující certifikovaný systém řízení kvality.

| c) | Vedle smluv s dodavatelem a možného provádění auditů u dodavatele může o jeho spolehlivosti dobře vypovídat řada ukazatelů, jako je jednotná kvalita dodávaného zboží, dodržování dohodnutých dodacích lhůt, přesnost přiložených informací, dostatečná doba skladovatelnosti nebo čerstvost surovin, čisté a vhodně vybavené dopravní prostředky, znalost hygienických zásad na straně řidiče a dalších osob manipulujících s potravinami během přepravy, správná teplota během přepravy, dlouhodobá spokojenost apod. Většina těchto ukazatelů by měla být posuzována během přejímací kontroly. Může být nezbytné obeznámit se s předchozími náklady převáženými v dopravním prostředku, aby se zavedly odpovídající postupy čištění, a tím se omezila pravděpodobnost křížové kontaminace. |
| --- | --- |

c)

Vedle smluv s dodavatelem a možného provádění auditů u dodavatele může o jeho spolehlivosti dobře vypovídat řada ukazatelů, jako je jednotná kvalita dodávaného zboží, dodržování dohodnutých dodacích lhůt, přesnost přiložených informací, dostatečná doba skladovatelnosti nebo čerstvost surovin, čisté a vhodně vybavené dopravní prostředky, znalost hygienických zásad na straně řidiče a dalších osob manipulujících s potravinami během přepravy, správná teplota během přepravy, dlouhodobá spokojenost apod. Většina těchto ukazatelů by měla být posuzována během přejímací kontroly. Může být nezbytné obeznámit se s předchozími náklady převáženými v dopravním prostředku, aby se zavedly odpovídající postupy čištění, a tím se omezila pravděpodobnost křížové kontaminace.

| d) | Při skladování v samotném zařízení by se měly zohlednit všechny pokyny dodavatele, tedy pravidlo spotřeby zboží v pořadí jeho uskladnění nebo v pořadí podle data spotřeby, přístup ke zboží ze všech stran pro účely kontroly (např. nepokládání přímo na podlahu, ke stěnám apod.). |
| --- | --- |

d)

Při skladování v samotném zařízení by se měly zohlednit všechny pokyny dodavatele, tedy pravidlo spotřeby zboží v pořadí jeho uskladnění nebo v pořadí podle data spotřeby, přístup ke zboží ze všech stran pro účely kontroly (např. nepokládání přímo na podlahu, ke stěnám apod.).

2.11   Kontrola teploty ve skladovacích prostorách

| a) | V případě potřeby by se měly (automaticky) zaznamenávat teplota a vlhkost. |
| --- | --- |

a)

V případě potřeby by se měly (automaticky) zaznamenávat teplota a vlhkost.

| b) | Varovná zařízení by pokud možno měla být automatická. |
| --- | --- |

b)

Varovná zařízení by pokud možno měla být automatická.

| c) | Měly by se na minimum omezit změny teploty, například používáním prostor či mrazicích zařízení pro mražení výrobků oddělených od prostor pro skladování zmražených výrobků. |
| --- | --- |

c)

Měly by se na minimum omezit změny teploty, například používáním prostor či mrazicích zařízení pro mražení výrobků oddělených od prostor pro skladování zmražených výrobků.

| d) | Chlazení a vytápění by měly být přizpůsobeny objemu skladovaných výrobků. |
| --- | --- |

d)

Chlazení a vytápění by měly být přizpůsobeny objemu skladovaných výrobků.

| e) | Rovněž by se měla sledovat teplota výrobku a teplota během přepravy. |
| --- | --- |

e)

Rovněž by se měla sledovat teplota výrobku a teplota během přepravy.

| f) | Pravidelně by se mělo provádět ověřování. |
| --- | --- |

f)

Pravidelně by se mělo provádět ověřování.

2.12   Metodika práce

Pracovní pokyny by měly být jasné a srozumitelné a měly by být uchovávány na viditelném nebo snadno přístupném místě. Mohou zahrnovat pokyny jako okamžitě uklidit a vyhodit rozbité sklo a rozbití skla nahlásit, nenechávat kontrolní místa bez dozoru, ukládat hotové výrobky vyžadující skladování v chladu co možná nejdříve do chlazených prostor, co možná nejdříve řádně vyplňovat záznamy atd.

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/biosafety_food-hygiene_legis_guidance_reg-2004-852_en.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/biosafety_food-hygiene_legis_guidance_reg-2004-853_en.pdf

(3)  Definice přejatá z Pokynů FAO a WHO vládním institucím k používání systému HACCP v malých a/nebo méně rozvinutých potravinářských podnicích, http://www.fao.org/docrep/009/a0799e/a0799e00.HTM ISSN 2254-4725

---

PŘÍLOHA II

Postupy založené na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP) a pokyny k jejich používání

1.   Úvod

Dodržování postupů založených na zásadách HACCP je povinné pro všechny provozovatele potravinářských podniků kromě prvovýrobců (1). Příloha II srozumitelně popisuje, jak lze zásady HACCP používat. Převážně vychází ze zásad stanovených v příloze dokumentu CAC/RCP 1-1969 Codexu alimentarius.

Postupy založené na zásadách HACCP se považují za užitečný nástroj, díky němuž mohou provozovatelé potravinářských podniků ve svých zařízeních určit a omezit nebezpečí, která se mohou vyskytnout v potravinách a při jejich zpracování. S ohledem na široké spektrum potravinářských podniků, na něž se nařízení (ES) č. 852/2004 vztahuje, a na velkou rozmanitost potravinářských komodit a výrobních postupů používaných u potravin je vhodné vydávat obecné pokyny k vytváření a uplatňování postupů založených na zásadách HACCP.

2.   Obecné zásady

Předtím, než se v potravinářském podniku začnou používat postupy založené na zásadách HACCP, by jeho provozovatel měl zavést programy PNP (viz příloha I).

Postupy založené na zásadách HACCP by měly být založeny na vědeckých poznatcích či možných rizicích a být systematické a měly by identifikovat konkrétní nebezpečí a opatření k jejich omezení, aby byla zajištěna bezpečnost potravin. Tyto postupy představují nástroje sloužící k určení a posouzení nebezpečí a vytvoření kontrolních systémů, které se na rozdíl od systémů, jež se spoléhají především na testování konečných produktů, více zaměřují na prevenci. Všechny postupy založené na zásadách HACCP lze přizpůsobit změnám, jako jsou nové konstrukce zařízení a postupy zpracování nebo technologické novinky, protože obsahují požadavek, aby byly přezkoumávány, a tím se zabránilo vniku nových nebezpečí při takovýchto změnách.

Pokud jsou určitá nebezpečí omezována podobným způsobem, mohou se v rámci postupu založeného na zásadách HACCP sloučit do jedné skupiny. Kromě toho se mohou do skupin sloučit i podobné výrobky, pokud se vyrábějí stejným způsobem a hrozí u nich stejná nebezpečí.

Uplatňování postupů založených na zásadách HACCP může kromě zvýšení bezpečnosti potravin přinést další podstatné výhody, například v oblasti kontrol nebo auditů vykonávaných regulačními orgány, a díky posílení důvěry v bezpečnost potravin podpořit mezinárodní obchod.

Postupy podle HACCP jsou založeny na těchto sedmi zásadách:

| 1) | identifikace všech nebezpečí, kterým musí být předcházeno nebo která musí být vyloučena či omezena na přijatelnou úroveň; |
| --- | --- |

1)

identifikace všech nebezpečí, kterým musí být předcházeno nebo která musí být vyloučena či omezena na přijatelnou úroveň;

| 2) | identifikace kritických kontrolních bodů na úrovních, v nichž je kontrola nezbytná pro předcházení všem významným nebezpečím, pro jejich vyloučení nebo pro jejich omezení na přijatelnou úroveň; |
| --- | --- |

2)

identifikace kritických kontrolních bodů na úrovních, v nichž je kontrola nezbytná pro předcházení všem významným nebezpečím, pro jejich vyloučení nebo pro jejich omezení na přijatelnou úroveň;

| 3) | stanovení kritických limitů v kritických kontrolních bodech, které s ohledem na předcházení zjištěnému nebezpečí, jeho vyloučení nebo jeho omezení oddělují přijatelnost a nepřijatelnost; |
| --- | --- |

3)

stanovení kritických limitů v kritických kontrolních bodech, které s ohledem na předcházení zjištěnému nebezpečí, jeho vyloučení nebo jeho omezení oddělují přijatelnost a nepřijatelnost;

| 4) | stanovení a použití účinných monitorovacích postupů v kritických kontrolních bodech; |
| --- | --- |

4)

stanovení a použití účinných monitorovacích postupů v kritických kontrolních bodech;

| 5) | stanovení nápravných opatření, jestliže z monitorování vyplývá, že kritický kontrolní bod není zvládán; |
| --- | --- |

5)

stanovení nápravných opatření, jestliže z monitorování vyplývá, že kritický kontrolní bod není zvládán;

| 6) | stanovení pravidelně prováděných postupů k ověřování účinného fungování opatření uvedených v bodech 1 až 5; |
| --- | --- |

6)

stanovení pravidelně prováděných postupů k ověřování účinného fungování opatření uvedených v bodech 1 až 5;

| 7) | vytvoření dokladů a záznamů odpovídajících typu a velikosti potravinářského podniku, jejichž účelem je prokázat účinné používání opatření uvedených v bodech 1 až 6. |
| --- | --- |

7)

vytvoření dokladů a záznamů odpovídajících typu a velikosti potravinářského podniku, jejichž účelem je prokázat účinné používání opatření uvedených v bodech 1 až 6.

Provozovatel potravinářského podniku by při identifikaci a hodnocení nebezpečí a při následném vytváření a používání postupů založených na zásadách HACCP měl mít na paměti pravděpodobné konečné použití produktu (např. zda bude tepelně upraven), kategorie zranitelných spotřebitelů a epidemiologické doklady týkající se bezpečnosti potravin.

Smyslem postupů založených na zásadách HACCP je soustředit se na kontrolu v kritických kontrolních bodech. Měly by se uplatňovat jednotlivě u konkrétních úkonů. Při každé úpravě výrobku, procesu nebo fáze by se používání těchto postupů mělo přezkoumat a měly by se v něm provést nezbytné změny. Při uplatňování těchto postupů je důležité v případě potřeby reagovat pružně a s ohledem na podmínky, za nichž se při zohlednění typu a rozsahu úkonu používají.

3.   Předběžné činnosti

3.1   Vytvoření multidisciplinárního týmu HACCP

Tento tým, v němž jsou zastoupeny všechny části potravinářského podniku zabývající se daným produktem, by měl disponovat celým rozsahem specifických vědomostí a odborných schopností odpovídajících danému produktu, jeho výrobě (zpracování, skladování a distribuci), spotřebě a možným vedlejším nebezpečím a mělo by se do něj také zapojit co nejvíce vedoucích pracovníků. Týmu by se mělo dostat plné podpory vedení, které by se mělo považovat za majitele práv k plánu HACCP a celému systému řízení bezpečnosti potravin.

V případě potřeby by týmu při řešení problémů, které se týkají posouzení a řízení kritických bodů, měli pomáhat odborní pracovníci.

Členy týmu by měli být odborníci a technici, kteří:

| — | dokážou zhodnotit biologická, chemická nebo fyzikální nebezpečí spojená s určitou skupinou produktů, |
| --- | --- |

—

dokážou zhodnotit biologická, chemická nebo fyzikální nebezpečí spojená s určitou skupinou produktů,

| — | zodpovídají za technický postup při výrobě daného produktu, nebo jsou do něj přímo zapojeni, |
| --- | --- |

—

zodpovídají za technický postup při výrobě daného produktu, nebo jsou do něj přímo zapojeni,

| — | mají provozní znalosti hygieny a fungování závodu a vybavení používaného při zpracování produktu, nebo |
| --- | --- |

—

mají provozní znalosti hygieny a fungování závodu a vybavení používaného při zpracování produktu, nebo

| — | patří mezi jakékoli další osoby s odbornými znalostmi z oboru mikrobiologie, hygieny nebo technologie zpracování potravin. |
| --- | --- |

—

patří mezi jakékoli další osoby s odbornými znalostmi z oboru mikrobiologie, hygieny nebo technologie zpracování potravin.

Jedna osoba může plnit několik z těchto úloh nebo dokonce všechny, má-li tým veškeré potřebné údaje a jsou-li tyto údaje využívány k zajištění spolehlivosti vytvořeného systému. Nejsou-li takové odborné informace v zařízení dostupné, musí je zařízení získat z jiných zdrojů (poradenství, pokyny pro správnou hygienickou praxi atd., které mohou být získány na úrovni odvětví nebo sdružení i od společností z téže skupiny, u nichž jsou odborné informace k dispozici).

3.2   Popis produktu či produktů na konci procesu (dále jen „konečný produkt“)

Měl by být sestaven úplný popis konečného produktu, v němž budou uvedeny například tyto relevantní údaje týkající se bezpečnosti:

| — | původ složek a surovin, který může usnadnit identifikaci určitých nebezpečí, |
| --- | --- |

—

původ složek a surovin, který může usnadnit identifikaci určitých nebezpečí,

| — | složení (např. suroviny, složky, přídatné látky, možné alergeny atd.), |
| --- | --- |

—

složení (např. suroviny, složky, přídatné látky, možné alergeny atd.),

| — | struktura a fyzikálně-chemické vlastnosti (např. pevné či tekuté skupenství, gel, emulze, obsah vlhkosti, pH, vodní aktivita atd.), |
| --- | --- |

—

struktura a fyzikálně-chemické vlastnosti (např. pevné či tekuté skupenství, gel, emulze, obsah vlhkosti, pH, vodní aktivita atd.),

| — | ošetření (např. ohřev, zmrazení, sušení, solení, uzení atd.) s odpovídajícími údaji, |
| --- | --- |

—

ošetření (např. ohřev, zmrazení, sušení, solení, uzení atd.) s odpovídajícími údaji,

| — | balení (např. hermetické, vakuové, modifikovaná atmosféra) a označení, |
| --- | --- |

—

balení (např. hermetické, vakuové, modifikovaná atmosféra) a označení,

| — | uskladnění a podmínky distribuce, včetně přepravy a manipulace, |
| --- | --- |

—

uskladnění a podmínky distribuce, včetně přepravy a manipulace,

| — | požadovaná doba skladovatelnosti (např. „spotřebujte do“ nebo „minimální trvanlivost“), |
| --- | --- |

—

požadovaná doba skladovatelnosti (např. „spotřebujte do“ nebo „minimální trvanlivost“),

| — | návod k použití, |
| --- | --- |

—

návod k použití,

| — | jakákoli použitelná mikrobiologická nebo chemická kritéria. |
| --- | --- |

—

jakákoli použitelná mikrobiologická nebo chemická kritéria.

3.3   Určení předpokládaného použití

Tým HACCP by také měl vymezit obvyklé nebo předpokládané použití produktu spotřebitelem a cílovými skupinami spotřebitelů, pro něž je daný produkt určen. Případně lze vzít v úvahu využití produktu určitými skupinami spotřebitelů, jako jsou stravovací zařízení, cestující atd., a skupinami zranitelných spotřebitelů.

3.4   Vytvoření výrobního schématu (popis výrobního postupu)

Ať už je zvolen jakýkoliv formát, měly by být postupně prostudovány všechny fáze postupu a tyto fáze by měly být předloženy v podobě podrobného výrobního schématu.

V něm by měly být uvedeny všechny procesy (od příjmu surovin až po uvedení konečného produktu na trh), včetně prodlení během fází nebo mezi nimi, doplněné o dostačující technické údaje relevantní pro bezpečnost potravin, jako je teplota a délka tepelného ošetření.

Kromě jiného mohou tyto údaje zahrnovat:

| — | nárys zpracovatelských prostor a sousedících prostor, |
| --- | --- |

—

nárys zpracovatelských prostor a sousedících prostor,

| — | uspořádání a vlastnosti vybavení, |
| --- | --- |

—

uspořádání a vlastnosti vybavení,

| — | pořadí všech úkonů (včetně začlenění surovin, složek nebo přídatných látek a prodlení během fází nebo mezi nimi), |
| --- | --- |

—

pořadí všech úkonů (včetně začlenění surovin, složek nebo přídatných látek a prodlení během fází nebo mezi nimi),

| — | technické parametry úkonů (především doba a teplota, včetně prodlení), |
| --- | --- |

—

technické parametry úkonů (především doba a teplota, včetně prodlení),

| — | tok produktů (včetně možné křížové kontaminace), |
| --- | --- |

—

tok produktů (včetně možné křížové kontaminace),

| — | oddělení čistých a nečistých sekcí (nebo vysoce rizikových či málo rizikových sekcí). |
| --- | --- |

—

oddělení čistých a nečistých sekcí (nebo vysoce rizikových či málo rizikových sekcí).

3.5   Potvrzení výrobního schématu na místě

Po vytvoření schématu by je měl tým HACCP potvrdit na místě během provozní doby. Jakákoliv pozorovaná odchylka musí vést ke změně původního schématu, aby odpovídalo realitě.

4.   Analýza rizik (zásada 1)

4.1   Vytvoření seznamu významných nebezpečí

Nebezpečím se rozumí biologické, chemické nebo fyzikální činitele v potravinách nebo krmivech nebo stav potravin či krmiv, které mohou mít nepříznivý účinek na zdraví (2).

Určit a zařadit na seznam by se měla veškerá možná závažná biologická, chemická nebo fyzikální nebezpečí, která by se mohla vyskytnout v kterékoli fázi zpracování (včetně výroby, získávání, skladování a přepravy surovin a složek a manipulace s nimi a dále prodlení během výroby). Užitečné mohou být vnější zdroje informací (např. systém včasné výměny informací pro potraviny a krmiva, RASFF).

Tým HACCP následně provede analýzu rizik s cílem určit nebezpečí, jejichž vyloučení či omezení na přijatelnou úroveň je kvůli jejich povaze nezbytné pro produkci nezávadných potravin (konečných produktů).

Při analýze rizik by se měly zohlednit tyto aspekty (viz také dodatek 2):

| — | pravděpodobnost výskytu nebezpečí a závažnost jejich nepříznivých účinků na zdraví, |
| --- | --- |

—

pravděpodobnost výskytu nebezpečí a závažnost jejich nepříznivých účinků na zdraví,

| — | kvalitativní a/nebo kvantitativní zhodnocení výskytu nebezpečí, |
| --- | --- |

—

kvalitativní a/nebo kvantitativní zhodnocení výskytu nebezpečí,

| — | přežití nebo množení patogenních mikroorganismů a nepřijatelná tvorba chemických látek v meziproduktech, konečných produktech, na výrobní lince nebo v jejím okolí, |
| --- | --- |

—

přežití nebo množení patogenních mikroorganismů a nepřijatelná tvorba chemických látek v meziproduktech, konečných produktech, na výrobní lince nebo v jejím okolí,

| — | vytváření nebo přetrvávání toxinů nebo jiných nežádoucích produktů mikrobiálního metabolismu, chemických látek nebo fyzikálních činitelů či alergenů v potravinách, |
| --- | --- |

—

vytváření nebo přetrvávání toxinů nebo jiných nežádoucích produktů mikrobiálního metabolismu, chemických látek nebo fyzikálních činitelů či alergenů v potravinách,

| — | biologická (mikroorganismy, paraziti), chemická nebo fyzikální kontaminace (nebo rekontaminace) surovin, meziproduktů nebo konečných produktů. |
| --- | --- |

—

biologická (mikroorganismy, paraziti), chemická nebo fyzikální kontaminace (nebo rekontaminace) surovin, meziproduktů nebo konečných produktů.

4.2   Kontrolní opatření

Provozovatel potravinářského podniku by měl vzít v úvahu a popsat, která kontrolní opatření, pokud vůbec nějaká existují, lze použít na jednotlivá nebezpečí.

Kontrolními opatřeními jsou opatření a činnosti, které se mohou provádět s cílem předcházet nebezpečím, vyloučit je nebo snížit jejich dopad či výskyt na přijatelnou úroveň. Do programů PNP je začleněna řada preventivních kontrolních opatření, jejichž účelem je předcházet kontaminaci z výrobního prostředí (např. prostřednictvím pracovníků, škůdců, vody a údržby, jak je uvedeno v příkladech v příloze I). Další kontrolní opatření zaměřená na omezení nebo vyloučení nebezpečí jsou konkrétněji spojena s konkrétními výrobními postupy, např. pasterizací nebo fermentací, a mohou vést k vytvoření kritických kontrolních bodů nebo provozních programů nezbytných předpokladů (PPNP, viz oddíl 5).

K řízení zjištěného nebezpečí může být zapotřebí více kontrolních opatření, například regulace doby, teploty a průtoku tekutiny za účelem řízení pasterizace, a naopak více nebezpečí někdy lze řídit prostřednictvím jediného kontrolního opatření, např. pasterizace nebo kontrolované tepelné ošetření může poskytnout dostatečnou záruku snížení množství několika patogenních mikroorganismů, jako jsou salmonely a listerie.

Kontrolní opatření by měla být prověřena.

Kontrolní opatření by měla být doplněna podrobnými postupy a upřesněními, aby bylo zaručeno jejich účinné uplatňování.

5.   Určení kritických kontrolních bodů (CCP) (zásada 2)

Určení kritického kontrolního bodu vyžaduje logický přístup. Takový přístup může být usnadněn použitím rozhodovacího stromu nebo jiných metod v závislosti na znalostech a zkušenostech týmu HACCP.

Z určení CCP vyplývají pro tým HACCP dva úkoly, a to:

| — | ujistit se o tom, že byla účelně navržena a zavedena vhodná kontrolní opatření. Především pokud bylo zjištěno nebezpečí ve fázi, kdy je jeho omezení nutné pro bezpečnost produktu, a v této ani žádné následující fázi výrobního procesu není zavedeno žádné kontrolní opatření, měl by být produkt či postup v této fázi nebo ve fázi předchozí či následující změněn s cílem kontrolní opatření zavést, a |
| --- | --- |

—

ujistit se o tom, že byla účelně navržena a zavedena vhodná kontrolní opatření. Především pokud bylo zjištěno nebezpečí ve fázi, kdy je jeho omezení nutné pro bezpečnost produktu, a v této ani žádné následující fázi výrobního procesu není zavedeno žádné kontrolní opatření, měl by být produkt či postup v této fázi nebo ve fázi předchozí či následující změněn s cílem kontrolní opatření zavést, a

| — | stanovit a zavést systém monitorování v každém CCP. |
| --- | --- |

—

stanovit a zavést systém monitorování v každém CCP.

V dodatku 2 je popsána metoda k provedení analýzy rizik pomocí semikvantitativního hodnocení rizik. Dalšími příklady nástrojů jsou rozhodovací stromy uvedené v dodatcích 3A a 3B. Nástroje uvedené v dodatcích 2 a 3 lze použít samostatně nebo v kombinaci, kdy se hodnocení rizik použije k identifikaci významných nebezpečí a k základnímu stanovení vyžadovaných kontrolních opatření a rozhodovací strom k jejich dalšímu upřesnění.

Postupně se posoudí všechny fáze zpracování, které byly označeny ve výrobním schématu (viz oddíl 3.4 této přílohy). U každé fáze by se rozhodovací strom a/nebo hodnocení rizik měly použít na všechna nebezpečí, která lze očekávat, a na všechna určená kontrolní opatření. Měly by se používat pružně, aby byl zohledněn celý výrobní postup a aby tam, kde je to možné, nedocházelo k vytváření nepotřebných kritických kontrolních bodů. Doporučuje se provést školení v aplikaci metody používané k určení CCP.

Jak je znázorněno v dodatcích, může být při analýze rizik u každé fáze zpracování zjištěna jiná úroveň rizika:

| — | Při nižších úrovních rizika tam, kde jsou důsledně prováděny programy PNP, lze učinit závěr, že k omezení nebezpečí postačují PNP. |
| --- | --- |

—

Při nižších úrovních rizika tam, kde jsou důsledně prováděny programy PNP, lze učinit závěr, že k omezení nebezpečí postačují PNP.

| — | Při zjištění středních úrovní rizika mohou být navržena opatření „střední úrovně“, jako jsou „provozní programy nezbytných předpokladů (dále jen ‚programy PPNP‘ (3))“ (viz dodatky 2 a 3 a norma ISO 22000).






  — | Programy PPNP jsou programy nezbytných předpokladů, které jsou obvykle zaměřeny na výrobní proces a byly v rámci analýzy rizik určeny jako zásadní pro to, aby se kontrolovala pravděpodobnost výskytu, přetrvávání a/nebo šíření nebezpečí, jež ohrožují bezpečnost potravin, v produktu či produktech nebo v prostředí, kde se potraviny zpracovávají. Programy PPNP podobně jako CCP zahrnují měřitelná nebo sledovatelná kritéria nebo limity (jedná se však spíše o cílové hodnoty než o kritické limity) pro přijetí opatření a dále monitorování provádění kontrolních opatření, vedení záznamů o monitorování a případně nápravná opatření. Patří k nim například:






  — | kontrola mytí zeleniny (např. pomocí častého vyměňování vody s cílem zabránit mikrobiální křížové kontaminaci nebo mechanického mytí ve vodě s cílem vyloučit fyzikální nebezpečí, jako jsou kameny či dřevěné třísky), |
| --- | --- | --- | --- |

—

Při zjištění středních úrovní rizika mohou být navržena opatření „střední úrovně“, jako jsou „provozní programy nezbytných předpokladů (dále jen ‚programy PPNP‘ (3))“ (viz dodatky 2 a 3 a norma ISO 22000).

—

Programy PPNP jsou programy nezbytných předpokladů, které jsou obvykle zaměřeny na výrobní proces a byly v rámci analýzy rizik určeny jako zásadní pro to, aby se kontrolovala pravděpodobnost výskytu, přetrvávání a/nebo šíření nebezpečí, jež ohrožují bezpečnost potravin, v produktu či produktech nebo v prostředí, kde se potraviny zpracovávají. Programy PPNP podobně jako CCP zahrnují měřitelná nebo sledovatelná kritéria nebo limity (jedná se však spíše o cílové hodnoty než o kritické limity) pro přijetí opatření a dále monitorování provádění kontrolních opatření, vedení záznamů o monitorování a případně nápravná opatření. Patří k nim například:

—

kontrola mytí zeleniny (např. pomocí častého vyměňování vody s cílem zabránit mikrobiální křížové kontaminaci nebo mechanického mytí ve vodě s cílem vyloučit fyzikální nebezpečí, jako jsou kameny či dřevěné třísky),

| — | kontrola blanšírování při hlubokém mrazení plodin (doba a teplota). |
| --- | --- |

—

kontrola blanšírování při hlubokém mrazení plodin (doba a teplota).

Mytí a blanšírování obvykle nelze považovat za kritický kontrolní bod, protože jimi nelze docílit úplného vyloučení mikrobiálních nebezpečí ani jejich omezení na přijatelnou úroveň, a toto ani není jejich účelem. Ovlivní nicméně mikrobiální zátěž zpracovávaných produktů,

| — | intenzivnější úklid a dezinfekce v úsecích s vysokými nároky na hygienu a přísnější pravidla osobní hygieny v těchto úsecích, například tam, kde se balí potraviny určené k přímé spotřebě, |
| --- | --- |

—

intenzivnější úklid a dezinfekce v úsecích s vysokými nároky na hygienu a přísnější pravidla osobní hygieny v těchto úsecích, například tam, kde se balí potraviny určené k přímé spotřebě,

| — | přísnější vstupní kontrola při příjmu surovin, nezaručuje-li dodavatel požadovanou úroveň jakosti či bezpečnosti (např. mykotoxiny obsažené v koření), |
| --- | --- |

—

přísnější vstupní kontrola při příjmu surovin, nezaručuje-li dodavatel požadovanou úroveň jakosti či bezpečnosti (např. mykotoxiny obsažené v koření),

| — | omezení výskytu alergenů pomocí programu hygieny. |
| --- | --- |

—

omezení výskytu alergenů pomocí programu hygieny.

| — | U vysoké úrovně rizik, která nelze omezit prostřednictvím programů PNP nebo PPNP, by měly být stanoveny kritické kontrolní body. |
| --- | --- |

—

U vysoké úrovně rizik, která nelze omezit prostřednictvím programů PNP nebo PPNP, by měly být stanoveny kritické kontrolní body.

Srovnání PNP, PPNP a CCP je uvedeno v dodatku 4.

6.   Kritické limity v kritických kontrolních bodech (zásada 3)

Každé kontrolní opatření související s kritickým bodem musí být doprovázeno stanovením kritických limitů.

Kritické limity odpovídají krajním hodnotám přípustným s ohledem na bezpečnost produktu. Oddělují přijatelnost a nepřijatelnost. Jsou stanoveny pro pozorovatelné nebo měřitelné parametry, jimiž lze prokázat, že je kritický bod zvládán. Měly by se zakládat na podložených důkazech o tom, že zvolené hodnoty zajistí, že je postup pod kontrolou.

K těmto parametrům patří např. teplota, doba, pH, obsah vlhkosti, množství přídatných látek, konzervačních prostředků nebo soli a senzorické parametry, jako je vzhled nebo struktura apod.

Aby se snížila pravděpodobnost překročení kritického limitu v důsledku odchylek v postupu, může být v některých případech nezbytné stanovit přísnější hodnoty (tj. cílové hodnoty) s cílem zajistit, že kritické limity budou dodrženy.

Měla by se ověřit platnost kritických limitů a měly by se pro ně určit jasné, konkrétní hodnoty.

Kritické limity mohou být odvozeny z různých zdrojů. Pokud nejsou převzaty z regulativních norem nebo z pokynů pro správnou hygienickou praxi, měl by se tým HACCP ujistit o jejich správnosti vzhledem k řízení nebezpečí identifikovaných v kritických kontrolních bodech.

7.   Monitorovací postupy v kritických kontrolních bodech (zásada 4)

Důležitou součástí postupů založených na zásadách HACCP je program pozorování nebo měření prováděných v každém CCP, aby bylo zajištěno dodržování stanovených kritických limitů.

Pozorování nebo měření musí umožňovat zjistit ztrátu kontroly v kritickém bodě a včas o této skutečnosti poskytnout informace, aby mohla být přijata nápravná opatření.

Je-li to možné, měl by být postup upraven, jakmile z výsledků monitorování vyplyne, že v kontrolním kritickém bodě hrozí ztráta kontroly. Úpravy by měly být provedeny dříve, než se vyskytne odchylka (nebude dodržen kritický limit). Údaje získané z monitorování musí vyhodnotit určená osoba s dostatečnými zkušenostmi a pravomocemi, aby mohla provést nápravná opatření, jsou-li vyhodnocena jako potřebná.

Pozorování nebo měření mohou být prováděna průběžně nebo s časovým odstupem. Nejsou-li pozorování nebo měření prováděna průběžně, je nutno stanovit takové intervaly pozorování nebo měření, které zajistí včasné poskytování informací, aby mohla být přijata nápravná opatření.

Plán HACCP by měl popisovat metody, intervaly pozorování nebo měření a způsob vytváření záznamů, které se používají při monitorování v CCP:

| — | osobu, jež má monitorování a kontroly provádět, |
| --- | --- |

—

osobu, jež má monitorování a kontroly provádět,

| — | dobu monitorování a kontrol, |
| --- | --- |

—

dobu monitorování a kontrol,

| — | metodiku monitorování a kontrol. |
| --- | --- |

—

metodiku monitorování a kontrol.

Intervaly monitorování by měly vycházet z rizik, např. by měly záviset na pravděpodobnosti výskytu rizik u určitého produktu, objemu produkce, distribuci produktu, možných spotřebitelích, počtu pracovníků, kteří s produktem přímo manipulují, atd.

Záznamy týkající se monitorování kritických kontrolních bodů musí být opatřeny podpisem osoby či osob provádějících monitorování a při ověřování také podpisy pracovníků společnosti zodpovědné za jejich přezkum.

8.   Nápravná opatření (zásada 5)

Tým HACCP by měl pro každý kritický kontrolní bod naplánovat nápravná opatření předem, aby mohla být okamžitě přijata, jakmile se při monitorování zjistí odchylka od kritického limitu.

Nápravná opatření by měla zahrnovat:

| — | přesné určení osoby či osob zodpovědných za provedení nápravného opatření, |
| --- | --- |

—

přesné určení osoby či osob zodpovědných za provedení nápravného opatření,

| — | prostředky a kroky vyžadované k nápravě zjištěné odchylky, |
| --- | --- |

—

prostředky a kroky vyžadované k nápravě zjištěné odchylky,

| — | opatření (někdy označovaná jako „nápravy“ pro jejich odlišení od jiných nápravných opatření), která se musí přijmout v souvislosti s produkty vyrobenými během doby, kdy postup nebyl pod kontrolou, |
| --- | --- |

—

opatření (někdy označovaná jako „nápravy“ pro jejich odlišení od jiných nápravných opatření), která se musí přijmout v souvislosti s produkty vyrobenými během doby, kdy postup nebyl pod kontrolou,

| — | písemný záznam o přijatých opatřeních, v němž jsou uvedeny veškeré relevantní údaje (např. datum, čas, typ opatření, iniciátor a následné ověření). |
| --- | --- |

—

písemný záznam o přijatých opatřeních, v němž jsou uvedeny veškeré relevantní údaje (např. datum, čas, typ opatření, iniciátor a následné ověření).

Z výsledků monitorování může vyplynout, že v souvislosti s určitým postupem musela být nápravná opatření přijata opakovaně, a bude tedy nutné přezkoumat preventivní opatření (programy PNP nebo jejich spolehlivost) nebo samotný proces a jeho kritické kontrolní body.

9.   Postupy ověřování (a potvrzování) (zásada 6)

Tým HACCP by měl stanovit metody a postupy, které se mají používat k určení toho, zda postupy založené na zásadách HACCP fungují správně. Metody ověřování mohou zahrnovat zejména odebírání náhodných vzorků k analýze, podrobnější analýzu nebo testy ve vybraných kritických bodech, hlubší analýzu meziproduktů nebo konečných produktů, průzkum stávajících podmínek skladování, distribuce a prodeje a průzkum skutečného použití produktu.

Ověřování by se mělo provádět dostatečně často, aby se potvrdila účinnost postupů založených na zásadách HACCP. Intervaly ověřování se musí odvíjet od charakteristik podniku (produkce, počtu zaměstnanců či typu zpracovávaných potravin), intervalů monitorování, pečlivosti zaměstnanců, počtu odchylek zaznamenaných za určité období a od významných nebezpečí.

Postupy ověřování mohou zahrnovat:

| — | audity postupů založených na zásadách HACCP a o nich vedených záznamů, |
| --- | --- |

—

audity postupů založených na zásadách HACCP a o nich vedených záznamů,

| — | inspekci úkonů (dodržování pravidel ze strany pracovníků), |
| --- | --- |

—

inspekci úkonů (dodržování pravidel ze strany pracovníků),

| — | potvrzení zavedení a provádění monitorování kritických kontrolních bodů, |
| --- | --- |

—

potvrzení zavedení a provádění monitorování kritických kontrolních bodů,

| — | zkoumání odchylek a vlastností produktu a nápravná opatření přijatá v souvislosti s produktem. |
| --- | --- |

—

zkoumání odchylek a vlastností produktu a nápravná opatření přijatá v souvislosti s produktem.

Intervaly ověřování do značné míry ovlivňují počet případů opětovných kontrol nebo zpětného převzetí, které jsou vyžadovány v případě, že byla zjištěna odchylka překračující kritické limity. Ověření by mělo sestávat z těchto úkonů, z nichž však nutně nemusí být provedeny všechny najednou:

| — | kontrola správnosti záznamů a analýza odchylek, |
| --- | --- |

—

kontrola správnosti záznamů a analýza odchylek,

| — | kontrola osoby, jež provádí monitorování činností v oblasti zpracování, skladování nebo přepravy, |
| --- | --- |

—

kontrola osoby, jež provádí monitorování činností v oblasti zpracování, skladování nebo přepravy,

| — | fyzická kontrola monitorovaného postupu, |
| --- | --- |

—

fyzická kontrola monitorovaného postupu,

| — | kalibrace nástrojů používaných k monitorování. |
| --- | --- |

—

kalibrace nástrojů používaných k monitorování.

Ověřování by měla provádět jiná osoba než osoba zodpovědná za provádění monitorování a nápravných opatření. Pokud některé ověřovací činnosti nemohou vykonat pracovníci podniku, měli by ověření provést jménem podniku externí odborníci nebo kvalifikovaná třetí strana.

Na začátku procesu nebo při jeho změně by měly být provedeny úkony potvrzování a v jejich rámci by měly být shromážděny doklady potvrzující účinnost všech součástí plánu HACCP. Tyto doklady zahrnují vědecké publikace, zkoušky provedené uvnitř podniku, prediktivní mikrobiologii apod., které prokazují, že stanovené kritické limity, pokud budou dodržovány, budou mít na nebezpečí očekávaný účinek (riziko neroste, snižuje se apod.). Další vodítka a příklady potvrzovacích úkonů jsou uvedeny v pokynech CAC/GL 69-2008.

Změnami, které mohou vyžadovat opakované potvrzení, se rozumí například:

| — | změna surovin nebo produktu a podmínek zpracování (zpracovatelské prostory a jejich okolí, vybavení, program čištění a desinfekce), |
| --- | --- |

—

změna surovin nebo produktu a podmínek zpracování (zpracovatelské prostory a jejich okolí, vybavení, program čištění a desinfekce),

| — | změna podmínek balení, skladování nebo distribuce, |
| --- | --- |

—

změna podmínek balení, skladování nebo distribuce,

| — | změna spotřebitelského použití, |
| --- | --- |

—

změna spotřebitelského použití,

| — | získání informací o novém nebezpečí spojeném s daným produktem. |
| --- | --- |

—

získání informací o novém nebezpečí spojeném s daným produktem.

Je-li to nutné, musí toto přezkoumání vyústit ve změnu stanovených postupů. Tyto změny by měly být plně zaneseny do systému dokumentace a vedení záznamů, aby byly k dispozici spolehlivé a aktualizované údaje.

Potvrzování, ověřování nebo monitorování?

—   Potvrzování: získávání dokladů před začátkem (nebo změnou) procesu, které prokazují, že posuzovaná kontrolní opatření (PNP, PPNP nebo CCP) jsou při správném provádění účinná a zajistí ochranu lidského zdraví, například dokladů o tom, že sledované nebezpečí se nezvyšuje na nepřijatelnou úroveň vzhledem k navrženému kritickému limitu pro skladovací teplotu.

—   Monitorování: nepřetržité shromažďování údajů (v reálném čase) pro fázi, v níž se použije kontrolní opatření, například průběžné nebo občasné monitorování skladovací teploty.

—   Ověřování: pravidelná činnost, jejímž účelem je prokázat, že bylo skutečně docíleno požadovaného výsledku, například odebírání vzorků potravin a jejich zkoušky s cílem zhodnotit, zda sledované nebezpečí při skladování při určité teplotě nedosahuje mezní hodnoty přijatelnosti.

Příklad 1: Pasterizace mléka

—   Potvrzování: před zahájením výrobních činností: zkouškami podložený důkaz o tom, že při použitém postupu se mléko bude zahřívat na teplotu 72 °C po dobu 15 vteřin a zahubí se bakterie Coxiella burnetti. Lze použít kalibrované sondy, mikrobiologické testy a prediktivní mikrobiologii.

—   Monitorování: v průběhu výrobních činností: systém (doba – teplota – tlak – objemová kapacita), který společnostem umožní potvrdit, že je během postupu docíleno kritického limitu (72 °C po dobu 15 s).

—   Ověřování: ve stanovených intervalech v průběhu roku: periodické mikrobiologické testování konečného produktu, pravidelné kontroly teploty v pasterizátoru za použití kalibrovaných sond.

Příklad 2: Fermentace sušených salámů

—   Potvrzování: pH, aktivita vody, kombinace doby a teploty, zabránění růstu bakterií Listeria monocytogenes pomocí prediktivního modelování nebo imunologických testů;

—   Monitorování v průběhu fermentace: měření pH, úbytku hmotnosti, doby, teploty, vlhkosti ve zrací komoře, odebírání vzorků bakterií Listeria monocytogenes z fermentačního prostředí;

—   Ověřování: program odebírání vzorků bakterií Listeria monocytogenes z konečného produktu.

Viz také CAC/GL 69-2008 (4).

10.   Doklady a vedení záznamů (zásada 7)

Účinné a přesné vedení záznamů je pro používání postupů založených na zásadách HACCP nezbytné. Tyto postupy by měly být zdokumentovány v plánu HACCP a průběžně doplňovány o záznamy získaných výsledků. Doklady a vedení záznamů by měly být přiměřené typu a velikosti zařízení a dostačující k tomu, aby podnik mohl snadno ověřit, že postupy založené na zásadách HACCP jsou zavedeny a dodržovány. Doklady a záznamy by se měly uchovávat po dostatečně dlouhou dobu po uplynutí doby skladovatelnosti produktu pro účely sledovatelnosti, pravidelné revize postupů provozovatelem potravinářského podniku a proto, aby příslušný orgán mohl provést audit postupů založených na zásadách HACCP. Do dokladů mohou být zahrnuty odborně vypracované pokyny k systému HACCP (například pokyny k systému HACCP pro konkrétní odvětví), pokud tyto materiály konkrétně zmiňují zpracování potravin, jímž se podnik zabývá. Doklady by měly být opatřeny podpisem pracovníka společnosti pověřeného jejich kontrolou.

Doporučenými doklady jsou:

| — | používané programy PNP, pracovní pokyny, standardní provozní postupy a pokyny pro kontrolu, |
| --- | --- |

—

používané programy PNP, pracovní pokyny, standardní provozní postupy a pokyny pro kontrolu,

| — | popis přípravných kroků (předcházejících uvedeným sedmi zásadám), |
| --- | --- |

—

popis přípravných kroků (předcházejících uvedeným sedmi zásadám),

| — | analýza rizik, |
| --- | --- |

—

analýza rizik,

| — | určení kritických kontrolních bodů (případně provozních programů nezbytných předpokladů), |
| --- | --- |

—

určení kritických kontrolních bodů (případně provozních programů nezbytných předpokladů),

| — | stanovení kritických limitů, |
| --- | --- |

—

stanovení kritických limitů,

| — | úkony potvrzování, |
| --- | --- |

—

úkony potvrzování,

| — | předpokládaná nápravná opatření, |
| --- | --- |

—

předpokládaná nápravná opatření,

| — | popis plánovaných monitorovacích a ověřovacích činností (co, kdo, kdy), |
| --- | --- |

—

popis plánovaných monitorovacích a ověřovacích činností (co, kdo, kdy),

| — | formuláře záznamů, |
| --- | --- |

—

formuláře záznamů,

| — | úpravy postupů založených na zásadách HACCP, |
| --- | --- |

—

úpravy postupů založených na zásadách HACCP,

| — | podpůrné materiály (obecné pokyny, vědecké důkazy apod.). |
| --- | --- |

—

podpůrné materiály (obecné pokyny, vědecké důkazy apod.).

Pro zavedení systematického, integrovaného přístupu lze využít pracovní listy pro vypracování plánu HACCP, jak je uvedeno ve schématu 3 v příloze dokumentu CAC/RCP 1-1969. Na základě výrobního schématu se u každé fáze zpracování popíšou možná nebezpečí, vypracuje se seznam příslušných kontrolních opatření (programy PNP) a určí se kritické kontrolní body (je-li to uznáno za vhodné na základě analýzy rizik) společně s příslušnými kritickými limity, monitorovacími postupy, nápravnými opatření a dostupnými záznamy.

Těmito záznamy mohou být:

| — | výsledky monitorování kritických kontrolních bodů, |
| --- | --- |

—

výsledky monitorování kritických kontrolních bodů,

| — | zaznamenané odchylky a provedená nápravná opatření, |
| --- | --- |

—

zaznamenané odchylky a provedená nápravná opatření,

| — | výsledky ověřovacích činností. |
| --- | --- |

—

výsledky ověřovacích činností.

Záznamy by se měly uchovávat po přiměřeně dlouhou dobu. Tato doba by měla být dostatečná k tomu, aby byla v případě upozornění na nebezpečí, jež bylo vyvoláno danou potravinou, zajištěna dostupnost údajů. Datum spotřeby některých potravin je jasně dané. Například ve veřejném stravování se spotřebují krátce po výrobě. U potravin, jejichž datum spotřeby pevně dané není, by se záznamy měly uchovávat po přiměřenou, kratší dobu po uplynutí data spotřeby. Záznamy představují důležitý nástroj, díky němuž mohou příslušné orgány u potravinářských podniků ověřovat správné fungování systémů řízení bezpečnosti potravin.

Jednoduchý systém vedení záznamů může být účinný a zároveň jej lze snadno objasnit zaměstnancům. Lze jej začlenit do stávajících postupů a mohou se v něm využít stávající dokumenty, jako jsou dodací listy a kontrolní seznamy pro zaznamenávání, například teploty produktu (viz také příloha III).

11.   Význam mikrobiologických kritérií a limitů stanovených unijními nebo vnitrostátními právními předpisy

Ačkoli právní předpisy EU nestanoví žádné kritické limity pro kritické kontrolní body, při potvrzování a ověřování postupů založených na zásadách HACCP a dalších kontrolních opatření k zabezpečení hygieny potravin a při ověřování správné funkčnosti těchto kontrolních opatření lze použít mikrobiologická kritéria (5). Limity pro jednotlivé druhy zařízení nebo potravin mohou být uvedeny v pokynech pro správnou praxi a daný postup založený na zásadách HACCP může být upraven způsobem vhodným k zajištění toho, aby tyto limity byly dodrženy.

---

(1)  Článek 5 nařízení (ES) č. 852/2004.

(2)  Ustanovení čl. 3 odst. 14 nařízení (ES) č. 178/2002.

(3)  Někdy se používá jiné označení, např. „kontrolní bod (CP)“, jelikož ne všechna opatření střední úrovně souvisí s provozem nebo „centry pozornosti“.

(4)  http://ucfoodsafety.ucdavis.edu/files/172961.pdf

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 1).

---

PŘÍLOHA III

Pružnost, kterou u určitých potravinářských zařízení zajišťují právní předpisy EU

1.   Účel této přílohy

Účelem této přílohy je poskytnout vodítko ohledně pružnosti, pokud jde o používání systémů řízení bezpečnosti potravin, včetně postupů založených na zásadách HACCP, a zejména:

| — | určit potravinářské podniky, u nichž by bylo vhodné pružnost uplatnit, |
| --- | --- |

—

určit potravinářské podniky, u nichž by bylo vhodné pružnost uplatnit,

| — | vysvětlit pojem „zjednodušené postupy založené na zásadách HACCP“, |
| --- | --- |

—

vysvětlit pojem „zjednodušené postupy založené na zásadách HACCP“,

| — | vysvětlit význam pokynů pro správnou praxi a obecných pokynů pro systém HACCP, včetně významu dokladů, a |
| --- | --- |

—

vysvětlit význam pokynů pro správnou praxi a obecných pokynů pro systém HACCP, včetně významu dokladů, a

| — | vymezit rozsah, v němž lze pružnost použít na zásady HACCP. |
| --- | --- |

—

vymezit rozsah, v němž lze pružnost použít na zásady HACCP.

2.   Pružnost v rámci systému řízení bezpečnosti potravin

Smyslem pružnosti v rámci systému řízení bezpečnosti potravin je přizpůsobit kontrolní opatření typu a velikosti zařízení, a tím zajistit jejich přiměřenost. Pružnost se vždy musí uplatňovat na základě zjištěných rizik a nejlépe jí lze docílit pomocí integrovaného přístupu, který bude posuzovat programy PNP a úvodní postupy založené na zásadách HACCP (analýza rizik). Zejména přístup využívající analýzu rizik pomocí jejich kvantitativního nebo semikvantitativního hodnocení může vést k tomu, že bude za vhodnou shledána pouze kontrola založená na programech PNP (bez určení kritických kontrolních bodů) nebo že se určí jen velmi málo skutečných kritických kontrolních bodů, jež mají být monitorovány a dále řešeny v rámci postupů založených na zásadách HACCP.

Tím, že se nebudou používat formulace, které by mohly být nesrozumitelné pro malé provozovatele potravinářských podniků, zejména ve vnitrostátních a obecných pokynech, je možné zabránit neochotě vytvářet systémy řízení bezpečnosti potravin nebo jejich části. Vyhýbat se takovým formulacím lze tedy považovat za určitou formu pružnosti.

Prvotním smyslem pružnosti není snižovat počet kritických kontrolních bodů a neměla by jí být ohrožena bezpečnost potravin.

Přehled příkladů pružnosti týkající se programů PNP a postupů založených na zásadách HACCP je uveden v dodatku 5.

3.   Pružnost při provádění programů PNP

Programy PNP se vztahují na všechny provozovatele potravinářských podniků. Většina z nich je stanovena v přílohách I a II nařízení (ES) č. 852/2004, zatímco doplňkové programy PNP pro potraviny živočišného původu jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 853/2004. Požadavky stanovené v přílohách I a II nařízení (ES) č. 852/2004 jsou celkově vzato vymezeny poměrně obecně, protože musí být použitelné ve většině (velmi odlišných) odvětví výroby potravin. Jsou proto přirozeně velmi pružné, pokud jde o možnosti jejich dodržování v praxi. Nelze předpokládat, že všechny programy PNP popsané v příloze I těchto pokynů budou použitelné ve všech zařízeních. Aby se pro jednotlivá zařízení určily vhodné programy PNP, které by se přiměřeně k povaze a velikosti daných zařízení měly zavést, je třeba posuzovat konkrétní případy.

Zmíněná nařízení o hygieně potravin obsahují několik ustanovení týkajících se pružnosti, jež mají především usnadnit provádění programů PNP v malých podnicích:

| a) | Programy PNP stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 852/2004 pro prvovýrobu a související postupy jsou obecnější než programy stanovené v příloze II pro ostatní provozovatele potravinářských podniků. |
| --- | --- |

a)

Programy PNP stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 852/2004 pro prvovýrobu a související postupy jsou obecnější než programy stanovené v příloze II pro ostatní provozovatele potravinářských podniků.

| b) | V příloze II nařízení (ES) č. 852/2004 jsou stanoveny zjednodušené obecné a zvláštní požadavky na pojízdné a/nebo přechodné prostory, prostory užívané především jako soukromý obytný dům, v němž se však pravidelně připravují potraviny k uvedení na trh, a na prodejní automaty (kapitola III přílohy II). |
| --- | --- |

b)

V příloze II nařízení (ES) č. 852/2004 jsou stanoveny zjednodušené obecné a zvláštní požadavky na pojízdné a/nebo přechodné prostory, prostory užívané především jako soukromý obytný dům, v němž se však pravidelně připravují potraviny k uvedení na trh, a na prodejní automaty (kapitola III přílohy II).

| c) | Výjimky z oblasti působnosti (článek 1) nařízení (ES) č. 852/2004, například případy, kdy výrobce přímo dodává malá množství vlastních produktů z prvovýroby konečnému spotřebiteli nebo místnímu maloobchodu, který je přímo dodává konečnému spotřebiteli. |
| --- | --- |

c)

Výjimky z oblasti působnosti (článek 1) nařízení (ES) č. 852/2004, například případy, kdy výrobce přímo dodává malá množství vlastních produktů z prvovýroby konečnému spotřebiteli nebo místnímu maloobchodu, který je přímo dodává konečnému spotřebiteli.

| d) | Výjimky z oblasti působnosti (článek 1) nařízení (ES) č. 853/2004, například případy, kdy výrobce přímo dodává malá množství masa z drůbeže a zajícovců poražených na farmě konečnému spotřebiteli nebo místnímu maloobchodu, který dodává toto maso přímo konečnému spotřebiteli jako čerstvé maso. |
| --- | --- |

d)

Výjimky z oblasti působnosti (článek 1) nařízení (ES) č. 853/2004, například případy, kdy výrobce přímo dodává malá množství masa z drůbeže a zajícovců poražených na farmě konečnému spotřebiteli nebo místnímu maloobchodu, který dodává toto maso přímo konečnému spotřebiteli jako čerstvé maso.

| e) | Vyjmutí většiny maloobchodníků z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 853/2004 (čl. 1 odst. 5). |
| --- | --- |

e)

Vyjmutí většiny maloobchodníků z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 853/2004 (čl. 1 odst. 5).

| f) | Přejímací kontrola balených potravin v maloobchodě může být omezena na kontrolu správného balení a teploty během přepravy, přičemž tuto přejímací kontrolu mají větší zpracovatelské závody doplnit o pravidelné odebírání vzorků k testování. |
| --- | --- |

f)

Přejímací kontrola balených potravin v maloobchodě může být omezena na kontrolu správného balení a teploty během přepravy, přičemž tuto přejímací kontrolu mají větší zpracovatelské závody doplnit o pravidelné odebírání vzorků k testování.

| g) | Čištění a dezinfekce v malých řeznictvích mohou být prováděny velmi podobným způsobem jako při správné kuchyňské hygieně, zatímco na velkých jatkách může být zapotřebí využít služeb externích specializovaných firem. |
| --- | --- |

g)

Čištění a dezinfekce v malých řeznictvích mohou být prováděny velmi podobným způsobem jako při správné kuchyňské hygieně, zatímco na velkých jatkách může být zapotřebí využít služeb externích specializovaných firem.

| h) | Kontrole kvality vody nemusí být v některých případech věnována přílišná pozornost, pokud se používá obecní pitná voda, avšak kontrola by měla být zpřísněna tam, kde podnik používá vodu z vlastního zdroje nebo vodu recyklovanou. |
| --- | --- |

h)

Kontrole kvality vody nemusí být v některých případech věnována přílišná pozornost, pokud se používá obecní pitná voda, avšak kontrola by měla být zpřísněna tam, kde podnik používá vodu z vlastního zdroje nebo vodu recyklovanou.

| i) | Při obsluze zákazníků v maloobchodě se ověřování skladovací teploty může provádět vizuálně, zatímco ve větších chladicích zařízeních se využívá automatické zaznamenávání teploty a varovný systém. |
| --- | --- |

i)

Při obsluze zákazníků v maloobchodě se ověřování skladovací teploty může provádět vizuálně, zatímco ve větších chladicích zařízeních se využívá automatické zaznamenávání teploty a varovný systém.

| j) | Možnost přizpůsobit v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 853/2004 programy PNP podle vnitrostátních právních předpisů:






  i. | s cílem umožnit další používání tradičních metod; |
| --- | --- | --- |

j)

Možnost přizpůsobit v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 853/2004 programy PNP podle vnitrostátních právních předpisů:

i.

s cílem umožnit další používání tradičních metod;

| ii. | s cílem vyjít vstříc potřebám provozovatelů potravinářských podniků v regionech ovlivněných zvláštními zeměpisnými omezeními (např. v odlehlých horských oblastech, na odlehlých malých ostrovech apod.); |
| --- | --- |

ii.

s cílem vyjít vstříc potřebám provozovatelů potravinářských podniků v regionech ovlivněných zvláštními zeměpisnými omezeními (např. v odlehlých horských oblastech, na odlehlých malých ostrovech apod.);

| iii. | v jakémkoli zařízení, v souvislosti s jeho stavbou, uspořádáním a vybavením. |
| --- | --- |

iii.

v jakémkoli zařízení, v souvislosti s jeho stavbou, uspořádáním a vybavením.

Podrobné informace o pružnosti rovněž obsahují tyto zvláštní pokyny:

| — | pracovní dokument útvarů Komise o porozumění některým ustanovením týkajícím se pružnosti stanoveným v balíčku předpisů o hygieně – Pokyny pro příslušné orgány:
  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/biosafety-hygiene-faq_all_public_en.pdf |
| --- | --- |

—

pracovní dokument útvarů Komise o porozumění některým ustanovením týkajícím se pružnosti stanoveným v balíčku předpisů o hygieně – Pokyny pro příslušné orgány:

http://ec.europa.eu/food/safety/docs/biosafety-hygiene-faq_all_public_en.pdf

| — | pracovní dokument útvarů Komise o porozumění některým ustanovením týkajícím se pružnosti stanoveným v balíčku předpisů o hygieně – Často kladené otázky – Pokyny pro provozovatele potravinářských podniků:
  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/biosafety-hygiene-faq_all_business_en.pdf |
| --- | --- |

—

pracovní dokument útvarů Komise o porozumění některým ustanovením týkajícím se pružnosti stanoveným v balíčku předpisů o hygieně – Často kladené otázky – Pokyny pro provozovatele potravinářských podniků:

http://ec.europa.eu/food/safety/docs/biosafety-hygiene-faq_all_business_en.pdf

Malým podnikům může dodržování těchto požadavků usnadnit to, že místo specifikace programů PNP vypracovaných samotnými podniky budou používat obecné pokyny k těmto programům pro jednotlivá odvětví.

Programy PNP se převážně využívají ke splnění zákonných požadavků, a proto lze pružnost uplatnit na doklady a vedené záznamy, nikdy však na cíle těchto programů.

4.   Pružnost provádění postupů založených na zásadách HACCP

4.1   Souvislosti

Článek 5 nařízení (ES) č. 852/2004 požaduje, aby provozovatelé potravinářských podniků vytvořili a zavedli stálý postup založený na zásadách HACCP a postupovali podle něj.

Toto pojetí umožňuje zavedení dostatečně pružných postupů založených na HACCP.

Nařízení (ES) č. 852/2004 obsahuje tyto klíčové prvky týkající se zjednodušených postupů založených na zásadách HACCP:

| a) | 15. bod odůvodnění uvedeného nařízení uvádí:
  „Požadavky systému HACCP by měly brát v úvahu zásady obsažené v Codex alimentarius. Měly by být dostatečně pružné, aby byly použitelné ve všech situacích, včetně malých podniků Zejména je nezbytné připustit, že u určitých potravinářských podniků nelze identifikovat kritické kontrolní body a že v některých případech může správná hygienická praxe nahradit monitorování kritických kontrolních bodů. Podobně požadavek stanovení ‚kritických limitů‘ neznamená, že je nezbytné stanovit pro každý případ číselný limit. Vedle toho by požadavky na uchovávání dokladů měly být pružné, aby nevedly k nepřiměřené zátěži pro velmi malé podniky.“; |
| --- | --- |

a)

15. bod odůvodnění uvedeného nařízení uvádí:

„Požadavky systému HACCP by měly brát v úvahu zásady obsažené v Codex alimentarius. Měly by být dostatečně pružné, aby byly použitelné ve všech situacích, včetně malých podniků Zejména je nezbytné připustit, že u určitých potravinářských podniků nelze identifikovat kritické kontrolní body a že v některých případech může správná hygienická praxe nahradit monitorování kritických kontrolních bodů. Podobně požadavek stanovení ‚kritických limitů‘ neznamená, že je nezbytné stanovit pro každý případ číselný limit. Vedle toho by požadavky na uchovávání dokladů měly být pružné, aby nevedly k nepřiměřené zátěži pro velmi malé podniky.“;

| b) | jasný požadavek v čl. 5 odst. 1, že postupy musí být založeny na zásadách HACCP; |
| --- | --- |

b)

jasný požadavek v čl. 5 odst. 1, že postupy musí být založeny na zásadách HACCP;

| c) | požadavek v čl. 5 odst. 2 písm. g), že musí být vytvořeny doklady a záznamy, které odpovídají typu a velikosti potravinářského podniku; |
| --- | --- |

c)

požadavek v čl. 5 odst. 2 písm. g), že musí být vytvořeny doklady a záznamy, které odpovídají typu a velikosti potravinářského podniku;

| d) | čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení, který umožňuje přijetí prováděcích pravidel, jež určitým provozovatelům potravinářských podniků usnadní provádění požadavků systému HACCP. K těmto pravidlům se řadí užívání pokynů pro používání postupů založených na zásadách HACCP. |
| --- | --- |

d)

čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení, který umožňuje přijetí prováděcích pravidel, jež určitým provozovatelům potravinářských podniků usnadní provádění požadavků systému HACCP. K těmto pravidlům se řadí užívání pokynů pro používání postupů založených na zásadách HACCP.

Ustanovení čl. 5 odst. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 852/2004 uvádí dvě hlavní kritéria, na jejichž základě může být provozovatel potravinářského podniku uznán za způsobilého pro použití pružných postupů založených na zásadách HACCP: typ a velikost podniku.

| a) | Typ podniku představuje základ pro přístup založený na identifikaci rizik a odvozuje se od činností provozovatele potravinářského podniku, například od toho, zda zahrnují:






  — | zpracování, balení apod. nebo pouze skladování balených potravin, |
| --- | --- | --- |

a)

Typ podniku představuje základ pro přístup založený na identifikaci rizik a odvozuje se od činností provozovatele potravinářského podniku, například od toho, zda zahrnují:

—

zpracování, balení apod. nebo pouze skladování balených potravin,

| — | konečné postupy, jež mají snížit nebo vyloučit nebezpečí (např. pasterizace), |
| --- | --- |

—

konečné postupy, jež mají snížit nebo vyloučit nebezpečí (např. pasterizace),

| — | potraviny živočišného původu (u těchto potravin stále hrozí větší nebezpečí chorob než u jiných potravin), |
| --- | --- |

—

potraviny živočišného původu (u těchto potravin stále hrozí větší nebezpečí chorob než u jiných potravin),

| — | nebezpečí související se surovinami nebo složkami potravin, |
| --- | --- |

—

nebezpečí související se surovinami nebo složkami potravin,

| — | požadavky na teplotu při manipulaci s potravinami či jejich skladování. |
| --- | --- |

—

požadavky na teplotu při manipulaci s potravinami či jejich skladování.

Pro posouzení rizik je zásadní jejich analýza.

| b) | Velikost podniku (objem produkce, kapacita apod.) souvisí s otázkou přiměřenosti u provozovatelů malých podniků a vede především ke snížení administrativní zátěže (používání obecných pokynů, rozsah dokladů, záznamy apod.). |
| --- | --- |

b)

Velikost podniku (objem produkce, kapacita apod.) souvisí s otázkou přiměřenosti u provozovatelů malých podniků a vede především ke snížení administrativní zátěže (používání obecných pokynů, rozsah dokladů, záznamy apod.).

Ačkoli se na určité provozovatele potravinářských podniků mohou vztahovat obě uvedená kritéria pružnosti (např. maloobchodníky), měla by se posuzovat odděleně.

4.2   Co jsou zjednodušené postupy založené na zásadách HACCP

Uvedených sedm zásad HACCP představuje praktický model pro nepřetržitou identifikaci a kontrolu závažných nebezpečí. To znamená, že splněním těchto cílů jinými rovnocennými prostředky, které nahradí některé z uvedených sedmi zásad a přitom budou při zachování účinnosti jednodušší, musí být povinnost stanovená v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 852/2004 nutně považována za splněnou.

15. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 852/2004 jasně připouští, že kritické kontrolní body nemusí být vždy určeny. V takových případech se z postupů založených na zásadách HACCP použije pouze první zásada, tj. že musí být poskytnuto odůvodnění, proč není zapotřebí kritické kontrolní body posuzovat, podložené analýzou rizik, a musí být doloženo, že ke kontrole určených nebezpečí postačí programy PNP.

Malé podniky kromě toho v případě, že se kritické kontrolní body určí, opravňuje přiměřenost administrativní zátěže k tomu, aby pro dodržení ostatních zásad HACCP použily zjednodušený postup.

Pro účely provádění postupů založených na zásadách HACCP mohou být podobné produkty sloučeny do skupin.

Pokud existují zvláštní požadavky související s vývozem nebo požadavky zákazníka, mohou všichni provozovatelé potravinářských podniků použít postupy založené na zásadách HACCP v plném rozsahu a nechat si je ověřit, a to i v případě, že by měli nárok zvolit pružnější postup podle těchto pokynů.

4.3   Obecné pokyny k provádění postupů založených na zásadách HACCP

Byly vypracovány obecné pokyny pro systém HACCP, které se zaměřují na všechny zásady, které je nutno dodržet při určování kritických kontrolních bodů.

Tyto pokyny mohou naznačit nebezpečí a navrhnout kontroly, které jsou společné pro určité potravinářské podniky, a usnadnit vedoucím pracovníkům nebo týmům HACCP přípravu postupů k zajištění bezpečnosti potravin nebo metod založených na obecně použitelné analýze rizik stejně jako správné vedení záznamů.

Provozovatelé potravinářských podniků by však měli mít na paměti, že mohou existovat další nebezpečí, například nebezpečí spojená s uspořádáním jejich zařízení nebo používaným postupem, a že s těmito nebezpečími nelze v obecných pokynech pro systém HACCP počítat. Pokud se tedy provozovatel potravinářského podniku rozhodne řídit obecnými pokyny, měl by se ujistit, že zahrnují všechny činnosti, jež se v podniku vykonávají. Pokud tomu tak není, měl by vypracovat pro zbývající činnosti vlastní postupy založené na zásadách HACCP.

V odvětvích, kde podniky ve velké míře používají tytéž postupy nebo se používá lineární a krátký výrobní proces a kde je výskyt nebezpečí obecně známý, mohou být obecné pokyny pro systém HACCP vhodné například pro:

| — | jatky, zařízení manipulující s produkty rybolovu, zařízení na výrobu mléčných výrobků atd., |
| --- | --- |

—

jatky, zařízení manipulující s produkty rybolovu, zařízení na výrobu mléčných výrobků atd.,

| — | podniky, které používají standardní postupy zpracování potravin, jako je výroba potravinových konzerv, pasterizace tekutých potravin, mrazení nebo rychlé mrazení atd. |
| --- | --- |

—

podniky, které používají standardní postupy zpracování potravin, jako je výroba potravinových konzerv, pasterizace tekutých potravin, mrazení nebo rychlé mrazení atd.

Především v maloobchodním odvětví se při manipulaci s potravinami používají postupy, které jsou obecně známé a jsou obvykle náplní odborného vzdělávání zaměstnanců. Může se to týkat například:

| — | restaurací včetně zařízení manipulujících s potravinami v dopravních prostředcích, např. na plavidlech, |
| --- | --- |

—

restaurací včetně zařízení manipulujících s potravinami v dopravních prostředcích, např. na plavidlech,

| — | odvětví veřejného stravování, v nichž se hotová jídla rozvážejí z ústřední provozovny, |
| --- | --- |

—

odvětví veřejného stravování, v nichž se hotová jídla rozvážejí z ústřední provozovny,

| — | pekařského a cukrářského odvětví, |
| --- | --- |

—

pekařského a cukrářského odvětví,

| — | maloobchodů včetně řeznictví. |
| --- | --- |

—

maloobchodů včetně řeznictví.

Obecné pokyny pro systém HACCP by v případech, kdy lze zvážit uplatnění pružnosti, neměly být v rozporu s požadavky stanovenými v oddíle 4.4.

4.4   Pružnost ve vztahu k předběžným činnostem a zásadám HACCP

4.4.1   Předběžné činnosti

V malých podnicích může činnosti spadající do systému HACCP a systému řízení bezpečnosti potravin vykonávat jediná osoba, které mohou (přechodně nebo pravidelně) pomáhat externí odborníci. Pokud je zvolena tato možnost, musí potravinářský podnik zajistit, aby měl všechna potřebná vlastnická práva k systému řízení bezpečnosti potravin. Provozovatelé potravinářských podniků, kteří se rozhodnou pro tento přístup, by se měli ujistit, že znají princip tohoto systému a jeho používání ve svém podniku a že pracovníci jsou vhodně proškoleni, aby bylo zajištěno účinné provádění systému.

U potravin, které nejsou zpracovávány ani jinak upravovány (např. porcovány nebo baleny), stačí v popisu produktu uvést pouze údaje ze štítku na obalu (balené potraviny) nebo údaje ze spolehlivých internetových stránek. Pokud potraviny nejsou určeny pro zvláštní skupinu spotřebitelů (např. dětská strava), lze za předpokládané použití považovat konzumaci širokou veřejností.

To, jak obsáhlé bude požadované výrobní schéma, je dáno typem podniku, přičemž u určitých podniků může být velmi jednoduché.

4.4.2   Analýza rizik a identifikace kritických kontrolních bodů

Pro účely analýzy rizik a identifikace možných kritických kontrolních bodů bylo popsáno několik zjednodušených metod, např. zjednodušené rozhodovací stromy a metody semikvantitativního hodnocení rizik. Viz příklady uvedené v dodatcích 2 a 3.

V některých případech může v závislosti na typu daného potravinářského podniku a potravin, s nimiž se v něm manipuluje, z (obecně používané) analýzy rizik vyplynout, že neexistuje žádné závažné nebezpečí, a není proto třeba identifikovat kritické kontrolní body. V takovém případě lze všechna nebezpečí pro potraviny omezovat tím, že budou prováděny programy PNP, popřípadě v kombinaci s některými programy PPNP. Je však třeba zdůraznit, že pružnost v případě analýzy rizik není přímo úměrná velikosti zařízení a není vhodné ji uplatňovat, a to ani u malých podniků, v případě:

| — | vysoké pravděpodobnosti výskytu chyby při zpracování, jako je výroba konzerv nebo vakuové balení, |
| --- | --- |

—

vysoké pravděpodobnosti výskytu chyby při zpracování, jako je výroba konzerv nebo vakuové balení,

| — | produkce potravin pro skupiny zranitelných spotřebitelů, nebo |
| --- | --- |

—

produkce potravin pro skupiny zranitelných spotřebitelů, nebo

| — | kontrol obsahu alergenů v produktech označovaných jako produkty bez obsahu alergenů. |
| --- | --- |

—

kontrol obsahu alergenů v produktech označovaných jako produkty bez obsahu alergenů.

U určitých kategorií potravinářských podniků, v nichž manipulace s potravinami probíhá stejným, standardizovaným způsobem a jen v omezené míře (např. maloobchody), lze nebezpečí, která je třeba omezovat, určit předem. Jak v případě těchto nebezpečí a jejich omezování postupovat, mohou řešit obecné pokyny pro systém HACCP nebo samotná obecně používaná analýza rizik.

V některých případech může v závislosti na typu daného potravinářského podniku a potravin, s nimiž se v něm manipuluje, z analýzy rizik vyplynout, že neexistují žádná závažná nebezpečí a nejsou dána žádná kontrolní opatření, která by se dala označit za kritické kontrolní body. V těchto případech se za kontrolní opatření považují programy PPNP.

U malých podniků může postačovat, aby analýza rizik obsažená v plánu HACCP prakticky a jednoduše popisovala metody, jimiž mají být nebezpečí omezována, aniž by nutně musela uvádět podrobnosti o povaze těchto nebezpečí. Taková analýza by nicméně měla zahrnovat všechna závažná nebezpečí v podniku a měla by jasně definovat postupy omezování těchto nebezpečí a nápravná opatření pro případ, že nastanou problémy.

4.4.3   Kritické limity

Kritické limity v kritických kontrolních bodech lze určit na základě:

| — | zkušeností (osvědčených postupů), |
| --- | --- |

—

zkušeností (osvědčených postupů),

| — | mezinárodních dokumentů pro řadu postupů, např. výrobu potravinových konzerv, pasterizaci tekutých potravin apod., pro něž jsou zavedeny mezinárodně uznané normy (Codex alimentarius); lze rovněž přistoupit ke stanovení kritických limitů, |
| --- | --- |

—

mezinárodních dokumentů pro řadu postupů, např. výrobu potravinových konzerv, pasterizaci tekutých potravin apod., pro něž jsou zavedeny mezinárodně uznané normy (Codex alimentarius); lze rovněž přistoupit ke stanovení kritických limitů,

| — | pokynů pro správnou praxi zaměřených na tuto problematiku, |
| --- | --- |

—

pokynů pro správnou praxi zaměřených na tuto problematiku,

| — | vědeckých publikací, |
| --- | --- |

—

vědeckých publikací,

| — | právních předpisů EU nebo stanovisek Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA). |
| --- | --- |

—

právních předpisů EU nebo stanovisek Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA).

Požadavek určení kritického limitu v kritickém kontrolním bodě vždy neznamená, že musí být stanovena číselná hodnota. To platí zejména v případech, kdy monitorovací postupy sestávají z vizuálního sledování, například:

| — | kontaminace fekáliemi u jatečně upravených těl zvířat, |
| --- | --- |

—

kontaminace fekáliemi u jatečně upravených těl zvířat,

| — | bodu varu tekutých potravin, |
| --- | --- |

—

bodu varu tekutých potravin,

| — | změny fyzikálních vlastností potravin v průběhu zpracování (např. vaření potravin). |
| --- | --- |

—

změny fyzikálních vlastností potravin v průběhu zpracování (např. vaření potravin).

4.4.4   Monitorovací postupy

Monitorování nemusí být prováděno pouze měřením. Pro účely monitorování lze mnohdy použít jednoduchý postup, například:

| — | pravidelné vizuální ověřování teploty v chladicích, mrazicích nebo topných zařízeních pomocí teploměru, |
| --- | --- |

—

pravidelné vizuální ověřování teploty v chladicích, mrazicích nebo topných zařízeních pomocí teploměru,

| — | vizuální sledování za účelem kontroly toho, zda je při porážce používán správný postup pro stahování jatečně upravených těl, v případě, že byla tato část porážky identifikována jako kritický kontrolní bod pro předcházení kontaminaci jatečně upravených těl, |
| --- | --- |

—

vizuální sledování za účelem kontroly toho, zda je při porážce používán správný postup pro stahování jatečně upravených těl, v případě, že byla tato část porážky identifikována jako kritický kontrolní bod pro předcházení kontaminaci jatečně upravených těl,

| — | vizuální sledování za účelem ověření správných fyzikálních vlastností potravinářského přípravku, který byl předán k určitému tepelnému ošetření, s ohledem na stupeň tepelného ošetření (např. převaření nebo kontrola nepřerušeného spaření potraviny po požadovanou dobu). |
| --- | --- |

—

vizuální sledování za účelem ověření správných fyzikálních vlastností potravinářského přípravku, který byl předán k určitému tepelnému ošetření, s ohledem na stupeň tepelného ošetření (např. převaření nebo kontrola nepřerušeného spaření potraviny po požadovanou dobu).

Monitorování by mělo probíhat tak často, aby se zajistilo trvalé dodržování kritických limitů a cílových hodnot. Mělo by potvrdit, že nedochází k překračování daného kritického limitu nebo cílové hodnoty. Intervaly monitorování se odvíjejí od typu kritického kontrolního bodu. Monitorování kritického kontrolního bodu lze v některých případech provést mimo pravidelnou dobu, například pokud se intervaly jeho provádění prodlouží poté, co byly po delší dobu vykazovány dobré výsledky.

Je možné využít standardní postupy zpracování:

| — | Ke zpracování některých potravin se někdy může používat standardní postup, např. určitý druh přípravy, pečení kuřat apod., za použití standardních kalibrovaných přístrojů. Těmito přístroji se zajistí dodržování správného standardního postupu v podobě kombinace času a teploty. Pokud jsou tedy zajištěny správné funkce přístrojů, dodržování požadované kombinace času a teploty a provádění nezbytných kontrol (a případně přijetí nápravných opatření), nemusí se teplota přípravy produktu měřit systematicky. |
| --- | --- |

—

Ke zpracování některých potravin se někdy může používat standardní postup, např. určitý druh přípravy, pečení kuřat apod., za použití standardních kalibrovaných přístrojů. Těmito přístroji se zajistí dodržování správného standardního postupu v podobě kombinace času a teploty. Pokud jsou tedy zajištěny správné funkce přístrojů, dodržování požadované kombinace času a teploty a provádění nezbytných kontrol (a případně přijetí nápravných opatření), nemusí se teplota přípravy produktu měřit systematicky.

| — | V restauracích se jídla připravují podle ověřených kuchařských postupů. Proto se při dodržení zavedených postupů nemusí měření (např. teploty jídla) provádět systematicky. |
| --- | --- |

—

V restauracích se jídla připravují podle ověřených kuchařských postupů. Proto se při dodržení zavedených postupů nemusí měření (např. teploty jídla) provádět systematicky.

4.4.5   Postupy ověřování a potvrzování

K ověřování často lze použít jednoduchý postup umožňující kontrolu toho, že je monitorování, například monitorování popsané v oddíle 4.4.4, prováděno správným způsobem, aby byla zajištěna požadovaná úroveň bezpečnosti potravin.

Jednoduché postupy ověřování mohou zahrnovat:

| — | fyzické přezkoumání nebo kontrolu monitorování, |
| --- | --- |

—

fyzické přezkoumání nebo kontrolu monitorování,

| — | fyzické přezkoumání nebo kontrolu záznamů o monitorování včetně kontroly nápravných opatření u každého záznamu o nedodržení limitu nebo hlášení výjimek. |
| --- | --- |

—

fyzické přezkoumání nebo kontrolu záznamů o monitorování včetně kontroly nápravných opatření u každého záznamu o nedodržení limitu nebo hlášení výjimek.

Obecné pokyny pro systém HACCP by měly obsahovat příklady nezbytných postupů ověřování a u standardních postupů by kromě toho měly být uvedeny úkony za účelem potvrzení příslušných kontrolních opatření pro sledovaná nebezpečí. Při potvrzování plánu HACCP a činností prováděných provozovatelem potravinářského podniku se lze zaměřit na odebrání vzorků potravin a jejich zkoušky s cílem posoudit přítomnost sledovaných nebezpečí.

4.4.6   Doklady a záznamy

Tento oddíl pojednává pouze o dokladech týkajících se systému HACCP a nezabývá se žádnými jinými druhy dokladů, jako jsou doklady související s evidencí zásob, sledovatelností atd.

Uvedené příklady je proto nutné chápat ve smyslu čl. 5 odst. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 852/2004, který stanoví, že doklady a záznamy pro účely postupů založených na zásadách HACCP musí odpovídat typu a velikosti potravinářského podniku.

V zásadě by mělo postačovat vést záznamy pro potřeby systému HACCP způsobem přiměřeným danému účelu a v rozsahu nutném pro zajištění bezpečnosti potravin. Je důležité mít na paměti, že vedení záznamů je nezbytné, ale není prvotním účelem.

Doklady pro potřeby systému HACCP zahrnují:

| — | doklady o postupech založených na zásadách HACCP, vhodných pro daný potravinářský podnik, a |
| --- | --- |

—

doklady o postupech založených na zásadách HACCP, vhodných pro daný potravinářský podnik, a

| — | záznamy o provedených měřeních a analýzách. |
| --- | --- |

—

záznamy o provedených měřeních a analýzách.

S ohledem na výše uvedené informace se lze řídit těmito obecnými vodítky:

| — | V případech, kdy jsou k dispozici obecné pokyny pro systém HACCP, mohou být jednotlivé doklady týkající se postupů založených na zásadách HACCP nahrazeny doklady o analýze rizik, určení kontrolních kritických bodů a kritických limitů, případných úpravách systému řízení bezpečnosti potravin a úkonech potvrzování. Tyto pokyny dále mohou jasně vymezovat případy, kdy je nutné vést záznamy, a dobu, po kterou se musejí uchovávat. |
| --- | --- |

—

V případech, kdy jsou k dispozici obecné pokyny pro systém HACCP, mohou být jednotlivé doklady týkající se postupů založených na zásadách HACCP nahrazeny doklady o analýze rizik, určení kontrolních kritických bodů a kritických limitů, případných úpravách systému řízení bezpečnosti potravin a úkonech potvrzování. Tyto pokyny dále mohou jasně vymezovat případy, kdy je nutné vést záznamy, a dobu, po kterou se musejí uchovávat.

| — | Především u vizuálního monitorování lze zvážit, zda nepostačí vytvářet záznamy pouze o naměřených hodnotách, které nesplňují stanovené limity (např. pokud přístroje neudržují správnou teplotu). |
| --- | --- |

—

Především u vizuálního monitorování lze zvážit, zda nepostačí vytvářet záznamy pouze o naměřených hodnotách, které nesplňují stanovené limity (např. pokud přístroje neudržují správnou teplotu).

| — | V zásadě je důležitější účinné monitorování než záznamy o něm vedené. Proto by pružnost v otázce vedení záznamů mohla být přijímána s větší ochotou než pružnost vztahující se na samotné monitorování (např. jeho frekvenci). |
| --- | --- |

—

V zásadě je důležitější účinné monitorování než záznamy o něm vedené. Proto by pružnost v otázce vedení záznamů mohla být přijímána s větší ochotou než pružnost vztahující se na samotné monitorování (např. jeho frekvenci).

| — | Především u malých podniků je mnohem důležitější udržování správné teploty než to, aby se o něm vedly záznamy. |
| --- | --- |

—

Především u malých podniků je mnohem důležitější udržování správné teploty než to, aby se o něm vedly záznamy.

| — | Záznamy o případech nesplnění daných požadavků by měly zahrnovat přijatá nápravná opatření. V těchto případech může být vhodné vést záznamy formou deníku nebo kontrolního seznamu. Provozovatelé potravinářských podniků jednoduše označí použitý postup zaškrtnutím políčka nebo vypíší podrobnější informace o dodržování kontrolního bodu do volných rámečků. Vedení denních záznamů spočívá v zaškrtnutí políčka pro potvrzení úvodní a závěrečné kontroly a v podpisu pro potvrzení, že byly dodrženy bezpečné postupy. Pokud se používá kontrolní seznam, vedou se podrobnější záznamy v podobě doplňující zprávy pouze o obtížích nebo změnách postupů (tzv. hlášení výjimek). |
| --- | --- |

—

Záznamy o případech nesplnění daných požadavků by měly zahrnovat přijatá nápravná opatření. V těchto případech může být vhodné vést záznamy formou deníku nebo kontrolního seznamu. Provozovatelé potravinářských podniků jednoduše označí použitý postup zaškrtnutím políčka nebo vypíší podrobnější informace o dodržování kontrolního bodu do volných rámečků. Vedení denních záznamů spočívá v zaškrtnutí políčka pro potvrzení úvodní a závěrečné kontroly a v podpisu pro potvrzení, že byly dodrženy bezpečné postupy. Pokud se používá kontrolní seznam, vedou se podrobnější záznamy v podobě doplňující zprávy pouze o obtížích nebo změnách postupů (tzv. hlášení výjimek).

| — | Organizace dotčených subjektů nebo příslušné orgány by měly poskytnout (obecné) vzory pro doklady o vlastních kontrolách. Tyto doklady by měly být srozumitelné a snadno použitelné. |
| --- | --- |

—

Organizace dotčených subjektů nebo příslušné orgány by měly poskytnout (obecné) vzory pro doklady o vlastních kontrolách. Tyto doklady by měly být srozumitelné a snadno použitelné.

| — | K přezkoumání postupů prováděnému jednou za několik týdnů je nutné pouhým zaškrtnutím políček na kontrolním seznamu označit provedené činnosti a jejich možný dopad na postupy za účelem zajištění bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

K přezkoumání postupů prováděnému jednou za několik týdnů je nutné pouhým zaškrtnutím políček na kontrolním seznamu označit provedené činnosti a jejich možný dopad na postupy za účelem zajištění bezpečnosti.

Dodatek 1

Glosář

Kritický kontrolní bod
  : fáze, ve které lze provádět kontroly a která je klíčová pro předcházení nebezpečím, jež ohrožují bezpečnost potravin, nebo pro jejich vyloučení či omezení na přijatelnou úroveň (1). Nejběžnějšími kritickými kontrolními body pro omezování mikrobiologických nebezpečí jsou požadavky na teplotu, jako je např. skladovací nebo přepravní teplota nebo kombinace doby a teploty nutná ke snížení nebo vyloučení nebezpečí (např. pasterizace). Dalšími příklady kritických kontrolních bodů jsou kontrola čistých a neporušených balení, odhalování fyzikálních nebezpečí pomocí sít nebo zařízení pro detekci kovů nebo kontrola doby a teploty pro smažení na oleji s cílem zabránit vzniku kontaminujících látek při chemických procesech.

Kritický limit
  : kritérium, které odděluje přijatelnost a nepřijatelnost. U výše uvedených příkladů kritických kontrolních bodů jím jsou v uvedeném pořadí maximální teplota (pro skladování a přepravu), minimální teplota (omezení nebo vyloučení nebezpečí) a výskyt kontaminace nebo škod.

Systém řízení (nebo kontroly) bezpečnosti potravin
  : soubor preventivních kontrolních opatření v podobě programů PNP, připravenost zajištěná sledovatelností, sdělováním a zpětným přebíráním a plán HACCP definující kontrolní opatření související s výrobním procesem v podobě kritických kontrolních bodů nebo programů PPNP. Viz obrázek 1. V systému řízení bezpečnosti potravin se dále spojují kontrolní opatření a prověřování. Cílem prověřování je poskytnout důkazy o správné funkčnosti kontrolních opatření, například při potvrzování a ověřování nebo z dokladů a vedení záznamů.

Správná hygienická praxe (GHP) a správná výrobní praxe (GMP)
  : balíček preventivních činností a podmínek k zajištění bezpečnosti vyráběných potravin. Správná hygienická praxe klade větší důraz na nutnost dodržovat hygienu, zatímco správná výrobní praxe staví do popředí pracovní postupy. Do správné hygienické nebo výrobní praxe spadá většina programů PNP (všechny programy uvedené v příloze I). Někdy se správná hygienická praxe a správná výrobní praxe nerozlišují a veškerá preventivní opatření se souhrnně označují jako „správná výrobní praxe“ (GMP).

Nebezpečí
  : biologické (např. salmonely), chemické (např. dioxin nebo alergeny) nebo fyzikální (např. pevná, ostrá cizí tělesa, jako jsou kusy skla nebo kovu) činitele v potravinách nebo stav potravin, které mohou mít nepříznivý účinek na zdraví (2).

Postupy založené na zásadách HACCP nebo také „systém HACCP“
  : postupy založené na zásadách analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP), tj. systém vlastních kontrol, který v souladu se zásadami HACCP identifikuje, hodnotí a kontroluje závažná nebezpečí pro bezpečnost potravin.

Plán HACCP
  : dokument, který kompletně popisuje příslušné postupy založené na zásadách HACCP, přičemž lze použít elektronický formát. Původní plán HACCP se aktualizuje, pokud dojde ke změnám výrobního procesu, a musí být doplňován o záznamy o výsledcích monitorování a ověřování a o přijatých nápravných opatřeních.

Monitorování
  : provádění naplánované série pozorování nebo měření kontrolních parametrů v reálném čase za účelem posouzení, zda je kritický kontrolní bod zvládán (3). Příkladem může být zmíněné pravidelné (nebo při použití automatického systému průběžné) měření teploty a sledování kontaminace a škod.

Programy nezbytných předpokladů (PNP)
  : preventivní činnosti a podmínky, které je třeba zavést před vytvořením systému HACCP a dodržovat během jeho provádění a které jsou nezbytné pro zajištění bezpečnosti potravin. To, jaké programy PNP jsou vyžadovány, závisí na úseku potravinového řetězce, do nějž odvětví patří, a na typu odvětví. Programy PNP jsou také někdy označovány jako správná zemědělská praxe (GAP), správná veterinární praxe (GVP), správná výrobní praxe (GMP), správná hygienická praxe (GHP), správná produkční praxe (GPP), správná distribuční praxe (GDP) a správná obchodní praxe (GTP). Někdy se za součást programů PNP považují také postupy k zajištění sledovatelnosti potravin a jejich zpětného převzetí v případě, že nesplňují dané požadavky. V normách Codexu alimentarius se programy PNP označují jako „zásady správné praxe“.

Riziko
  : míra pravděpodobnosti nepříznivého účinku na zdraví a závažnosti tohoto účinku, vyplývající z existence určitého nebezpečí (4).

Potvrzování
  : obstarávání důkazů o tom, že správným prováděním kontrolního opatření nebo souboru kontrolních opatření lze omezit nebezpečí na stanovenou úroveň. Jsou-li provedeny změny, může být nutné potvrzení zopakovat. Konkrétní příklady jsou uvedeny v dokumentu CAC/GL 69-2008.

Ověřování
  : použití metod, postupů, zkoušek a dalších hodnocení vedle monitorování s cílem určit, do jaké míry jsou dodržovány postupy založené na zásadách HACCP (5). Aby se prokázalo, že systém HACCP funguje podle očekávání, provádí se ověřování periodicky. Jako podklady pro ověřování lze použít tyto příklady:

| — | obecné zdroje: ověřování záznamů o monitorování kritických kontrolních bodů (intervaly, výsledky měření za určité období), |
| --- | --- |

—

obecné zdroje: ověřování záznamů o monitorování kritických kontrolních bodů (intervaly, výsledky měření za určité období),

| — | specifické zdroje: k prokázání účinnosti aktuálního systému HACCP lze provést odběr vzorků k analýze, |
| --- | --- |

—

specifické zdroje: k prokázání účinnosti aktuálního systému HACCP lze provést odběr vzorků k analýze,

| — | teplota během skladování a přepravy: splňování kritérií hygieny výrobního procesu pro hubení bakterií, například počtu kolonií aerobních mikroorganismů, |
| --- | --- |

—

teplota během skladování a přepravy: splňování kritérií hygieny výrobního procesu pro hubení bakterií, například počtu kolonií aerobních mikroorganismů,

| — | omezení nebo vyloučení nebezpečí na základě kombinace doby a teploty: sledování příslušných patogenů v tepelně ošetřených potravinářských produktech, např. nulový výskyt listerií, salmonel atd., |
| --- | --- |

—

omezení nebo vyloučení nebezpečí na základě kombinace doby a teploty: sledování příslušných patogenů v tepelně ošetřených potravinářských produktech, např. nulový výskyt listerií, salmonel atd.,

| — | poškozená balení: testování na bakteriální nebo chemickou kontaminaci, která může produktu nejpravděpodobněji hrozit při poškození obalu, |
| --- | --- |

—

poškozená balení: testování na bakteriální nebo chemickou kontaminaci, která může produktu nejpravděpodobněji hrozit při poškození obalu,

| — | další příklady uvedené v dokumentu CAC/GL 69-2008 z Codexu alimentarius. |
| --- | --- |

—

další příklady uvedené v dokumentu CAC/GL 69-2008 z Codexu alimentarius.

---

(1)  CAC/RCP 1-1969, rev. 2003.

(2)  Ustanovení čl. 3 odst. 14 nařízení (ES) č. 178/2002.

(3)  CAC/RCP 1-1969, rev. 2003.

(4)  Ustanovení čl. 3 odst. 9 nařízení (ES) č. 178/2002.

(5)  Upraveno podle dokumentu CAC/RCP 1-1969, rev. 2003.

Dodatek 2

Příklad analýzy rizik – postup (semikvantitativního) hodnocení rizik

(Podklady: dokument „Charakterizace rizik u mikrobiologických nebezpečí v potravinách“ (1) vypracovaný organizacemi FAO a WHO a publikace „Systémy řízení kvality v potravinářském odvětví“ (2).)

Úroveň rizika se určí na základě závažnosti nebo účinku nebezpečí s ohledem na pravděpodobnost výskytu nebezpečí v konečném produktu v případě, že nejsou zavedena nebo selhávají příslušná (zvláštní) kontrolní opatření, a při současném zohlednění následujících fází procesu, v nichž lze zajistit vyloučení nebo omezení nebezpečí na přijatelnou úroveň, a správně zavedených programů PNP.

P = pravděpodobnost= pravděpodobnost výskytu nebezpečí v konečném produktu v případě, že nejsou zavedena nebo selhávají příslušná zvláštní kontrolní opatření, a při současném zohlednění následujících fází procesu, v nichž lze zajistit vyloučení nebo omezení nebezpečí na přijatelnou úroveň, a správně zavedených programů PNP.

Ú = účinek= účinek nebezpečí na lidské zdraví nebo jeho závažnost.

ÚROVEŇ RIZIKA (R = P x Ú): STUPNICE 1 AŽ 7

| PRAVDĚPODOBNOST | vysoká | 4 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| reálná | 3 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| malá | 2 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| velmi malá | 1 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 |
| | | omezený | mírný | závažný | velmi závažný |
| | | | ÚČINEK | |

PRAVDĚPODOBNOST

vysoká

4

4

5

6

7

reálná

3

3

4

5

6

malá

2

2

3

4

5

velmi malá

1

1

2

3

4

1

2

3

4

omezený

mírný

závažný

velmi závažný

ÚČINEK

PRAVDĚPODOBNOST

1 = velmi malá

| — | teoretická možnost – dosud nedošlo k výskytu daného nebezpečí, |
| --- | --- |

—

teoretická možnost – dosud nedošlo k výskytu daného nebezpečí,

| — | v některé z následujících fází výrobního procesu lze nebezpečí vyloučit nebo omezit na přijatelnou úroveň (např. pasterizace nebo fermentace), |
| --- | --- |

—

v některé z následujících fází výrobního procesu lze nebezpečí vyloučit nebo omezit na přijatelnou úroveň (např. pasterizace nebo fermentace),

| — | povaha příslušného kontrolního opatření nebo nebezpečí při selhání kontrolního opatření znemožňují další výrobu nebo výrobu použitelného konečného produktu (např. příliš vysoká koncentrace barviv použitých jako přídatné látky), |
| --- | --- |

—

povaha příslušného kontrolního opatření nebo nebezpečí při selhání kontrolního opatření znemožňují další výrobu nebo výrobu použitelného konečného produktu (např. příliš vysoká koncentrace barviv použitých jako přídatné látky),

| — | rozsah kontaminace je velmi omezený a/nebo místně omezený. |
| --- | --- |

—

rozsah kontaminace je velmi omezený a/nebo místně omezený.

2 = malá

| — | pravděpodobnost, že se nebezpečí v důsledku selhání nebo neexistence programů PNP vyskytne v konečném produktu, je velmi nízká, |
| --- | --- |

—

pravděpodobnost, že se nebezpečí v důsledku selhání nebo neexistence programů PNP vyskytne v konečném produktu, je velmi nízká,

| — | kontrolní opatření určená pro dané nebezpečí mají obecnou povahu (PNP) a jsou v praxi správně prováděna. |
| --- | --- |

—

kontrolní opatření určená pro dané nebezpečí mají obecnou povahu (PNP) a jsou v praxi správně prováděna.

3 = reálná

| — | selhání nebo neexistence zvláštního kontrolního opatření nevede k pravidelnému výskytu nebezpečí v konečném produktu, avšak nebezpečí se může vyskytnout u určitého podílu dotčené šarže konečného produktu. |
| --- | --- |

—

selhání nebo neexistence zvláštního kontrolního opatření nevede k pravidelnému výskytu nebezpečí v konečném produktu, avšak nebezpečí se může vyskytnout u určitého podílu dotčené šarže konečného produktu.

4 = vysoká

| — | selhání nebo neexistence zvláštního kontrolního opatření vede k systémové chybě a existuje vysoká pravděpodobnost, že nebezpečí bude přítomno ve všech konečných produktech dotčené šarže. |
| --- | --- |

—

selhání nebo neexistence zvláštního kontrolního opatření vede k systémové chybě a existuje vysoká pravděpodobnost, že nebezpečí bude přítomno ve všech konečných produktech dotčené šarže.

ÚČINEK (nebo závažnost)

1 = omezený

| — | spotřebitelům nevznikají z hlediska bezpečnosti potravin žádné potíže (povaha nebezpečí, jako například papír, měkké plasty nebo velká cizí tělesa), |
| --- | --- |

—

spotřebitelům nevznikají z hlediska bezpečnosti potravin žádné potíže (povaha nebezpečí, jako například papír, měkké plasty nebo velká cizí tělesa),

| — | nebezpečí nikdy nemůže dosáhnout nebezpečné koncentrace (např. barviva nebo bakterie S. aureus ve zmrazených potravinách, u nichž je značně nepravděpodobné další množení bakterií nebo je vyloučeno s ohledem na podmínky skladování nebo přípravy). |
| --- | --- |

—

nebezpečí nikdy nemůže dosáhnout nebezpečné koncentrace (např. barviva nebo bakterie S. aureus ve zmrazených potravinách, u nichž je značně nepravděpodobné další množení bakterií nebo je vyloučeno s ohledem na podmínky skladování nebo přípravy).

2 = mírný

| — | nejsou způsobena vážná poranění a/nebo nejsou vyvolány příznaky, a pokud ano, tak pouze při vystavení extrémní koncentraci nebezpečí po dlouhou dobu, |
| --- | --- |

—

nejsou způsobena vážná poranění a/nebo nejsou vyvolány příznaky, a pokud ano, tak pouze při vystavení extrémní koncentraci nebezpečí po dlouhou dobu,

| — | přechodný, avšak znatelný účinek na zdraví (např. malé částice). |
| --- | --- |

—

přechodný, avšak znatelný účinek na zdraví (např. malé částice).

3 = závažný

| — | znatelný účinek na zdraví provázený krátkodobými či dlouhodobými příznaky, které jen zřídka vedou k úmrtí (např. gastroenteritida), |
| --- | --- |

—

znatelný účinek na zdraví provázený krátkodobými či dlouhodobými příznaky, které jen zřídka vedou k úmrtí (např. gastroenteritida),

| — | nebezpečí má dlouhodobý účinek a není známo největší povolené použitelné množství (např. dioxiny, rezidua pesticidů, mykotoxiny atd.). |
| --- | --- |

—

nebezpečí má dlouhodobý účinek a není známo největší povolené použitelné množství (např. dioxiny, rezidua pesticidů, mykotoxiny atd.).

4 = velmi závažný

| — | daná skupina spotřebitelů patří do rizikové kategorie a nebezpečí může vést k úmrtí, |
| --- | --- |

—

daná skupina spotřebitelů patří do rizikové kategorie a nebezpečí může vést k úmrtí,

| — | nebezpečí vyvolává závažné příznaky, jež mohou vést až k úmrtí, |
| --- | --- |

—

nebezpečí vyvolává závažné příznaky, jež mohou vést až k úmrtí,

| — | trvalá poranění. |
| --- | --- |

—

trvalá poranění.

URČENÍ KRITICKÝCH KONTROLNÍCH BODŮ a programů PPNP, je-li to vhodné

Úroveň rizika 1 a 2: bez zvláštních opatření, ke kontrole postačují programy PNP.

Úroveň rizika 3 a 4: případné programy PPNP, přičemž tým HACCP musí zodpovědět tuto otázku: Postačuje obecné kontrolní opatření specifikované v programech PNP nebo soubor takových opatření k monitorování identifikovaného rizika?

| — | Pokud ANO: PNP |
| --- | --- |

—

Pokud ANO: PNP

| — | Pokud NE: PPNP |
| --- | --- |

—

Pokud NE: PPNP

Úroveň rizika 5, 6 a 7: kritický kontrolní bod nebo, pokud není stanoven žádný měřitelný kritický limit, může ho zastoupit program PPNP (např. omezování výskytu alergenů).

Kritické kontrolní body jsou místa ve výrobním procesu, kde je zapotřebí k vyloučení nebo omezení rizika na přijatelnou úroveň provádět prostřednictvím zvláštních kontrolních opatření nepřetržitou kontrolu nebo kontrolu jednotlivých šarží. Monitorování musí být doložitelné a musí se o něm vést záznamy. V případě nedodržení kritického limitu je nezbytné přijmout nápravné opatření pro produkt i výrobní proces.

PPNP jsou body ve výrobním procesu, ve kterých existuje menší riziko ohrožení bezpečnosti potravin nebo pro něž nejsou stanoveny měřitelné limity. Tyto body lze kontrolovat prostřednictvím vylepšených obecných kontrolních opatření, která se řadí mezi PNP, například častějších kontrol, zaznamenávání apod. Na základě pravidelných kontrol a přizpůsobení požadavků na proces či produkt lze usoudit, že jsou rizika zvládána. Není zapotřebí okamžitě přijímat nápravná opatření pro produkt. Programy PPNP mohou být:

| — | příjem surovin → program odběru vzorků k prověření dodavatelů z hlediska jejich postupů k zajištění bezpečnosti/hygieny, |
| --- | --- |

—

příjem surovin → program odběru vzorků k prověření dodavatelů z hlediska jejich postupů k zajištění bezpečnosti/hygieny,

| — | křížová kontaminace alergeny mezi šaržemi → mezičištění a kontrola pomocí měření obsahu adenosintrifosfátu (ATP), |
| --- | --- |

—

křížová kontaminace alergeny mezi šaržemi → mezičištění a kontrola pomocí měření obsahu adenosintrifosfátu (ATP),

| — | kontaminace potravin v úsecích s vysokými nároky na hygienu → používání roušek a zvláštních ochranných pomůcek pracovníky nebo týdenní kontroly hygieny rukou. |
| --- | --- |

—

kontaminace potravin v úsecích s vysokými nároky na hygienu → používání roušek a zvláštních ochranných pomůcek pracovníky nebo týdenní kontroly hygieny rukou.

ALTERNATIVNÍ NEBO ZJEDNODUŠENÝ POSTUP

Použije se zjednodušená forma téhož postupu, například:

| — | Úrovně rizika 1 až 7 se nahradí úrovněmi 1 až 5 za použití tří místo čtyř stupňů pravděpodobnosti a účinku (sloučí se stupně 3 a 4). |
| --- | --- |

—

Úrovně rizika 1 až 7 se nahradí úrovněmi 1 až 5 za použití tří místo čtyř stupňů pravděpodobnosti a účinku (sloučí se stupně 3 a 4).

| — | Při identifikaci „středního“ rizika se nepoužijí programy PPNP, ale pouze se rozliší nebezpečí podle toho, zda je lze omezit použitím samotných programů PNP, nebo zda vyžadují stanovení kritických kontrolních bodů. |
| --- | --- |

—

Při identifikaci „středního“ rizika se nepoužijí programy PPNP, ale pouze se rozliší nebezpečí podle toho, zda je lze omezit použitím samotných programů PNP, nebo zda vyžadují stanovení kritických kontrolních bodů.

---

(1)  http://www.who.int/foodsafety/publications/micro/MRA17.pdf

(2)  ISBN 978-90-5989-275-0

Dodatek 3A

Příklad rozhodovacího stromu pro identifikaci kritických kontrolních bodů (CCP). Uvedené otázky se zodpoví ve stanoveném pořadí

Dodatek 3B

Příklad zjednodušeného rozhodovacího stromu

Dodatek 4

Srovnání programů PNP, programů PPNP a kritických kontrolních bodů (CCP)

| Typ kontrolního opatření | PNP | PPNP | CCP |
| --- | --- | --- | --- |
| Použitelnost | Opatření týkající se vytvoření podmínek pro bezpečné potraviny: opatření s dopadem na vhodnost a bezpečnost potravin | Opatření (nebo soubor opatření) týkající se prostředí a/nebo produktu, jejichž cílem je zabránit kontaminaci nebo předcházet rizikům, vyloučit je nebo snížit jejich míru v konečném produktu na přijatelnou úroveň.
  Tato opatření se zavádějí až po zavedení PNP. |
| Vztah k nebezpečím | Nevztahují se na konkrétní nebezpečí | Určená pro konkrétní nebezpečí nebo skupinu nebezpečí |
| Stanovení | Návrh na základě:
  ✓ zkušeností,
  ✓ referenčních materiálů (pokynů, vědeckých publikací apod.),
  ✓ rizik nebo jejich analýzy. | Na základě analýzy rizik při zohlednění programů PNP.
  CCP a PPNP se určují pro konkrétní produkt a/nebo proces. |
| Potvrzování | Provozovatel potravinářského podniku jej nutně nemusí provádět.

  (Příklad: výrobce čisticího prostředku potvrdí účinnost prostředku, určí jeho použití a vypracuje návod k použití – provozovatel potravinářského podniku musí tyto pokyny dodržovat a uschovat technickou specifikaci prostředku.) | Potvrzování se musí provádět.

  (Vodítka ohledně metodiky potvrzování nebo vypracované materiály pro potvrzování jsou často obsažena v pokynech pro správnou praxi.) |
| Kritéria | / | Měřitelná nebo pozorovatelná kritéria | Měřitelné kritické limity |
| Monitorování | Je-li vhodné a proveditelné | Monitorování provádění kontrolních opatření: obvykle se zaznamenává |
| Ztráta kontroly: nápravy/nápravná opatření (1) | Případná nápravná opatření nebo nápravy zaměřené na provádění PNP | Nápravná opatření zaměřená na proces
  Případné nápravy produktu (v závislosti na jednotlivých případech)
  Vedení záznamů | Předem stanovené nápravy produktu
  Případná nápravná opatření zaměřená na proces
  Vedení záznamů |
| Ověřování | Plánované ověřování provádění | Plánované ověřování provádění, ověřování plánovaného omezování nebezpečí |

Typ kontrolního opatření

PNP

PPNP

CCP

Použitelnost

Opatření týkající se vytvoření podmínek pro bezpečné potraviny: opatření s dopadem na vhodnost a bezpečnost potravin

Opatření (nebo soubor opatření) týkající se prostředí a/nebo produktu, jejichž cílem je zabránit kontaminaci nebo předcházet rizikům, vyloučit je nebo snížit jejich míru v konečném produktu na přijatelnou úroveň.

Tato opatření se zavádějí až po zavedení PNP.

Vztah k nebezpečím

Nevztahují se na konkrétní nebezpečí

Určená pro konkrétní nebezpečí nebo skupinu nebezpečí

Stanovení

Návrh na základě:

✓ zkušeností,

✓ referenčních materiálů (pokynů, vědeckých publikací apod.),

✓ rizik nebo jejich analýzy.

Na základě analýzy rizik při zohlednění programů PNP.

CCP a PPNP se určují pro konkrétní produkt a/nebo proces.

Potvrzování

Provozovatel potravinářského podniku jej nutně nemusí provádět.

(Příklad: výrobce čisticího prostředku potvrdí účinnost prostředku, určí jeho použití a vypracuje návod k použití – provozovatel potravinářského podniku musí tyto pokyny dodržovat a uschovat technickou specifikaci prostředku.)

Potvrzování se musí provádět.

(Vodítka ohledně metodiky potvrzování nebo vypracované materiály pro potvrzování jsou často obsažena v pokynech pro správnou praxi.)

Kritéria

/

Měřitelná nebo pozorovatelná kritéria

Měřitelné kritické limity

Monitorování

Je-li vhodné a proveditelné

Monitorování provádění kontrolních opatření: obvykle se zaznamenává

Ztráta kontroly: nápravy/nápravná opatření (1)

Případná nápravná opatření nebo nápravy zaměřené na provádění PNP

Nápravná opatření zaměřená na proces

Případné nápravy produktu (v závislosti na jednotlivých případech)

Vedení záznamů

Předem stanovené nápravy produktu

Případná nápravná opatření zaměřená na proces

Vedení záznamů

Ověřování

Plánované ověřování provádění

Plánované ověřování provádění, ověřování plánovaného omezování nebezpečí

---

(1)  Pro účely této tabulky se nápravnými opatřeními rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěného nesouladu s požadavky nebo jiného nežádoucího stavu a nápravou se rozumí opatření k odstranění zjištěného nesouladu s požadavky.

Dodatek 5

Přehled příkladů pružnosti uplatnitelné u určitých provozovatelů potravinářských podniků

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 30.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 278/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 278/33

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

29. července 2016

(2016/C 278/02)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1113 |
| JPY | japonský jen | 114,83 |
| DKK | dánská koruna | 7,4374 |
| GBP | britská libra | 0,84400 |
| SEK | švédská koruna | 9,5673 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0823 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,5092 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,031 |
| HUF | maďarský forint | 312,19 |
| PLN | polský zlotý | 4,3630 |
| RON | rumunský lei | 4,4655 |
| TRY | turecká lira | 3,3523 |
| AUD | australský dolar | 1,4782 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4643 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,6210 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,5615 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5015 |
| KRW | jihokorejský won | 1 246,83 |
| ZAR | jihoafrický rand | 15,7301 |
| CNY | čínský juan | 7,3908 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4875 |
| IDR | indonéská rupie | 14 559,70 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,5200 |
| PHP | filipínské peso | 52,431 |
| RUB | ruský rubl | 74,4883 |
| THB | thajský baht | 38,712 |
| BRL | brazilský real | 3,6478 |
| MXN | mexické peso | 21,0288 |
| INR | indická rupie | 74,4070 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1113

JPY

japonský jen

114,83

DKK

dánská koruna

7,4374

GBP

britská libra

0,84400

SEK

švédská koruna

9,5673

CHF

švýcarský frank

1,0823

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,5092

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,031

HUF

maďarský forint

312,19

PLN

polský zlotý

4,3630

RON

rumunský lei

4,4655

TRY

turecká lira

3,3523

AUD

australský dolar

1,4782

CAD

kanadský dolar

1,4643

HKD

hongkongský dolar

8,6210

NZD

novozélandský dolar

1,5615

SGD

singapurský dolar

1,5015

KRW

jihokorejský won

1 246,83

ZAR

jihoafrický rand

15,7301

CNY

čínský juan

7,3908

HRK

chorvatská kuna

7,4875

IDR

indonéská rupie

14 559,70

MYR

malajsijský ringgit

4,5200

PHP

filipínské peso

52,431

RUB

ruský rubl

74,4883

THB

thajský baht

38,712

BRL

brazilský real

3,6478

MXN

mexické peso

21,0288

INR

indická rupie

74,4070

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 30.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 278/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 278/34

---

Sdělení týkající se dovozních a vývozních licencí pro zemědělské produkty

(Toto sdělení nahrazuje sdělení zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 264 ze dne 13. září 2013, s. 4, a sdělení Komise – Některé pokyny pro používání nařízení (ES) č. 376/2008 – přijaté Komisí dne 24. září 2013 a oznámené členským státům dne 25. září 2013)

(2016/C 278/03)

Obsah

| I. | OBECNÉ INFORMACE | 34 |
| --- | --- | --- |

I.

| II. | VYPLŇOVÁNÍ KOLONEK ŽÁDOSTI O LICENCI A LICENCE | 35 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | Obecné informace | 35 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Konkrétní odvětví | 37 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Dovoz | 38 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Vývoz | 39 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Výpisy z licencí | 39 |
| --- | --- | --- |

5.

| III. | ZÁZNAMY NA LICENCÍCH V TIŠTĚNÉ PODOBĚ (ZADNÍ STRANA LICENCE NEBO VÝPISU) | 41 |
| --- | --- | --- |

III.

| 1. | Obecné pokyny | 41 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Zvláštní pokyny pro některé kolonky | 41 |
| --- | --- | --- |

2.

| IV. | UPLATŇOVÁNÍ ČL. 13 ODST. 3 DRUHÉHO PODODSTAVCE PROVÁDĚCÍHO NAŘÍZENÍ (EU) 2016/1239 | 41 |
| --- | --- | --- |

IV.

Příloha I – Poznámky

Část A

Část B

Část C

Příloha II – Následná kontrola

I.   OBECNÉ INFORMACE

| 1. | Licence a výpisy z nich vydávají orgány členských států vydávající licence. Platí pro dovoz a vývoz v jakémkoli členském státě, s výjimkou zvláštních případů stanovených v předpisech Unie. |
| --- | --- |

1.

Licence a výpisy z nich vydávají orgány členských států vydávající licence. Platí pro dovoz a vývoz v jakémkoli členském státě, s výjimkou zvláštních případů stanovených v předpisech Unie.

| 2. | Podle čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (1) nejsou soboty, neděle a státní svátky pracovními dny pro účely podávání žádostí o licence nebo pro jejich vydávání. |
| --- | --- |

2.

Podle čl. 2 odst. 2 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (1) nejsou soboty, neděle a státní svátky pracovními dny pro účely podávání žádostí o licence nebo pro jejich vydávání.

| 3. | Každá licence se vyplní pouze v jednom jazyce. |
| --- | --- |

3.

Každá licence se vyplní pouze v jednom jazyce.

| 4. | Žádosti, licence a výpisy nesmějí obsahovat výmazy ani přepisy. Dojde-li při vyplňování formuláře k chybě, je nutné vyhotovit žádost či licenci novou.
  Pokud formulář žádosti obsahuje menší chybu bez věcného významu, licence se vydá s opravou této menší chyby. |
| --- | --- |

4.

Žádosti, licence a výpisy nesmějí obsahovat výmazy ani přepisy. Dojde-li při vyplňování formuláře k chybě, je nutné vyhotovit žádost či licenci novou.

Pokud formulář žádosti obsahuje menší chybu bez věcného významu, licence se vydá s opravou této menší chyby.

| 5. | Finanční částky se uvádějí v číslicích v eurech; členské státy, které nejsou součástí eurozóny, však mohou finanční částky uvádět ve své národní měně. |
| --- | --- |

5.

Finanční částky se uvádějí v číslicích v eurech; členské státy, které nejsou součástí eurozóny, však mohou finanční částky uvádět ve své národní měně.

| 6. | Množství se uvádějí:






  — | v metrických jednotkách hmotnosti nebo objemu za použití těchto zkratek:






  — | „kg“ pro kilogramy, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Množství se uvádějí:

—

v metrických jednotkách hmotnosti nebo objemu za použití těchto zkratek:

—

„kg“ pro kilogramy,

| — | „hl“ pro hektolitry, |
| --- | --- |

—

„hl“ pro hektolitry,

| — | případně „v kusech“ pro živá zvířata. |
| --- | --- |

—

případně „v kusech“ pro živá zvířata.

| 7. | Data se zapisují jako šestimístné číslo, v každém pododdíle se uvádějí dvě číslice: v prvním pododdíle označují první dvě číslice den (od 01 do 31), další dvě číslice v druhém pododdíle označují měsíc (od 01 do 12) a poslední dvě číslice v posledním pododdíle rok (01 atd.). |
| --- | --- |

7.

Data se zapisují jako šestimístné číslo, v každém pododdíle se uvádějí dvě číslice: v prvním pododdíle označují první dvě číslice den (od 01 do 31), další dvě číslice v druhém pododdíle označují měsíc (od 01 do 12) a poslední dvě číslice v posledním pododdíle rok (01 atd.).

| 8. | Příklad uplatňování bruselského místního času podle nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237 (2) (licence) a podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1239 (3) (licence):
  Údajem 13:00 hodin podle výše uvedených nařízení se rozumí 13:00 hodin bruselského času:






  Členské státy | Místní čas (zimní a letní) |
| --- | --- | --- |
| Německo
  Belgie
  Chorvatsko
  Dánsko
  Španělsko
  Francie
  Itálie
  Lucembursko
  Nizozemsko
  Rakousko
  Švédsko
  Česká republika
  Maďarsko
  Malta
  Polsko
  Slovinsko
  Slovensko | 13:00 hodin |
| Irsko
  Portugalsko
  Spojené království | 12:00 hodin (= 13:00 hodin bruselského času) |
| Bulharsko
  Kypr
  Řecko
  Finsko
  Estonsko
  Lotyšsko
  Litva
  Rumunsko | 14:00 hodin (= 13:00 hodin bruselského času) |

8.

Příklad uplatňování bruselského místního času podle nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237 (2) (licence) a podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1239 (3) (licence):

Údajem 13:00 hodin podle výše uvedených nařízení se rozumí 13:00 hodin bruselského času:

Členské státy

Místní čas (zimní a letní)

Německo

Belgie

Chorvatsko

Dánsko

Španělsko

Francie

Itálie

Lucembursko

Nizozemsko

Rakousko

Švédsko

Česká republika

Maďarsko

Malta

Polsko

Slovinsko

Slovensko

13:00 hodin

Irsko

Portugalsko

Spojené království

12:00 hodin (= 13:00 hodin bruselského času)

Bulharsko

Kypr

Řecko

Finsko

Estonsko

Lotyšsko

Litva

Rumunsko

14:00 hodin (= 13:00 hodin bruselského času)

II.   VYPLŇOVÁNÍ KOLONEK ŽÁDOSTI O LICENCI A LICENCE

1.   Obecné informace

| 1.1 | Žadatelé ve formuláři žádosti o licenci vyplní pouze kolonky 4, 7, 8, 11, 14, 15, 16, 17, 18 a 20. Členské státy však mohou požadovat, aby žadatelé vyplnili rovněž kolonku 1 a případně kolonku 5. |
| --- | --- |

1.1

Žadatelé ve formuláři žádosti o licenci vyplní pouze kolonky 4, 7, 8, 11, 14, 15, 16, 17, 18 a 20. Členské státy však mohou požadovat, aby žadatelé vyplnili rovněž kolonku 1 a případně kolonku 5.

| 1.2 | Pokud je v kolonkách 7 a 8 dovozního formuláře a v kolonce 7 vývozního formuláře nedostatek místa pro uvedení všech údajů stanovených předpisy Unie, zapíší se údaje do kolonky 20 a uvede se před ně hvězdička, která odkazuje na hvězdičku v kolonce 7 nebo 8. |
| --- | --- |

1.2

Pokud je v kolonkách 7 a 8 dovozního formuláře a v kolonce 7 vývozního formuláře nedostatek místa pro uvedení všech údajů stanovených předpisy Unie, zapíší se údaje do kolonky 20 a uvede se před ně hvězdička, která odkazuje na hvězdičku v kolonce 7 nebo 8.

| 1.3 | Pokud je v kolonce 20 nedostatek místa pro uvedení všech údajů, zapíší se údaje do kolonky 15 a uvede se před ně hvězdička, která odkazuje na hvězdičku v kolonce 7 nebo 8. |
| --- | --- |

1.3

Pokud je v kolonce 20 nedostatek místa pro uvedení všech údajů, zapíší se údaje do kolonky 15 a uvede se před ně hvězdička, která odkazuje na hvězdičku v kolonce 7 nebo 8.

| 1.4 | V kolonkách 7 a 8 formuláře se musí zaškrtnout (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazy „ano“ nebo „ne“. |
| --- | --- |

1.4

V kolonkách 7 a 8 formuláře se musí zaškrtnout (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazy „ano“ nebo „ne“.

| 1.5 | Pokud je licence vydána na nižší množství, než je požadované množství, uvede vydávající subjekt:






  a) | v kolonce 17 a 18 množství, pro které je licence vydána; |
| --- | --- | --- |

1.5

Pokud je licence vydána na nižší množství, než je požadované množství, uvede vydávající subjekt:

a)

v kolonce 17 a 18 množství, pro které je licence vydána;

| b) | v kolonce 11 výši odpovídající jistoty. |
| --- | --- |

b)

v kolonce 11 výši odpovídající jistoty.

| 1.6 | Nevyužitý prostor v kolonkách 20 a 24 dovozní licence a v kolonkách 20 a 22 vývozní licence se musí proškrtnout. Aby se zamezilo neoprávněným zápisům, je třeba postupovat následujícím způsobem:






  a) | V kolonkách, kde neplatí žádné zvláštní podmínky:
  Do prvního řádku vyplňte řadu písmen „X“, např. takto:





  24   Zvláštní podmínky (3): XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX |
| --- | --- | --- |

1.6

Nevyužitý prostor v kolonkách 20 a 24 dovozní licence a v kolonkách 20 a 22 vývozní licence se musí proškrtnout. Aby se zamezilo neoprávněným zápisům, je třeba postupovat následujícím způsobem:

a)

V kolonkách, kde neplatí žádné zvláštní podmínky:

Do prvního řádku vyplňte řadu písmen „X“, např. takto:

24   Zvláštní podmínky (3): XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX

| b) | Zapisují-li se zvláštní podmínky:
  Od konce zapsaného textu vyplňte až do konce řádku řadu písmen „X“ a též celý následující řádek vyplňte řadou písmen „X“, např. takto:




  24.   Zvláštní podmínky (3): Přípustná odchylka 0,4 stupňů XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX |
| --- | --- |

b)

Zapisují-li se zvláštní podmínky:

Od konce zapsaného textu vyplňte až do konce řádku řadu písmen „X“ a též celý následující řádek vyplňte řadou písmen „X“, např. takto:

XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX

| 1.7 | Proškrtnuta musí být též kolonka 3 licence; výpisů se tento pokyn netýká. |
| --- | --- |

1.7

Proškrtnuta musí být též kolonka 3 licence; výpisů se tento pokyn netýká.

| 1.8 | V případech uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237 zapíše vydávající subjekt do kolonky 6 licence jednu z poznámek uvedených v příloze I části A. |
| --- | --- |

1.8

V případech uvedených v čl. 6 odst. 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237 zapíše vydávající subjekt do kolonky 6 licence jednu z poznámek uvedených v příloze I části A.

| 1.9 | V případech uvedených v čl. 15 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1239 se do kolonky 22 (vývozní licence) nebo kolonky 24 (dovozní licence) náhradních licencí nebo výpisů zapíše jedna z poznámek uvedených v příloze I části B. |
| --- | --- |

1.9

V případech uvedených v čl. 15 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1239 se do kolonky 22 (vývozní licence) nebo kolonky 24 (dovozní licence) náhradních licencí nebo výpisů zapíše jedna z poznámek uvedených v příloze I části B.

| 1.10 | V případech uvedených v čl. 5 odst. 5 prvním pododstavci nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237 se v kolonce 19 licence uvádí číslice „0“ (nula). |
| --- | --- |

1.10

V případech uvedených v čl. 5 odst. 5 prvním pododstavci nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237 se v kolonce 19 licence uvádí číslice „0“ (nula).

| 1.11 | V případech uvedených v čl. 5 odst. 5 druhém pododstavci nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237, kromě případů, kdy předpisy v konkrétních odvětvích vyžadují zvláštní poznámku, se v kolonce 24 (dovozní licence) licencí uvádí jedna z poznámek uvedených v příloze I části C. |
| --- | --- |

1.11

V případech uvedených v čl. 5 odst. 5 druhém pododstavci nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237, kromě případů, kdy předpisy v konkrétních odvětvích vyžadují zvláštní poznámku, se v kolonce 24 (dovozní licence) licencí uvádí jedna z poznámek uvedených v příloze I části C.

| 1.12 | Je-li vydán duplikát licence nebo výpisu, musí být přes tento doklad, pokud možno diagonálně, napsán jeden z těchto výrazů:






  „ДУБЛИКАТ“ | BG |
| --- | --- | --- |
| „DUPLICADO“ | ES |
| „DUPLIKÁT“ | CS |
| „DUPLIKAT“ | DA |
| „DUPLIKAT“ | DE |
| „DUPLIKAAT“ | ET |
| „ΔIΠΛΟΤΥΠΟ“ | EL |
| „DUPLICATE“ | EN |
| „DUPLICATA“ | FR |
| „DUPLIKAT“ | HR |
| „DUPLICATO“ | IT |
| „DUBLIKĀTS“ | LV |
| „DUBLIKATAS“ | LT |
| „MÁSOLAT“ | HU |
| „DUPLIKAT“ | MT |
| „DUPLICAAT“ | NL |
| „DUPLIKAT“ | PL |
| „DUPLICADO“ | PT |
| „DUPLICAT“ | RO |
| „DUPLIKÁT“ | SK |
| „DVOJNIK“ | SL |
| „KAKSOISKAPPALE“ | FI |
| „DUPLIKAT“ | SV |

1.12

Je-li vydán duplikát licence nebo výpisu, musí být přes tento doklad, pokud možno diagonálně, napsán jeden z těchto výrazů:

„ДУБЛИКАТ“

BG

„DUPLICADO“

ES

„DUPLIKÁT“

CS

„DUPLIKAT“

DA

„DUPLIKAT“

DE

„DUPLIKAAT“

ET

„ΔIΠΛΟΤΥΠΟ“

EL

„DUPLICATE“

EN

„DUPLICATA“

FR

„DUPLIKAT“

HR

„DUPLICATO“

IT

„DUBLIKĀTS“

LV

„DUBLIKATAS“

LT

„MÁSOLAT“

HU

„DUPLIKAT“

MT

„DUPLICAAT“

NL

„DUPLIKAT“

PL

„DUPLICADO“

PT

„DUPLICAT“

RO

„DUPLIKÁT“

SK

„DVOJNIK“

SL

„KAKSOISKAPPALE“

FI

„DUPLIKAT“

SV

2.   Konkrétní odvětví

2.1   Konopí

| 2.1.1 | Kolonka 20
  V případě semen určených k výsevu musí být uvedena odrůda konopí. |
| --- | --- |

2.1.1

Kolonka 20

V případě semen určených k výsevu musí být uvedena odrůda konopí.

| 2.1.2 | Kolonka 24
  Uvede se jedna z těchto poznámek:






  — | K semenům odrůd konopí určených k výsevu kódu KN ex 1207 99 20 je přiložen důkaz, že obsah tetrahydrokanabinolu v dané odrůdě nepřesahuje hodnotu stanovenou podle čl. 32 odst. 6 a čl. 35 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (4). |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Kolonka 24

Uvede se jedna z těchto poznámek:

—

K semenům odrůd konopí určených k výsevu kódu KN ex 1207 99 20 je přiložen důkaz, že obsah tetrahydrokanabinolu v dané odrůdě nepřesahuje hodnotu stanovenou podle čl. 32 odst. 6 a čl. 35 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (4).

| — | Konopná semena, která nejsou určena k výsevu, kódu KN 1207 99 91 dováží dovozce schválený členským státem. |
| --- | --- |

—

Konopná semena, která nejsou určena k výsevu, kódu KN 1207 99 91 dováží dovozce schválený členským státem.

| — | Pravé konopí, surové nebo máčené, kódu KN 5302 10 00 splňuje podmínky stanovené v čl. 32 odst. 6 a čl. 35 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013. |
| --- | --- |

—

Pravé konopí, surové nebo máčené, kódu KN 5302 10 00 splňuje podmínky stanovené v čl. 32 odst. 6 a čl. 35 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.

2.2   Ethylalkohol zemědělského původu

| 2.2.1 | V žádosti o dovozní licenci a v dovozní licenci pro alkohol zemědělského původu musí být v kolonce 8 uveden název země původu. V kolonce „povinný údaj“ musí být zaškrtnuto „ano“. Na žádost žadatele může správní orgán, který licenci vydal, nahradit zemi původu jinou zemí, a to pouze jedenkrát. |
| --- | --- |

2.2.1

V žádosti o dovozní licenci a v dovozní licenci pro alkohol zemědělského původu musí být v kolonce 8 uveden název země původu. V kolonce „povinný údaj“ musí být zaškrtnuto „ano“. Na žádost žadatele může správní orgán, který licenci vydal, nahradit zemi původu jinou zemí, a to pouze jedenkrát.

| 2.2.2 | Členské státy mohou stanovit, že dovozní cena (CIF) alkoholu musí být uvedena v kolonce 20. |
| --- | --- |

2.2.2

Členské státy mohou stanovit, že dovozní cena (CIF) alkoholu musí být uvedena v kolonce 20.

2.3   Česnek

| 2.3.1 | Země původu se uvede v kolonce 8 žádosti o licenci a licence a čtvercové pole před výrazem „ano“ se zaškrtne (pomocí křížku). Dovozní licence platí pouze pro dovozy z uvedené země. |
| --- | --- |

2.3.1

Země původu se uvede v kolonce 8 žádosti o licenci a licence a čtvercové pole před výrazem „ano“ se zaškrtne (pomocí křížku). Dovozní licence platí pouze pro dovozy z uvedené země.

3.   Dovoz

3.1   Kolonka 7

„Zemí vývozu“ se rozumí třetí země, ze které byl produkt do Unie odeslán.

| 3.1.1 | Pokud to vyžadují předpisy Unie, musí být uvedena země nebo skupina zemí vývozu. |
| --- | --- |

3.1.1

Pokud to vyžadují předpisy Unie, musí být uvedena země nebo skupina zemí vývozu.

| 3.1.2 | Pokud předpisy Unie vyžadují údaj o zemi vývozu, zaškrtne se (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazem „ano“ a země vývozu produktů musí odpovídat údajům uvedeným v licenci. V opačném případě je licence neplatná. |
| --- | --- |

3.1.2

Pokud předpisy Unie vyžadují údaj o zemi vývozu, zaškrtne se (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazem „ano“ a země vývozu produktů musí odpovídat údajům uvedeným v licenci. V opačném případě je licence neplatná.

| 3.1.3 | V ostatních případech je údaj o zemi vývozu nepovinný. V těchto případech se musí zaškrtnout (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazem „ne“. Údaj o zemi vývozu může však být užitečný pro účely uplatňování článku 16 prováděcího nařízení (EU) 2016/1239, který se týká případů vyšší moci. |
| --- | --- |

3.1.3

V ostatních případech je údaj o zemi vývozu nepovinný. V těchto případech se musí zaškrtnout (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazem „ne“. Údaj o zemi vývozu může však být užitečný pro účely uplatňování článku 16 prováděcího nařízení (EU) 2016/1239, který se týká případů vyšší moci.

3.2   Kolonka 8

| — | Země původu se stanoví podle odpovídajících předpisů Unie |
| --- | --- |

—

Země původu se stanoví podle odpovídajících předpisů Unie

| — | Pro tuto kolonku se obdobně použijí poznámky týkající se kolonky 7. |
| --- | --- |

—

Pro tuto kolonku se obdobně použijí poznámky týkající se kolonky 7.

3.3   Kolonka 14

Produkty se označí jejich běžným názvem (např. cukr), nikoli pomocí obchodní značky.

3.4   Kolonky 15 a 16

O licence se zpravidla žádá a tyto licence se zpravidla vydávají pro všechny produkty jednoho kódu KN (osmimístný kód). Ve zvláštních případech stanovených předpisy Unie se však o licence žádá a tyto licence se vydávají:

| — | pro produkty několika kódů KN, nebo |
| --- | --- |

—

pro produkty několika kódů KN, nebo

| — | pouze pro některé z produktů jednoho kódu KN. |
| --- | --- |

—

pouze pro některé z produktů jednoho kódu KN.

Není-li v kolonce 16 dostatek místa pro uvedení několika kódů KN, zapíší se všechny tyto kódy KN do kolonky 15 a uvede se před ně hvězdička, která odkazuje na hvězdičku v kolonce 16.

3.5   Kolonka 15

Popis může být zjednodušený, pokud obsahuje údaje nezbytné pro zařazení produktu do kódu KN uvedeného v kolonce 16.

3.6   Kolonka 16

Kód KN by se měl uvádět v nezkrácené podobě. Ve zvláštních případech stanovených předpisy Unie však:

| — | je potřeba uvést kódy kombinované nomenklatury v nezkrácené podobě a před kód uvést písmena „ex“,
  nebo |
| --- | --- |

—

je potřeba uvést kódy kombinované nomenklatury v nezkrácené podobě a před kód uvést písmena „ex“,

nebo

| — | je potřeba kódy uvádět způsobem stanoveným v daných předpisech Unie. |
| --- | --- |

—

je potřeba kódy uvádět způsobem stanoveným v daných předpisech Unie.

3.7   Kolonka 19

| 3.7.1 | Kolonku je zapotřebí vyplnit v souladu s předpisy Unie týkajícími se přípustné odchylky u příslušného produktu. |
| --- | --- |

3.7.1

Kolonku je zapotřebí vyplnit v souladu s předpisy Unie týkajícími se přípustné odchylky u příslušného produktu.

| 3.7.2 | Pokud jde o licence, u nichž se přípustná kladná odchylka neuplatňuje, uvede se do kolonky 19 číslice nula („0“). |
| --- | --- |

3.7.2

Pokud jde o licence, u nichž se přípustná kladná odchylka neuplatňuje, uvede se do kolonky 19 číslice nula („0“).

| 3.7.3 | Kolonka 20
  Kolonku je zapotřebí vyplnit v souladu se zvláštními předpisy Unie pro každé odvětví společné organizace trhu. |
| --- | --- |

3.7.3

Kolonka 20

Kolonku je zapotřebí vyplnit v souladu se zvláštními předpisy Unie pro každé odvětví společné organizace trhu.

| 3.7.4 | Kolonka 24
  Vyplní se podle zvláštních předpisů Unie pro každé odvětví produktů. |
| --- | --- |

3.7.4

Kolonka 24

Vyplní se podle zvláštních předpisů Unie pro každé odvětví produktů.

| 3.7.5 | Kolonky 25 a 26
  Podpis na tištěných licencích musí být psaný rukou. |
| --- | --- |

3.7.5

Kolonky 25 a 26

Podpis na tištěných licencích musí být psaný rukou.

4.   Vývoz

4.1   Kolonka 7

| 4.1.1 | Údaj o zemi nebo skupině zemí určení je nezbytný v případě, kdy jej stanoví předpisy Unie. |
| --- | --- |

4.1.1

Údaj o zemi nebo skupině zemí určení je nezbytný v případě, kdy jej stanoví předpisy Unie.

| 4.1.2 | Pokud předpisy Unie stanoví, že místo určení musí být povinně uvedeno, zaškrtne se (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazem „ano“ a produkt musí být vyvezen do místa určení uvedeného na licenci. |
| --- | --- |

4.1.2

Pokud předpisy Unie stanoví, že místo určení musí být povinně uvedeno, zaškrtne se (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazem „ano“ a produkt musí být vyvezen do místa určení uvedeného na licenci.

| 4.1.3 | Ve všech ostatních případech je údaj o zemi určení nepovinný. V těchto případech se musí zaškrtnout (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazem „ne“. Údaj o zemi určení může však být užitečný pro účely uplatňování článku 16 prováděcího nařízení (EU) 2016/1239, který se týká případů vyšší moci. |
| --- | --- |

4.1.3

Ve všech ostatních případech je údaj o zemi určení nepovinný. V těchto případech se musí zaškrtnout (pomocí křížku) čtvercové pole před výrazem „ne“. Údaj o zemi určení může však být užitečný pro účely uplatňování článku 16 prováděcího nařízení (EU) 2016/1239, který se týká případů vyšší moci.

4.2   Kolonky 14, 15, 16, 19 a 20

Tyto kolonky je zapotřebí vyplnit stejně jako v případě dovozu.

4.3   Kolonka 22

| 1. | Vyplní se podle zvláštních předpisů Unie pro každé odvětví produktů. |
| --- | --- |

1.

Vyplní se podle zvláštních předpisů Unie pro každé odvětví produktů.

| 2. | Všechny údaje o množství a částkách vyplňte slovy i čísly. |
| --- | --- |

2.

Všechny údaje o množství a částkách vyplňte slovy i čísly.

4.4   Kolonky 23 a 24

Podpis na tištěných licencích musí být psaný rukou.

5.   Pokyny pro vystavování výpisů z licencí

5.1   Výpisy z licencí vystavují orgány vydávající licence toho členského státu, který licenci vydal.

V kolonce 3 výpisů z licence uveďte jeden z těchto údajů:

| — | : | bulharsky | : | „Извлечение от лицензия No ...“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | španělsky | : | „Extracto de certificado n.o ...“ |
| — | : | česky | : | „Výpis z licence č. ...“ |
| — | : | dánsky | : | „Partiallicens nr. ...“ |
| — | : | německy | : | „Teillizenz der Lizenz Nr. ...“ |
| — | : | estonsky | : | „Litsentsi nr ... väljavõte“ |
| — | : | řecky | : | „Απόσπασμα πιστοποιητικού αριθ. ...“ |
| — | : | anglicky | : | „Extract of licence No. ...“ |
| — | : | francouzsky | : | „Extrait du certificat no ...“ |
| — | : | chorvatsky | : | „Izvadak dozvole br. ...“ |
| — | : | italsky | : | „Estratto del titolo n. ...“ |
| — | : | lotyšsky | : | „Licences Nr. ... izraksts“ |
| — | : | litevsky | : | „Licencijos Nr. ... išrašas“ |
| — | : | maďarsky | : | „A ... sz. engedély kivonata“ |
| — | : | maltsky | : | „Estratt tal-liċenzja Nru. ...“ |
| — | : | nizozemsky | : | „Uittreksel van certificaat nr. ...“ |
| — | : | polsky | : | „Wyciąg z pozwolenia nr ...“ |
| — | : | portugalsky | : | „Extrato do certificado n.o ...“ |
| — | : | rumunsky | : | „Extras din licenţa nr. ...“ |
| — | : | slovensky | : | „Výpis z licencie č. ...“ |
| — | : | slovinsky | : | „Izpisek dovoljenja št. ...“ |
| — | : | finsky | : | „Ote todistuksesta nro ...“ |
| — | : | švédsky | : | „Dellicens nr. ...“ |

—

:

bulharsky

:

„Извлечение от лицензия No ...“

—

:

španělsky

:

„Extracto de certificado n.o ...“

—

:

česky

:

„Výpis z licence č. ...“

—

:

dánsky

:

„Partiallicens nr. ...“

—

:

německy

:

„Teillizenz der Lizenz Nr. ...“

—

:

estonsky

:

„Litsentsi nr ... väljavõte“

—

:

řecky

:

„Απόσπασμα πιστοποιητικού αριθ. ...“

—

:

anglicky

:

„Extract of licence No. ...“

—

:

francouzsky

:

„Extrait du certificat no ...“

—

:

chorvatsky

:

„Izvadak dozvole br. ...“

—

:

italsky

:

„Estratto del titolo n. ...“

—

:

lotyšsky

:

„Licences Nr. ... izraksts“

—

:

litevsky

:

„Licencijos Nr. ... išrašas“

—

:

maďarsky

:

„A ... sz. engedély kivonata“

—

:

maltsky

:

„Estratt tal-liċenzja Nru. ...“

—

:

nizozemsky

:

„Uittreksel van certificaat nr. ...“

—

:

polsky

:

„Wyciąg z pozwolenia nr ...“

—

:

portugalsky

:

„Extrato do certificado n.o ...“

—

:

rumunsky

:

„Extras din licenţa nr. ...“

—

:

slovensky

:

„Výpis z licencie č. ...“

—

:

slovinsky

:

„Izpisek dovoljenja št. ...“

—

:

finsky

:

„Ote todistuksesta nro ...“

—

:

švédsky

:

„Dellicens nr. ...“

V kolonce 3 se uvádí číslo uvedené v kolonce 25 původní dovozní licence nebo v kolonce 23 původní vývozní licence.

V případě dovozu musí být ve výpisu či výpisech uvedeny všechny údaje z kolonek 4, 6 až 8, 10, 12 až 16 a 19 až 24 dovozní licence.

V případě vývozu musí být ve výpisu či výpisech uvedeny všechny údaje z kolonek 4, 6, 7, 10, 12 až 16 a 19 až 22 vývozní licence.

V každém případě uveďte v kolonce 11 výpisu jeden z těchto údajů:

| „Извлечение“ | BG |
| --- | --- |
| „Extracto“ | ES |
| „Výpis“ | CS |
| „Partiallicens“ | DA |
| „Teillizenz“ | DE |
| „Väljavõte“ | ET |
| „Απόσπασμα“ | EL |
| „Extract“ | EN |
| „Extrait“ | FR |
| „Izvadak“ | HR |
| „Estratto“ | IT |
| „Izraksts“ | LV |
| „Išrašas“ | LT |
| „Kivonat“ | HU |
| „Estratt“ | MT |
| „Uittreksel“ | NL |
| „Wyciąg“ | PL |
| „Extrato“ | PT |
| „Extras“ | RO |
| „Výpis“ | SK |
| „Izpisek“ | SL |
| „Ote“ | FI |
| „Dellicens“ | SV |

„Извлечение“

BG

„Extracto“

ES

„Výpis“

CS

„Partiallicens“

DA

„Teillizenz“

DE

„Väljavõte“

ET

„Απόσπασμα“

EL

„Extract“

EN

„Extrait“

FR

„Izvadak“

HR

„Estratto“

IT

„Izraksts“

LV

„Išrašas“

LT

„Kivonat“

HU

„Estratt“

MT

„Uittreksel“

NL

„Wyciąg“

PL

„Extrato“

PT

„Extras“

RO

„Výpis“

SK

„Izpisek“

SL

„Ote“

FI

„Dellicens“

SV

III.   ZÁZNAMY NA LICENCÍCH V TIŠTĚNÉ PODOBĚ (ZADNÍ STRANA LICENCE NEBO VÝPISU)

1.   Obecné pokyny

| 1.1 | Záznam by měl být proveden čitelně, vytištěn, napsán na psacím stroji nebo inkoustem. |
| --- | --- |

1.1

Záznam by měl být proveden čitelně, vytištěn, napsán na psacím stroji nebo inkoustem.

| 1.2 | Záznam nesmí obsahovat výmazy ani přepisy. Případné chyby musí být opraveny přeškrtnutím nesprávného údaje a vepsáním údaje správného.
  Veškeré opravy provedené tímto způsobem musí být potvrzeny autorem a osvědčeny otiskem razítka orgánu odpovědného za záznam.
  Je-li vydávána opravená licence nebo opravený výpis z licence, musí vydávající subjekt reprodukovat rovněž záznamy uvedené v původním dokladu. |
| --- | --- |

1.2

Záznam nesmí obsahovat výmazy ani přepisy. Případné chyby musí být opraveny přeškrtnutím nesprávného údaje a vepsáním údaje správného.

Veškeré opravy provedené tímto způsobem musí být potvrzeny autorem a osvědčeny otiskem razítka orgánu odpovědného za záznam.

Je-li vydávána opravená licence nebo opravený výpis z licence, musí vydávající subjekt reprodukovat rovněž záznamy uvedené v původním dokladu.

2.   Zvláštní pokyny pro některé kolonky

2.1   Kolonka 29

Pro účely prvního záznamu je čistým množstvím zapisovaným v části I množství uvedené v kolonkách 17 a 18, zvýšené o přípustnou odchylku, za použití stejných jednotek.

2.2   Kolonky 29 a 30

V případě záznamu v souvislosti s vydáním výpisu se zapíše množství, na něž je výpis vydáván, zvýšené o případnou přípustnou odchylku.

2.3   Kolonka 31

Uvádí se číslo celního prohlášení nebo případně číslo výpisu a datum přijetí celního prohlášení, které je zároveň dnem záznamu.

2.4   Kolonka 32

Název členského státu se uvádí pomocí jedné ze zkratek uvedených v příloze I bodě 4 prováděcího nařízení (EU) 2016/1239.

Podpis musí být psaný rukou.

IV.   UPLATŇOVÁNÍ ČLÁNKU 13 PROVÁDĚCÍHO NAŘÍZENÍ (EU) 2016/1239

Doklad připojený v příloze II se použije v případě, že je o namátkovou kontrolu požádán orgán jiného členského státu, nebo z libovolného jiného důvodu.

---

(1)  Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1.

(2)  OJ L 206, 30.7.2016, p. 1.

(3)  OJ L 206, 30.7.2016, p. 44.

(4)  OJ L 347, 20.12.2013, p. 608.

---

PŘÍLOHA I

Poznámky

ČÁST A

Poznámky uvedené v čl. 6 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237

| — | : | bulharsky | : | правата са прехвърлени обратно на титуляря на [дата] ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | španělsky | : | Retrocesión al titular el ... |
| — | : | česky | : | Zpětný převod držiteli dne ... |
| — | : | dánsky | : | tilbageføring til indehaveren den ... |
| — | : | německy | : | Rückübertragung auf den Lizenzinhaber am ... |
| — | : | estonsky | : | õiguste tagasiandmine litsentsi/sertifikaadi omanikule ... |
| — | : | řecky | : | εκ νέου παραχώρηση στον δικαιούχο στις ... |
| — | : | anglicky | : | rights transferred back to the titular holder on [date] ... |
| — | : | francouzsky | : | rétrocession au titulaire le ... |
| — | : | chorvatsky | : | prava vraćena na nositelja dana [datum]... |
| — | : | italsky | : | retrocessione al titolare in data ... |
| — | : | lotyšsky | : | tiesības nodotas atpakaļ to nominālajam īpašniekam [datums] |
| — | : | litevsky | : | teisės grąžinamos nominaliam turėtojui (data) ... |
| — | : | maďarsky | : | Visszátruházás az eredeti jogosultra ...-án/-én |
| — | : | maltsky | : | Drittijiet trasferiti lura lid-detentur titolari fil-... |
| — | : | nizozemsky | : | aan de titularis geretrocedeerd op ... |
| — | : | polsky | : | Prawa przeniesione z powrotem na tytularnego posiadacza w dniu... |
| — | : | portugalsky | : | retrocessão ao titular em ... |
| — | : | rumunsky | : | Drepturi retrocedate titularului la data de [data] |
| — | : | slovensky | : | Spätný prevod na oprávneného držiteľa dňa ... |
| — | : | slovinsky | : | Ponoven odstop nosilcu pravic dne ... |
| — | : | finsky | : | palautus todistuksenhaltijalle ... |
| — | : | švédsky | : | återlämnad till licensinnehavaren den ... |

—

:

bulharsky

:

правата са прехвърлени обратно на титуляря на [дата] ...

—

:

španělsky

:

Retrocesión al titular el ...

—

:

česky

:

Zpětný převod držiteli dne ...

—

:

dánsky

:

tilbageføring til indehaveren den ...

—

:

německy

:

Rückübertragung auf den Lizenzinhaber am ...

—

:

estonsky

:

õiguste tagasiandmine litsentsi/sertifikaadi omanikule ...

—

:

řecky

:

εκ νέου παραχώρηση στον δικαιούχο στις ...

—

:

anglicky

:

rights transferred back to the titular holder on [date] ...

—

:

francouzsky

:

rétrocession au titulaire le ...

—

:

chorvatsky

:

prava vraćena na nositelja dana [datum]...

—

:

italsky

:

retrocessione al titolare in data ...

—

:

lotyšsky

:

tiesības nodotas atpakaļ to nominālajam īpašniekam [datums]

—

:

litevsky

:

teisės grąžinamos nominaliam turėtojui (data) ...

—

:

maďarsky

:

Visszátruházás az eredeti jogosultra ...-án/-én

—

:

maltsky

:

Drittijiet trasferiti lura lid-detentur titolari fil-...

—

:

nizozemsky

:

aan de titularis geretrocedeerd op ...

—

:

polsky

:

Prawa przeniesione z powrotem na tytularnego posiadacza w dniu...

—

:

portugalsky

:

retrocessão ao titular em ...

—

:

rumunsky

:

Drepturi retrocedate titularului la data de [data]

—

:

slovensky

:

Spätný prevod na oprávneného držiteľa dňa ...

—

:

slovinsky

:

Ponoven odstop nosilcu pravic dne ...

—

:

finsky

:

palautus todistuksenhaltijalle ...

—

:

švédsky

:

återlämnad till licensinnehavaren den ...

ČÁST B

Poznámky podle bodu II.1.9 tohoto sdělení:

| — | : | bulharsky | : | Заместваща лицензия или извлечение на загубена или унищожена лицензия или извлечение — номер на оригиналната лицензия или извлечение... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | španělsky | : | Certificado o extracto sustitutivo de un certificado o extracto perdido o destruido — Número del certificado o extracto inicial ... |
| — | : | česky | : | Náhradní licence nebo výpis za ztracenou či zničenou licenci nebo ztracený či zničený výpis – číslo původní licence nebo původního výpisu ... |
| — | : | dánsky | : | Erstatningslicens eller -partiallicens for en bortkommet eller ødelagt licens eller partiallicens – originallicens eller partiallicens nr. ... |
| — | : | německy | : | Ersatzlizenz oder Ersatzteillizenz einer verlorenen oder vernichteten Lizenz oder Teillizenz – Nummer der ursprünglichen Lizenz oder Teillizenz ... |
| — | : | estonsky | : | Kaotatud või hävinud litsentsi või väljavõtte asenduslitsents või -väljavõte – originaallitsentsi või -väljavõtte number |
| — | : | řecky | : | Πιστοποιητικό ή απόσπασμα αντικατάστασης πιστοποιητικού ή αποσπάσματος που έχει απολεσθεί ή καταστραφεί – Αριθμός του πρωτότυπου πιστοποιητικού ή αποσπάσματος ... |
| — | : | anglicky | : | Replacement licence or extract of a lost or destroyed licence or extract - Number of original licence or extract ... |
| — | : | francouzsky | : | Certificat ou extrait de remplacement d’un certificat ou d’un extrait perdu ou détruit - Numéro du certificat ou de l’extrait original... |
| — | : | chorvatsky | : | Zamjenska dozvola ili izvadak izgubljene ili uništene dozvole ili izvadak – Broj izvorne dozvole ili izvatka ... |
| — | : | italsky | : | Titolo o estratto sostitutivo di un titolo o di un estratto smarrito o distrutto – Numero del titolo o dell’estratto originale ... |
| — | : | lotyšsky | : | Nozaudētas vai bojāgājušas licences vai izraksta aizstājēja licence vai izraksts – Licences vai izraksta oriģināla numurs ... |
| — | : | litevsky | : | Pamestos arba sunaikintos licencijos arba išrašo pakaitinė licencija arba išrašas — Pirminės licencijos arba išrašo numeris ... |
| — | : | maďarsky | : | Helyettesítő engedély vagy kivonat elveszett vagy megsemmisült engedély vagy kivonat pótlására – az eredeti engedély vagy kivonat száma: ... |
| — | : | maltsky | : | Is-sostituzzjoni ta' liċenzja jew estratt ta' liċenzja li jintilfu jew jinqerdu - in-Numru tal-liċenzji jew tal-estratt oriġinali ... |
| — | : | nizozemsky | : | Certificaat (of uittreksel) ter vervanging van een verloren of vernietigd certificaat (of uittreksel) — nummer van het oorspronkelijke certificaat ... |
| — | : | polsky | : | Zastępcze pozwolenie lub wyciąg z utraconego lub zniszczonego pozwolenia lub wyciągu – numer oryginalnego pozwolenia lub wyciągu ... |
| — | : | portugalsky | : | Certificado ou extrato de substituição de um certificado ou extrato extraviado ou destruído — número do certificado ou do extrato original ... |
| — | : | rumunsky | : | Licență sau extras de înlocuire a unei licențe sau a unui extras pierdut(e) sau distrus(e) – Numărul licenței sau al extrasului original(e) ... |
| — | : | slovensky | : | Náhradná licencia alebo náhradný výpis za stratenú alebo zničenú licenciu alebo stratený alebo zničený výpis – číslo pôvodnej licencie alebo pôvodného výpisu ... |
| — | : | slovinsky | : | Nadomestna dovoljenje ali izpisek za izgubljeno ali uničeno dovoljenje ali izpisek – Številka izvirnega dovoljenja ali izpiska ... |
| — | : | finsky | : | Kadonneen tai tuhoutuneen todistuksen tai todistuksen otteen korvaava todistus tai todistuksen ote – Alkuperäisen todistuksen tai todistuksen otteen numero ... |
| — | : | švédsky | : | Ersättningslicens eller ersättningsdellicens för en förlorad eller förstörd licens eller dellicens - Nummer på originallicensen eller originaldellicensen ... |

—

:

bulharsky

:

Заместваща лицензия или извлечение на загубена или унищожена лицензия или извлечение — номер на оригиналната лицензия или извлечение...

—

:

španělsky

:

Certificado o extracto sustitutivo de un certificado o extracto perdido o destruido — Número del certificado o extracto inicial ...

—

:

česky

:

Náhradní licence nebo výpis za ztracenou či zničenou licenci nebo ztracený či zničený výpis – číslo původní licence nebo původního výpisu ...

—

:

dánsky

:

Erstatningslicens eller -partiallicens for en bortkommet eller ødelagt licens eller partiallicens – originallicens eller partiallicens nr. ...

—

:

německy

:

Ersatzlizenz oder Ersatzteillizenz einer verlorenen oder vernichteten Lizenz oder Teillizenz – Nummer der ursprünglichen Lizenz oder Teillizenz ...

—

:

estonsky

:

Kaotatud või hävinud litsentsi või väljavõtte asenduslitsents või -väljavõte – originaallitsentsi või -väljavõtte number

—

:

řecky

:

Πιστοποιητικό ή απόσπασμα αντικατάστασης πιστοποιητικού ή αποσπάσματος που έχει απολεσθεί ή καταστραφεί – Αριθμός του πρωτότυπου πιστοποιητικού ή αποσπάσματος ...

—

:

anglicky

:

Replacement licence or extract of a lost or destroyed licence or extract - Number of original licence or extract ...

—

:

francouzsky

:

Certificat ou extrait de remplacement d’un certificat ou d’un extrait perdu ou détruit - Numéro du certificat ou de l’extrait original...

—

:

chorvatsky

:

Zamjenska dozvola ili izvadak izgubljene ili uništene dozvole ili izvadak – Broj izvorne dozvole ili izvatka ...

—

:

italsky

:

Titolo o estratto sostitutivo di un titolo o di un estratto smarrito o distrutto – Numero del titolo o dell’estratto originale ...

—

:

lotyšsky

:

Nozaudētas vai bojāgājušas licences vai izraksta aizstājēja licence vai izraksts – Licences vai izraksta oriģināla numurs ...

—

:

litevsky

:

Pamestos arba sunaikintos licencijos arba išrašo pakaitinė licencija arba išrašas — Pirminės licencijos arba išrašo numeris ...

—

:

maďarsky

:

Helyettesítő engedély vagy kivonat elveszett vagy megsemmisült engedély vagy kivonat pótlására – az eredeti engedély vagy kivonat száma: ...

—

:

maltsky

:

Is-sostituzzjoni ta' liċenzja jew estratt ta' liċenzja li jintilfu jew jinqerdu - in-Numru tal-liċenzji jew tal-estratt oriġinali ...

—

:

nizozemsky

:

Certificaat (of uittreksel) ter vervanging van een verloren of vernietigd certificaat (of uittreksel) — nummer van het oorspronkelijke certificaat ...

—

:

polsky

:

Zastępcze pozwolenie lub wyciąg z utraconego lub zniszczonego pozwolenia lub wyciągu – numer oryginalnego pozwolenia lub wyciągu ...

—

:

portugalsky

:

Certificado ou extrato de substituição de um certificado ou extrato extraviado ou destruído — número do certificado ou do extrato original ...

—

:

rumunsky

:

Licență sau extras de înlocuire a unei licențe sau a unui extras pierdut(e) sau distrus(e) – Numărul licenței sau al extrasului original(e) ...

—

:

slovensky

:

Náhradná licencia alebo náhradný výpis za stratenú alebo zničenú licenciu alebo stratený alebo zničený výpis – číslo pôvodnej licencie alebo pôvodného výpisu ...

—

:

slovinsky

:

Nadomestna dovoljenje ali izpisek za izgubljeno ali uničeno dovoljenje ali izpisek – Številka izvirnega dovoljenja ali izpiska ...

—

:

finsky

:

Kadonneen tai tuhoutuneen todistuksen tai todistuksen otteen korvaava todistus tai todistuksen ote – Alkuperäisen todistuksen tai todistuksen otteen numero ...

—

:

švédsky

:

Ersättningslicens eller ersättningsdellicens för en förlorad eller förstörd licens eller dellicens - Nummer på originallicensen eller originaldellicensen ...

ČÁST C

Poznámky podle bodu II.1.11 tohoto sdělení:

| — | : | bulharsky | : | Преференциален режим, приложим към количеството, посочено в клетки 17 и 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | španělsky | : | Régimen preferencial aplicable a la cantidad indicada en las casillas 17 y 18 |
| — | : | česky | : | Preferenční režim na množství uvedená v kolonkách 17 a 18 |
| — | : | dánsky | : | Præferenceordning gældende for mængden anført i rubrik 17 og 18 |
| — | : | německy | : | Präferenzregelung, anwendbar auf die in den Feldern 17 und 18 genannte Menge |
| — | : | estonsky | : | Lahtrites 17 ja 18 osutatud koguse suhtes kohaldatav sooduskord |
| — | : | řecky | : | Προτιμησιακό καθεστώς εφαρμοζόμενο για την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18 |
| — | : | anglicky | : | Preferential arrangements applicable to the quantity specified in Sections 17 and 18 |
| — | : | francouzsky | : | Régime préférentiel applicable pour la quantité indiquée dans les cases 17 et 18 |
| — | : | chorvatsky | : | Preferencijalni uvjeti primjenjivi za količine navedene u odjeljcima 17 i 18 |
| — | : | italsky | : | Regime preferenziale applicabile per la quantità indicata nelle caselle 17 e 18 |
| — | : | lotyšsky | : | Labvēlības režīms, kas piemērojams 17. un 18. iedaļā dotajam daudzumam |
| — | : | litevsky | : | Taikoma lengvatinė tvarka 17 ir 18 skiltyse įrašytam kiekiui |
| — | : | maďarsky | : | Kedvezményes eljárás hatálya alá tartozó, a 17. és a 18. szakaszban feltüntetett mennyiség |
| — | : | maltsky | : | Arranġamenti preferenzjali applikabbli għall-kwantità indikata fis-Sezzjonijiet 17 u 18 |
| — | : | nizozemsky | : | Preferentiële regeling van toepassing voor de in de vakken 17 en 18 vermelde hoeveelheid |
| — | : | polsky | : | Systemy preferencyjne stosowane dla ilości wskazanych w polach 17 i 18 |
| — | : | portugalsky | : | Regime preferencial aplicável em relação à quantidade indicada nas casas 17 e 18 |
| — | : | rumunsky | : | Regimuri preferențiale aplicabile cantității prevăzute în căsuțele 17 și 18 |
| — | : | slovensky | : | Preferenčné opatrenia platia pre množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18 |
| — | : | slovinsky | : | Preferencialni režim, uporabljen za količine, navedene v okencih 17 in 18 |
| — | : | finsky | : | Etuuskohtelu, jota sovelletaan kohdissa 17 ja 18 esitettyihin määriin |
| — | : | švédsky | : | Preferensordning tillämplig för den kvantitet som anges i fält 17 och 18 |

—

:

bulharsky

:

Преференциален режим, приложим към количеството, посочено в клетки 17 и 18

—

:

španělsky

:

Régimen preferencial aplicable a la cantidad indicada en las casillas 17 y 18

—

:

česky

:

Preferenční režim na množství uvedená v kolonkách 17 a 18

—

:

dánsky

:

Præferenceordning gældende for mængden anført i rubrik 17 og 18

—

:

německy

:

Präferenzregelung, anwendbar auf die in den Feldern 17 und 18 genannte Menge

—

:

estonsky

:

Lahtrites 17 ja 18 osutatud koguse suhtes kohaldatav sooduskord

—

:

řecky

:

Προτιμησιακό καθεστώς εφαρμοζόμενο για την ποσότητα που αναγράφεται στα τετραγωνίδια 17 και 18

—

:

anglicky

:

Preferential arrangements applicable to the quantity specified in Sections 17 and 18

—

:

francouzsky

:

Régime préférentiel applicable pour la quantité indiquée dans les cases 17 et 18

—

:

chorvatsky

:

Preferencijalni uvjeti primjenjivi za količine navedene u odjeljcima 17 i 18

—

:

italsky

:

Regime preferenziale applicabile per la quantità indicata nelle caselle 17 e 18

—

:

lotyšsky

:

Labvēlības režīms, kas piemērojams 17. un 18. iedaļā dotajam daudzumam

—

:

litevsky

:

Taikoma lengvatinė tvarka 17 ir 18 skiltyse įrašytam kiekiui

—

:

maďarsky

:

Kedvezményes eljárás hatálya alá tartozó, a 17. és a 18. szakaszban feltüntetett mennyiség

—

:

maltsky

:

Arranġamenti preferenzjali applikabbli għall-kwantità indikata fis-Sezzjonijiet 17 u 18

—

:

nizozemsky

:

Preferentiële regeling van toepassing voor de in de vakken 17 en 18 vermelde hoeveelheid

—

:

polsky

:

Systemy preferencyjne stosowane dla ilości wskazanych w polach 17 i 18

—

:

portugalsky

:

Regime preferencial aplicável em relação à quantidade indicada nas casas 17 e 18

—

:

rumunsky

:

Regimuri preferențiale aplicabile cantității prevăzute în căsuțele 17 și 18

—

:

slovensky

:

Preferenčné opatrenia platia pre množstvo uvedené v kolónkach 17 a 18

—

:

slovinsky

:

Preferencialni režim, uporabljen za količine, navedene v okencih 17 in 18

—

:

finsky

:

Etuuskohtelu, jota sovelletaan kohdissa 17 ja 18 esitettyihin määriin

—

:

švédsky

:

Preferensordning tillämplig för den kvantitet som anges i fält 17 och 18

---

PŘÍLOHA II

Následná kontrola

Image

EVROPSKÁ UNIE – REŽIM LICENCÍ – NÁSLEDNÁ KONTROLA – nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237 a prováděcí nařízení (EU) 2016/1239

Tento formulář se vyplňuje hůlkovým písmem.

K vyplnění údajů a odpovědí zaškrtněte (pomocí křížku) příslušné políčko.

I. ORGÁN PODÁVAJÍCÍ ŽÁDOST

(Úplný název a adresa, včetně funkční e-mailové adresy)

II. ORGÁN, JEMUŽ JE ŽÁDOST URČENA

(Úplný název a adresa)

III. ŽÁDOST O KONTROLU

A. V příloze Vám zasíláme ☐ originál ☐ fotokopii licence č.

☐ Seznam čísel MRN, každé číslo s odkazem na zprávu ECS/AES IE 518 nebo IE 599

Prosím zkontrolujte:

☐ B. Záznamy množství potvrzené vaším úřadem na zadní straně licence v kolonce č.

řádku č.

☐ C. Údaje v kolonce č.

☐ D. Pravost licence

☐ E. Správnost data výstupu z celního území Unie

F. O tuto kontrolu žádáme

☐ 1. v rámci namátkové kontroly

☐ 2. v důsledku opomenutí nebo nepřesnosti

☐ 3. v souladu s článkem 13 prováděcího nařízení [licence]

☐ 4. z těchto důvodů:

G. Poznámky:

Místo: Datum: Podpis: Razítko:

Image

IV. VÝSLEDEK KONTROLY

A. Záznamy množství uvedené na zadní straně licence

☐ 1. jsou pravé a správné

☐ 2. jsou neúplné nebo nesprávné

kolonka č. řádek č. by měly znít takto:

☐ 3. nebyly potvrzeny naším úřadem

B. Údaje v kolonce č.

☐ 1. jsou pravé a správné

☐ 2. jsou neúplné nebo nesprávné; měly by znít takto:

☐ 3. nebyly zapsány naším úřadem

C. Licence ☐ je pravá ☐ není pravá

D. ☐ Veškerá data na seznamu čísel MRN odpovídají

☐ Data na seznamu čísel MRN byla opravena nebo označena značkou ✓ pro shodu

E. Poznámky:

Místo: Datum: Podpis: Razítko:

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 30.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 278/47 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 278/47

---

Aktualizace seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (1)

(2016/C 278/04)

Zveřejnění seznamu hraničních přechodů podle čl. 2 odst. 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), se zakládá na informacích, které členské státy sdělily Komisi v souladu s článkem 39 Schengenského hraničního kodexu.

Kromě zveřejnění v Úředním věstníku jsou na internetové stránce Generálního ředitelství pro vnitřní věci k dispozici měsíční aktualizace.

FINSKO

Změna informací zveřejněných v Úř. věst. C 72 ze dne 28. 2. 2015.

SEZNAM HRANIČNÍCH PŘECHODŮ

Pozemní hranice (Finsko-Rusko)

| 1) | Haapovaara* |
| --- | --- |

1)

Haapovaara*

| 2) | Imatra |
| --- | --- |

2)

Imatra

| 3) | Imatra (železnice*) |
| --- | --- |

3)

Imatra (železnice*)

| 4) | Inari* |
| --- | --- |

4)

Inari*

| 5) | Karttimo* |
| --- | --- |

5)

Karttimo*

| 6) | Kurvinen* |
| --- | --- |

6)

Kurvinen*

| 7) | Kuusamo |
| --- | --- |

7)

Kuusamo

| 8) | Leminaho* |
| --- | --- |

8)

Leminaho*

| 9) | Niirala |
| --- | --- |

9)

Niirala

| 10) | Nuijamaa |
| --- | --- |

10)

Nuijamaa

| 11) | Parikkala* |
| --- | --- |

11)

Parikkala*

| 12) | Raja-Jooseppi** |
| --- | --- |

12)

Raja-Jooseppi**

| 13) | Salla** |
| --- | --- |

13)

Salla**

| 14) | Vaalimaa |
| --- | --- |

14)

Vaalimaa

| 15) | Vainikkala (rautatie) |
| --- | --- |

15)

Vainikkala (rautatie)

| 16) | Vartius |
| --- | --- |

16)

Vartius

VYSVĚTLIVKY:

Hraniční přechody se řídí dohodou mezi vládou Finské republiky a vládou Ruské federace o hraničních přechodech na finsko-ruské státní hranici (dohoda z Helsinek z 11. března 1994). Přechody, u nichž je hvězdička (*), se využívají jen omezeně a jsou otevřené pouze pro občany Finska a Ruska v rámci uvedené dvoustranné dohody. Otevírají se jen na základě potřeby a provoz na nich se týká téměř výhradně přepravy dřeva. Většina hraničních přechodů je většinou uzavřena. Dotčené hraniční přechody jsou předmětem vyjednávání mezi finskými a ruskými orgány. Přechody, u nichž jsou dvě hvězdičky (**), se využívají jen omezeně po přechodnou dobu a jsou otevřené pouze pro občany Ruské federace, Běloruské republiky a Finské republiky a jejich rodinné příslušníky, kteří s nimi cestují nebo kteří se k nim připojí, bez ohledu na státní příslušnost těchto rodinných příslušníků. Toto dočasné omezení platí po dobu 180 dní s účinkem ode dne 10. dubna 2016.

Seznam předchozích zveřejnění

| | Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 316, 28.12.2007, s. 1.

| | Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 134, 31.5.2008, s. 16.

| | Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 177, 12.7.2008, s. 9.

| | Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 200, 6.8.2008, s. 10.

| | Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 331, 31.12.2008, s. 13.

| | Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 10.

| | Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 37, 14.2.2009, s. 10.

| | Úř. věst. C 64, 19.3.2009, s. 20. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 64, 19.3.2009, s. 20.

| | Úř. věst. C 99, 30.4.2009, s. 7. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 99, 30.4.2009, s. 7.

| | Úř. věst. C 229, 23.9.2009, s. 28. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 229, 23.9.2009, s. 28.

| | Úř. věst. C 263, 5.11.2009, s. 22. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 263, 5.11.2009, s. 22.

| | Úř. věst. C 298, 8.12.2009, s. 17. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 298, 8.12.2009, s. 17.

| | Úř. věst. C 74, 24.3.2010, s. 13. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 74, 24.3.2010, s. 13.

| | Úř. věst. C 326, 3.12.2010, s. 17. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 326, 3.12.2010, s. 17.

| | Úř. věst. C 355, 29.12.2010, s. 34. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 355, 29.12.2010, s. 34.

| | Úř. věst. C 22, 22.1.2011, s. 22. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 22, 22.1.2011, s. 22.

| | Úř. věst. C 37, 5.2.2011, s. 12. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 37, 5.2.2011, s. 12.

| | Úř. věst. C 149, 20.5.2011, s. 8. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 149, 20.5.2011, s. 8.

| | Úř. věst. C 190, 30.6.2011, s. 17. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 190, 30.6.2011, s. 17.

| | Úř. věst. C 203, 9.7.2011, s. 14. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 203, 9.7.2011, s. 14.

| | Úř. věst. C 210, 16.7.2011, s. 30. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 210, 16.7.2011, s. 30.

| | Úř. věst. C 271, 14.9.2011, s. 18. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 271, 14.9.2011, s. 18.

| | Úř. věst. C 356, 6.12.2011, s. 12. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 356, 6.12.2011, s. 12.

| | Úř. věst. C 111, 18.4.2012, s. 3. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 111, 18.4.2012, s. 3.

| | Úř. věst. C 183, 23.6.2012, s. 7. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 183, 23.6.2012, s. 7.

| | Úř. věst. C 313, 17.10.2012, s. 11. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 313, 17.10.2012, s. 11.

| | Úř. věst. C 394, 20.12.2012, s. 22. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 394, 20.12.2012, s. 22.

| | Úř. věst. C 51, 22.2.2013, s. 9. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 51, 22.2.2013, s. 9.

| | Úř. věst. C 167, 13.6.2013, s. 9. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 167, 13.6.2013, s. 9.

| | Úř. věst. C 242, 23.8.2013, s. 2. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 242, 23.8.2013, s. 2.

| | Úř. věst. C 275, 24.9.2013, s. 7. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 275, 24.9.2013, s. 7.

| | Úř. věst. C 314, 29.10.2013, s. 5. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 314, 29.10.2013, s. 5.

| | Úř. věst. C 324, 9.11.2013, s. 6. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 324, 9.11.2013, s. 6.

| | Úř. věst. C 57, 28.2.2014, s. 4. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 57, 28.2.2014, s. 4.

| | Úř. věst. C 167, 4.6.2014, s. 9. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 167, 4.6.2014, s. 9.

| | Úř. věst. C 244, 26.7.2014, s. 22. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 244, 26.7.2014, s. 22.

| | Úř. věst. C 332, 24.9.2014, s. 12. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 332, 24.9.2014, s. 12.

| | Úř. věst. C 420, 22.11.2014, s. 9. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 420, 22.11.2014, s. 9.

| | Úř. věst. C 72, 28.2.2015, s. 17. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 72, 28.2.2015, s. 17.

| | Úř. věst. C 126, 18.4.2015, s. 10. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 126, 18.4.2015, s. 10.

| | Úř. věst. C 229, 14.7.2015, s. 5. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 229, 14.7.2015, s. 5.

| | Úř. věst. C 341, 16.10.2015, s. 19. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 341, 16.10.2015, s. 19.

| | Úř. věst. C 84, 4.3.2016, s. 2. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 84, 4.3.2016, s. 2.

| | Úř. věst. C 236, 30.6.2016, s. 6. |
| --- | --- |

Úř. věst. C 236, 30.6.2016, s. 6.

---

(1)  Viz seznam předchozích zveřejnění na konci této aktualizace.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 30.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 278/49 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 278/49

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8089 – Randstad/Ausy)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 278/05)

| 1. | Komise dne 22. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Randstad Holding n.v. („Randstad“, Nizozemsko) prostřednictvím své stoprocentně vlastněné dceřiné společnosti Randstad France SASU získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování na základě dobrovolné nabídky na koupi akcií v hotovosti kontrolu nad celým podnikem Ausy SA („Ausy“, Francie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 22. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Randstad Holding n.v. („Randstad“, Nizozemsko) prostřednictvím své stoprocentně vlastněné dceřiné společnosti Randstad France SASU získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování na základě dobrovolné nabídky na koupi akcií v hotovosti kontrolu nad celým podnikem Ausy SA („Ausy“, Francie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Randstad: poskytování služeb v oblasti dočasného zaměstnání, zaměstnání na dobu neurčitou a dalších služeb souvisejících s lidskými zdroji,
  —   podniku Ausy: poskytování poradenských a inženýrských služeb se zaměřením na vyspělé technologie. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Randstad: poskytování služeb v oblasti dočasného zaměstnání, zaměstnání na dobu neurčitou a dalších služeb souvisejících s lidskými zdroji,

—   podniku Ausy: poskytování poradenských a inženýrských služeb se zaměřením na vyspělé technologie.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8089 – Randstad/Ausy lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne / Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8089 – Randstad/Ausy lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 30.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 278/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 278/50

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8111 – Ardian/Crédit Agricole Assurances/Indigo Infra)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 278/06)

| 1. | Komise dne 20. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Ardian („Ardian“, Francie) a Predica Prévoyance Dialogue du Crédit Agricole („Predica“, Francie) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Infra Foch Topco SAS („Infra Foch Topco“, Francie). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 20. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Ardian („Ardian“, Francie) a Predica Prévoyance Dialogue du Crédit Agricole („Predica“, Francie) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Infra Foch Topco SAS („Infra Foch Topco“, Francie).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podnik Ardian je nezávislá soukromá investiční společnost, jenž působí v různých odvětvích v Evropě, Severní Americe a Asii, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podnik Ardian je nezávislá soukromá investiční společnost, jenž působí v různých odvětvích v Evropě, Severní Americe a Asii,

| — | podnik Predica je společnost specializující se na oblast životního pojištění a je dceřinou společností skupiny Crédit Agricole Assurances, |
| --- | --- |

—

podnik Predica je společnost specializující se na oblast životního pojištění a je dceřinou společností skupiny Crédit Agricole Assurances,

| — | podnik Infra Foch Topco je společnost, která vlastní společnosti Indigo Infra a Infra Park Digital, jejichž činnost zahrnuje provozování parkovišť a zajišťování parkovacích míst a souvisejících služeb. |
| --- | --- |

—

podnik Infra Foch Topco je společnost, která vlastní společnosti Indigo Infra a Infra Park Digital, jejichž činnost zahrnuje provozování parkovišť a zajišťování parkovacích míst a souvisejících služeb.

| 3. | Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Evropská komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8111 – Ardian/Crédit Agricole Assurances/Indigo Infra lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8111 – Ardian/Crédit Agricole Assurances/Indigo Infra lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 30.7.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 278/51 |
| --- | --- | --- | --- |

30.7.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 278/51

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8139 – Onex/Pain & Partners/WireCo)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2016/C 278/07)

| 1. | Komise dne 22. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Onex Corporation („Onex“, Kanada) a Pain & Partners LLC („Paine“, USA) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií úplnou kontrolu nad společným podnikem WireCo Worldgroup (Cayman) Inc., („WireCo“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 22. července 2016 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Onex Corporation („Onex“, Kanada) a Pain & Partners LLC („Paine“, USA) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování nákupem akcií úplnou kontrolu nad společným podnikem WireCo Worldgroup (Cayman) Inc., („WireCo“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podnik Onex investuje do společností prostřednictvím fondů soukromého kapitálu, společnosti, které jsou v současné době kontrolované fondy soukromého kapitálu spravovanými spřízněnými společnostmi podniku Onex, jsou činné v řadě průmyslových odvětví včetně služeb v oblasti výroby elektroniky, snímkování ve zdravotnictví, automatizace vzdušného a kosmického prostoru, nástrojového vybavení a součástek, leasingu a správy letadel, služeb pro podniky/obchodních výstav, restauratérství, služeb řízení nemocnic a vybavení pro přežití, dále podnik Onex investuje do nemovitostí, úvěrových strategií a příležitostí v oblasti soukromého kapitálu ve středním tržním segmentu, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podnik Onex investuje do společností prostřednictvím fondů soukromého kapitálu, společnosti, které jsou v současné době kontrolované fondy soukromého kapitálu spravovanými spřízněnými společnostmi podniku Onex, jsou činné v řadě průmyslových odvětví včetně služeb v oblasti výroby elektroniky, snímkování ve zdravotnictví, automatizace vzdušného a kosmického prostoru, nástrojového vybavení a součástek, leasingu a správy letadel, služeb pro podniky/obchodních výstav, restauratérství, služeb řízení nemocnic a vybavení pro přežití, dále podnik Onex investuje do nemovitostí, úvěrových strategií a příležitostí v oblasti soukromého kapitálu ve středním tržním segmentu,

| — | podnik Paine je společností soukromého kapitálu zaměřenou na manažerské výkupy (management buyouts) a investice v oblasti růstového kapitálu, podnik Paine spravuje investice jménem vedoucích celosvětově činných finančních institucí a investorů se zaměřením na potravinářské odvětví a odvětví zemědělského podnikání, |
| --- | --- |

—

podnik Paine je společností soukromého kapitálu zaměřenou na manažerské výkupy (management buyouts) a investice v oblasti růstového kapitálu, podnik Paine spravuje investice jménem vedoucích celosvětově činných finančních institucí a investorů se zaměřením na potravinářské odvětví a odvětví zemědělského podnikání,

| — | podnik WireCo je celosvětovým výrobcem specializovaných drátů i drátů pro všeobecné účely, ocelových drátů a syntetických lan (a souvisejících železářských produktů), elektromechanických kabelů a specializovaných kabelových konstrukcí, se sídlem v USA. |
| --- | --- |

—

podnik WireCo je celosvětovým výrobcem specializovaných drátů i drátů pro všeobecné účely, ocelových drátů a syntetických lan (a souvisejících železářských produktů), elektromechanických kabelů a specializovaných kabelových konstrukcí, se sídlem v USA.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8139 – Onex/Pain & Partners/WireCo lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:





  Commission européenne/Europese Commissie |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky s uvedením čísla jednacího M.8139 – Onex/Pain & Partners/WireCo lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou na adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

Commission européenne/Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---