# Euroopa Liidu C 257/2016

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 257 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide15. juuli 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 257

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide15. juuli 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 257/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8085 – AEA / Scan Global Logistics) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2016/C 257/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8085 – AEA / Scan Global Logistics) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 257/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2016/C 257/03 | Komisjoni otsus, 17. juuni 2016, millega luuakse kõrgetasemeline infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühm | 3 |
| | Kontrollikoda |
| 2016/C 257/04 | Eriaruanne nr 17/2016 — ELi institutsioonid saavad teha rohkem selleks, et lihtsustada enda korraldatavatel hangetel osalemist | 7 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2016/C 257/05 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kommenteeritud kokkuvõte ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2016/C 257/06 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 12 |
| 2016/C 257/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 12 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2016/C 257/02

Euro vahetuskurss

2

2016/C 257/03

Komisjoni otsus, 17. juuni 2016, millega luuakse kõrgetasemeline infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühm

3

Kontrollikoda

2016/C 257/04

Eriaruanne nr 17/2016 — ELi institutsioonid saavad teha rohkem selleks, et lihtsustada enda korraldatavatel hangetel osalemist

7

Euroopa Andmekaitseinspektor

2016/C 257/05

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kommenteeritud kokkuvõte ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2016/C 257/06

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

12

2016/C 257/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

12

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 257/08 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7973 – Gerdau/Sumitomo/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |
| 2016/C 257/09 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8081 – TRITON/VOITH INDUSTRIAL SERVICES) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 14 |
| 2016/C 257/10 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8095 – Ferrari Financial Services / FCA Bank / FFS JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2016/C 257/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 16 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2016/C 257/08

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7973 – Gerdau/Sumitomo/JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

2016/C 257/09

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8081 – TRITON/VOITH INDUSTRIAL SERVICES) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

14

2016/C 257/10

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8095 – Ferrari Financial Services / FCA Bank / FFS JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2016/C 257/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8085 – AEA / Scan Global Logistics)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 257/01)

8. juulil 2016 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8085 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32016M8085 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/2

---

Euro vahetuskurss (1)

14. juuli 2016

(2016/C 257/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1157 |
| JPY | Jaapani jeen | 117,88 |
| DKK | Taani kroon | 7,4378 |
| GBP | Inglise nael | 0,83311 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4413 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0900 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,3247 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,049 |
| HUF | Ungari forint | 313,64 |
| PLN | Poola zlott | 4,4115 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4903 |
| TRY | Türgi liir | 3,2223 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4588 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4422 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6538 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5474 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4978 |
| KRW | Korea vonn | 1 262,25 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,8563 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4577 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5116 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 562,12 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3816 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,436 |
| RUB | Vene rubla | 70,4687 |
| THB | Tai baat | 39,115 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,6041 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,3522 |
| INR | India ruupia | 74,5940 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1157

JPY

Jaapani jeen

117,88

DKK

Taani kroon

7,4378

GBP

Inglise nael

0,83311

SEK

Rootsi kroon

9,4413

CHF

Šveitsi frank

1,0900

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,3247

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,049

HUF

Ungari forint

313,64

PLN

Poola zlott

4,4115

RON

Rumeenia leu

4,4903

TRY

Türgi liir

3,2223

AUD

Austraalia dollar

1,4588

CAD

Kanada dollar

1,4422

HKD

Hongkongi dollar

8,6538

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5474

SGD

Singapuri dollar

1,4978

KRW

Korea vonn

1 262,25

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,8563

CNY

Hiina jüaan

7,4577

HRK

Horvaatia kuna

7,5116

IDR

Indoneesia ruupia

14 562,12

MYR

Malaisia ringit

4,3816

PHP

Filipiini peeso

52,436

RUB

Vene rubla

70,4687

THB

Tai baat

39,115

BRL

Brasiilia reaal

3,6041

MXN

Mehhiko peeso

20,3522

INR

India ruupia

74,5940

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/3

---

KOMISJONI OTSUS,

17. juuni 2016,

millega luuakse kõrgetasemeline infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühm

(2016/C 257/03)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et täiustada liidu piirikontrolli- ja julgeolekuteabe andmehaldusarhitektuuri struktuuri ning likvideerida praegused liidu tasandi infosüsteemide ja teadmiste alased vajakajäämised ning kooskõlas komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tugevamad ja arukamad infosüsteemid piiride ja julgeoleku jaoks” (1) on komisjonil vaja kasutada nõuandvasse organisse kuuluvate kõrgetasemeliste ekspertide teadmisi. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et täiustada liidu piirikontrolli- ja julgeolekuteabe andmehaldusarhitektuuri struktuuri ning likvideerida praegused liidu tasandi infosüsteemide ja teadmiste alased vajakajäämised ning kooskõlas komisjoni teatisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Tugevamad ja arukamad infosüsteemid piiride ja julgeoleku jaoks” (1) on komisjonil vaja kasutada nõuandvasse organisse kuuluvate kõrgetasemeliste ekspertide teadmisi.

| (2) | Seepärast tuleb moodustada töörühm infosüsteemide ja koostalitlusvõime valdkonna kõrgetasemelistest ekspertidest ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleb moodustada töörühm infosüsteemide ja koostalitlusvõime valdkonna kõrgetasemelistest ekspertidest ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur.

| (3) | Töörühm peaks aitama välja töötada ühisstrateegia, millega muuta liidu andmete haldamine kooskõlas isikuandmete kaitse nõuetega tulemuslikumaks ja tõhusamaks, et kaitsta paremini liidu välispiire ja parandada sisejulgeolekut. Rühm peaks piirihalduse ja õiguskaitse küsimusi vaatlema võimalikult laias ja terviklikus kontekstis, võttes arvesse nendega seonduvaid tolliasutuste ülesanded, kohustusi ja süsteeme. |
| --- | --- |

(3)

Töörühm peaks aitama välja töötada ühisstrateegia, millega muuta liidu andmete haldamine kooskõlas isikuandmete kaitse nõuetega tulemuslikumaks ja tõhusamaks, et kaitsta paremini liidu välispiire ja parandada sisejulgeolekut. Rühm peaks piirihalduse ja õiguskaitse küsimusi vaatlema võimalikult laias ja terviklikus kontekstis, võttes arvesse nendega seonduvaid tolliasutuste ülesanded, kohustusi ja süsteeme.

| (4) | Töörühma peaksid kuuluma liikmesriikide pädevad ametiasutused, Euroopa Liitu mittekuuluvate Schengeni alaga assotsieerunud riikide pädevad ametiasutused, Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (eu-LISA), Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (Frontex), Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA), Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO), Euroopa Politseiamet (Europol) ja terrorismivastase võitluse koordinaator. |
| --- | --- |

(4)

Töörühma peaksid kuuluma liikmesriikide pädevad ametiasutused, Euroopa Liitu mittekuuluvate Schengeni alaga assotsieerunud riikide pädevad ametiasutused, Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (eu-LISA), Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (Frontex), Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA), Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO), Euroopa Politseiamet (Europol) ja terrorismivastase võitluse koordinaator.

| (5) | Rühma liikmete jaoks tuleks kehtestada teabe avaldamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(5)

Rühma liikmete jaoks tuleks kehtestada teabe avaldamise eeskirjad.

| (6) | Isikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (2). |
| --- | --- |

(6)

Isikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (2).

| (7) | Käesolevat otsust tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2017. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku tuleks pikendada, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat otsust tuleks kohaldada kuni 31. detsembrini 2017. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku tuleks pikendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevaga luuakse kõrgetasemeline infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühm (edaspidi „rühm”).

Artikkel 2

Ülesanded

Rühma ülesanded on järgmised:

| a) | nõustada ja abistada komisjoni piirihalduse ja julgeoleku info- ja andmehaldussüsteemide koostalitlusvõime tagamisel ja omavahelisel ühendamisel; |
| --- | --- |

a)

nõustada ja abistada komisjoni piirihalduse ja julgeoleku info- ja andmehaldussüsteemide koostalitlusvõime tagamisel ja omavahelisel ühendamisel;

| b) | töötada välja liidu piirihalduse ja julgeoleku infosüsteemide koostalitlusvõime ja omavahelise ühendamise ning andmete haldamise tulemuslikkuse ja tõhususe parandamise üldine strateegiline visioon, sealhulgas teha komisjonile ettepanekuid konkreetsete lühikese, keskmise ja pika perspektiiviga järelmeetmete kohta, mis võimaldaksid tõhustada teabevahetust ning parandada liidu välispiiride kaitset ja sisejulgeolekut; |
| --- | --- |

b)

töötada välja liidu piirihalduse ja julgeoleku infosüsteemide koostalitlusvõime ja omavahelise ühendamise ning andmete haldamise tulemuslikkuse ja tõhususe parandamise üldine strateegiline visioon, sealhulgas teha komisjonile ettepanekuid konkreetsete lühikese, keskmise ja pika perspektiiviga järelmeetmete kohta, mis võimaldaksid tõhustada teabevahetust ning parandada liidu välispiiride kaitset ja sisejulgeolekut;

| c) | seada sisse koostöö- ja koordinatsioonimehhanismid komisjoni ja liikmesriikide vahel küsimustes, mis käsitlevad liidu õigusaktide rakendamist seoses liidu piirihalduse ja julgeoleku infosüsteemide ja andmehaldussüsteemide koostalitlusvõime ja omavahelise ühendamisega. |
| --- | --- |

c)

seada sisse koostöö- ja koordinatsioonimehhanismid komisjoni ja liikmesriikide vahel küsimustes, mis käsitlevad liidu õigusaktide rakendamist seoses liidu piirihalduse ja julgeoleku infosüsteemide ja andmehaldussüsteemide koostalitlusvõime ja omavahelise ühendamisega.

Artikkel 3

Liikmed

1.   Rühma kuuluvad liikmesriikide pädevad ametiasutused, Euroopa Liitu mittekuuluvate Schengeni alaga assotsieerunud riikide pädevad ametiasutused, Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (eu-LISA), Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur (Frontex), Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA), Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO), Euroopa Politseiamet (Europol) ja terrorismivastase võitluse koordinaator.

2.   Rühma liikmed nimetavad oma kõrgetasemelised esindajad. Iga kõrgetasemelist esindajat võib saata üks teabevahetuse valdkonna ekspert, et tagada kõrgetasemelised tehnilised eriteadmised.

Artikkel 4

Esimees

Rühma juhatab komisjoni rände ja siseasjade peadirektoraadi peadirektor.

Artikkel 5

Toimimine

1.   Rühm tegutseb rühma esimehe ülesandel kooskõlas komisjoni eksperdirühmade horisontaalsete eeskirjadega (edaspidi „horisontaalsed eeskirjad”) (3).

2.   Rühma koosolekud peetakse reeglina Brüsselis.

3.   Rühmale osutab sekretariaaditeenused komisjoni rände ja siseasjade peadirektoraat. Teiste komisjoni direktoraatide ametnikud, kes tunnevad rühma tegevuse vastu huvi, võivad osaleda rühma ja selle allrühmade koosolekutel.

4.   Rände ja siseasjade peadirektoraadiga kooskõlastatult võib rühm liikmete lihthäälteenamusega otsustada, et rühma arutelud on avalikud.

5.   Protokollis kajastatakse sisuliselt ja täielikult päevakorra iga punkti arutlusi ja rühma esitatud arvamusi. Protokolli koostab sekretariaat esimehe volituste alusel.

6.   Rühm võtab oma arvamused, soovitused ja aruanded vastu konsensuse alusel. Hääletuse korral otsustatakse hääletuse tulemus liikmete lihthäälteenamusega. Vastu hääletanud liikmetel on õigus nõuda, et nimetatud arvamustele, soovitustele ja aruannetele lisataks dokument nende seisukoha kokkuvõttega.

Artikkel 6

Allrühmad

1.   Rände ja siseasjade peadirektoraat võib luua allrühmi, kes tegelevad konkreetsete küsimustega komisjoniga kooskõlastatud volituste piires. Allrühmad tegutsevad kooskõlas horisontaalsete eeskirjadega ja annavad aru rühmale. Allrühmad saadetakse pärast ülesannete täitmist laiali.

2.   Rühma liikmed nimetavad allrühmadesse oma esindajad.

Artikkel 7

Kutsutud eksperdid

Rühma esimees võib kutsuda rühma töös ajutiselt osalema väliseksperte, kes on pädevad rühma või allrühma konkreetses päevakorraküsimuses.

Artikkel 8

Vaatlejad

1.   Esimehe otsese kutsega ja kooskõlas horisontaalsete eeskirjadega võidakse üksikisikutele, organisatsioonidele ja avalik-õiguslikele asutustele anda vaatleja staatus.

2.   Vaatleja staatuses organisatsioonid ja avalik-õiguslikud asutused nimetavad oma esindajad.

3.   Esimees võib anda vaatlejatele ja nende esindajatele loa osaleda rühma arutlustel ja pakkuda eksperditeadmisi. Ent neil ei ole hääleõigust ning nad ei osale rühma soovituste ja nõuannete koostamisel.

Artikkel 9

Kodukord

Rände ja siseasjade peadirektoraadi ettepanekul ja temaga kokkuleppel võtab rühm lihthäälteenamusega ja eksperdirühmade standardtöökorra alusel kooskõlas horisontaalsete eeskirjadega vastu oma töökorra.

Artikkel 10

Ametisaladus ja salastatud teabe käitlemine

Rühma liikmed ja nende esindajad ning kutsutud eksperdid ja vaatlejad järgivad aluslepingutes ja nende rakenduseeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, samuti komisjoni otsustes (EL, Euratom) 2015/443 (4) ja (EL, Euratom) 2015/444 (5) sätestatud komisjoni julgeolekunorme seoses liidu salastatud teabe kaitsmisega. Juhul kui nad kõnealuseid kohustusi ei täida, võib komisjon võtta kõik asjakohased meetmed.

Artikkel 11

Läbipaistvus

1.   Rühmad ja selle allrühmad kantakse komisjoni eksperdirühmade ja teiste samalaadsete üksuste registrisse (edaspidi „eksperdirühmade register”).

2.   Liikmete ja vaatlejate nimed ning asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste nimed avaldatakse eksperdirühmade registris.

3.   Kõik asjaomased dokumendid, sealhulgas päevakorrad, protokollid ja osalejate kaastööd, avaldatakse kas otse eksperdirühmade registri kaudu või esitades registris lingi asjakohasele veebisaidile, kus nimetatud teave asub. Asjakohased veebisaidid ei tohi nõuda kasutajaks registreerimist ega seada muid piiranguid. Päevakord ja muud asjakohased taustateavet andvad dokumendid avaldatakse aegsasti enne koosolekut ning protokoll kohe pärast koosolekut. Avaldamisel tehakse erandeid ainult juhul, kui leitakse, et dokumendi avalikustamine kahjustaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (6) artiklis 4 kindlaksmääratud avaliku või erahuvi kaitset.

Artikkel 12

Koosolekutega seotud kulud

1.   Rühma ja selle allrühmade tegevuses osalejatele ei maksta nende teenuste eest tasu.

2.   Komisjon hüvitab reisi- ja elamiskulud seoses rühma või allrühma tegevuses osalemisega. Kulud hüvitatakse vastavalt komisjoni kohaldatavatele eeskirjadele nende summade piires, mis on komisjoni osakondadele iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 13

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017.

Brüssel, 17. juuni 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  Komisjoni 6. aprilli 2016. aasta teatis piirivalve ja julgeoleku tugevamate ja arukamate infosüsteemide kohta – COM(2016) 205.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8. 12.1.2001, lk 1).

2

(3)  C(2016) 3301.

3

(4)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41).

4

(5)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

6

---

Kontrollikoda

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/7

---

Eriaruanne nr 17/2016

„ELi institutsioonid saavad teha rohkem selleks, et lihtsustada enda korraldatavatel hangetel osalemist”

(2016/C 257/04)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 17/2016 „ELi institutsioonid saavad teha rohkem selleks, et lihtsustada enda korraldatavatel hangetel osalemist”.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu ja EU Bookshopi veebisaidil https://bookshop.europa.eu.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/8

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kommenteeritud kokkuvõte ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse eelnõu kohta

(Arvamuse täistekst inglise, prantsuse ja saksa keeles on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2016/C 257/05)

| Andmevood on ülemaailmsed. Euroopa Liit on seotud aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, mis kaitsevad liidus igaüht. Euroopa Liidul on kohustus teha kõik võimalik, et õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmeid kaitstaks kõigi andmetöötlustoimingute ajal, sealhulgas andmete edastamisel.
  Alates 2013. aastast, mil jälgimistegevus tuli avalikuks, on Euroopa Liit koos strateegilise partneri Ameerika Ühendriikidega püüdnud määratleda uusi norme selle kohta, kuidas edastatakse Euroopa Liidust USAsse kaubanduslikel eesmärkidel isikuandmeid. Need normid põhineksid süsteemil, et äriühingud kinnitavad andmekaitse põhimõtete järgimist ise. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab samamoodi kui liikmesriikide andmekaitseasutused seda, kui tähtis on praegusel ajal, mil üle maailma edastatakse pidevalt tohutuid andmekoguseid, et maailma suurimate kaubanduspartnerite Euroopa Liidu ja USA kaubanduslikku andmevahetust reguleeriks jätkusuutlik õigusraamistik. Ent see raamistik peab olema igati kooskõlas ühistel demokraatlikel ja individuaalsetel õigustel põhinevate väärtustega, mida Euroopa Liidus on väljendatud Lissaboni lepingu ja põhiõiguste hartaga ning USAs põhiseadusega.
  Andmekaitseraamistiku Privacy Shield eelnõu võib olla samm õiges suunas, kuid praeguses sõnastuses ei sisalda see meie arvates piisavalt kõiki asjakohaseid kaitsemeetmeid, et tagada Euroopa Liidus kehtiv üksikisikute õigus eraelu puutumatusele, samuti andmekaitse ja õiguskaitsevahendid. Kui Euroopa Komisjon soovib piisavusotsuse vastu võtta, tuleks seda oluliselt täiustada. Eelkõige peaks Euroopa Liidule olema paremini põhjendatud andmeedastuse vajadus ja proportsionaalsus, selle asemel et seadustada USA asutuste rutiinne juurdepääs edastatavatele andmetele kriteeriumidel, millel on seaduslik alus vastuvõtjariigis, kuid mitte Euroopa Liidus, nagu kinnitavad ka aluslepingud, kohtupraktika ja liikmesriikide põhiseaduslikud traditsioonid.
  Peale selle võivad praegusel veebistunud ja jagatud võrgustikega ajal eraõiguslike organisatsioonide enesereguleerimine ning ametiisikute kinnitused ja kohustused toimida lühikest aega, kuid pikemas plaanis ei piisa neist, et kaitsta üksikisikute õigusi ja huve ning täielikult rahuldada üleilmastunud digimaailma, kus paljudel riikidel on olemas andmekaitse-eeskirjad.
  Atlandi-üleses dialoogis oleks sel põhjusel teretulnud pikaajalisem lahendus. Ka siduvas föderaalses õigusaktis peaksid olema konkreetselt ja täpselt määratletud vähemalt peamised õiguste põhimõtted, nagu on määratletud teiste Euroopa Liidu väliste riikide korral, mida on piisava kaitsetaseme tagamiseks „rangelt hinnatud”. Schremsi otsuses sedastas Euroopa Liidu Kohus, et kaitse on piisav juhul, kui see „sisuliselt vastab” liidus tagatava kaitse tasemele, ning artikli 29 töörühma sõnul tähendab see, et kaitse peab kattuma andmekaitse „aluspõhimõtete olemusega”.
  On positiivne, et USA riigiasutused on ilmutanud suuremat läbipaistvust, kasutades raamistiku Privacy Shield põhimõtete erandit õiguskaitse, riikliku julgeoleku ja avaliku huvi eesmärgil.
  Ent kui 2000. aasta programmis Safe Harbor käsitati juurdepääsu riikliku julgeoleku eesmärgil ametlikult erandina, siis tähelepanu, mida raamistiku Privacy Shield otsuse eelnõus on pühendatud kaubanduslikul eesmärgil edastatavate isikuandmete juurdepääsule, filtreerimisele ja analüüsile õiguskaitse ja luure eesmärgil, viitab, nagu oleks erandist saanud reegel. Eelkõige toob Euroopa Andmekaitseinspektor otsuse eelnõu ja selle lisade põhjal esile, et vaatamata viimase aja suundumusele rakendada üleüldise valimatu jälgimise asemel sihipärasemat ja selektiivsemat meetodit, võib signaaliluure ulatus ja Euroopa Liidust edastatavate andmete maht, mida pärast edastamist ja eriti edastamise ajal võidakse potentsiaalselt koguda ja kasutada, olla endiselt väga suur ja see vajaks täpsemat käsitlemist.
  Kuigi samasugust tegevust võib seostada ka teiste riikide luurega ja me väljendame heameelt USA riigiasutuste viimase aja läbipaistvuse üle, võib praegune otsuse eelnõu sellise tegevuse seaduspärastada. Sel põhjusel julgustame Euroopa Komisjoni rõhutama, et Lissaboni lepingust tulenevaid Euroopa Liidu kohustusi arvestades peaksid avaliku sektori asutused saama kaubanduslikul eesmärgil edastatud andmete juurdepääsu ja kasutusõiguse, ka edastamise ajal, ainult erandlikel asjaoludel ja siis, kui see on konkreetse avaliku huvi tõttu vältimatu.
  Andmete kaubanduslikul eesmärgil edastamise sätetest lähtuvalt ei peaks vastutavad töötlejad nõuete täitmise mudeleid pidevalt muutma. Samas põhineb otsuse eelnõu olemasoleval Euroopa Liidu õigusraamistikul, mida alates 2018. aasta maist ehk vähem kui aasta pärast seda, kui vastutavad töötlejad raamistikku Privacy Shield täielikult rakendavad, hakkab asendama määrus (EL) 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus). Isikuandmete kaitse üldmäärusega kehtestatakse vastutavatele töötlejatele uued kohustused, mida raamistiku Privacy Shield üheksa põhimõtet ei hõlma. Soovitame Euroopa Komisjonil eelnõu lõplikele muudatustele vaatamata üksikasjalikult hinnata alates esimesest aruandest tulevikuväljavaateid, et tuvastada aegsasti olulised sammud pikaajaliste lahenduste leidmiseks, mis võiksid raamistiku Privacy Shield asendada tugevamate ja stabiilsemate Atlandi-üleseid suhteid hoogustavate õigusraamistikega.
  Seega esitab Euroopa Andmekaitseinspektor raamistiku Privacy Shield kohta konkreetsed soovitused. |
| --- |

Andmevood on ülemaailmsed. Euroopa Liit on seotud aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, mis kaitsevad liidus igaüht. Euroopa Liidul on kohustus teha kõik võimalik, et õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmeid kaitstaks kõigi andmetöötlustoimingute ajal, sealhulgas andmete edastamisel.

Alates 2013. aastast, mil jälgimistegevus tuli avalikuks, on Euroopa Liit koos strateegilise partneri Ameerika Ühendriikidega püüdnud määratleda uusi norme selle kohta, kuidas edastatakse Euroopa Liidust USAsse kaubanduslikel eesmärkidel isikuandmeid. Need normid põhineksid süsteemil, et äriühingud kinnitavad andmekaitse põhimõtete järgimist ise. Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab samamoodi kui liikmesriikide andmekaitseasutused seda, kui tähtis on praegusel ajal, mil üle maailma edastatakse pidevalt tohutuid andmekoguseid, et maailma suurimate kaubanduspartnerite Euroopa Liidu ja USA kaubanduslikku andmevahetust reguleeriks jätkusuutlik õigusraamistik. Ent see raamistik peab olema igati kooskõlas ühistel demokraatlikel ja individuaalsetel õigustel põhinevate väärtustega, mida Euroopa Liidus on väljendatud Lissaboni lepingu ja põhiõiguste hartaga ning USAs põhiseadusega.

Andmekaitseraamistiku Privacy Shield eelnõu võib olla samm õiges suunas, kuid praeguses sõnastuses ei sisalda see meie arvates piisavalt kõiki asjakohaseid kaitsemeetmeid, et tagada Euroopa Liidus kehtiv üksikisikute õigus eraelu puutumatusele, samuti andmekaitse ja õiguskaitsevahendid. Kui Euroopa Komisjon soovib piisavusotsuse vastu võtta, tuleks seda oluliselt täiustada. Eelkõige peaks Euroopa Liidule olema paremini põhjendatud andmeedastuse vajadus ja proportsionaalsus, selle asemel et seadustada USA asutuste rutiinne juurdepääs edastatavatele andmetele kriteeriumidel, millel on seaduslik alus vastuvõtjariigis, kuid mitte Euroopa Liidus, nagu kinnitavad ka aluslepingud, kohtupraktika ja liikmesriikide põhiseaduslikud traditsioonid.

Peale selle võivad praegusel veebistunud ja jagatud võrgustikega ajal eraõiguslike organisatsioonide enesereguleerimine ning ametiisikute kinnitused ja kohustused toimida lühikest aega, kuid pikemas plaanis ei piisa neist, et kaitsta üksikisikute õigusi ja huve ning täielikult rahuldada üleilmastunud digimaailma, kus paljudel riikidel on olemas andmekaitse-eeskirjad.

Atlandi-üleses dialoogis oleks sel põhjusel teretulnud pikaajalisem lahendus. Ka siduvas föderaalses õigusaktis peaksid olema konkreetselt ja täpselt määratletud vähemalt peamised õiguste põhimõtted, nagu on määratletud teiste Euroopa Liidu väliste riikide korral, mida on piisava kaitsetaseme tagamiseks „rangelt hinnatud”. Schremsi otsuses sedastas Euroopa Liidu Kohus, et kaitse on piisav juhul, kui see „sisuliselt vastab” liidus tagatava kaitse tasemele, ning artikli 29 töörühma sõnul tähendab see, et kaitse peab kattuma andmekaitse „aluspõhimõtete olemusega”.

On positiivne, et USA riigiasutused on ilmutanud suuremat läbipaistvust, kasutades raamistiku Privacy Shield põhimõtete erandit õiguskaitse, riikliku julgeoleku ja avaliku huvi eesmärgil.

Ent kui 2000. aasta programmis Safe Harbor käsitati juurdepääsu riikliku julgeoleku eesmärgil ametlikult erandina, siis tähelepanu, mida raamistiku Privacy Shield otsuse eelnõus on pühendatud kaubanduslikul eesmärgil edastatavate isikuandmete juurdepääsule, filtreerimisele ja analüüsile õiguskaitse ja luure eesmärgil, viitab, nagu oleks erandist saanud reegel. Eelkõige toob Euroopa Andmekaitseinspektor otsuse eelnõu ja selle lisade põhjal esile, et vaatamata viimase aja suundumusele rakendada üleüldise valimatu jälgimise asemel sihipärasemat ja selektiivsemat meetodit, võib signaaliluure ulatus ja Euroopa Liidust edastatavate andmete maht, mida pärast edastamist ja eriti edastamise ajal võidakse potentsiaalselt koguda ja kasutada, olla endiselt väga suur ja see vajaks täpsemat käsitlemist.

Kuigi samasugust tegevust võib seostada ka teiste riikide luurega ja me väljendame heameelt USA riigiasutuste viimase aja läbipaistvuse üle, võib praegune otsuse eelnõu sellise tegevuse seaduspärastada. Sel põhjusel julgustame Euroopa Komisjoni rõhutama, et Lissaboni lepingust tulenevaid Euroopa Liidu kohustusi arvestades peaksid avaliku sektori asutused saama kaubanduslikul eesmärgil edastatud andmete juurdepääsu ja kasutusõiguse, ka edastamise ajal, ainult erandlikel asjaoludel ja siis, kui see on konkreetse avaliku huvi tõttu vältimatu.

Andmete kaubanduslikul eesmärgil edastamise sätetest lähtuvalt ei peaks vastutavad töötlejad nõuete täitmise mudeleid pidevalt muutma. Samas põhineb otsuse eelnõu olemasoleval Euroopa Liidu õigusraamistikul, mida alates 2018. aasta maist ehk vähem kui aasta pärast seda, kui vastutavad töötlejad raamistikku Privacy Shield täielikult rakendavad, hakkab asendama määrus (EL) 2016/679 (isikuandmete kaitse üldmäärus). Isikuandmete kaitse üldmäärusega kehtestatakse vastutavatele töötlejatele uued kohustused, mida raamistiku Privacy Shield üheksa põhimõtet ei hõlma. Soovitame Euroopa Komisjonil eelnõu lõplikele muudatustele vaatamata üksikasjalikult hinnata alates esimesest aruandest tulevikuväljavaateid, et tuvastada aegsasti olulised sammud pikaajaliste lahenduste leidmiseks, mis võiksid raamistiku Privacy Shield asendada tugevamate ja stabiilsemate Atlandi-üleseid suhteid hoogustavate õigusraamistikega.

Seega esitab Euroopa Andmekaitseinspektor raamistiku Privacy Shield kohta konkreetsed soovitused.

I.   Sissejuhatus

6. oktoobril 2015 tunnistas Euroopa Liidu Kohus (1) programmi Safe Harbor piisavusotsuse (2) kehtetuks. Euroopa Komisjon jõudis 2. veebruaril 2016 USAga uue isikuandmete edastamise raamistiku „ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield” (edaspidi: raamistik Privacy Shield) suhtes poliitilisele kokkuleppele. 29. veebruaril avalikustas Euroopa Komisjon uue raamistiku piisavusotsuse eelnõu (edaspidi: otsuse eelnõu) (3) ja selle seitse lisa, sealhulgas raamistiku Privacy Shield põhimõtted ning USA ametnike ja riigiasutuste kirjalikud kinnitused ja kohustused. Euroopa Andmekaitseinspektor sai otsuse eelnõu konsulteerimiseks käesoleva aasta 18. märtsil.

Euroopa Andmekaitseinspektor on oma seisukohta seoses isikuandmete edastamisega Euroopa Liidu ja USA vahel väljendanud mitu korda (4) ja osalenud artikli 29 töörühma liikmena arvamuse koostamisel otsuse eelnõu kohta (5). Artikli 29 töörühm on avaldanud tõsist muret ja palunud Euroopa Komisjonil leida probleemidele lahendused. Artikli 29 töörühma liikmed ootavad selgitusi kõigile arvamuses tõstatatud probleemidele (6).16. märtsil kritiseerisid Euroopa Liidu ja USA riigiasutustele saadetud kirjas otsuse eelnõu 27 mittetulundusühendust (7).26. mail võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni Atlandi-üleste andmevoogude kohta (8). milles kutsub komisjoni üles arutama USA administratsiooniga raamistiku Privacy Shield edasist täiendamist, arvestades selle praegusi puudusi (9).

Määruse (EÜ) nr 45/2001 alusel tegutseva liidu seadusandjate sõltumatu nõustajana esitab Euroopa Andmekaitseinspektor soovitused protsessi osalistele, eelkõige komisjonile. Nõuanded on põhimõttelised ja pragmaatilised ning nende eesmärk on aidata Euroopa Liidul ennetavalt saavutada oma eesmärgid asjakohaseid ja sobivaid meetmeid kasutades. Nõuanded täiendavad ja rõhutavad mõnd artikli 29 töörühma arvamuse soovitust, kuid mitte kõiki.

Otsuse eelnõus on võrreldes programmi Safe Harbor otsusega arvukalt parandusi, eriti seoses andmete kaubanduslikel eesmärkidel töötlemise põhimõtetega. Avaliku sektori asutuste juurdepääsu suhtes raamistiku Privacy Shield alusel edastatavatele andmetele on meil rõõm märkida, et esimest korda on aruteludesse kaasatud ka USA justiitsministeerium, välisministeerium ja riikliku luurejuhi büroo. Sellegipoolest ei ole edasiminek võrreldes programmiga Safe Harbor piisav. Kehtetuks tunnistatud otsus ei ole sobiv võrdlusalus, sest piisavusotsus peab põhinema kehtival Euroopa Liidu õigusraamistikul (eelkõige direktiivil endal, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 16 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitel 7 ja 8, nagu on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus). Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmääruse (10) artiklis 45 sätestatakse piisavusotsuse põhjal andmeedastuse kohta uued nõuded.

Eelmisel aastal kinnitas Euroopa Liidu Kohus, et piisavust tuleb hinnata „sisulise samaväärsuse” alusel, ja nõudis sellele kõrgele tasemele vastavat ranget hindamist (11). „Piisav” ei tähenda, et raamistik peaks olema täpselt sama kui mis on Euroopa Liidus kasutusel, vaid et raamistik Privacy Shield ja USA õiguskord tervikuna peaksid tagama kõik Euroopa Liidu andmekaitseraamistiku põhielemendid. Selleks tuleb hinnata nii Euroopa Liidu andmekaitseraamistiku õiguskorda üldiselt kui ka uurida selle kõige tähtsamaid elemente (12). Nende elementide põhisisu tagamine on oluline, ent eeldame, et hindamisel arvestatakse raamistikku tervikuna. Peale selle tuleb aluslepingust ja hartast tingituna silmas pidada konkreetseid elemente, näiteks sõltumatut järelevalvet ja õiguskaitset.

Euroopa Andmekaitseinspektor on teadlik, et piisavusotsuse tulemust ootavad paljud organisatsioonid mõlemal pool Atlandi ookeani. Ent kui Euroopa Liidu Kohus tunnistab otsuse uuesti kehtetuks, võivad tagajärjed andmesubjektidele (õiguskindlusetus) ja koormus, eelkõige VKEdele olla suur. Kui otsuse eelnõu vastu võetakse ja Euroopa Liidu Kohus tunnistab selle seejärel kehtetuks, tuleb mis tahes uue piisavuskorralduse arutamisel lähtuda isikuandmete kaitse üldmäärusest. Soovitame keskenduda tulevikule, sest isikuandmete kaitse üldmääruse täieliku rakendamiseni on praegu aega ainult kaks aastat.

Otsuse eelnõu on ELi-USA suhete jaoks määrava tähtsusega, sest praegu toimuvad ka kaubandus- ja investeerimisläbirääkimised. Paljud meie arvamuses käsitletud elemendid on kaudselt olulised nii raamistiku Privacy Shield kui ka muude edastusvahendite seisukohast, näiteks seoses siduvate kontsernisiseste eeskirjate ja lepingu tüüptingimustega. Teema tähtsus on ülemaailmne, sest paljud kolmandad riigid jälgivad seda Euroopa Liidu uue andmekaitseraamistiku vastuvõtmise taustal huviga.

Seetõttu eelistaksime ELi-USA andmeedastusele üldist lahendust, eeldusel, et see on piisavalt laialdane ja tõhus. Et tagada meie põhiõiguste ja -vabaduste kestlik ning pikaajaline kaitse, tuleb aga teha põhjalikke parandusi. Vastuvõtmise korral peaks otsuse pärast esimest hindamist Euroopa Komisjonis aegsasti üle vaatama, et tuvastada olulised sammud pikaajaliste lahenduste leidmiseks, mis võiksid raamistiku Privacy Shield asendada tugevama ja stabiilsema Atlandi-üleseid suhteid hoogustava õigusraamistikuga.

Peale selle toob Euroopa Andmekaitseinspektor otsuse eelnõu ja selle lisade põhjal esile, et vaatamata viimase aja suundumusele rakendada üleüldise valimatu jälgimise asemel sihipärasemat ja selektiivsemat meetodit, võib signaaliluure ulatus ja Euroopa Liidust edastatavate andmete maht, mida pärast edastamist ja eriti edastamise ajal võidakse potentsiaalselt koguda ja kasutada, olla endiselt väga suur ja see vajaks täpsemat käsitlemist.

Kuigi samasugust tegevust võib seostada ka teiste riikide luurega ja me väljendame heameelt USA riigiasutuste viimase aja läbipaistvuse üle, võib praegust otsuse eelnõud käsitada sellise tegevuse seaduspärastamisena. Küsimus vajab põjalikku avalikku demokraatlikku kontrolli. Sel põhjusel julgustame Euroopa Komisjoni rõhutama, et Lissaboni lepingust tulenevaid Euroopa Liidu kohustusi arvestades peaksid avaliku sektori asutused saama kaubanduslikul eesmärgil edastatud andmete juurdepääsu ja kasutusõiguse, ka edastamise ajal, ainult erandkorras ja siis, kui see on konkreetse avaliku huvi tõttu vältimatu.

Peale selle märgime, et põhilisi kinnitusi, mis on Euroopa Liidu üksikisikute eraelu puutumatuse seisukohast olulised, näib olevat tähtsates üksikasjades käsitletud ainult USA ametiasutuste sisekirjavahetuses (näiteks seisukohti Atlandi-üleste kaablite kaudu toimuva võimaliku signaaliluure kohta) (13). Kuigi me ei sea kahtluse alla nende lugupeetud autorite asjatundlikkust ning mõistame, et pärast Euroopa Liidu Teatajas ja USA föderaalregistris avaldamist saab neid kinnitusi Euroopa Liidu hinnangu põhjal pidada „kirjalikeks kinnitusteks”, märgime üldistavalt, et mõnel neist peaks olema suurem õiguslik väärtus.

Peale seadusandlike muudatuste ja rahvusvaheliste kokkulepete (14) võib uurida ka muid praktilisi lahendusi. Oma arvamusega soovime anda selles küsimuses pragmaatilist nõu.

IV.   Kokkuvõte

Euroopa Andmekaitseinspektor väljendab heameelt poolte püüu üle leida lahendus, kuidas võiks Euroopa Liit edastada USAle kaubanduslikel eesmärkidel isikuandmeid isekinnitamise süsteemi alusel. Sellegipoolest tuleb tugeva ja stabiilse pikaajalise raamistiku saavutamiseks teha veel põhjalikke parandusi.

Brüssel, 30. mai 2016

Euroopa Andmekaitseinspektor

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  Otsus kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. Data Protection Commissioner, 6. oktoober 2015 (edaspidi: Schremsi kohtuotsus).

1

vs.

(2)  Euroopa Komisjoni 26. juuli 2000. aasta otsus 2000/520/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ piisava kaitse kohta, mis on ette nähtud programmi Safe Harbor põhimõtetega ja sellega seotud korduma kippuvate küsimustega, mille on välja andnud Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium (teatavaks tehtud numbri C(2000) 2441 all), (EÜT L 215, 25.8.2000, lk 7).

2

(3)  Komisjoni XXX rakendusotsus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield pakutava kaitse piisavuse kohta, avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/justice/data-protection/files/privacy-shield-adequacy-decision_en.pdf.

3

(4)  Vt Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Usalduse taastamine ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheliste andmevoogude vastu” ning komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Programmi Safe Harbour toimimise kohta ELi kodanike ja ELis asutatud äriühingute seisukohalt”, 20. veebruar 2014, ning Euroopa Andmekaitseinspektori kohtukõnet Euroopa Liidu Kohtu Schremsi kohtuasja istungil, avaldatud aadressil https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Court/2015/15-03-24_EDPS_Pleading_Schrems_vs_Data_Commissioner_EN.pdf)

4

(5)  Artikli 29 töörühma arvamus 1/2016 ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield piisavusotsuse kohta (WP 238), avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2016/wp238_en.pdf

5

(6)  Vt ka Ühendkuningriigi teabevoliniku Christopher Grahami põhiettekanne Londonis IAPP konverentsil „Europe Data Protection Intensive 2016”.Kõne videosalvestis on aadressil https://iapp.org/news/video/iapp-europe-data-protection-intensive-2016-christopher-graham-keynote/

6

(7)  Kiri artikli 29 töörühmale ja muudele institutsioonidele, allkirjastanud Access Now ja veel 26 vabaühendust.

7

(8)  Euroopa Parlamendi 26. mai 2016. aasta resolutsioon Atlandi-üleste andmevoogude kohta (2016/2727(RSP)).

8

(9)  Idem, lõige 14.

9

Idem

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

10

(11)  Schremsi kohtuotsus, punktid 71, 73, 74 ja 96.

11

(12)  Seda lähenemisviisi käsitleti juba ühes varaseimas artikli 29 töörühma dokumendis andmeedastuse kohta (WP 12 „Töödokument. Isikuandmete edastamine kolmandatesse riikidesse: ELi andmekaitsedirektiivi artiklite 25 ja 26 kohaldamine”, 24. juuli 1998).

12

(13)  Vt näiteks VI lisa punkti 1 alapunkti a selgitused, et PPD28 kasutaks USA luureteenistuse poolt Atlandi-üleste kaablite kaudu kogutud teavet.

13

(14)  Euroopa Liidu Kohtu Schremsi kohtuasja istungil oli Euroopa Andmekaitseinspektori seisukoht järgmine: „Ainus tõhus lahendus on läbirääkimised rahvusvahelise kokkuleppe üle, mis tagaks piisava kaitse valimatu jälgimise eest, sealhulgas järelevalvekohustuse, läbipaistvuse, õiguskaitse ja andmekaitseõigused.” Euroopa Andmekaitseinspektori kohtukõne Euroopa Liidu Kohtu istungil 24. märtsil 2015 kohtuasjas C-362/14 (Schrems vs. Data Protection Commissioner).

14

vs.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/12

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2016/C 257/06)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 9.6.2016 |
| --- | --- |
| Kestus | 9.6.2016–31.12.2016 |
| Liikmesriik | Läti |
| Kalavaru või kalavarude rühm | RED/N1G14P ja RED/*5-14P |
| Liik | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| Püügipiirkond | NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed ning meriahvena kaitseala rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 13/TQ72 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

9.6.2016

Kestus

9.6.2016–31.12.2016

Liikmesriik

Läti

Kalavaru või kalavarude rühm

RED/N1G14P ja RED/*5-14P

Liik

Meriahvenad (Sebastes spp.)

Püügipiirkond

NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed ning meriahvena kaitseala rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

13/TQ72

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/12

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2016/C 257/07)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 11.6.2016 |
| --- | --- |
| Kestus | 11.6.2016 kuni 31.12.2016 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | RED/N1G14P ja RED/*5-14P |
| Liik | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| Püügipiirkond | NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed ning meriahvena kaitseala rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 14/TQ72 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

11.6.2016

Kestus

11.6.2016 kuni 31.12.2016

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru või kalavarude rühm

RED/N1G14P ja RED/*5-14P

Liik

Meriahvenad (Sebastes spp.)

Püügipiirkond

NAFO 1F püügipiirkonna Gröönimaa veed, V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed ning meriahvena kaitseala rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

14/TQ72

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7973 – Gerdau/Sumitomo/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 257/08)

| 1. | 7. juulil 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Gerdau S.A („Gerdau”, Brasiilia) ja Sumitomo Corporation („Sumitomo”, Jaapan) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühisettevõtjana („JV”, Brasiilia) käsitatava uue ettevõtja üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

7. juulil 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Gerdau S.A („Gerdau”, Brasiilia) ja Sumitomo Corporation („Sumitomo”, Jaapan) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühisettevõtjana („JV”, Brasiilia) käsitatava uue ettevõtja üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Gerdau: terastoodete tootmine ja turustamine terasetehaste kaudu, mis asuvad 14 eri riigis Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aasias ja Euroopas;
  —   Sumitomo: metalltoodetega kauplemine, transport ja süsteemide ehitus, keskkond ja taristu, kemikaalid ja elektroonika, meedia, võrgustikud ja elustiilikaubad, maavarad ja energia;
  —   ühisettevõtja: selliste valatud ja sepistatud valtspinkide valtside ning sepistatud terastoodete tootmine ja müük nagu peavõll ja laagrite võrud tuulegeneraatorite jaoks, suhkruroo kasvatamine, kaevandamine, tsement, elektri- või aurugeneraatorid, nafta- ja gaasiettevõtted. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Gerdau: terastoodete tootmine ja turustamine terasetehaste kaudu, mis asuvad 14 eri riigis Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aasias ja Euroopas;

—   Sumitomo: metalltoodetega kauplemine, transport ja süsteemide ehitus, keskkond ja taristu, kemikaalid ja elektroonika, meedia, võrgustikud ja elustiilikaubad, maavarad ja energia;

—   ühisettevõtja: selliste valatud ja sepistatud valtspinkide valtside ning sepistatud terastoodete tootmine ja müük nagu peavõll ja laagrite võrud tuulegeneraatorite jaoks, suhkruroo kasvatamine, kaevandamine, tsement, elektri- või aurugeneraatorid, nafta- ja gaasiettevõtted.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7973 – Gerdau/Sumitomo/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7973 – Gerdau/Sumitomo/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8081 – TRITON/VOITH INDUSTRIAL SERVICES)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 257/09)

| 1. | 7. juulil 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Triton Fund IV („Triton”, Ühendkuningriik) omandab kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Voith Industrial Services business („VISer”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

7. juulil 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Triton Fund IV („Triton”, Ühendkuningriik) omandab kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Voith Industrial Services business („VISer”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Triton: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes investeerib eri majandussektorites tegutsevatesse äriühingutesse Euroopas;
  —   VISer: tegutseb autotööstuse, inseneriteenuste ja energeetika-naftakeemiatööstuse sektorite tehniliste teenuste turul. Kõnealused teenused hõlmavad tehnorajatiste haldust, hooldust ning tehaste automatiseerimist, tootmistehnikat, komponentide projekteerimist ja tootmist. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Triton: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, kes investeerib eri majandussektorites tegutsevatesse äriühingutesse Euroopas;

—   VISer: tegutseb autotööstuse, inseneriteenuste ja energeetika-naftakeemiatööstuse sektorite tehniliste teenuste turul. Kõnealused teenused hõlmavad tehnorajatiste haldust, hooldust ning tehaste automatiseerimist, tootmistehnikat, komponentide projekteerimist ja tootmist.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+ 32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8081 – TRITON/VOITH INDUSTRIAL SERVICES):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+ 32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8081 – TRITON/VOITH INDUSTRIAL SERVICES):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8095 – Ferrari Financial Services / FCA Bank / FFS JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2016/C 257/10)

| 1. | 8. juulil 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad FCA Bank, mille üle ettevõtjal Fiat Chrysler Automobiles Italy („FCA”, Itaalia) on valitsev mõju, ning Crédit Agricole Consumer Finance („CA”, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ettevõtja Ferrari Financial Services AG („FFS JV”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

8. juulil 2016 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad FCA Bank, mille üle ettevõtjal Fiat Chrysler Automobiles Italy („FCA”, Itaalia) on valitsev mõju, ning Crédit Agricole Consumer Finance („CA”, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ettevõtja Ferrari Financial Services AG („FFS JV”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   FCA Bank: tegutseb autotööstuses rahastamise valdkonnas ELi 17 liikmesriigis;
  —   FFS JV: tegutseb Ferrari sõiduautode rahastamise valdkonnas era- ja äriklientidele Saksamaal, Ühendkuningriigis ja Šveitsis. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   FCA Bank: tegutseb autotööstuses rahastamise valdkonnas ELi 17 liikmesriigis;

—   FFS JV: tegutseb Ferrari sõiduautode rahastamise valdkonnas era- ja äriklientidele Saksamaal, Ühendkuningriigis ja Šveitsis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8095 – Ferrari Financial Services / FCA Bank / FFS JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.8095 – Ferrari Financial Services / FCA Bank / FFS JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 15.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 257/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 257/16

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2016/C 257/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„VALE OF EVESHAM ASPARAGUS”

EL nr: PGI-GB-02108 – 21.1.2016

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus

„Vale of Evesham Asparagus”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Vale of Evesham Asparagus” on roheline spargel, mis on kasvatatud määratletud geograafilises piirkonnas. Toode „Vale of Evesham Asparagus” on saadaval ainult aprillist juulini.

Toote „Vale of Evesham Asparagus” värvus võib ulatuda heledast kuni tumeda roheliseni ning võrsete tipud on lillakad; võrsete värvus sõltub nende kasvukiirusest ja öistest temperatuuridest.

Võrsete kuju võib sordist sõltuvalt pisut varieeruda. Toote tüüpiline kuju on pikk peenike võrse, mille keskkoha läbimõõt on 8–24 mm. Võrsete maksimaalne pikkus saagikoristuse ajal on 22 cm. Värske spargli maitse sarnaneb värskete herneste omale ning spargli tekstuur on õrn ja krõmpsuv. Kuumtöödeldud sparglil on mahe pähkline artišoki maitse ning nõrk rohu ja värskete herneste lõhn, mis varieerub sõltuvalt saagikoristusperioodi temperatuurist.

Toodet „Vale of Evesham Asparagus” müüakse selvehallides kokkuseotud kimbuna, kilepakendis alusele laotatult või kilekottidesse pakendatuna või talupoodides pakendamata kimbuna. Toode „Vale of Evesham Asparagus” peab vastama järgmistele kvaliteeditingimustele.

Mõõtmed

Mõõtmed

Võrsed, mille pikkus on 15–22 cm, on seotud ühesuguse suurusega käsitsi korrastatud kimpudesse. Võrsete läbimõõt kimbus (mõõdetuna võrsete keskpaigast) on jaotatud 4 mm vahemike kaupa järgnevalt: 4–8, 8–12, 12–16, 16–20, 20–24.

Kvaliteedinäitajad

Kvaliteedinäitajad

Võrsed peavad olema puhtad, värsked ja terved, neil ei tohi olla märke närbumisest, elusatest kahjuritest ega progresseeruvast haigusest.

Võrsete kumerus peaks olema võimalikult väike, et lõpptoote välimus oleks ühtlane. Võrseid, mille tipu kumerus on üle 70 kraadi, ei tohiks kasutada, samuti tuleks vältida keskelt kumeraid võrseid. Võrsetipu pungad peaksid varre külge liibuma.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõnealune köögivili peab olema kasvatatud Vale of Eveshami piirkonnas, mis vastab tootespetsifikaadis määratletud alale.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toodet „Vale of Evesham Asparagus” müüakse võrsete läbimõõdu ja pikkuse järgi sorteerituna.

Toode pakitakse selvehallide jaoks kas kokkuseotud kimpu, alusele laotatuna kilepakendisse või kilekotti ning talupoodide jaoks pakendamata kimpu.

Kimpudesse sorteeritud võrsete läbimõõdu erinevus ei ole suurem kui 4 mm ning võrsed peavad vastama toote „Vale of Evesham Asparagus” tootespetsifikaadis määratletud kvaliteedile.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

KGT logo peab märgistusel olema paigutatud kaitstud nimetusega samasse vaatevälja.

Logo peab olema õiges formaadis ja selle diameeter ei tohi olla väiksem kui 15 mm.

Kõikidele pakenditele ja müügikohas kasutatavatele materjalidele peab olema märgitud tootja sertifitseerimisnumber, mille on väljastanud kontrolliasutus.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab Malvern Hillsi, Wychavoni ja Stratford upon Avoni ringkonna piiridesse jäävat ala.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Vale of Evesham Asparagus” maitset ja tekstuuri mõjutavad peamiselt Vale of Eveshami piirkonnas valitsevad kasvutingimused ja sealne mullastik, samuti teadmised ja kogemused, kuidas kõnealust toodet kõige paremini kasvatada. Piirkonna sparglikasvatusel on pikk ajalugu ja tootega on seotud palju traditsioone. Vale of Eveshami piirkond on tuntud parima kvaliteediga spargli tootmise poolest.

Toote kvaliteedi tagamisel on olulise tähtsusega tegurid Vale of Eveshami piirkonna mikrokliima ja valdavad mullatüübid. Geograafilises piirkonnas kasvatatud sparglit mõjutab piirkonnale iseloomulik sügav liivane pinnas, mis on tekkinud Severni (Worcestershire) ja Avoni (Worcestershire ja Warwickshire) jõgede valgala aluspõhjaks olevast Devoni liivakivist. Liivane ja hea veeläbilaskevõimega pinnas soojeneb kevadel kiiresti.

Toote „Vale of Evesham Asparagus” maitset mõjutavad esmased metaboliidid (nt suhkrud), mis tekivad otse fotosünteesi käigus, ning teisesed metaboliidid, mida taimed toodavad reageerides keskkonnatingimustele ja sageli tingituna taimede stressist. Piirkonna mikrokliima ja pinnas, milles taimi kasvatatakse, on seega ülimalt olulised toote maitse kujunemisel.

Vale of Eveshami piirkonna soojade kuivade suvedega mõõdukas kliima soodustab fotosünteesi võrsete tärkamise perioodil ja tagab võrsete rohelise värvuse kuni varasügiseni. Kuna võrsed tärkavad hilja, on neil kasvamiseks palju aega ja nad on tootele „Vale of Evesham Asparagus” iseloomulikult mitmesuguse suurusega. Juurte hea varustatus süsivesikutega tagab järgmise aasta saagile magusa, pisut hernestele iseloomuliku maitse. Keskmine sademete hulk piirkonnas on 700 mm, mis jaotub hästi kogu aasta peale, seega ei ole võrsete tärkamise ajal (juulist oktoobrini) tarvis taimi kasta. Suvine temperatuur kõigub vahemikus 15–30 °C. Kevadel tõuseb mulla temperatuur järk-järgult, taimede puhkeperiood lõpeb ja aprillis algab varajane tootmishooaeg. Hooaja jooksul varieerub õhutemperatuur märkimisväärselt; temperatuuri muutumine kombineerituna pinnase omadustega põhjustab taimedel vähest stressi, mille tulemusena omandab toode „Vale of Evesham Asparagus” talle omase maitse.

Toodet „Vale of Evesham Asparagus” kasvatatakse põldudel, mille liivane pinnas on piisavalt sügav, et taimed saaksid moodustada sügavale ulatuva juurestiku, kuhu ladustada suveperioodil toodetud suhkruid. Tänu sellele on taimed terved ja kõnealune köögivili magusam. Pinnas soojeneb kevadel hästi ja seepärast algab hooaeg varakult. Mullas sisalduv liivafraktsioon soojeneb selgesti eristatava termilise profiili järgi ja mõjutab võrsete kasvukiirust selle pinnasekihi läbimisel. Kõik see aitab kaasa teiseste metaboliitide tekkele (sh antotsüaniinide tasakaalu tagamisele), mis annavad tootele „Vale of Evesham Asparagus” eriomase maitse.

Pinnas reageerib kiiresti päevase ja öise temperatuuri muutumisele ning põhjustab kevadel taimedel kerget stressi, mis aitab kaasa tootele eriomase maitse ja muude omaduste kujunemisele. Kuna savifraktsioon ei ole märkimisväärne, osutab pinnas võrsetele vähem mehaanilist vastupanu ja tärkavad võrsed saavad üsna lihtsalt läbi pinnase liikuda. Seepärast on võrsete läbimõõt suhteliselt ühtlane ning nende tekstuur tihke ja õrn.

Mullastiku ja mikrokliima kordumatu kombinatsioon tagavad võrsete kiire kasvu ning toote „Vale of Evesham Asparagus” eriomase maitse ja tekstuuri. Spargli kasvatamisel järgitakse viljavahelduslikku külvikorda, kuid üldiselt ei saa sparglit mullas levivate haiguste tõttu samale kohale istutada enne ligikaudu 30 aasta möödumist. Spargli kasvatamiseks sobivad kõige paremini kividest vabad põllud, sest siis saavad võrsed takistamatult läbi pinnase tõusta. See on oluline, sest liiga kivine pinnas kahjustaks võrsete kvaliteeti. Kasvukoha valik on väga oluline ja nimetatud põhjustel ei sobi mitte iga põld spargli kasvatamiseks. Samuti on tähtis, et sparglikasvatajad võtaksid arvesse keskkonda ja valiksid üksnes sobilikud põllud, mis ei soodustaks mullaerosiooni vooluveekogusse. Üldiselt peavad põllud olema võimalikult väikese kaldega. Seega ei ole juhus, et sparglipõllud paiknevad jõgede valgaladel, mis sobivad sparglikasvatuseks kõige paremini.

Parimate tulemuste saavutamiseks kasutavad sparglikasvatajad igal põllul saadud kogemusi, et otsustada, millal purustada või kuivatada eelmise aasta võrsed ja millal valmistada kõrgpeenrad järgmise hooaja jaoks. On oluline, et pinnas oleks piisavalt kuiv ja traktori mass ei tihendaks seega liigselt juuri ümbritsevat pinnast. Kui spargli kõrgpeenrad valmistatakse niiskes pinnases, lasevad need halvasti vett läbi ja muutuvad kiiresti tihkeks kas sademete mõjul või tallamise tõttu saagikoristuse käigus. Mõne sordi puhul peab sparglikasvataja arvesse võtma ka tuulega seotud ohte, kui võrsed ei ole piisavalt tugevad, et nad jääksid pärast saagikoristust fotosünteesi perioodiks püstisesse asendisse. Vähese ligniinisisaldusega sorte ei tohi istutada tuulisesse kohta, sest kasvuperioodil võrsed lamanduvad ning juurtesse ei kogune piisavalt süsivesikuid, et võimaldada järgneval aastal majanduslikku tootmist.

Iga saagikoristushooaja alguses õpetatakse kõikidele korjajatele spargli lõikamist. Saagikoristusel kasutatakse lühikest hambulist nuga, esiteks selleks, et mõõta täpselt võrse pikkust ning teiseks selleks, et sujuva edasi-tagasi liigutusega lõigata võrse läbi mullapinnast pisut allpool, ilma et võrse mullaga kokku puutuks. Seejärel asetatakse võrsed saagikoristusel kasutatavatele alustele, et vältida võrsete söödava osa mullaseks saamist.

Hooaja jooksul peab sparglikasvataja kasutama oma oskusi, et hinnata, millal konkreetsel põllul saagikoristust alustada. Jahedamate ilmadega, mil mulla temperatuur on 10 °C ümber, on taimede kasv aeglane ning sparglikorjajad peavad põllule minema üle päeva, et korjata vajaliku pikkusega võrseid. Kui mulla temperatuur tõuseb üle 14 °C, siis taimede kasv hoogustub ja sparglikasvatajad peavad saagi põldudelt koristama võimalikult kiiresti, vajaduse korral ka kaks korda päevas.

Vale of Eveshami piirkond on tuntud luksusliku köögivilja – spargli (kohalikus kõnepruugis „gras”) – toodangu poolest. Evesham on ainus linn Ühendkuningriigis, kus linna piiridesse mahuvad sparglipõllud, mis osutab selle köögivilja majanduslikule ja kultuurilisele tähtsusele Vale of Eveshami piirkonna ajaloos. Kuningliku köögivilja auks korraldatavad pidustused meelitavad ligi tuhandeid turiste kõikjalt maailmast. Piirkonnas toimuva festivali raames tutvustatakse sparglit ja kogukondlikku ühingut, mille liikmeks võivad astuda kõik taotluse esitajad, ning mille ainus eesmärk on edendada piirkonna sparglikasvatust. Jüripäeval algab sparglifestival nn sparglijooksuga, mis kulgeb läbi Vale of Eveshami piirkonna.

gras

Bretfortoni 650-aastases võõrastemajas Fleece Inn on juba viimased 35 aastat korraldatud igal aastal sparglioksjonit. Kohalikud hõrgumad võrsed (buds of gras) on hoolikalt pajukooreribadega traditsioonilisse kimpu seotud ja enampakkumist juhib Bretfortoni puhkpilliorkester. Kõige kallim kimp läbi aegade maksis 750 naelsterlingit ja selle ostis Badsey pubi „Round of Gras”, mis on selle omaniku sõnul ainus pubi maailmas, mis on oma nime saanud sparglikimbu järgi. Igal aastal toimub 23. aprillist kuni 21. juunini kogu piirkonnas palju muid spargliga seotud üritusi. Saagikoristuse ajal saab riigi üht nõutumat delikatessi maitsta ja osta, sellest sööki valmistada ja seda tundma õppida.

buds of gras

Vale of Eveshami piirkonnas on sparglikasvatus pikaajaline traditsioon, mille ajalugu ulatub aastasse 1768, kui linna külastas tolleaegne põllumajandusnõukogu sekretär Arthur Young. Oma raamatus „A Six Months Tour of the North of England”, mis avaldati 1771. aastal, kirjutab ta, et Eveshamist viidi sparglit müügiks Bathi ja Bristolisse. Ka ühes Eveshamist ajalehele „Morning Chronicle”30. augustil 1782 saadetud kirjas on osutatud, et linnast saadeti sparglit Bathi ja Bristolisse.

W. Pitt on maininud oma Worcesteri maakonna põllumajanduse ülevaates „General View of the Agriculture of the County of Worcester” (1813), et ta nägi põllul mitut sparglipeenart (peenar osutab selles kontekstis suurele tasasele pinnale). Kuninglik aiandusühing (Royal Horticultural Society) autasustas 1830. aastal Anthony New’d medaliga tema hõrkude sparglite eest, mis olid kõnealusel ja sellele eelneval aastal välja pandud kohaliku ühingu (Vale of Evesham Society) korraldatud näitusel (vt Gaut: A History of Worcs Agriculture, lk 294).

Kui köögiviljasektori turg 19. sajandi viimasel veerandil kiiresti kasvas, suurenes ka sparglikasvatusala Vale of Eveshami piirkonnas. C. A. Binyoni teoses „L.B.G. Story” (Littleton & Badsey Growers Ltd) on selgitatud Vale of Eveshami piirkonna ajaloolist seost sparglikasvatusega. Aastatel 1925–1981 tegutses Eveshamis sparglikasvatajate ühing (Evesham Asparagus Growers Association), mille missioon oli sparglikasvatuse edendamine piirkonnas.

Ühingul Badsey Society (www.badsey.org.uk) on olemas kaudsed tõendid ja fotod, mis tõendavad, et sparglikasvatusel on piirkonnas pikem ajalugu.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-vale-of-evesham-asparagus-pgi

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk. 1.

1

---