# Eiropas Savienības C 193/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.193.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 193 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 16. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.193.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 193

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 16. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Partnerības nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Apvienotā parlamentārā asambleja


  19. sesija notika Tenerifē (Spānijā) no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim 2010. |
| 2010/C 193/01 | Protokols sēdei, kas notika pirmdien, 2010. gada 29. martā | 1 |
| Oficiāla atklāšanas sēde | 1 |
| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 1 |
| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 1 |
| Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija | 1 |
| Darba kārtības projekta pieņemšana (AP/100.638) | 1 |
| ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 18. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 68, 18.3.2010.) | 1 |
| Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, ieskaitot Prezidija 2010. gada 28. marta sanāksmē pieņemtos lēmumus | 1 |
| Par attīstību atbildīgā EK komisāra Andra Piebalga paziņojums | 2 |
| Laiks jautājumiem Komisijai | 2 |
| Komisijas īstenotie pasākumi attiecībā uz Luandā (Angolā) notikušās ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 18. sesijā pieņemtajām rezolūcijām | 3 |
| Debates ar Komisiju — brīvais mikrofons | 3 |
| Reģionālās stratēģijas dokumenti | 3 |
| Valstu stratēģijas dokumenti | 3 |
| 2010/C 193/02 | Protokols sēdei, kas notika otrdien, 2010. gada 30. martā | 4 |
| 1. steidzamā tēma: Atjaunošanas un rehabilitācijas pasākumi pēc katastrofas Haiti un saikne starp nabadzību un dabas katastrofām | 4 |
| Klimata pārmaiņu finansiālā un ekonomiskā ietekme uz ĀKK valstīm | 4 |
| Globālās krīzes sociālās sekas | 4 |
| Pasaules fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai | 4 |
| 2010/C 193/03 | Protokols sēdei, kas notika trešdien, 2010. gada 31. martā | 5 |
| Ekonomikas, tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministra pilnvarotā pārstāvja (Gabona), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Paul Bunduku-Latha paziņojums | 5 |
| Ārlietu ministra vietnieka (Spānija), ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Angel Lossada paziņojums. | 5 |
| Laiks jautājumiem Padomei | 5 |
| Debates ar Padomi — brīvais mikrofons | 6 |
| Situācija Somālijā — debates bez rezolūcijas pieņemšanas | 6 |
| Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums | 6 |
| Pašreizējā situācija saistībā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem — debates bez rezolūcijas pieņemšanas | 6 |
| Banāni: ES un Latīņamerikas valstu nolīgums par banāniem un tā ietekme uz ĀKK un ES banānu ražotājiem — debates ar deklarācijas pieņemšanu | 6 |
| Attālākie reģioni un to nozīme reģionālajā attīstībā — debates bez rezolūcijas pieņemšanas | 7 |
| 2. steidzamā tēma: Atbalsts miera nostiprināšanai Dienvidsudānā | 7 |
| 2010/C 193/04 | Protokols sēdei, kas notika ceturtdien, 2010. gada 1. aprīlī | 8 |
| Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika trešdien, 2010. gada 31. martā, no rīta un pēcpusdienā | 8 |
| Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi un debates par migrāciju | 8 |
| Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos | 8 |
| Balsošana par steidzamajiem rezolūciju priekšlikumiem | 8 |
| Balsošana par Reģionālo stratēģiju dokumentu secinājumu projektiem | 9 |
| Deklarācija | 9 |
| Citi jautājumi | 9 |
| ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 20. sesijas laiks un vieta | 9 |
| I pielikums —   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā | 10 |
| II pielikums —   Apmeklējuma reģistrs 29. marta–1. aprīļa sesijai Tenerifē (Spānijā) | 15 |
| III pielikums —   Pielikums protokolam sēdei, kas notika pirmdien, 2010. gada 29. martā | 19 |
| IV pielikums —   Pieņemtās rezolūcijas | 20 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
  Partnerības nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Apvienotā parlamentārā asambleja


  19. sesija notika Tenerifē (Spānijā) no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim 2010.

Partnerības nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Apvienotā parlamentārā asambleja

19. sesija notika Tenerifē (Spānijā) no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim 2010.

2010/C 193/01

Protokols sēdei, kas notika pirmdien, 2010. gada 29. martā

1

Oficiāla atklāšanas sēde

1

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

1

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

1

Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

1

Darba kārtības projekta pieņemšana (AP/100.638)

1

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 18. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 68, 18.3.2010.)

1

Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, ieskaitot Prezidija 2010. gada 28. marta sanāksmē pieņemtos lēmumus

1

Par attīstību atbildīgā EK komisāra Andra Piebalga paziņojums

2

Laiks jautājumiem Komisijai

2

Komisijas īstenotie pasākumi attiecībā uz Luandā (Angolā) notikušās ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 18. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

3

Debates ar Komisiju — brīvais mikrofons

3

Reģionālās stratēģijas dokumenti

3

Valstu stratēģijas dokumenti

3

2010/C 193/02

Protokols sēdei, kas notika otrdien, 2010. gada 30. martā

4

1. steidzamā tēma: Atjaunošanas un rehabilitācijas pasākumi pēc katastrofas Haiti un saikne starp nabadzību un dabas katastrofām

4

Klimata pārmaiņu finansiālā un ekonomiskā ietekme uz ĀKK valstīm

4

Globālās krīzes sociālās sekas

4

Pasaules fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai

4

2010/C 193/03

Protokols sēdei, kas notika trešdien, 2010. gada 31. martā

5

Ekonomikas, tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministra pilnvarotā pārstāvja (Gabona), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Paul Bunduku-Latha paziņojums

5

Ārlietu ministra vietnieka (Spānija), ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja Angel Lossada paziņojums.

5

Laiks jautājumiem Padomei

5

Debates ar Padomi — brīvais mikrofons

6

Situācija Somālijā — debates bez rezolūcijas pieņemšanas

6

Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

6

Pašreizējā situācija saistībā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem — debates bez rezolūcijas pieņemšanas

6

Banāni: ES un Latīņamerikas valstu nolīgums par banāniem un tā ietekme uz ĀKK un ES banānu ražotājiem — debates ar deklarācijas pieņemšanu

6

Attālākie reģioni un to nozīme reģionālajā attīstībā — debates bez rezolūcijas pieņemšanas

7

2. steidzamā tēma: Atbalsts miera nostiprināšanai Dienvidsudānā

7

2010/C 193/04

Protokols sēdei, kas notika ceturtdien, 2010. gada 1. aprīlī

8

Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika trešdien, 2010. gada 31. martā, no rīta un pēcpusdienā

8

Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi un debates par migrāciju

8

Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

8

Balsošana par steidzamajiem rezolūciju priekšlikumiem

8

Balsošana par Reģionālo stratēģiju dokumentu secinājumu projektiem

9

Deklarācija

9

Citi jautājumi

9

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 20. sesijas laiks un vieta

9

I pielikums —   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā

10

II pielikums —   Apmeklējuma reģistrs 29. marta–1. aprīļa sesijai Tenerifē (Spānijā)

15

III pielikums —   Pielikums protokolam sēdei, kas notika pirmdien, 2010. gada 29. martā

19

IV pielikums —   Pieņemtās rezolūcijas

20

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI Partnerības nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Apvienotā parlamentārā asambleja 19. sesija notika Tenerifē (Spānijā) no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim 2010.

| 16.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/1

---

PROTOKOLS SĒDEI, KAS NOTIKA PIRMDIEN, 2010. GADA 29. MARTĀ

(2010/C 193/01)

(Sēdi sāka plkst. 11.10)

Oficiāla atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājās šādi dalībnieki:

Kanāriju Salu reģionālās pašvaldības priekšsēdētājs Paulino Rivero, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Charles Milupi, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, Spānijas ārlietu ministrs Miguel Angel Moratinos.

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.00 un atsāka plkst. 15.25)

SĒDES VADĪTĀJS: LOUIS MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

1.   Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, tiks pievienots protokolam.

2.   Parlamentiem nepiederošu pārstāvju akreditācija

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka ĀKK valstu varas iestādes nosūtīja parlamentiem nepiederošo pārstāvju sarakstu. Saskaņā ar Partnerības nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamentu viņš ierosināja šos pārstāvjus reģistrēt un iekļaut viņu vārdus protokola pielikumā.

Apvienotā parlamentārā asambleja tam piekrita.

Apvienotā parlamentārā asambleja nolēma, ka sesijā klātesošajiem pārstāvjiem no Madagaskaras (Ibrahim Norbert-Richards) un Nigēras (Abdoulkarim Goukoye) būs novērotāju statuss ar tiesībām uzstāties, ja temats attieksies uz viņu valsti, taču bez tiesībām balsot.

3.   Darba kārtības projekta pieņemšana (AP/100.638)

Darba kārtības projektu pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

4.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 18. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 68, 18.3.2010.)

Protokolu apstiprināja.

5.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, ieskaitot Prezidija 2010. gada 28. marta sanāksmē pieņemtos lēmumus

Līdzpriekšsēdētājs ziņoja par Prezidija 2010. gada 28. marta sanāksmes rezultātiem.

Līdzpriekšsēdētājs ierosināja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas sesija varētu notikt 2010. gada 2.–6. decembrī, lai izvairītos no pārklāšanās ar ES un Āfrikas 2010. gada 29. un 30. novembra samitu. Asambleja principā apstiprināja šīs izmaiņas, ko oficiāli apstiprinās ceturtdien, 1. aprīlī.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka grozījumu iesniegšanas termiņi un ar balsošanas metodēm saistīto jautājumu iesniegšanas termiņi ir šādi:

| — | attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumos, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — pirmdiena, 29. marts, plkst. 18.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumos, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — pirmdiena, 29. marts, plkst. 18.00;

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos un citos steidzamos rezolūciju priekšlikumos, par ko jābalso — otrdiena, 30. marts, plkst. 15.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos un citos steidzamos rezolūciju priekšlikumos, par ko jābalso — otrdiena, 30. marts, plkst. 15.00;

| — | attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm: trešdiena, 31. marts, plkst. 18.00, rakstiski. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm: trešdiena, 31. marts, plkst. 18.00, rakstiski.

Uzstājās: Jo Leinen, Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Miguel Angel Martínez Martínez, Ryszard Czarnecki, Albert Kaawa Kutekala (KDR) un Waven William (Seišela salas).

6.   Par attīstību atbildīgā EK komisāra Andra Piebalga paziņojums

Līdzpriekšsēdētājs sveica komisāru un viņam pateicās par saistībām attiecībā uz Apvienoto parlamentāro asambleju.

Komisārs Andris Piebalgs uzstājās ar paziņojumu.

7.   Laiks jautājumiem Komisijai

Līdzpriekšsēdētājs iepazīstināja ar tematu.

Kopumā Komisijai tika uzdoti 36 jautājumi.

Komisija jau iepriekš rakstiski atbildēja uz jautājumiem, un komisārs Andris Piebalgs mutiski atbildēja uz papildu jautājumiem, ko uzdeva šādas personas:

| | 1. jautājumu par palīdzības efektivitāti Haiti uzdeva Robert Goebbels; |
| --- | --- |

1. jautājumu par palīdzības efektivitāti Haiti uzdeva Robert Goebbels;

| | 3. jautājumu par atbalstu veselībai 10. EAF vidusposma pārskata kontekstā uzdeva Françoise Castex; |
| --- | --- |

3. jautājumu par atbalstu veselībai 10. EAF vidusposma pārskata kontekstā uzdeva Françoise Castex;

| | 11. jautājumu par visaptverošu pārklājumu cīņā pret malāriju 2010. gadā un veselības TAM uzdeva Michèle Striffler (ko aizstāja Maurice Ponga); |
| --- | --- |

11. jautājumu par visaptverošu pārklājumu cīņā pret malāriju 2010. gadā un veselības TAM uzdeva Michèle Striffler (ko aizstāja Maurice Ponga);

| | 12. jautājumu par medicīnas personāla trūkumu ĀKK valstīs uzdeva Norbert Neuser; |
| --- | --- |

12. jautājumu par medicīnas personāla trūkumu ĀKK valstīs uzdeva Norbert Neuser;

| | 13. jautājumu par viltotām zālēm ĀKK valstīs uzdeva Jo Leinen; |
| --- | --- |

13. jautājumu par viltotām zālēm ĀKK valstīs uzdeva Jo Leinen;

| | 17. jautājumu par seksuālo minoritāšu diskrimināciju uzdeva Michael Cashman (ko aizstāja Zita Gurmai); |
| --- | --- |

17. jautājumu par seksuālo minoritāšu diskrimināciju uzdeva Michael Cashman (ko aizstāja Zita Gurmai);

| | 18. jautājumu par TAM personām ar invaliditāti uzdeva Catherine Bearder (ko aizstāja Liam Aylward); |
| --- | --- |

18. jautājumu par TAM personām ar invaliditāti uzdeva Catherine Bearder (ko aizstāja Liam Aylward);

| | 22. jautājumu par ĀKK un ES ūdens mehānismu uzdeva Gabriele Zimmer; |
| --- | --- |

22. jautājumu par ĀKK un ES ūdens mehānismu uzdeva Gabriele Zimmer;

| | 5. jautājumu par EAF finansējumu lauksaimniecībai un lauku attīstībai ĀKK valstīs uzdeva Anneli Jäätteenmäki (ko aizstāja Toine Manders); |
| --- | --- |

5. jautājumu par EAF finansējumu lauksaimniecībai un lauku attīstībai ĀKK valstīs uzdeva Anneli Jäätteenmäki (ko aizstāja Toine Manders);

| | 29. jautājumu par KLP un tirdzniecības traucējumiem uzdeva Ole Christensen; |
| --- | --- |

29. jautājumu par KLP un tirdzniecības traucējumiem uzdeva Ole Christensen;

| | 30. jautājumu par Komisijas saistībām attiecībā uz lauksaimniecības nozari, cīnoties pret klimata pārmaiņām, uzdeva Enrique Guerrero Salom; |
| --- | --- |

30. jautājumu par Komisijas saistībām attiecībā uz lauksaimniecības nozari, cīnoties pret klimata pārmaiņām, uzdeva Enrique Guerrero Salom;

| | 23. jautājumu par reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) veikto zivsaimniecības ilgtspējīgu pārvaldību uzdeva Waven William (Seišela salas); |
| --- | --- |

23. jautājumu par reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) veikto zivsaimniecības ilgtspējīgu pārvaldību uzdeva Waven William (Seišela salas);

| | 6. jautājumu par Reģionālās stratēģijas dokumentu un Reģionālo indikatīvo programmu 2008.–2013. gadam (10. EAF) uzdeva Patrice Tirolien; |
| --- | --- |

6. jautājumu par Reģionālās stratēģijas dokumentu un Reģionālo indikatīvo programmu 2008.–2013. gadam (10. EAF) uzdeva Patrice Tirolien;

| | 25. jautājumu par Komisijas 2009. gada jūnija paziņojumu ar nosaukumu “Savienot Āfriku un Eiropu: Ceļā uz intensīvāku sadarbību transporta jomā” uzdeva Gabriel Mato Adrover (ko aizstāja Rosa Estaras Farragut); |
| --- | --- |

25. jautājumu par Komisijas 2009. gada jūnija paziņojumu ar nosaukumu “Savienot Āfriku un Eiropu: Ceļā uz intensīvāku sadarbību transporta jomā” uzdeva Gabriel Mato Adrover (ko aizstāja Rosa Estaras Farragut);

| | 32. jautājumu par stratēģiskajām partnerattiecībām starp ES attālākajiem Atlantijas okeāna reģioniem un kaimiņos esošajām ĀKK valstīm uzdeva Maria Da Graça Carvalho; |
| --- | --- |

32. jautājumu par stratēģiskajām partnerattiecībām starp ES attālākajiem Atlantijas okeāna reģioniem un kaimiņos esošajām ĀKK valstīm uzdeva Maria Da Graça Carvalho;

| | 33. jautājumu par reģionālo sadarbību un veidu uzlabošanu, kādos ĀKK valstis un ES “posteņi” kopīgi strādā, uzdeva Maurice Ponga; |
| --- | --- |

33. jautājumu par reģionālo sadarbību un veidu uzlabošanu, kādos ĀKK valstis un ES “posteņi” kopīgi strādā, uzdeva Maurice Ponga;

| | 14. jautājumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPs) uzdeva David Martin; |
| --- | --- |

14. jautājumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPs) uzdeva David Martin;

| | 15. jautājumu par migrāciju uzdeva Judith Sargentini; |
| --- | --- |

15. jautājumu par migrāciju uzdeva Judith Sargentini;

| | 19. jautājumu par informācijas un saziņas brīvību uzdeva Zita Gurmai; |
| --- | --- |

19. jautājumu par informācijas un saziņas brīvību uzdeva Zita Gurmai;

| | 24. jautājumu par sadarbību cīņā pret starptautisko terorismu uzdeva Margaret Kamar (Kenija); |
| --- | --- |

24. jautājumu par sadarbību cīņā pret starptautisko terorismu uzdeva Margaret Kamar (Kenija);

| | 4. jautājumu par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā uzdeva Fiona Hall; |
| --- | --- |

4. jautājumu par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā uzdeva Fiona Hall;

| | 7. jautājumu par Neaizsargātības elastības instrumentu uzdeva Assarid Ag Imbarcaouane (Mali); |
| --- | --- |

7. jautājumu par Neaizsargātības elastības instrumentu uzdeva Assarid Ag Imbarcaouane (Mali);

| | 26. jautājumu par vēlēšanu novērošanas misijām kā pastāvīgu APA instrumentu uzdeva Toine Manders; |
| --- | --- |

26. jautājumu par vēlēšanu novērošanas misijām kā pastāvīgu APA instrumentu uzdeva Toine Manders;

| | 34. jautājumu par attīstības politiku saskaņotību uzdeva Kader Arif; |
| --- | --- |

34. jautājumu par attīstības politiku saskaņotību uzdeva Kader Arif;

| | 2. jautājumu par ES ātrās reaģēšanas spēkiem pret dabas nelaimēm uzdeva Filip Kaczmarek; |
| --- | --- |

2. jautājumu par ES ātrās reaģēšanas spēkiem pret dabas nelaimēm uzdeva Filip Kaczmarek;

| | 9. jautājumu par Eiropas investoru nelikumīgas ekspropriācijas mēģinājumiem Bamako, Mali, uzdeva Michael Gahler; |
| --- | --- |

9. jautājumu par Eiropas investoru nelikumīgas ekspropriācijas mēģinājumiem Bamako, Mali, uzdeva Michael Gahler;

| | 10. jautājumu par Somāliju uzdeva Teshome Toga (Etiopija); |
| --- | --- |

10. jautājumu par Somāliju uzdeva Teshome Toga (Etiopija);

| | 16. jautājumu par cilvēktiesībām Kabindā uzdeva Ana Gomes; |
| --- | --- |

16. jautājumu par cilvēktiesībām Kabindā uzdeva Ana Gomes;

| | 20. jautājumu par Dawit Isaak uzdeva Olle Schmidt; |
| --- | --- |

20. jautājumu par Dawit Isaak uzdeva Olle Schmidt;

| | 21. jautājumu par Sjerraleones nestabilas valsts statusa ietekmi uzdeva Ibrahim Bundu (Sjerraleone). |
| --- | --- |

21. jautājumu par Sjerraleones nestabilas valsts statusa ietekmi uzdeva Ibrahim Bundu (Sjerraleone).

| | 27. jautājumu par 2010. gada jūnija vēlēšanām Gvinejas Republikā uzdeva Horst Schnellhardt; |
| --- | --- |

27. jautājumu par 2010. gada jūnija vēlēšanām Gvinejas Republikā uzdeva Horst Schnellhardt;

| | 36. jautājumu par turpmāko rīcību saistībā ar rezolūciju par stāvokli Madagaskarā uzdeva Michèle Rivasi. |
| --- | --- |

36. jautājumu par turpmāko rīcību saistībā ar rezolūciju par stāvokli Madagaskarā uzdeva Michèle Rivasi.

8.   Komisijas īstenotie pasākumi attiecībā uz Luandā (Angolā) notikušās ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 18. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs Andris Piebalgs norādīja uz dokumentu, kas bija izdalīts un kurā sīki izklāstīta Komisijas rīcība pēc Luandā (Angolā) pieņemtajām rezolūcijām.

SĒDES VADĪTĀJS: CHARLES MILUPI

līdzpriekšsēdētājs

9.   Debates ar Komisiju — brīvais mikrofons

Uzstājās: Olle Schmidt, Elie Hoarau, Waven William (Seišela salas), A. Manirakiza (Burundi), Nita Deerpalsing (Maurīcija), Maria Da Graça Carvalho, Ana Maria Gomes, Isabelle Durant, Patrice Tirolien, Musa Naib (Eritreja), Sylla (Mali), Miguel Angel Martínez Martínez, Toine Manders un Amadou Ciré Sall (Senegāla).

Komisārs atbildēja uz katra locekļa uzdotajiem jautājumiem.

10.   Reģionālās stratēģijas dokumenti

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotā parlamentārā asambleja ceturtdien pieņems Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas secinājumu projektu.

Komitejas līdzpriekšsēdētāji iepazīstināja ar Reģionālās stratēģijas dokumentiem, pēc viņiem šādā kārtībā uzstājās sešu stratēģijas dokumentu līdzreferenti:

| — | Karību jūras reģions: Everistus Jean-Marie (Sentlūsija) un David Martin. |
| --- | --- |

—

Karību jūras reģions: Everistus Jean-Marie (Sentlūsija) un David Martin.

| — | Austrumāfrika, Dienvidāfrika un Indijas okeāna valstis: Waven William (Seišelu salas) un Elie Hoarau. |
| --- | --- |

—

Austrumāfrika, Dienvidāfrika un Indijas okeāna valstis: Waven William (Seišelu salas) un Elie Hoarau.

| — | Dienvidāfrikas Attīstības kopiena:

  Ernest Mwansa (Zambija) un Hans-Peter Mayer (ko aizstāja Michael Gahler). |
| --- | --- |

—

Dienvidāfrikas Attīstības kopiena:

Ernest Mwansa (Zambija) un Hans-Peter Mayer (ko aizstāja Michael Gahler).

| — | Centrālāfrika: Albert Kaawa Kutekala (KDR) un Kader Arif. |
| --- | --- |

—

Centrālāfrika: Albert Kaawa Kutekala (KDR) un Kader Arif.

| — | Rietumāfrika: Aminu Waziri Tambuwal (Nigērija) un Charles Goerens (klāt neesošs). |
| --- | --- |

—

Rietumāfrika: Aminu Waziri Tambuwal (Nigērija) un Charles Goerens (klāt neesošs).

| — | Klusā okeāna valstis: Vaipulu (Tonga) un Frank Engel. |
| --- | --- |

—

Klusā okeāna valstis: Vaipulu (Tonga) un Frank Engel.

Uzstājās: Maria Da Graça Carvalho, Ryszard Czarnecki, Hamatoukour (Kamerūna), Fiona Hall, Mariya Nedelcheva, Enrique Guerrero Salom un Elie Hoarau.

Komisārs atbildēja uz locekļu komentāriem un jautājumiem.

11.   Valstu stratēģijas dokumenti

Uzstājās: Kilontji Mporogomyi (Tanzānija) un Joseph Mugambe (Uganda).

Komisārs atbildēja uz katra locekļa uzdotajiem jautājumiem.

(Sēdi slēdza plkst. 19.20)

Charles MILUPI un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Mohammed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 16.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/4

---

PROTOKOLS SĒDEI, KAS NOTIKA OTRDIEN, 2010. GADA 30. MARTĀ

(2010/C 193/02)

(Sēdi sāka plkst. 9.05)

SĒDES VADĪTĀJS: Charles MILUPI

līdzpriekšsēdētājs

1.   1. steidzamā tēma: Atjaunošanas un rehabilitācijas pasākumi pēc katastrofas Haiti un saikne starp nabadzību un dabas katastrofām

Uzstājās Eiropas attīstības komisārs Andris Piebalgs un ANO Starptautiskās stratēģijas katastrofu mazināšanai sekretariāta Katastrofu riska mazināšanas ģenerālsekretāra īpašā pārstāve Margareta Wahlström.

Uzstājās: Licia Ronzulli, Manuel Jiménez (Dominikānas Republika), Patrice Tirolien, Hamatoukour (Kamerūna), Marielle De Sarnez, Isabelle Durant, Teshome Toga (Etiopija), Ryszard Antoni Legutko, Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Elie Hoarau, Netty Baldeh (Gambija), Glen Benedict Noel (Grenāda), Filip Kaczmarek, Donald Ramotar (Gajāna), Enrique Guerrero Salom, James Nicholson, Iva Zanicchi, Robert Goebbels, Louis Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Maurice Ponga, Amadou Ciré Sall (Senegāla), Tadeusz Zwiefka un Ana Maria Gomes.

Domenico Rosa (Eiropas Komisija) atbildēja uz locekļu komentāriem un jautājumiem.

2.   Klimata pārmaiņu finansiālā un ekonomiskā ietekme uz ĀKK valstīm

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Buti Manamela

  (Dienvidāfrika) un

  Frank Engel

  ziņojums

Buti Manamela (Dienvidāfrika) un Frank Engel iepazīstināja ar savu ziņojumu.

Uzstājās: Cyprien Awudu Mbaya (Kamerūna), Maria Da Graça Carvalho, Enrique Guerrero Salom, Teshome Toga (Etiopija), Anne Jensen, Marthe Amon-Ago (Kotdivuāra), Donald Ramotar (Gajāna), Christa Klass, Joseph Mugambe (Uganda), Jo Leinen, James Nicholson, Zita Gurmai, Djimai (Čada), Ernest Mwansa (Zambija), Zuzana Roithová, Waven William (Seišela salas), Amadou Ciré Sall (Senegāla) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Buti Manamela (Dienvidāfrika) and Frank Engel slēdza debates.

SĒDES VADĪTĀJS: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

3.   Globālās krīzes sociālās sekas

Sociālo lietu un vides komiteja

Gibson Hlophe

  (Svazilenda) un

  Juan Fernando López Aguilar

  ziņojums

Gibson Hlophe (Svazilenda) un Norbert Neuser (Juan Fernando López Aguilar vārdā) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Licia Ronzulli, Zita Gurmai, Michèle Rivasi, Marthe Amon-Ago (Kotdivuāra), Ryszard Czarnecki, Mariya Nedelcheva, Donald Ramotar (Gajāna), Ole Christensen, Ana Rita Sithole (Mozambika), Thomas Händel, Edit Bauer, Waven William (Seišela salas), Fiona Hall, Achille Tapsoba (Burkinafaso), Ana Maria Gomes, Horst Schnellhardt, Nita Deerpalsing (Maurīcija) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Gibson Hlophe (Svazilenda) un Norbert Neuser slēdza debates.

4.   Pasaules fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai

Pasaules fonda galvenais padomdevējs Svend Robinson iepazīstināja ar tematu.

Uzstājās: Hamatoukour (Kamerūna), Papalii Grant Percival (Samoa), Ibrahim Bundu (Sjerraleone), Françoise Castex, Mamoruti A. Tiheli (Lesoto), Baradandikanya (Burundi), Udo Bullman, Charles Milupi (līdzpriekšsēdētājs), Ángel Serafín Seriche Dougan (Ekvatoriālā Gvineja), Ernest Mwansa (Zambija).

Svend Robinson atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

(Sēdi slēdza plkst. 12.50)

Charles MILUPI un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Mohammed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 16.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/5

---

PROTOKOLS SĒDEI, KAS NOTIKA TREŠDIEN, 2010. GADA 31. MARTĀ

(2010/C 193/03)

(Sēdi sāka plkst. 9.10)

SĒDES VADĪTĀJS: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

1.   Ekonomikas, tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministra pilnvarotā pārstāvja (Gabona), ĀKK Padomes pašreizējā priekšsēdētāja
  Paul Bunduku-Latha paziņojums

Paul Bunduku-Latha ĀKK Padomes vārdā uzstājās ar paziņojumu.

2.   Ārlietu ministra vietnieka (Spānija), ES Padomes pašreizējā priekšsēdētāja
  Angel Lossada paziņojums.

Angel Lossada ES Padomes vārdā uzstājās ar paziņojumu.

3.   Laiks jautājumiem Padomei

ĀKK Padomei uzdeva astoņus jautājumus.

Paul Bunduku-Latha atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | 1. jautājums par Somāliju, uzdeva Teshome Toga (Etiopija); |
| --- | --- |

1. jautājums par Somāliju, uzdeva Teshome Toga (Etiopija);

| | 2. jautājums par Murray Watson un Patrick Amukhuma, uzdeva Olle Schmidt un Catherine Bearder (klāt neesoša); |
| --- | --- |

2. jautājums par Murray Watson un Patrick Amukhuma, uzdeva Olle Schmidt un Catherine Bearder (klāt neesoša);

| | 3. jautājums par palīdzību ĀKK valstīm, ko skārusi pirātu darbība, uzdeva Waven William (Seišela salas); |
| --- | --- |

3. jautājums par palīdzību ĀKK valstīm, ko skārusi pirātu darbība, uzdeva Waven William (Seišela salas);

| | 4. jautājums par īpašā pārstāvja jautājumos par seksuālo vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņotu konfliktu laikā iecelšanu, uzdeva Filip Kaczmarek; |
| --- | --- |

4. jautājums par īpašā pārstāvja jautājumos par seksuālo vardarbību pret sievietēm un bērniem bruņotu konfliktu laikā iecelšanu, uzdeva Filip Kaczmarek;

| | 5. jautājums, par ciešāku sadarbību starp ĀKK valstīm un ES attālākajiem reģioniem, izveidojot sadarbības zonas, uzdeva Gabriel Mato Adrover; |
| --- | --- |

5. jautājums, par ciešāku sadarbību starp ĀKK valstīm un ES attālākajiem reģioniem, izveidojot sadarbības zonas, uzdeva Gabriel Mato Adrover;

| | 6. jautājums par biodegvielu, uzdeva Ole Christensen; |
| --- | --- |

6. jautājums par biodegvielu, uzdeva Ole Christensen;

| | 7. jautājums par reģionu pārstāvniecību ĀKK un ES sarunās, uzdeva Marielle De Sarnez; |
| --- | --- |

7. jautājums par reģionu pārstāvniecību ĀKK un ES sarunās, uzdeva Marielle De Sarnez;

| | 8. jautājums par jauniem futbola spēlētājiem, kas no Āfrikas ierodas ES, uzdeva Toine Manders. |
| --- | --- |

8. jautājums par jauniem futbola spēlētājiem, kas no Āfrikas ierodas ES, uzdeva Toine Manders.

| | 4., 5. un 8. jautājuma autori nebija klātesoši. |
| --- | --- |

4., 5. un 8. jautājuma autori nebija klātesoši.

| | ES Padomei uzdeva 21 jautājumu. |
| --- | --- |

ES Padomei uzdeva 21 jautājumu.

| | Angel Lossada atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem: |
| --- | --- |

Angel Lossada atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | 14. jautājums par finanšu pakalpojumu liberalizāciju saistībā ar EPN, uzdeva Kader Arif; |
| --- | --- |

14. jautājums par finanšu pakalpojumu liberalizāciju saistībā ar EPN, uzdeva Kader Arif;

| | 9. jautājums par Haiti, uzdeva Isabelle Durant; |
| --- | --- |

9. jautājums par Haiti, uzdeva Isabelle Durant;

| | 11. jautājums par steidzamību attiecībā uz pazudušo Haiti bērnu aizsardzību, uzdeva Iva Zanicchi; |
| --- | --- |

11. jautājums par steidzamību attiecībā uz pazudušo Haiti bērnu aizsardzību, uzdeva Iva Zanicchi;

| | 19. jautājums par militāru operāciju Somālijas piekrastē, uzdeva Horst Schnellhardt; |
| --- | --- |

19. jautājums par militāru operāciju Somālijas piekrastē, uzdeva Horst Schnellhardt;

| | 20. jautājums par Murray Watson un Patrick Amukhuma, uzdeva Olle Schmidt un Catherine Bearder (klāt neesoša); |
| --- | --- |

20. jautājums par Murray Watson un Patrick Amukhuma, uzdeva Olle Schmidt un Catherine Bearder (klāt neesoša);

| | 13. jautājums par Lisabonas līgumu un Kotonū nolīgumu, uzdeva Assarid Ag Imbarcaouane; |
| --- | --- |

13. jautājums par Lisabonas līgumu un Kotonū nolīgumu, uzdeva Assarid Ag Imbarcaouane;

| | 15. jautājums par TAM 5, uzdeva Françoise Castex; |
| --- | --- |

15. jautājums par TAM 5, uzdeva Françoise Castex;

| | 22. jautājums par klimata pārmaiņām un oglekļa emisijas mērķiem, uzdeva Waven William (Seišela salas); |
| --- | --- |

22. jautājums par klimata pārmaiņām un oglekļa emisijas mērķiem, uzdeva Waven William (Seišela salas);

| | 26. jautājums par digitālo plaisu, uzdeva Licia Ronzulli; |
| --- | --- |

26. jautājums par digitālo plaisu, uzdeva Licia Ronzulli;

| | 27. jautājums par biodegvielu, uzdeva Ole Christensen. |
| --- | --- |

27. jautājums par biodegvielu, uzdeva Ole Christensen.

| | Angel Lossada kopā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem: |
| --- | --- |

Angel Lossada kopā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildjautājumiem:

| | 10. jautājums par ES reakciju un koordinēšanu krīzes situācijās, uzdeva Anneli Jäätteenmäki (klāt neesoša), un 12. jautājums par Eiropas civilās aizsardzības instrumenta izveidi, uzdeva Patrice Tirolien; |
| --- | --- |

10. jautājums par ES reakciju un koordinēšanu krīzes situācijās, uzdeva Anneli Jäätteenmäki (klāt neesoša), un 12. jautājums par Eiropas civilās aizsardzības instrumenta izveidi, uzdeva Patrice Tirolien;

| | 17. jautājums par Somāliju, uzdeva Teshome Toga (Etiopija), un 18. jautājums par Somāliju, uzdeva Margaret Kamar (Kenija); |
| --- | --- |

17. jautājums par Somāliju, uzdeva Teshome Toga (Etiopija), un 18. jautājums par Somāliju, uzdeva Margaret Kamar (Kenija);

| | 25. jautājums par “Eiropas un Āfrikas Atlantijas okeāna sadarbības zonas” izveidi, iekļaujot ES attālākos reģionus (Kanāriju salas, Azoru salas un Madeiru) un tiem kaimiņos esošās ĀKK valstis, uzdeva Gabriel Mato Adrover, un 29. jautājums par transporta savienojumiem starp attālākajiem reģioniem un kontinentālo Eiropu, un kaimiņos esošajām trešām valstīm, uzdeva Maria Da Graça Carvalho; |
| --- | --- |

25. jautājums par “Eiropas un Āfrikas Atlantijas okeāna sadarbības zonas” izveidi, iekļaujot ES attālākos reģionus (Kanāriju salas, Azoru salas un Madeiru) un tiem kaimiņos esošās ĀKK valstis, uzdeva Gabriel Mato Adrover, un 29. jautājums par transporta savienojumiem starp attālākajiem reģioniem un kontinentālo Eiropu, un kaimiņos esošajām trešām valstīm, uzdeva Maria Da Graça Carvalho;

| | 21. jautājums par ĀKK klimata politiku, uzdeva Jo Leinen, un 23. jautājums par rīcību saistībā ar klimata pārmaiņām pēc klimata pārmaiņu konferences CoP15, uzdeva Fiona Hall. |
| --- | --- |

21. jautājums par ĀKK klimata politiku, uzdeva Jo Leinen, un 23. jautājums par rīcību saistībā ar klimata pārmaiņām pēc klimata pārmaiņu konferences CoP15, uzdeva Fiona Hall.

| | 24., 28. un 16. jautājuma autori nebija klātesoši un tādēļ nesaņēma atbildes. |
| --- | --- |

24., 28. un 16. jautājuma autori nebija klātesoši un tādēļ nesaņēma atbildes.

SĒDES VADĪTĀJS: Charles MILUPI

līdzpriekšsēdētājs

4.   Debates ar Padomi — brīvais mikrofons

Pirms atklātām debatēm ar Padomi Paul Bunduku-Latha un Angel Lossada ziņoja par Kotonū nolīguma pārskatīšanu.

Uzstājās: Maria Da Graça Carvalho, Olle Schmidt, Gay Mitchell, David Martin, Amadou Ciré Sall (Senegāla), Waven William (Seišela salas), Louis Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Hamatoukour (Kamerūna), Musa Naib (Eritreja), A. Manirakiza (Burundi) un Nita Deerpalsing (Maurīcija).

Paul Bunduku-Latha un Angel Lossada atbildēja uz uzdotajiem jautājumiem.

5.   Situācija Somālijā — debates bez rezolūcijas pieņemšanas

Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) vadītājs Boubacar Gaoussou Diarra un Somālijas pārejas perioda parlamenta spīkers Mohamed Nur uzstājās ar paziņojumiem.

Uzstājās: Filip Kaczmarek, Musa Naib (Eritreja), Françoise Castex, Teshome Toga (Etiopija), Louis Michel, Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Judith Sargentini, Joseph Mugambe (Uganda), Martin Callanan, Thomas Händel, James Kembi-Gitura (Kenija), Krzysztof Lisek un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Abdullahi (Nigērija) uzstājās ar paziņojumu par situāciju Nigērijā un nosodīja Lībijas iejaukšanos Nigērijas suverēnās valsts lietās (piedāvājot Nigēriju sadalīt divās daļās).

(Sēdi slēdza plkst. 12.50 un atsāka plkst. 15.10)

SĒDES VADĪTĀJS: Charles MILUPI

līdzpriekšsēdētājs

Pēc Miguel Angel Martínez Martínez lūguma asambleja ar minūti ilgu klusuma brīdi pauda līdzjūtību 2010. gada 29. martā Maskavā notikušā bumbas sprādziena upuriem.

6.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) pārstāvju un reģionu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju uzstāšanās.

Uzstājās EESK ĀKK un ES uzraudzības komitejas priekšsēdētājs Luca Jahier un EESK uzraudzības komitejas loceklis Henry Richard Kimera.

Uzstājās: Kilontji Mporogomyi (Tanzānija), Waven William (Seišela salas) un Isabelle Durant.

7.   Pašreizējā situācija saistībā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem — debates bez rezolūcijas pieņemšanas

Uzstājās: João Aguiar Machado (Eiropas Komisija), Hamatoukour (Kamerūna), Horst Schnellhardt, Sylla (Mali), Maria Da Graça Carvalho, Kader Arif, Niccolò Rinaldi, Ana Rita Sithole (Mozambika), Judith Sargentini, Kilontji Mporogomyi (Tanzānija), Robert Sturdy, Waven William (Seišela salas), Abdullahi (Nigērija), Gabriele Zimmer, Achille Tapsoba (Burkinafaso) un Marlene Malahoo Forte (Jamaika).

8.   Banāni: ES un Latīņamerikas valstu nolīgums par banāniem un tā ietekme uz ĀKK un ES banānu ražotājiem — debates ar deklarācijas pieņemšanu

Uzstājās: Everistus Jean Marie (Sentlūsija), Joseph Owona Kono (Kamerūna), Leopoldo Cologan (Eiropas Banānu ražotāju asociācijas priekšsēdētājs), João Aguiar Machado (Eiropas Komisija), Gabriel Mato Adrover, Patrice Tirolien, Niccolò Rinaldi, Marthe Amon-Ago (Kotdivuāra), Isabelle Durant, Joseph Mugambe (Uganda), Robert Sturdy, Louis Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Elie Hoarau, Michael Gahler, Marlene Malahoo Forte (Jamaika), Kader Arif, Maurice Ponga un Donald Ramotar (Gajāna).

SĒDES VADĪTĀJS: Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētājs

9.   Attālākie reģioni un to nozīme reģionālajā attīstībā — debates bez rezolūcijas pieņemšanas

Asambleju informēja, ka Prezidija ĀKK locekļi detalizētāk izskatīs kopīgo rezolūcijas priekšlikumu, atliekot lēmumu par tā saturu.

Uzstājās: Casas (Kanāriju Salu pašvaldības ārējo attiecību reģionālais ministrs), Ana-Paula Laissy (Eiropas Komisija), Joseph Owona Kono (Kamerūna), Gabriel Mato Adrover, Patrice Tirolien, Waven William (Seišela salas), François Alfonsi, Elie Hoarau, Maurice Ponga, Miguel Angel Martínez Martínez un Maria Da Graça Carvalho.

10.   2. steidzamā tēma: Atbalsts miera nostiprināšanai Dienvidsudānā

Uzstājās: Domenico Rosa (Eiropas Komisija), Musa Naib (Eritreja), Teshome Toga (Etiopija), Enrique Guerrero Salom, Michael Gahler, Olle Schmidt, Isabelle Durant, Joseph Mugambe (Uganda), Thomas Händel, Kilontji Mporogomyi (Tanzānija), Zita Gurmai, Horst Schnellhardt, Jacek Wlosowicz, Rosa Estaras Ferragut, Iva Zanicchi, Hamdi-H-Osman (Sudāna), Maria Da Graça Carvalho un Buti Manamela (Dienvidāfrika).

(Sēdi slēdza plkst. 19.00)

Charles MILUPI un

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Mohammed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 16.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 193/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 193/8

---

PROTOKOLS SĒDEI, KAS NOTIKA CETURTDIEN, 2010. GADA 1. APRĪLĪ

(2010/C 193/04)

(Sēdi sāka plkst. 9.05)

SĒDES VADĪTĀJS: Charles MILUPI

līdzpriekšsēdētājs

Līdzpriekšsēdētājs Charles Milupi paziņoja, ka līdzpriekšsēdētāju Louis Michel aizstās Kader Arif.

1.   Protokola apstiprināšana sēdei, kas notika trešdien, 2010. gada 31. martā, no rīta un pēcpusdienā

Protokolus apstiprināja

2.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi un debates par migrāciju

Iepazīstināja ar sekojošiem darbsemināru ziņojumiem:

| — | Jo Leinen par atjaunojamo enerģiju un ūdensapgādi |
| --- | --- |

—

Jo Leinen par atjaunojamo enerģiju un ūdensapgādi

| — | Glen Benedict Noel (Grenāda) par ilgspējīgu tūrismu |
| --- | --- |

—

Glen Benedict Noel (Grenāda) par ilgspējīgu tūrismu

| — | Mariya Nedelcheva par migrāciju reģionā |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva par migrāciju reģionā

Pēc iepazīstināšanas ar šo darbsemināru sekoja brīvā mikrofona debates.

Uzstājās: Michael Gahler, Gabriel Mato Adrover, Maurice Ponga, Assarid Ag Imbarcaouane (Mali), Enrique Guerrero Salom, Waven William (Seišela salas), Anne Jensen, Hamatoukour (Kamerūna), Gabriele Zimmer un Mohamed Abdellahi Ould Guelaye (Mauritānija).

Referents noslēdza debates.

3.   Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs asamblejai atgādināja par balsošanas procedūrām.

| — | Klimata pārmaiņu finansiālā un ekonomiskā ietekme uz ĀKK valstīm

  Buti Manamela (Dienvidāfrika) un Frank Engel ziņojums |
| --- | --- |

—

Klimata pārmaiņu finansiālā un ekonomiskā ietekme uz ĀKK valstīm

Buti Manamela (Dienvidāfrika) un Frank Engel ziņojums

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja (ACP-EU/100.642)

PPE un ALDE grupas pieprasīja balsošanu pa daļām par A apsvērumu, un apsvērums tika pieņemts.

Buti Manamela (Dienvidāfrika) iesniedza mutisku grozījumu attiecībā uz 1. grozījumu, un šis grozījums tika pieņemts.

Tika pieprasīta atsevišķa balsošana par 10., 13. un 16. punktu, un tie visi tika noraidīti.

Grozīto rezolūciju pieņēma.

| — | Globālās krīzes sociālā ietekme

  Gibson Hlophe (Svazilenda) un Juan Fernando López Aguilar ziņojums |
| --- | --- |

—

Globālās krīzes sociālā ietekme

Gibson Hlophe (Svazilenda) un Juan Fernando López Aguilar ziņojums

Sociālo lietu un vides komiteja (ACP-EU/100.640)

S&D grupa pieprasīja balsošanu pa daļām par 6. punktu, un šo punktu pieņēma.

Horst Schnellhardt iesniedza mutisku grozījumu, pievienot jaunu, 19.a punktu, un tas tika noraidīts.

Grozīto rezolūciju pieņēma.

4.   Balsošana par steidzamajiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par atjaunošanas un rehabilitācijas pasākumiem pēc katastrofas Haiti un saikne starp nabadzību un dabas katastrofām (ACP-EU/100.726/comp) |
| --- | --- |

—

Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par atjaunošanas un rehabilitācijas pasākumiem pēc katastrofas Haiti un saikne starp nabadzību un dabas katastrofām (ACP-EU/100.726/comp)

Assarid Ag Imbarcaouane (Mali) iesniedza trīs mutiskus grozījumus, 4. ievilkuma, 2.b punkta, 2.c punkta grozījumus, un tie tika pieņemti.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par atbalstu miera nostiprināšanai Dienvidsudānā (ACP-EU/100.725) |
| --- | --- |

—

Steidzamas rezolūcijas priekšlikums par atbalstu miera nostiprināšanai Dienvidsudānā (ACP-EU/100.725)

Joseph Mugambe (Uganda) iesniedza mutisku grozījumu par B apsvērumu, un to pieņēma.

Michael Gahler iesniedza mutisku grozījumu par E apsvērumu, un to pieņēma.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

5.   Balsošana par Reģionālo stratēģiju dokumentu secinājumu projektiem

| — | Reģionālo stratēģiju dokumentu secinājumus pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Reģionālo stratēģiju dokumentu secinājumus pieņēma vienprātīgi.

6.   Deklarācija

| — | Deklarāciju par ES un Latīņamerikas valstu nolīgumu par banāniem un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu ražotājiem pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Deklarāciju par ES un Latīņamerikas valstu nolīgumu par banāniem un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu ražotājiem pieņēma vienprātīgi.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka balsošanai netiks izvirzīta deklarācija par attālākajiem reģioniem, par ko lēma Prezidija sanāksmē, kas notika svētdien, 2010. gada 28. martā, jo Prezidija ĀKK locekļiem nepieciešamas papildu apspriešanās ar saviem padomdevējiem un ieinteresētajām pusēm.

7.   Citi jautājumi

Waven William (Seišela salas) informēja par 5. reģionālo sanāksmi, kas 2010. gada jūlijā notiks Seišela salās.

Marlene Malahoo Forte (Jamaika) izteicās par asamblejas organizāciju. Uz to atbildēja līdzpriekšsēdētājs Charles Milupi, līdzpriekšsēdētāja amata vietas izpildītājs Kader Arif un Assarid Ag Imbarcaouane (Mali).

8.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 20. sesijas laiks un vieta

APA 20. sesija notiks 2010. gada 2.–5. decembrī Kinšasā (Kongo Demokrātiskajā Republikā).

(Sēdi slēdza plkst. 10.45)

Charles MILUPI un

Kader ARIF (amata vietas izpildītājs)

līdzpriekšsēdētāji

Mohammed Ibn CHAMBAS un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA SECĪBĀ

| ĀKK pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| MILUPI (ZAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| BOTSVĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | ARIF (priekšsēdētāja vietnieks) |
| BURUNDI (priekšsēdētāja vietnieks) | ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks) | HOARAU (priekšsēdētāja vietnieks) |
| KONGO Demokrātiskā republika (priekšsēdētāja vietnieks) | KLASS (priekšsēdētāja vietniece) |
| KUKA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks) | NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks) |
| GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | MCAVAN (priekšsēdētāja vietniece) |
| LESOTO (VP) | RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece) |
| LIBĒRIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks) |
| MALI (priekšsēdētāja vietnieks) | SCOTTA' (priekšsēdētāja vietnieks) |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS (priekšsēdētāja vietnieks) | ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece) |
| TANZĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks) |
| TUVALU (priekšsēdētāja vietnieks) | RIVASI (priekšsēdētāja vietniece) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALVES |
| BAHAMU SALAS | BAUER |
| BARBADOSA | BEARDER |
| BELIZA | BOVÉ |
| BENINA | BULLMANN |
| BURKINAFASO | CALLANAN |
| KABOVERDE | CARVALHO |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CASA |
| ČADA | CASINI |
| KOMORU SALAS | CASPARY |
| KONGO Demokrātiskā Republika | CASTEX |
| KOTDIVUĀRA | CHRISTENSEN |
| DŽIBUTIJA | COELHO |
| DOMINIKA | DE KEYSER |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | DELVAUX |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | DE MITA |
| ERITREJA | DE SARNEZ |
| ETIOPIJA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABONA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIJA | FERREIRA |
| GANA | FERREIRA |
| GRENĀDA | FORD |
| GVINEJA | GAHLER |
| GVINEJA-BISAVA | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAIKA | HALL |
| KENIJA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKARA | HAUG |
| MALĀVIJA | JADOT |
| MĀRŠALA SALU Republika | JENSEN |
| MAURITĀNIJA | JOLY |
| MAURĪCIJA | KACZMAREK |
| MIKRONĒZIJAS Federatīvās Valstis | KORHOLA |
| MOZAMBIKA | KUHN |
| NAMĪBIJA | LEGUTKO |
| NAURU Republika | LE PEN |
| NIGĒRA | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGĒRIJA | MCMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RUANDA | MATO ADROVER |
| SENTKITSA UN NEVISA | MAYER |
| SENTLŪSIJA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SANTOME UN PRINSIPI | NEDELCHEVA |
| SENEGĀLA | NEUSER |
| SEIŠELA SALAS | ROSSI |
| SJERRALEONE | SCHLYTER |
| ZĀLAMANA SALAS | SCHMIDT |
| SOMĀLIJA | SCHNELLHARDT |
| DIENVIDĀFRIKA | SCICLUNA |
| SUDĀNA | SENYSZYN |
| SURINAMA | SPERONI |
| SVAZILENDA | STRIFFLER |
| TIMORA-LESTE | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABVE | ZIMMER |

ĀKK pārstāvji

EP pārstāvji

MILUPI (ZAMBIJA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

BOTSVĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

ARIF (priekšsēdētāja vietnieks)

BURUNDI (priekšsēdētāja vietnieks)

ŠŤASTNÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

KAMERŪNA (priekšsēdētāja vietnieks)

HOARAU (priekšsēdētāja vietnieks)

KONGO Demokrātiskā republika (priekšsēdētāja vietnieks)

KLASS (priekšsēdētāja vietniece)

KUKA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks)

NICHOLSON (priekšsēdētāja vietnieks)

GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

MCAVAN (priekšsēdētāja vietniece)

LESOTO (VP)

RONZULLI (priekšsēdētāja vietniece)

LIBĒRIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

GOERENS (priekšsēdētāja vietnieks)

MALI (priekšsēdētāja vietnieks)

SCOTTA' (priekšsēdētāja vietnieks)

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS (priekšsēdētāja vietnieks)

ROITHOVÁ (priekšsēdētāja vietniece)

TANZĀNIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

OUZKÝ (priekšsēdētāja vietnieks)

TUVALU (priekšsēdētāja vietnieks)

RIVASI (priekšsēdētāja vietniece)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGVA UN BARBUDA

ALVES

BAHAMU SALAS

BAUER

BARBADOSA

BEARDER

BELIZA

BOVÉ

BENINA

BULLMANN

BURKINAFASO

CALLANAN

KABOVERDE

CARVALHO

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CASA

ČADA

CASINI

KOMORU SALAS

CASPARY

KONGO Demokrātiskā Republika

CASTEX

KOTDIVUĀRA

CHRISTENSEN

DŽIBUTIJA

COELHO

DOMINIKA

DE KEYSER

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

DELVAUX

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

DE MITA

ERITREJA

DE SARNEZ

ETIOPIJA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABONA

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIJA

FERREIRA

GANA

FERREIRA

GRENĀDA

FORD

GVINEJA

GAHLER

GVINEJA-BISAVA

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAIKA

HALL

KENIJA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKARA

HAUG

MALĀVIJA

JADOT

MĀRŠALA SALU Republika

JENSEN

MAURITĀNIJA

JOLY

MAURĪCIJA

KACZMAREK

MIKRONĒZIJAS Federatīvās Valstis

KORHOLA

MOZAMBIKA

KUHN

NAMĪBIJA

LEGUTKO

NAURU Republika

LE PEN

NIGĒRA

LÓPEZ AGUILAR

NIGĒRIJA

MCMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA-JAUNGVINEJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RUANDA

MATO ADROVER

SENTKITSA UN NEVISA

MAYER

SENTLŪSIJA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SANTOME UN PRINSIPI

NEDELCHEVA

SENEGĀLA

NEUSER

SEIŠELA SALAS

ROSSI

SJERRALEONE

SCHLYTER

ZĀLAMANA SALAS

SCHMIDT

SOMĀLIJA

SCHNELLHARDT

DIENVIDĀFRIKA

SCICLUNA

SUDĀNA

SENYSZYN

SURINAMA

SPERONI

SVAZILENDA

STRIFFLER

TIMORA-LESTE

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABVE

ZIMMER

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| ĀKK locekļi | EP locekļi |
| --- | --- |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS, līdzpriekšsēdētājs | CASA, līdzpriekšsēdētājs |
| PAPALII (SAMOA), priekšsēdētāja vietnieks | KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece |
| DAYORI (BENINA), priekšsēdētāja vietnieks | CASTEX, priekšsēdētāja vietniece |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALFONSI |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CALLANAN |
| IBOVI (KONGO Republika) | CASINI |
| AMON-AGO (KOTDIVUĀRA) | DE KEYSER |
| DŽIBUTIJA | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIJA) | DURANT |
| SINGH (FIDŽI) | FERREIRA |
| ROGOMBE (GABONA) | GAHLER |
| GVINEJA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GAJĀNA) | HANNAN |
| BEAUPLAN (HAITI) | HÄNDEL |
| TIHELI (LESOTO) | KACZMAREK |
| MOSES (LIBĒRIJA) | LE PEN |
| NORBERT-RICHARD (MADAGASKARA) | MANDERS |
| IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAMBALU (NAMĪBIJA) | MOREIRA |
| NAURU | JAMES NICHOLSON |
| NIUE | ZUZANA ROITHOVÁ |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | GIANCARLO SCOTTA' |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDĀNA) | OLLE SCHMIDT |
| VAN GENDEREN (SURINAMA) | FRANCESCO ENRICO SPERONI |
| KOMI SELOM KLASSOU (TOGO) | MICHÈLE STRIFFLER |
| CDE MAKHOSINI HLONGWANE (ZIMBABVE) | RAINER WIELAND |

ĀKK locekļi

EP locekļi

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS, līdzpriekšsēdētājs

CASA, līdzpriekšsēdētājs

PAPALII (SAMOA), priekšsēdētāja vietnieks

KORHOLA, priekšsēdētāja vietniece

DAYORI (BENINA), priekšsēdētāja vietnieks

CASTEX, priekšsēdētāja vietniece

ANTIGVA UN BARBUDA

ALFONSI

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CALLANAN

IBOVI (KONGO Republika)

CASINI

AMON-AGO (KOTDIVUĀRA)

DE KEYSER

DŽIBUTIJA

DE MITA

TOGA (ETIOPIJA)

DURANT

SINGH (FIDŽI)

FERREIRA

ROGOMBE (GABONA)

GAHLER

GVINEJA

GRIESBECK

RAMOTAR (GAJĀNA)

HANNAN

BEAUPLAN (HAITI)

HÄNDEL

TIHELI (LESOTO)

KACZMAREK

MOSES (LIBĒRIJA)

LE PEN

NORBERT-RICHARD (MADAGASKARA)

MANDERS

IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAMBALU (NAMĪBIJA)

MOREIRA

NAURU

JAMES NICHOLSON

NIUE

ZUZANA ROITHOVÁ

PAPUA-JAUNGVINEJA

GIANCARLO SCOTTA'

HAMDI-H-OSMAN (SUDĀNA)

OLLE SCHMIDT

VAN GENDEREN (SURINAMA)

FRANCESCO ENRICO SPERONI

KOMI SELOM KLASSOU (TOGO)

MICHÈLE STRIFFLER

CDE MAKHOSINI HLONGWANE (ZIMBABVE)

RAINER WIELAND

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ĀKK locekļi | EP locekļi |
| --- | --- |
| KAAWA KUTEKALA (KONGO Demokrātiskā Republika), līdzpriekšsēdētājs | CARVALHO, līdzpriekšsēdētājs |
| MUGAMBE (UGANDA), priekšsēdētāja vietnieks | LEGUTKO, priekšsēdētāja vietnieks |
| BUNDU (SJERRALEONE), priekšsēdētāja vietnieks | ALVES, priekšsēdētāja vietnieks |
| PINTO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMU SALAS | BOVÉ |
| BELIZA | BULLMANN |
| KUKA SALAS | CASPARY |
| MALABO (EKVATORIĀLĀ GVINEJA) | ENGEL |
| KASSA TEKLE (ERITREJA) | FORD |
| FUSEINI (GANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAIKA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALĀVIJA) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURĪCIJA) | KUHN |
| ABDULLAHI (NIGĒRIJA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SENTKITSA UN NEVISA | MCMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SANTLŪSIJA) | MICHEL |
| SANTOME UN PRINSIPI | MITCHELL |
| SALL (SENEGĀLA) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEIŠELA SALAS) | ŠŤASTNÝ |
| MANAMELA (DIENVIDĀFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| MWANSA (ZAMBIJA) | ZANICCHI |

ĀKK locekļi

EP locekļi

KAAWA KUTEKALA (KONGO Demokrātiskā Republika), līdzpriekšsēdētājs

CARVALHO, līdzpriekšsēdētājs

MUGAMBE (UGANDA), priekšsēdētāja vietnieks

LEGUTKO, priekšsēdētāja vietnieks

BUNDU (SJERRALEONE), priekšsēdētāja vietnieks

ALVES, priekšsēdētāja vietnieks

PINTO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMU SALAS

BOVÉ

BELIZA

BULLMANN

KUKA SALAS

CASPARY

MALABO (EKVATORIĀLĀ GVINEJA)

ENGEL

KASSA TEKLE (ERITREJA)

FORD

FUSEINI (GANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAIKA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALĀVIJA)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITĀNIJA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURĪCIJA)

KUHN

ABDULLAHI (NIGĒRIJA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SENTKITSA UN NEVISA

MCMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SANTLŪSIJA)

MICHEL

SANTOME UN PRINSIPI

MITCHELL

SALL (SENEGĀLA)

SCHLYTER

WILLIAM (SEIŠELA SALAS)

ŠŤASTNÝ

MANAMELA (DIENVIDĀFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

MWANSA (ZAMBIJA)

ZANICCHI

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ĀKK locekļi | EP locekļi |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētājs | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja |
| KENIJA, priekšsēdētāja vietnieks | BAUER, priekšsēdētāja vietniece |
| NOEL (GRENĀDA), priekšsēdētāja vietnieks | NEDELCHEVA, priekšsēdētāja vietniece |
| BRATHWAITE (BARBADOSA) | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSVĀNA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA (BURKINAFASO) | COELHO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (CAMERŪNA) | DE SARNEZ |
| ALMADA (KABOVERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (ČADA) | FERREIRA, JOÃO |
| KOMORU SALAS | HALL |
| DOMINIKA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIJA) | JOLY |
| GVINEJA-BISAVA | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MĀRŠALA SALAS | MCAVAN |
| MIKRONĒZIJAS Federatīvās Valstis | NEUSER |
| NIGĒRA | OUZKÝ |
| ZĀLAMANA SALAS | RONZULLI |
| SOMĀLIJA | ROSSI |
| HLOPE (SVAZILENDA) | SCHNELLHARDT |
| MPOROGOMYI (TANZĀNIJA) | SENYSZYN |
| TIMORA-LESTE | TOIA |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | VLASÁK |
| TOSUL (VANUATU) | ZIMMER |

ĀKK locekļi

EP locekļi

SITHOLE (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētājs

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

KENIJA, priekšsēdētāja vietnieks

BAUER, priekšsēdētāja vietniece

NOEL (GRENĀDA), priekšsēdētāja vietnieks

NEDELCHEVA, priekšsēdētāja vietniece

BRATHWAITE (BARBADOSA)

BEARDER

MOTLHALE (BOTSVĀNA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA (BURKINAFASO)

COELHO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (CAMERŪNA)

DE SARNEZ

ALMADA (KABOVERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (ČADA)

FERREIRA, JOÃO

KOMORU SALAS

HALL

DOMINIKA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

JADOT

BALDEH (GAMBIJA)

JOLY

GVINEJA-BISAVA

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MĀRŠALA SALAS

MCAVAN

MIKRONĒZIJAS Federatīvās Valstis

NEUSER

NIGĒRA

OUZKÝ

ZĀLAMANA SALAS

RONZULLI

SOMĀLIJA

ROSSI

HLOPE (SVAZILENDA)

SCHNELLHARDT

MPOROGOMYI (TANZĀNIJA)

SENYSZYN

TIMORA-LESTE

TOIA

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

VLASÁK

TOSUL (VANUATU)

ZIMMER

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS 29. MARTA–1. APRĪĻA SESIJAI TENERIFĒ (SPĀNIJĀ)

| Milupi (Zambija), līdzpriekšsēdētājs | Michel, līdzpriekšsēdētājs (2)
   (3)
   (4) |
| --- | --- |
| Pinto (Angola)

  Brathwaite (Barbadosa)

  Fernandez (Beliza)

  Dayori (Benina)

  Motlhale (Botsvāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Tapsoba (Burkinafaso)

  Manirakiza (Burundi) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Hamatoukour (Camerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Almada (Kaboverde)

  Darbo (Čada)

  Ibovi (Kongo Demokrātiskā republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Kutekala Kaawa (Kongo Demokrātiskā Republika)

  Amon-Ago (Kotdivuāra)

  Soubane (Džibutija)

  Jiménez (Dominikānas Republika)

  Seriche Dougan (Ekvatoriālā Gvineja)

  Naib (Eritreja)

  Toga (Etiopija)

  Rogombe (Gabona)

  Baldeh (Gambija)

  Kumi (Gana) (1)


  Noel (Grenāda)

  Ramotar (Gajāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Beauplan (Haiti)

  Malahoo Forte (Jamaika)

  Kembi-Gitura (Kenija) (1)


  Tiheli (Lesoto) (1) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Kollie (Libērija) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Aipira (Malāvija)

  Assarid Imbarcaouane (Mali) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Ould Guelaye (Mauritānija)

  Deerpalsing (Maurīcija)

  Sithole (Mozambika)

  Nambahu (Namībija)

  Abdullahi (Nigērija)

  Polisi (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Jean Marie (Santlūsija)

  Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Papalii Grant Percival (Samoa)

  Sall (Senegāla)

  William (Seišela salas)

  Bundu (Sjerraleone)

  Ma'ahanua (Zālamana salas) (1)


  Awale (Somālija)

  Manamela (Dienvidāfrika)

  Taha (Sudāna) (1)


  Van Genderen (Surinama) (1)


  Hlope (Svazilenda)

  Mporogomyi (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Klassou (Togo)

  Vaipulu (Tonga)

  Nelesone (Tuvalu) (priekšsēdētāja vietnieks)

  Mugambe (Uganda)

  Tosul (Vanuatu)

  Mwansa (Zambija)

  Hlongwane (Zimbabve) | Alfonsi


  Arif (priekšsēdētāja vietnieks) (2)
   (4)
   (5)


  Aylward (Bearder vietā)

  Bauer


  Bullmann


  Callanan


  Carvalho


  Castex


  Christensen


  Czarnecki (Ford vietā)

  De Sarnez
   (2)
   (3)
   (4)


  Durant


  Engel


  Estaras Ferragut


  Gahler


  Geringer De Oedenberg (Moreira vietā)

  Goebbels (De Keyser vietā)

  Gomes (Elisa Ferreira vietā) (2)
   (3)


  Guerrero Salom


  Gurmai (Toia vietā)

  Hall
   (2)
   (3)
   (4)


  Händel


  Haug


  Higgins (Kuhn vietā)

  Hoarau (priekšsēdētāja vietnieks)

  Jensen


  Kaczmarek


  Klass (priekšsēdētāja vietniece)

  Korhola


  Legutko


  Leinen (Alves vietā)

  Lisek (Delvaux vietā)

  Lulling (Striffler vietā)

  Manders


  Martin


  Martínez Martínez


  Mato Adrover
   (3)
   (4)
   (5)


  Mitchell


  Nedelcheva


  Neuser


  Nicholson (priekšsēdētāja vietnieks)

  Ouzký (priekšsēdētāja vietnieks) (3)
   (4)
   (5)


  Ponga (Caspary vietā)

  Preda (Coelho vietā)

  Rinaldi (Goerens vietā) (4)


  Rivasi (priekšsēdētāja vietniece)
   (3)
   (4)
   (5)


  Roithová (priekšsēdētāja vietniece)


  Ronzulli (priekšsēdētāja vietniece)


  Sargentini (Schlyter vietā) (2)
   (3)
   (4)


  Schmidt


  Schnellhardt


  Scicluna


  Senyszyn


  Speroni


  Šťastný (priekšsēdētāja vietnieks)

  Sturdy


  Tirolien


  Wieland


  Włosowicz (Hannan vietā)

  Zanicchi


  Zimmer


  Zwiefka (Casa vietā) (3)
   (4)
   (5) |
| NOVĒROTĀJI: |
| KUBA


  Marichal |
| MADAGASKARA


  Norbert Richard
   (1) |
| NIGĒRA


  Goukoye
   (1) |

Milupi (Zambija), līdzpriekšsēdētājs

Michel, līdzpriekšsēdētājs (2)
   (3)
   (4)

Pinto (Angola)

Brathwaite (Barbadosa)

Fernandez (Beliza)

Dayori (Benina)

Motlhale (Botsvāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

Tapsoba (Burkinafaso)

Manirakiza (Burundi) (priekšsēdētāja vietnieks)

Hamatoukour (Camerūna) (priekšsēdētāja vietnieks)

Almada (Kaboverde)

Darbo (Čada)

Ibovi (Kongo Demokrātiskā republika) (priekšsēdētāja vietnieks)

Kutekala Kaawa (Kongo Demokrātiskā Republika)

Amon-Ago (Kotdivuāra)

Soubane (Džibutija)

Jiménez (Dominikānas Republika)

Seriche Dougan (Ekvatoriālā Gvineja)

Naib (Eritreja)

Toga (Etiopija)

Rogombe (Gabona)

Baldeh (Gambija)

Kumi (Gana) (1)

Noel (Grenāda)

Ramotar (Gajāna) (priekšsēdētāja vietnieks)

Beauplan (Haiti)

Malahoo Forte (Jamaika)

Kembi-Gitura (Kenija) (1)

Tiheli (Lesoto) (1) (priekšsēdētāja vietnieks)

Kollie (Libērija) (priekšsēdētāja vietnieks)

Aipira (Malāvija)

Assarid Imbarcaouane (Mali) (priekšsēdētāja vietnieks)

Ould Guelaye (Mauritānija)

Deerpalsing (Maurīcija)

Sithole (Mozambika)

Nambahu (Namībija)

Abdullahi (Nigērija)

Polisi (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

Jean Marie (Santlūsija)

Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas) (priekšsēdētāja vietnieks)

Papalii Grant Percival (Samoa)

Sall (Senegāla)

William (Seišela salas)

Bundu (Sjerraleone)

Ma'ahanua (Zālamana salas) (1)

Awale (Somālija)

Manamela (Dienvidāfrika)

Taha (Sudāna) (1)

Van Genderen (Surinama) (1)

Hlope (Svazilenda)

Mporogomyi (Tanzānija) (priekšsēdētāja vietnieks)

Klassou (Togo)

Vaipulu (Tonga)

Nelesone (Tuvalu) (priekšsēdētāja vietnieks)

Mugambe (Uganda)

Tosul (Vanuatu)

Mwansa (Zambija)

Hlongwane (Zimbabve)

Alfonsi

Arif (priekšsēdētāja vietnieks) (2)
   (4)
   (5)

Aylward (Bearder vietā)

Bauer

Bullmann

Callanan

Carvalho

Castex

Christensen

Czarnecki (Ford vietā)

De Sarnez
   (2)
   (3)
   (4)

Durant

Engel

Estaras Ferragut

Gahler

Geringer De Oedenberg (Moreira vietā)

Goebbels (De Keyser vietā)

Gomes (Elisa Ferreira vietā) (2)
   (3)

Guerrero Salom

Gurmai (Toia vietā)

Hall
   (2)
   (3)
   (4)

Händel

Haug

Higgins (Kuhn vietā)

Hoarau (priekšsēdētāja vietnieks)

Jensen

Kaczmarek

Klass (priekšsēdētāja vietniece)

Korhola

Legutko

Leinen (Alves vietā)

Lisek (Delvaux vietā)

Lulling (Striffler vietā)

Manders

Martin

Martínez Martínez

Mato Adrover
   (3)
   (4)
   (5)

Mitchell

Nedelcheva

Neuser

Nicholson (priekšsēdētāja vietnieks)

Ouzký (priekšsēdētāja vietnieks) (3)
   (4)
   (5)

Ponga (Caspary vietā)

Preda (Coelho vietā)

Rinaldi (Goerens vietā) (4)

Rivasi (priekšsēdētāja vietniece)
   (3)
   (4)
   (5)

Roithová (priekšsēdētāja vietniece)

Ronzulli (priekšsēdētāja vietniece)

Sargentini (Schlyter vietā) (2)
   (3)
   (4)

Schmidt

Schnellhardt

Scicluna

Senyszyn

Speroni

Šťastný (priekšsēdētāja vietnieks)

Sturdy

Tirolien

Wieland

Włosowicz (Hannan vietā)

Zanicchi

Zimmer

Zwiefka (Casa vietā) (3)
   (4)
   (5)

NOVĒROTĀJI:

KUBA

Marichal

MADAGASKARA

Norbert Richard
   (1)

NIGĒRA

Goukoye
   (1)

Piedalījās arī:

| ANGOLA


  Alexandre


  Kabangu


  Mendes Dos Santos


  Simbrão Da Carvalho | BENINA


  Alia


  Seidou Adambi | BURKINAFASO


  Ouedraogo


  Ouoba |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI


  Baradandikanya


  Gahimbare


  Harushingingo


  Kavure


  Niyongere | CAMERŪNA


  Awudu Mbaya


  Kombo


  Owona Kono | ČADA


  Djimai


  Malloum |
| KONGO Republika


  Balou


  Bounkoulou


  Mboyi


  Moka | KONGO Demokrātiskā Republika


  Betyna Ngilase


  Kambayi


  Mabaya Gizi Amine


  Nenga Gamanda | EKVATORIĀLĀ GVINEJA


  Nfa Ndong Nseng


  Olo Bahanonde |
| ETIOPIJA


  Abera


  Ahmedin


  Gebre-Christos | GABONA


  Messone


  Ngoyo Moussavou | GAMBIJA


  Jagne |
| GANA


  Kumi | HAITI


  Joazile | MALI


  Ba


  Cisse


  Sylla |
| MAURITĀNIJA


  Bilal


  Kamara


  Ould Hamoul


  Ould Zamel | MAURĪCIJA


  Gunneessee | MOZAMBIKA


  Dos Santos Lucas |
| NIGĒRIJA


  Baraya | RUANDA


  AyinKAmiye | SAMOA


  Chan Tung |
| SENEGĀLA


  Demba Diop


  El Waly Diop | SJERRALEONE


  Buya


  Jumu


  Torto | DIENVIDĀFRIKA


  Davidson


  Sibhidla


  Sooklal |
| SVAZILENDA


  Dlamini | TOGO


  Gbone | UGANDA


  Dombo


  Katenta-Apuli


  Ogwal Atim |
| ZIMBABVE



  Mlotshwa


  Mnkandhla | | |

ANGOLA

Alexandre

Kabangu

Mendes Dos Santos

Simbrão Da Carvalho

BENINA

Alia

Seidou Adambi

BURKINAFASO

Ouedraogo

Ouoba

BURUNDI

Baradandikanya

Gahimbare

Harushingingo

Kavure

Niyongere

CAMERŪNA

Awudu Mbaya

Kombo

Owona Kono

ČADA

Djimai

Malloum

KONGO Republika

Balou

Bounkoulou

Mboyi

Moka

KONGO Demokrātiskā Republika

Betyna Ngilase

Kambayi

Mabaya Gizi Amine

Nenga Gamanda

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

Nfa Ndong Nseng

Olo Bahanonde

ETIOPIJA

Abera

Ahmedin

Gebre-Christos

GABONA

Messone

Ngoyo Moussavou

GAMBIJA

Jagne

GANA

Kumi

HAITI

Joazile

MALI

Ba

Cisse

Sylla

MAURITĀNIJA

Bilal

Kamara

Ould Hamoul

Ould Zamel

MAURĪCIJA

Gunneessee

MOZAMBIKA

Dos Santos Lucas

NIGĒRIJA

Baraya

RUANDA

AyinKAmiye

SAMOA

Chan Tung

SENEGĀLA

Demba Diop

El Waly Diop

SJERRALEONE

Buya

Jumu

Torto

DIENVIDĀFRIKA

Davidson

Sibhidla

Sooklal

SVAZILENDA

Dlamini

TOGO

Gbone

UGANDA

Dombo

Katenta-Apuli

Ogwal Atim

ZIMBABVE

Mlotshwa

Mnkandhla

| | ĀKK UN ES PADOME

  Ekonomikas, tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministra pilnvarotais pārstāvis (Gabona), ĀKK Padomes pašreizējais priekšsēdētājs Paul Bunduku-Latha

  Ārlietu ministrs (Spānija), ĀKK Padomes pašreizējais priekšsēdētājs Miguel Angel Moratinos

  Ārlietu ministra vietnieks Angel Lossada (Spānija) |
| --- | --- |

ĀKK UN ES PADOME

Ekonomikas, tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministra pilnvarotais pārstāvis (Gabona), ĀKK Padomes pašreizējais priekšsēdētājs Paul Bunduku-Latha

Ārlietu ministrs (Spānija), ĀKK Padomes pašreizējais priekšsēdētājs Miguel Angel Moratinos

Ārlietu ministra vietnieks Angel Lossada (Spānija)

| | EIROPAS KOMISIJA

  EK komisārs, kas atbildīgs par attīstību Andris Piebalgs |
| --- | --- |

EIROPAS KOMISIJA

EK komisārs, kas atbildīgs par attīstību Andris Piebalgs

| | ĀS



  Annadif



  Bokilo |
| --- | --- |

ĀS

Annadif

Bokilo

| | ĀKK Vēstnieku komiteja


  Makongo, priekšsēdētājs |
| --- | --- |

ĀKK Vēstnieku komiteja

Makongo, priekšsēdētājs

| | EESK


  Jahier



  Dantin




  Baizou




  King |
| --- | --- |

EESK

Jahier

Dantin

Baizou

King

| | UNISDR



  Wahlström, ANO Starptautiskās stratēģijas katastrofu mazināšanai sekretariāta Katastrofu riska mazināšanas ģenerālsekretāra īpašā pārstāve |
| --- | --- |

UNISDR

Wahlström, ANO Starptautiskās stratēģijas katastrofu mazināšanai sekretariāta Katastrofu riska mazināšanas ģenerālsekretāra īpašā pārstāve

| | COMESA



  Nkanagu |
| --- | --- |

COMESA

Nkanagu

| | CTA



  Boto


  Burguet |
| --- | --- |

CTA

Boto

Burguet

| | ĀKK SEKRETARIĀTS


  Chambas, līdzģenerālsekretārs |
| --- | --- |

ĀKK SEKRETARIĀTS

Chambas, līdzģenerālsekretārs

| | ES SEKRETARIĀTS


  Aguiriano Nalda, līdzģenerālsekretārs |
| --- | --- |

ES SEKRETARIĀTS

Aguiriano Nalda, līdzģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Piedalījās 2010. gada 29. marta sēdē

(3)  Piedalījās 2010. gada 30. marta sēdē

(4)  Piedalījās 2010. gada 31. marta sēdē

(5)  Piedalījās 2010. gada 1. aprīļa sēdē

---

III PIELIKUMS

PIELIKUMS PROTOKOLAM SĒDEI, KAS NOTIKA PIRMDIEN, 2010. GADA 29. MARTĀ

Delegātu, kas nav parlamenta pārstāvji, akreditācija

| 1. | GANA
  Viņas ekselence Nana Bema Kumi

  vēstniece
  Ganas vēstniecība Briselē |
| --- | --- |

1.

Viņas ekselence Nana Bema Kumi

vēstniece

Ganas vēstniecība Briselē

| 2. | KENIJA
  Viņa ekselence James Kembi-Gitura

  vēstnieks
  Kenijas vēstniecība Briselē |
| --- | --- |

2.

Viņa ekselence James Kembi-Gitura

vēstnieks

Kenijas vēstniecība Briselē

| 3. | LESOTO
  Viņas ekselence Mamoruti A. Tiheli

  vēstniece
  Lesoto vēstniecība Briselē |
| --- | --- |

3.

Viņas ekselence Mamoruti A. Tiheli

vēstniece

Lesoto vēstniecība Briselē

| 4. | MADAGASKARA

  Ibrahim Norbert Richard

  vēstniecības pagaidu pilnvarotais lietvedis
  Madagaskaras vēstniecība Briselē |
| --- | --- |

4.

Ibrahim Norbert Richard

vēstniecības pagaidu pilnvarotais lietvedis

Madagaskaras vēstniecība Briselē

| 5. | NIGĒRA
  pulkvedis Abdoulkarim Goukoye

  Demokrātijas atjaunošanas augstākās padomes oficiālais pārstāvis
  Nigēras Republika |
| --- | --- |

5.

pulkvedis Abdoulkarim Goukoye

Demokrātijas atjaunošanas augstākās padomes oficiālais pārstāvis

Nigēras Republika

| 6. | ZĀLAMANA SALAS
  Viņa ekselence Joseph Ma'ahanua

  vēstnieks Briselē
  Zālamana salu vēstniecība Briselē |
| --- | --- |

6.

Viņa ekselence Joseph Ma'ahanua

vēstnieks Briselē

Zālamana salu vēstniecība Briselē

| 7. | SUDĀNA
  vēstnieks Hamid Taha

  misijas vadītāja vietnieks
  Sudānas vēstniecība Briselē |
| --- | --- |

7.

vēstnieks Hamid Taha

misijas vadītāja vietnieks

Sudānas vēstniecība Briselē

| 8. | SURINAMA

  Olten Lionel Van Genderen

  padomnieks,
  Surinamas vēstniecība Briselē |
| --- | --- |

8.

Olten Lionel Van Genderen

padomnieks,

Surinamas vēstniecība Briselē

| 9. | TUVALU
  Viņa ekselence Panapasi Nelesone

  vēstnieks,
  Tuvalu vēstniecība Briselē |
| --- | --- |

9.

Viņa ekselence Panapasi Nelesone

vēstnieks,

Tuvalu vēstniecība Briselē

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS

| — | Rezolūcija par klimata pārmaiņu finansiālo un ekonomisko ietekmi uz ĀKK valstīm (ACP-EU/100.642/10/galīgā redakcija) | 20 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par globālās krīzes sociālajām sekām (ACP-EU/100.640/10/galīgā redakcija) | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par atjaunošanas un rehabilitācijas pasākumiem pēc katastrofas Haiti un saikne starp nabadzību un dabas katastrofām (ACP-EU/100.726/10/galīgā redakcija) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par atbalstu miera nostiprināšanai Dienvidsudānā (ACP-EU/100.725/10/galīgā redakcija) | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Deklarācija par ES un Latīņamerikas valstu nolīgumu par banāniem un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu ražotājiem | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Reģionālas stratēģijas dokumenti — secinājumi |
| --- | --- |

—

| — | Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionāloindikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Karību jūrasreģiona valstis | 41 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionāloindikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Austrumāfrikas,Dienvidāfrikas un Indijas okeāna valstis | 45 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionāloindikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — DAK | 48 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionāloindikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Centrālāfrika | 51 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionāloindikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Rietumāfrikasvalstis | 53 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionāloindikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Klusā okeānavalstis | 55 |
| --- | --- | --- |

—

REZOLŪCIJA (1)

par klimata pārmaiņu finansiālo un ekonomisko ietekmi uz ĀKK valstīm

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

tiekoties Tenerifē (Spānijā) no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim,

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu,

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi izstrādāti kritēriji nabadzības izskaušanai,

ņemot vērā Deklarāciju par klimata pārmaiņu adaptācijas integrāciju sadarbībā attīstības jomā, ko 2006. gada 4. aprīlī pieņēmuši Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) dalībvalstu attīstības un vides ministri,

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (KPSP) Ceturto novērtējuma ziņojumu, ko pieņēma 2007. gada 17. novembrī Valensijā (Spānijā),

ņemot vērā 2008. gada 20. martā Ļubļanā pieņemto rezolūciju par pārtikas nodrošinājuma problēmām ĀKK valstīs un ĀKK un ES sadarbības nozīmi (2),

ņemot vērā 2009. gada 4. aprīlī Prāgā pieņemto rezolūciju par klimata pārmaiņu izraisītajām sociālajām un ekoloģiskajām sekām ĀKK valstīs (3),

ņemot vērā rezolūcijas, ko pieņēma 2009. gada 10. jūlijā Akvilā (Itālijā) G8 valstu augstākā līmeņa sanāksmē un Pasaules lielāko tautsaimniecību forumā par klimatu un enerģētiku,

ņemot vērā Pasaules Bankas Pasaules attīstības ziņojumu 2010. gadam “Attīstība un klimata pārmaiņas”, ko pieņēma 2009. gada 15. septembrī Vašingtonā, ASV,

ņemot vērā 2009. gada 2. decembrī Luandā pieņemto deklarāciju par klimata pārmaiņām (4),

ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 10. un 11. decembra sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā 2009. gada 7.-18. decembrī Kopenhāgenā notikušās ANO konferences par klimata izmaiņām rezultātus,

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.642/10/galīgā redakcija),

| A. | tā kā klimata pārmaiņas pasaulē ir notikušas laika gaitā, taču globālā sasilšana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir tik strauja un apjomīga, ka to cēloņsakarība ar cilvēku darbību vairs nav apšaubāma, |
| --- | --- |

A.

tā kā klimata pārmaiņas pasaulē ir notikušas laika gaitā, taču globālā sasilšana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir tik strauja un apjomīga, ka to cēloņsakarība ar cilvēku darbību vairs nav apšaubāma,

| B. | tā kā klimata pārmaiņas nopietni apdraud nabadzības mazināšanos, cilvēktiesības, mieru un drošību, ūdens, enerģijas un pārtikas resursu pieejamību, kā arī TAM īstenošanu daudzās jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā klimata pārmaiņas nopietni apdraud nabadzības mazināšanos, cilvēktiesības, mieru un drošību, ūdens, enerģijas un pārtikas resursu pieejamību, kā arī TAM īstenošanu daudzās jaunattīstības valstīs;

| C. | tā kā gadsimta laikā Zemes virsmas temperatūra ir vidēji paaugstinājusies par 0,74 °C, un KPSP prognozē, ka šī parādība turpināsies, un atkarībā no notikumu gaitas temperatūras pieaugums sasniegs 1,1 un 6,4 grādus pēc Celsija, |
| --- | --- |

C.

tā kā gadsimta laikā Zemes virsmas temperatūra ir vidēji paaugstinājusies par 0,74 °C, un KPSP prognozē, ka šī parādība turpināsies, un atkarībā no notikumu gaitas temperatūras pieaugums sasniegs 1,1 un 6,4 grādus pēc Celsija,

| D. | tā kā šo pārmaiņu humanitārās, sociālās, finansiālās un ekonomiskās sekas ietekmēs TAM sasniegšanu un skars vairākas jomas, tostarp lauksaimniecības un lauksaimniecības dzīvnieku produktivitāti, darbības jūras vidē, tūristu plūsmu, fizisko infrastruktūru un veselības aprūpes pakalpojumus; tā kā šīs pārmaiņas var izraisīt pārtuksnešošanos un apdraudēt pamatiedzīvotājus, salas un mežus, kas ir materiālā un nemateriālā pasaules mantojuma daļa; |
| --- | --- |

D.

tā kā šo pārmaiņu humanitārās, sociālās, finansiālās un ekonomiskās sekas ietekmēs TAM sasniegšanu un skars vairākas jomas, tostarp lauksaimniecības un lauksaimniecības dzīvnieku produktivitāti, darbības jūras vidē, tūristu plūsmu, fizisko infrastruktūru un veselības aprūpes pakalpojumus; tā kā šīs pārmaiņas var izraisīt pārtuksnešošanos un apdraudēt pamatiedzīvotājus, salas un mežus, kas ir materiālā un nemateriālā pasaules mantojuma daļa;

| E. | tā kā ĀKK valstis ir vismazāk ietekmējušas klimata pārmaiņas, bet pārmaiņu sekas tās skar visvairāk; tā kā klimata pārmaiņas var samazināt vai pat pārtraukt pasaules attīstības virzību, sagraujot ražošanas potenciālu visās attīstības valstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā ĀKK valstis ir vismazāk ietekmējušas klimata pārmaiņas, bet pārmaiņu sekas tās skar visvairāk; tā kā klimata pārmaiņas var samazināt vai pat pārtraukt pasaules attīstības virzību, sagraujot ražošanas potenciālu visās attīstības valstīs;

| F. | tā kā ĀKK valstīm raksturīgās vājās valsts finanses, lieli valsts parādi un lielā atkarība no eksporta monokultūras tās padara neaizsargātas pret ārējiem satricinājumiem; tā kā šīs valstis ir visvairāk apdraudētas klimata pārmaiņu dēļ, jo tās ir lielā mērā atkarīgas no primārās ražošanas, kas ir galvenais valsts ienākumu avots; |
| --- | --- |

F.

tā kā ĀKK valstīm raksturīgās vājās valsts finanses, lieli valsts parādi un lielā atkarība no eksporta monokultūras tās padara neaizsargātas pret ārējiem satricinājumiem; tā kā šīs valstis ir visvairāk apdraudētas klimata pārmaiņu dēļ, jo tās ir lielā mērā atkarīgas no primārās ražošanas, kas ir galvenais valsts ienākumu avots;

| G. | tā kā mājsaimniecību līmenī klimata pārmaiņas samazinās individuālo finansiālo, sociālo un fizisko drošību, palielinot nabadzību un neaizsargātību, jo īpaši visneaizsargātāko grupu starpā; tā kā makroekonomikas līmenī klimata pārmaiņas var palielināt valsts izdevumus, vienlaikus samazinot valsts ieņēmumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā mājsaimniecību līmenī klimata pārmaiņas samazinās individuālo finansiālo, sociālo un fizisko drošību, palielinot nabadzību un neaizsargātību, jo īpaši visneaizsargātāko grupu starpā; tā kā makroekonomikas līmenī klimata pārmaiņas var palielināt valsts izdevumus, vienlaikus samazinot valsts ieņēmumus;

| H. | tā kā klimata pārmaiņu dēļ var palielināties tādu resursu kā apdzīvojamo teritoriju, dzeramā ūdens un aramzemes nepietiekamība, izraisot jaunus konfliktus, nedrošību un migrāciju, kā dēļ var palielināties globālā nestabilitāte; |
| --- | --- |

H.

tā kā klimata pārmaiņu dēļ var palielināties tādu resursu kā apdzīvojamo teritoriju, dzeramā ūdens un aramzemes nepietiekamība, izraisot jaunus konfliktus, nedrošību un migrāciju, kā dēļ var palielināties globālā nestabilitāte;

| I. | tā kā lauksaimniecības ražošanas nozari, kurā nodarbināti 70 % iedzīvotāju vismazāk attīstītās valstīs, jau šobrīd apdraud temperatūras pieaugums un mainīgs nokrišņu daudzums, kas ietekmē to, ka ražas apjoms samazinās vai tas ir neparedzams; tā kā arī neilgtspējīgas lauksaimniecības darbības dēļ turpinās zemes degradācija, kam var būt pastāvīgas sekas; |
| --- | --- |

I.

tā kā lauksaimniecības ražošanas nozari, kurā nodarbināti 70 % iedzīvotāju vismazāk attīstītās valstīs, jau šobrīd apdraud temperatūras pieaugums un mainīgs nokrišņu daudzums, kas ietekmē to, ka ražas apjoms samazinās vai tas ir neparedzams; tā kā arī neilgtspējīgas lauksaimniecības darbības dēļ turpinās zemes degradācija, kam var būt pastāvīgas sekas;

| J. | tā kā vairums cilvēku, kam ir nepietiekams uzturs un kuru skaits pasaulē ir aptuveni viens miljards, dzīvo lauku apvidos, un to iztikas resursu pieejamība un līdz ar to arī izdzīvošanas spēja ir pakļauta aramzemju pieejamībai un lauksaimniecības ražai; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairums cilvēku, kam ir nepietiekams uzturs un kuru skaits pasaulē ir aptuveni viens miljards, dzīvo lauku apvidos, un to iztikas resursu pieejamība un līdz ar to arī izdzīvošanas spēja ir pakļauta aramzemju pieejamībai un lauksaimniecības ražai;

| K. | tā kā jūrniecības darbību jomā notiek pārmaiņas, ko izraisa jūras līmeņa paaugstināšanās un okeāna ūdens skābuma līmeņa pieaugums, kas apdraud bioloģisko daudzveidību, un līdz ar to tiek apdraudēta vietējo zvejnieku spēja gūt ienākumus un iespēja gūt peļņu no piekrastes tūrisma infrastruktūrām; tādējādi jāpārskata nozares mēroga tūrisms, ja tas nenodrošina vides ilgtspējību; |
| --- | --- |

K.

tā kā jūrniecības darbību jomā notiek pārmaiņas, ko izraisa jūras līmeņa paaugstināšanās un okeāna ūdens skābuma līmeņa pieaugums, kas apdraud bioloģisko daudzveidību, un līdz ar to tiek apdraudēta vietējo zvejnieku spēja gūt ienākumus un iespēja gūt peļņu no piekrastes tūrisma infrastruktūrām; tādējādi jāpārskata nozares mēroga tūrisms, ja tas nenodrošina vides ilgtspējību;

| L. | tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecību un darbībām jūrās vidē būtiski apdraud pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecību un darbībām jūrās vidē būtiski apdraud pārtikas nodrošinājumu;

| M. | tā kā lielais kaitīgums, kas, iespējams, saistīts ar klimata pārmaiņām, ir neparedzams un postošs, un tā dēļ var iznīkt primārā ražošana, fiziskā infrastruktūra un tūrisma nozare un zaudētas daudzas dzīvības; |
| --- | --- |

M.

tā kā lielais kaitīgums, kas, iespējams, saistīts ar klimata pārmaiņām, ir neparedzams un postošs, un tā dēļ var iznīkt primārā ražošana, fiziskā infrastruktūra un tūrisma nozare un zaudētas daudzas dzīvības;

| N. | tā kā mazo salu attīstības valstis lielais kaitīgums bieži apdraud visvairāk un turklāt tām ir slikts ģeogrāfiskais stāvoklis, ko nosaka to nelielais augstums pret jūras līmeni, kā dēļ jūra var pakāpeniski izskalot to piekrasti, un, palielinoties jūras līmenim, tās var pilnībā izzust; |
| --- | --- |

N.

tā kā mazo salu attīstības valstis lielais kaitīgums bieži apdraud visvairāk un turklāt tām ir slikts ģeogrāfiskais stāvoklis, ko nosaka to nelielais augstums pret jūras līmeni, kā dēļ jūra var pakāpeniski izskalot to piekrasti, un, palielinoties jūras līmenim, tās var pilnībā izzust;

| O. | tā kā nepastāvīgo klimatisko apstākļu dēļ daži reģioni tiks noteikti par “augstas bīstamības” apgabaliem, samazinot to iespējas saņemt tiešas ārvalstu investīcijas; |
| --- | --- |

O.

tā kā nepastāvīgo klimatisko apstākļu dēļ daži reģioni tiks noteikti par “augstas bīstamības” apgabaliem, samazinot to iespējas saņemt tiešas ārvalstu investīcijas;

| P. | tā kā ekonomikas dalībnieki, kuri aktīvi darbojas savās pašu interesēs, kaitējot globālajam klimatam, vietējai videi, dzīvotnēm un sociālajai labklājībai, reti tiek saukti pie atbildības par to nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ekonomikas dalībnieki, kuri aktīvi darbojas savās pašu interesēs, kaitējot globālajam klimatam, vietējai videi, dzīvotnēm un sociālajai labklājībai, reti tiek saukti pie atbildības par to nodarīto kaitējumu;

| Q. | tā kā globalizētajā vidē, kurā ienākumi ir globāli, arī uzņēmumu atbildībai un pienākumam atlīdzināt kaitējumu un zaudējumus jābūt globālai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā globalizētajā vidē, kurā ienākumi ir globāli, arī uzņēmumu atbildībai un pienākumam atlīdzināt kaitējumu un zaudējumus jābūt globālai;

| 1. | izsaka nožēlu, ka ANO Konferencē par klimata pārmaiņām, kas notika 2009. gada 7.-18. decembrī Kopenhāgenā, neizdevās panākt visaptverošu juridiski saistošu starptautisku vienošanos, un šī neveiksme pierādīja, ka, neraugoties uz vienprātību par uzdevumiem, daudz mazāka vienprātība ir par to, kā šos uzdevumus risināt; ņem vērā, ka ES Kopenhāgenas pārrunās neatkāpās no saviem mērķiem, un tādēļ mudina ES kā būtisku dalībnieci pilnībā uzņemties atbildību attiecībā uz turpmākajiem centienos panākt saistošu vienošanos konferencē, kas notiks no 2010. gada 29. novembra līdz 10. decembrim Kankūnā; |
| --- | --- |

1.

izsaka nožēlu, ka ANO Konferencē par klimata pārmaiņām, kas notika 2009. gada 7.-18. decembrī Kopenhāgenā, neizdevās panākt visaptverošu juridiski saistošu starptautisku vienošanos, un šī neveiksme pierādīja, ka, neraugoties uz vienprātību par uzdevumiem, daudz mazāka vienprātība ir par to, kā šos uzdevumus risināt; ņem vērā, ka ES Kopenhāgenas pārrunās neatkāpās no saviem mērķiem, un tādēļ mudina ES kā būtisku dalībnieci pilnībā uzņemties atbildību attiecībā uz turpmākajiem centienos panākt saistošu vienošanos konferencē, kas notiks no 2010. gada 29. novembra līdz 10. decembrim Kankūnā;

| 2. | atzīst, ka vajadzīgi steidzami globāli pasākumi, kas jo īpaši veicami rūpniecības valstīs un visattīstītākajās valstīs, lai ierobežotu globālo sasilšanu, īstenojot koordinētu, saskaņotu, mērķtiecīgu un progresīvu klimata pārmaiņu seku mazināšanas un adaptācijas politiku; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka vajadzīgi steidzami globāli pasākumi, kas jo īpaši veicami rūpniecības valstīs un visattīstītākajās valstīs, lai ierobežotu globālo sasilšanu, īstenojot koordinētu, saskaņotu, mērķtiecīgu un progresīvu klimata pārmaiņu seku mazināšanas un adaptācijas politiku;

| 3. | konstatē, ka starp klimata pārmaiņu sekām attīstības valstīs būs ražošanas potenciāla, eksporta un valsts budžeta ieņēmumu samazināšanās, vēl vairāk pavājinot to tautsaimniecības; uzsver, ka jāveic pasākumi, lai atbalstītu vietēju ilgtspējīgu un ražīgu lauksaimniecības praksi, tādējādi spēcinot pārtikas nodrošinājumu un novēršot augsnes eroziju un noplicināšanu; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka starp klimata pārmaiņu sekām attīstības valstīs būs ražošanas potenciāla, eksporta un valsts budžeta ieņēmumu samazināšanās, vēl vairāk pavājinot to tautsaimniecības; uzsver, ka jāveic pasākumi, lai atbalstītu vietēju ilgtspējīgu un ražīgu lauksaimniecības praksi, tādējādi spēcinot pārtikas nodrošinājumu un novēršot augsnes eroziju un noplicināšanu;

| 4. | aicina ES un ĀKK valstis ieguldīt alternatīvu, tīru enerģijas avotu jomā un tehnoloģijās, ar kurām palielina enerģijas efektivitāti, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko to izmantošana var dot attiecībā uz darba tirgu, energoapgādes drošību, bioloģisko daudzveidību un līdz ar to arī pārtikas nodrošinājumu; īpaši uzsver, ka plaši jāizmanto atjaunojamā enerģija, jo īpaši saules enerģija, un tādas lauksaimniecības ražošanas metodes, kurās nodrošina efektīvāku ūdens patēriņu; mudina Komisiju atbalstīt jaunus risinājumus, kā zaļo joslu iekārtošana ap pilsētām, lai apmierinātu pilsētu iedzīvotāju pārtikas pamatvajadzības attīstības valstīs; |
| --- | --- |

4.

aicina ES un ĀKK valstis ieguldīt alternatīvu, tīru enerģijas avotu jomā un tehnoloģijās, ar kurām palielina enerģijas efektivitāti, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko to izmantošana var dot attiecībā uz darba tirgu, energoapgādes drošību, bioloģisko daudzveidību un līdz ar to arī pārtikas nodrošinājumu; īpaši uzsver, ka plaši jāizmanto atjaunojamā enerģija, jo īpaši saules enerģija, un tādas lauksaimniecības ražošanas metodes, kurās nodrošina efektīvāku ūdens patēriņu; mudina Komisiju atbalstīt jaunus risinājumus, kā zaļo joslu iekārtošana ap pilsētām, lai apmierinātu pilsētu iedzīvotāju pārtikas pamatvajadzības attīstības valstīs;

| 5. | aicina ES un ĀKK valstis kopīgi īstenot plašu publisku pētniecības programmu, kuras vajadzībām piešķir ES finansējumu liela mēroga projektiem un iesaista inovatīvus uzņēmumus un specializētus pētniecības centrus, lai izstrādātu jaunas tehnoloģijas atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā, nodrošinot ar to, ka to patenti un ražošanas procesi uzņēmējiem un valsts uzņēmumiem ES un ĀKK valstīs ir bez maksas; |
| --- | --- |

5.

aicina ES un ĀKK valstis kopīgi īstenot plašu publisku pētniecības programmu, kuras vajadzībām piešķir ES finansējumu liela mēroga projektiem un iesaista inovatīvus uzņēmumus un specializētus pētniecības centrus, lai izstrādātu jaunas tehnoloģijas atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā, nodrošinot ar to, ka to patenti un ražošanas procesi uzņēmējiem un valsts uzņēmumiem ES un ĀKK valstīs ir bez maksas;

| 6. | aicina ES tās attīstības sadarbības ietvaros un ĀKK valstis veidot partnerības tehnoloģiju jomā, lai veicinātu tīru tehnoloģiju izmantošanu ĀKK valstīs, un, iespējams, ar ĀKK un ES enerģijas iniciatīvu, atbalstīt līdzīgu tehnoloģiju pētniecību un izstrādi tieši ĀKK valstīs; plašākā kontekstā uzsver, ka jāprecizē un jānostiprina īpašumtiesības ĀKK valstīs, lai radītu papildu attīstības potenciālu, kas balstīts uz īpašumu, tā ekspluatāciju ražošanas vajadzībām un tā izmantošanu kā nodrošinājumu; |
| --- | --- |

6.

aicina ES tās attīstības sadarbības ietvaros un ĀKK valstis veidot partnerības tehnoloģiju jomā, lai veicinātu tīru tehnoloģiju izmantošanu ĀKK valstīs, un, iespējams, ar ĀKK un ES enerģijas iniciatīvu, atbalstīt līdzīgu tehnoloģiju pētniecību un izstrādi tieši ĀKK valstīs; plašākā kontekstā uzsver, ka jāprecizē un jānostiprina īpašumtiesības ĀKK valstīs, lai radītu papildu attīstības potenciālu, kas balstīts uz īpašumu, tā ekspluatāciju ražošanas vajadzībām un tā izmantošanu kā nodrošinājumu;

| 7. | uzsver, ka ES dalībvalstu privātajiem ekonomikas dalībniekiem ĀKK valstīs sava darbība jāveic sociāli atbildīgi, īpaši saistībā ar iedzīvotāju darba un atalgojuma tiesību un vietējo dabas resursu, dzīvotņu, dabas ainavu, floras un faunas cienīšanu, no kā ir atkarīgi vietējie iedzīvotāji; īpaši uzsver, ka jāpalielina uzņēmumu sociālā atbildība attiecībā uz dabas resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES dalībvalstu privātajiem ekonomikas dalībniekiem ĀKK valstīs sava darbība jāveic sociāli atbildīgi, īpaši saistībā ar iedzīvotāju darba un atalgojuma tiesību un vietējo dabas resursu, dzīvotņu, dabas ainavu, floras un faunas cienīšanu, no kā ir atkarīgi vietējie iedzīvotāji; īpaši uzsver, ka jāpalielina uzņēmumu sociālā atbildība attiecībā uz dabas resursu izmantošanu;

| 8. | prasa, lai fondi, kas paredzēti darbībām klimata jomā, sniedz naudas līdzekļus papildus partneru ilgtermiņa saistībām oficiālās attīstības palīdzības (OAP) ietvaros un lai precīzi tiktu uzskaitīti līdzekļi, kas piešķirti no šiem diviem nodalītajiem kanāliem; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai fondi, kas paredzēti darbībām klimata jomā, sniedz naudas līdzekļus papildus partneru ilgtermiņa saistībām oficiālās attīstības palīdzības (OAP) ietvaros un lai precīzi tiktu uzskaitīti līdzekļi, kas piešķirti no šiem diviem nodalītajiem kanāliem;

| 9. | atzinīgi vērtē Bolīvijas prezidenta Evo Morales Ayma iniciatīvu rīkot Pasaules tautu konferenci par klimata pārmaiņām un Mātes Zemes tiesībām, kas notiks 2010. gada 19.–21. aprīlī Kočabambā (Bolīvijā), un tā būs viens no starptautiskajiem pasākumiem starp Kopenhāgenas un Kankūnas konferenci; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Bolīvijas prezidenta Evo Morales Ayma iniciatīvu rīkot Pasaules tautu konferenci par klimata pārmaiņām un Mātes Zemes tiesībām, kas notiks 2010. gada 19.–21. aprīlī Kočabambā (Bolīvijā), un tā būs viens no starptautiskajiem pasākumiem starp Kopenhāgenas un Kankūnas konferenci;

| 10. | atgādina, ka starptautiskās saistības attiecībā uz TAM būs izpildāmas tikai tad, ja rūpniecības valstis pilda savas saistības OAP vajadzībām sniegt 0,7 % no to IKP apjoma; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka starptautiskās saistības attiecībā uz TAM būs izpildāmas tikai tad, ja rūpniecības valstis pilda savas saistības OAP vajadzībām sniegt 0,7 % no to IKP apjoma;

| 11. | aicina ES un tās dalībvalstis pienācīgi palīdzēt mazo salu ĀKK valstīm, lai risinātu klimata pārmaiņu radītās problēmas lauksaimniecības un jūras/zivsaimniecības nozarēs, ieskaitot pārtikas drošību, veicinot zaļās ekonomikas attīstību caur tehnoloģiju pārnesi un papildu līdzekļu nodrošināšanu, lai finansētu pielāgošanās un ietekmes mazināšanas stratēģijas; |
| --- | --- |

11.

aicina ES un tās dalībvalstis pienācīgi palīdzēt mazo salu ĀKK valstīm, lai risinātu klimata pārmaiņu radītās problēmas lauksaimniecības un jūras/zivsaimniecības nozarēs, ieskaitot pārtikas drošību, veicinot zaļās ekonomikas attīstību caur tehnoloģiju pārnesi un papildu līdzekļu nodrošināšanu, lai finansētu pielāgošanās un ietekmes mazināšanas stratēģijas;

| 12. | konstatē, ka ilgtermiņā naudas summu, kas nepieciešama klimata pārmaiņu seku novēršanai attīstības valstīs, nevar nodrošināt tikai no valsts līdzekļiem, un tāpēc ir jāpiesaista arī privātais sektors; šajā kontekstā atzinīgi vērtē ES dalībvalstu iniciatīvas labprātīgi ieviest nodokli par gaisa un jūras transporta radītajiem izmešiem un aicina starptautiskajam kravu transportam nodokli piemērot proporcionāli piesārņojuma apjomam un intensitātei, ko rada katrs transporta veids; |
| --- | --- |

12.

konstatē, ka ilgtermiņā naudas summu, kas nepieciešama klimata pārmaiņu seku novēršanai attīstības valstīs, nevar nodrošināt tikai no valsts līdzekļiem, un tāpēc ir jāpiesaista arī privātais sektors; šajā kontekstā atzinīgi vērtē ES dalībvalstu iniciatīvas labprātīgi ieviest nodokli par gaisa un jūras transporta radītajiem izmešiem un aicina starptautiskajam kravu transportam nodokli piemērot proporcionāli piesārņojuma apjomam un intensitātei, ko rada katrs transporta veids;

| 13. | aicina ieviest principu “maksā atbildīgā persona”, kas ir loģisks principa “maksā piesārņotājs” paplašinājums; |
| --- | --- |

13.

aicina ieviest principu “maksā atbildīgā persona”, kas ir loģisks principa “maksā piesārņotājs” paplašinājums;

| 14. | prasa, lai ES un tās dalībvalstis, kuras piedalās G20, uzsāk sarunas ar G20 partneriem un ESAO partneriem un vispārīgi pasaules finanšu institūcijās, lai panāktu vienošanos par globālu nodokli, no kura ieņēmumiem finansēs pasaules mēroga sabiedriskos labumus, tostarp klimata pārmaiņu visnopietnāko seku novēršanu; |
| --- | --- |

14.

prasa, lai ES un tās dalībvalstis, kuras piedalās G20, uzsāk sarunas ar G20 partneriem un ESAO partneriem un vispārīgi pasaules finanšu institūcijās, lai panāktu vienošanos par globālu nodokli, no kura ieņēmumiem finansēs pasaules mēroga sabiedriskos labumus, tostarp klimata pārmaiņu visnopietnāko seku novēršanu;

| 15. | ar bažām konstatē, ka izņemot Dienvidāfrikas Republiku neviena cita ĀKK valsts vai valstu grupa nepiedalās G20; konstatē, ka bez Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona nabadzīgāko valstu lielākas līdzdalības nevar izstrādāt jaunu ilgtspējīgas globālās pārvaldības modeli; |
| --- | --- |

15.

ar bažām konstatē, ka izņemot Dienvidāfrikas Republiku neviena cita ĀKK valsts vai valstu grupa nepiedalās G20; konstatē, ka bez Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona nabadzīgāko valstu lielākas līdzdalības nevar izstrādāt jaunu ilgtspējīgas globālās pārvaldības modeli;

| 16. | aicina ĀKK un ES valstis izmantot labāko starptautisko praksi, izstrādājot iekšējos tiesību aktus attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, oglekļa izmešu mazināšanu, ekoloģiski tīrāku enerģētikas tehnoloģiju atbalstīšanu un atjaunojamās enerģijas izmantošanas veicināšanu; |
| --- | --- |

16.

aicina ĀKK un ES valstis izmantot labāko starptautisko praksi, izstrādājot iekšējos tiesību aktus attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, oglekļa izmešu mazināšanu, ekoloģiski tīrāku enerģētikas tehnoloģiju atbalstīšanu un atjaunojamās enerģijas izmantošanas veicināšanu;

| 17. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem tālāk nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai un Āfrikas Savienībai. |
| --- | --- |

17.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem tālāk nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai un Āfrikas Savienībai.

REZOLŪCIJA (5)

par globālās krīzes sociālajām sekām

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

tiekoties Tenerifē (Spānijā) no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim,

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu,

ņemot vērā mērķus, kas noteikti Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ko parakstīja 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums), un tā grozījumus,

ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), jo īpaši apņemšanos izveidot globālu attīstības partnerību, un 2008. gada 25. septembra ANO augsta līmeņa sanāksmes Ņujorkā secinājumus un ieteikumus,

ņemot vērā Monterejas konsensu, ko pieņēma 2002. gada 21. un 22. martā notikušajā Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskajā konferencē par finansējumu attīstībai, un ņemot vērā Dohas deklarāciju par attīstības finansēšanu, ko pieņēma 2008. gada 2. decembrī Starptautiskajā izvērtēšanas konferencē par finansējumu attīstībai, lai pārskatītu Monterrejas konsensa īstenošanu,

ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un Akras rīcības programmu, ko pieņēma 2008. gada 2.–4. septembrī notikušajā Akras augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti,

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2009. gada 8. aprīļa ziņojumu “Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā” (6),

ņemot vērā G20 valstu grupas deklarācijas, ko pieņēma 2008. gada 15. novembrī Vašingtonā, 2009. gada 2. aprīlī Londonā un 2009. gada 24. un 25. septembrī Pitsburgā notikušajā sanāksmē par finanšu krīzi,

ņemot vērā rezolūcijas, ko pieņēma 2009. gada 10. jūlija G8 augstākā līmeņa sanāksmē Akvilā (Itālijā),

ņemot vērā Eiropadomes 2009. gada 10. un 11. decembra sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Pasaules Bankas prezidenta Robert B. Zoellick aicinājumu rūpnieciski attīstītajām valstīm atvēlēt 0,7 % no to stimulējošo pasākumu kopuma jaunattīstības valstīm paredzētajam Neaizsargātības fondam,

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas 2008. gada ziņojumu par nepieciešamību aktīvi atbalstīt primārās veselības aprūpes attīstību,

ņemot vērā SVF 2009. gada marta ziņojumu “Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem”,

ņemot vērā deklarāciju, ko pieņēma 2009. gada 16.-18. novembrī Romā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par pārtikas nodrošinājumu,

ņemot vērā rezolūciju “Pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz Āfrikas valstu tautsaimniecību: novēršanas stratēģijas un pasākumi”, ko pieņēma Āfrikas Parlamentu savienības 32. konferencē, kas notika 2009. gada 19.–20. novembrī Vagadugu,

ņemot vērā 2009. gada 3. decembrī Luandā pieņemto rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz ĀKK valstīm (7),

ņemot vērā Sociālo jautājumu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.640/10/galīgā redakcija),

| A. | tā kā pašreizējai krīzei ir izņēmuma raksturs, un tā ir sociālās, vides, enerģijas, ekonomikas, finanšu un pārtikas krīzes apvienojums; tā kā jāpārskata attīstības modelis, lai nodrošinātu tā efektivitāti un pārredzamību; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējai krīzei ir izņēmuma raksturs, un tā ir sociālās, vides, enerģijas, ekonomikas, finanšu un pārtikas krīzes apvienojums; tā kā jāpārskata attīstības modelis, lai nodrošinātu tā efektivitāti un pārredzamību;

| B. | tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ir aprēķinājusi, ka bada cietēju skaits pasaulē ir sasniedzis vienu miljardu, un to kopskaits globālās krīzes dēļ ir palielinājies par 100 miljoniem; tā kā nabadzīgo iedzīvotāju skaits līdz 2010. gada decembrim varētu palielināties par 90 miljoniem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ir aprēķinājusi, ka bada cietēju skaits pasaulē ir sasniedzis vienu miljardu, un to kopskaits globālās krīzes dēļ ir palielinājies par 100 miljoniem; tā kā nabadzīgo iedzīvotāju skaits līdz 2010. gada decembrim varētu palielināties par 90 miljoniem;

| C. | tā kā vairums ĀKK valstu ir atkarīgas no preču un dabas resursu eksporta un tā kā krīzes iespaidā daudzām jaunattīstības valstīm ir samazinājušies eksporta ieņēmumi, kā arī kapitāla plūsmas uz tām un tiešie ārvalstu ieguldījumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairums ĀKK valstu ir atkarīgas no preču un dabas resursu eksporta un tā kā krīzes iespaidā daudzām jaunattīstības valstīm ir samazinājušies eksporta ieņēmumi, kā arī kapitāla plūsmas uz tām un tiešie ārvalstu ieguldījumi;

| D. | tā kā attīstības valstis arī cieš no strādājošo migrantu naudas līdzekļu pārvedumu samazināšanās uz to izcelsmes valstīm un mazākas oficiālās attīstības palīdzības (OAP), kuras apjoms pēc ANO novērtējuma katru gadu ir par USD 20 miljoniem mazāks, nekā to paredz vienošanās, kas panākta 2005. gada Glenīglas G8 sanāksmē par palīdzību Āfrikai; |
| --- | --- |

D.

tā kā attīstības valstis arī cieš no strādājošo migrantu naudas līdzekļu pārvedumu samazināšanās uz to izcelsmes valstīm un mazākas oficiālās attīstības palīdzības (OAP), kuras apjoms pēc ANO novērtējuma katru gadu ir par USD 20 miljoniem mazāks, nekā to paredz vienošanās, kas panākta 2005. gada Glenīglas G8 sanāksmē par palīdzību Āfrikai;

| E. | tā kā šīs daudzpusīgās krīzes ietekme uz ĀKK valstīm apdraudēs TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā šīs daudzpusīgās krīzes ietekme uz ĀKK valstīm apdraudēs TAM sasniegšanu;

| F. | tā kā HIV/AIDS nav tikai veselības problēma, jo šīs slimības izplatība ir sasniegusi pandēmijas apmērus, radot sociālas, ekonomiskas un demogrāfiskas sekas visās valstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā HIV/AIDS nav tikai veselības problēma, jo šīs slimības izplatība ir sasniegusi pandēmijas apmērus, radot sociālas, ekonomiskas un demogrāfiskas sekas visās valstīs;

| G. | tā kā ekonomikas un finanšu krīzes dēļ var palielināties kvalificētā darbaspēka trūkums ĀKK valstīs, saasinot krīzes ilgtermiņa sekas; |
| --- | --- |

G.

tā kā ekonomikas un finanšu krīzes dēļ var palielināties kvalificētā darbaspēka trūkums ĀKK valstīs, saasinot krīzes ilgtermiņa sekas;

| H. | tā kā ĀKK valstis nav atbildīgas par finanšu un ekonomikas krīzi un klimata pārmaiņām, tomēr ir to valstu starpā, kuras vissmagāk cieš no tās sekām; tā kā finanšu un ekonomikas krīzi inter alia izraisīja finanšu un ekonomiskā tirgus ierobežojumu atcelšana; |
| --- | --- |

H.

tā kā ĀKK valstis nav atbildīgas par finanšu un ekonomikas krīzi un klimata pārmaiņām, tomēr ir to valstu starpā, kuras vissmagāk cieš no tās sekām; tā kā finanšu un ekonomikas krīzi inter alia izraisīja finanšu un ekonomiskā tirgus ierobežojumu atcelšana;

| I. | tā kā krīzes dēļ pasliktinās nodarbinātības apstākļi: bezdarbnieku skaits pasaulē ir sasniedzis 59 miljonus, un aptuveni 200 miljoni strādājošo cieš no lielas nabadzības, ko izraisījusi finanšu un ekonomikas krīze ĀKK un ES valstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā krīzes dēļ pasliktinās nodarbinātības apstākļi: bezdarbnieku skaits pasaulē ir sasniedzis 59 miljonus, un aptuveni 200 miljoni strādājošo cieš no lielas nabadzības, ko izraisījusi finanšu un ekonomikas krīze ĀKK un ES valstīs;

| J. | tā kā neaizsargātās sabiedrības grupas, galvenokārt jaunieši, vidējā termiņā un ilgtermiņā visvairāk cietīs no šīs krīzes sekām; tā kā jau pašreiz pārlieku augstais jauniešu bezdarbs turpinās palielināties; |
| --- | --- |

J.

tā kā neaizsargātās sabiedrības grupas, galvenokārt jaunieši, vidējā termiņā un ilgtermiņā visvairāk cietīs no šīs krīzes sekām; tā kā jau pašreiz pārlieku augstais jauniešu bezdarbs turpinās palielināties;

| K. | tā kā nedrīkst neievērot globālās ekonomikas krīzes ietekmi uz attīstības valstīm ar vidējiem ienākumiem un šo valstu sociālās attīstības programmas; |
| --- | --- |

K.

tā kā nedrīkst neievērot globālās ekonomikas krīzes ietekmi uz attīstības valstīm ar vidējiem ienākumiem un šo valstu sociālās attīstības programmas;

Krīzes daudzpusējās sekas

| 1. | atgādina, ka ES ir jāuzņemas izšķiroša loma krīzes seku mazināšanā ĀKK valstīs, ņemot vērā arī to, ka tā ir ĀKK valstu nozīmīgākā tirdzniecības partnere, galvenā privāto ieguldījumu nodrošinātāja un pasaulē lielākā oficiālās attīstības palīdzības sniedzēja; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka ES ir jāuzņemas izšķiroša loma krīzes seku mazināšanā ĀKK valstīs, ņemot vērā arī to, ka tā ir ĀKK valstu nozīmīgākā tirdzniecības partnere, galvenā privāto ieguldījumu nodrošinātāja un pasaulē lielākā oficiālās attīstības palīdzības sniedzēja;

| 2. | mudina donorvalstis izmantot šo nepieredzētā apmēra krīzi kā katalizatoru, lai turpinātu pētīt pastāvošās un rastu jaunas iespējas papildu un novatorisku risinājumu izmantošanai attīstības finansēšanā, piemēram, izmantojot starptautisko finanšu darījumu nodokli, lai ļautu jaunattīstības valstīm dažādot to ieņēmumu avotus un ieviestu efektīvākas, konkrētākas un funkcionālākas izdevumu programmas; |
| --- | --- |

2.

mudina donorvalstis izmantot šo nepieredzētā apmēra krīzi kā katalizatoru, lai turpinātu pētīt pastāvošās un rastu jaunas iespējas papildu un novatorisku risinājumu izmantošanai attīstības finansēšanā, piemēram, izmantojot starptautisko finanšu darījumu nodokli, lai ļautu jaunattīstības valstīm dažādot to ieņēmumu avotus un ieviestu efektīvākas, konkrētākas un funkcionālākas izdevumu programmas;

| 3. | pauž bažas, ka krīze kavēs TAM sasniegšanu un finanšu krīze kļūs par attīstības krīzi, un tādēļ aicina ES dalībvalstis ievērot un īstenot savas saistības attiecībā uz oficiālās attīstības palīdzības palielināšanu līdz 0,56 % no NKI līdz 2010. gadam un līdz 0,7 % — līdz 2015. gadam; aicina dalībvalstis pildīt šīs saistības un iekļaut tās saistošos valstu tiesību aktos; aicina saskaņot rīcību un nostiprināt attīstības programmas, lai nodrošinātu pašreizējo OAP piešķīrumu veselības, izglītības un sociālās aizsardzības nozarēm; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas, ka krīze kavēs TAM sasniegšanu un finanšu krīze kļūs par attīstības krīzi, un tādēļ aicina ES dalībvalstis ievērot un īstenot savas saistības attiecībā uz oficiālās attīstības palīdzības palielināšanu līdz 0,56 % no NKI līdz 2010. gadam un līdz 0,7 % — līdz 2015. gadam; aicina dalībvalstis pildīt šīs saistības un iekļaut tās saistošos valstu tiesību aktos; aicina saskaņot rīcību un nostiprināt attīstības programmas, lai nodrošinātu pašreizējo OAP piešķīrumu veselības, izglītības un sociālās aizsardzības nozarēm;

| 4. | aicina ES un ĀKK valstis TAM mērķu sasniegšanā optimizēt Eiropas fondu izmantošanu, rūpīgāk izvēloties galvenās nozares, ko nosaka valstu stratēģijas dokumentos un nacionālajās indikatīvajās programmās; |
| --- | --- |

4.

aicina ES un ĀKK valstis TAM mērķu sasniegšanā optimizēt Eiropas fondu izmantošanu, rūpīgāk izvēloties galvenās nozares, ko nosaka valstu stratēģijas dokumentos un nacionālajās indikatīvajās programmās;

| 5. | no jauna vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir Parīzes deklarācijā un Akras rīcības programmā noteiktie atbalsta efektivitātes principi, kā arī donoru koordinēšanas principi, kas noteikti ES Rīcības kodeksā attiecībā uz papildināmību un darba dalīšanu attīstības politikā (8); aicina ĀKK un ES Ministru padomi tās 2010. gada jūnija sanāksmē no jauna uzņemties saistības šajā jomā; |
| --- | --- |

5.

no jauna vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir Parīzes deklarācijā un Akras rīcības programmā noteiktie atbalsta efektivitātes principi, kā arī donoru koordinēšanas principi, kas noteikti ES Rīcības kodeksā attiecībā uz papildināmību un darba dalīšanu attīstības politikā (8); aicina ĀKK un ES Ministru padomi tās 2010. gada jūnija sanāksmē no jauna uzņemties saistības šajā jomā;

| 6. | aicina ES un ĀKK valstu valdības sadarboties, lai izskaustu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgu kapitāla aizplūšanu un nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanu; mudina atbalstīt rīcībspējas palielināšanas pasākumus ĀKK valstīs, tostarp attiecībā uz valsts nodokļu sistēmām un tiesas sistēmām, lai nodrošinātu labāku labklājības resursu sadali; |
| --- | --- |

6.

aicina ES un ĀKK valstu valdības sadarboties, lai izskaustu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgu kapitāla aizplūšanu un nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanu; mudina atbalstīt rīcībspējas palielināšanas pasākumus ĀKK valstīs, tostarp attiecībā uz valsts nodokļu sistēmām un tiesas sistēmām, lai nodrošinātu labāku labklājības resursu sadali;

| 7. | atbalsta starptautisku praksi nodokļu jomā, jo īpaši pārredzamības un informācijas apmaiņas principa ievērošanu starp ĀKK valstīm, kuras ir apņēmušās to ievērot; |
| --- | --- |

7.

atbalsta starptautisku praksi nodokļu jomā, jo īpaši pārredzamības un informācijas apmaiņas principa ievērošanu starp ĀKK valstīm, kuras ir apņēmušās to ievērot;

| 8. | uzsver, ka jāsamazina maksa par naudas līdzekļu pārvedumiem, jo īpaši laikā, kad migranti smagi cieš no krīzes sekām un nevar pārsūtīt pienācīgus līdzekļus uz to izcelsmes valstīm; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka jāsamazina maksa par naudas līdzekļu pārvedumiem, jo īpaši laikā, kad migranti smagi cieš no krīzes sekām un nevar pārsūtīt pienācīgus līdzekļus uz to izcelsmes valstīm;

| 9. | norāda, ka reģionālajai sadarbībai ir galvenā nozīme krīzes seku pārvarēšanā; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka reģionālajai sadarbībai ir galvenā nozīme krīzes seku pārvarēšanā;

Uzlabojumi sociālajās jomās

| 10. | uzsver sociālās aizsardzības sistēmu nozīmi nabadzības mazināšanā un aicina izstrādāt un pilnveidot sociālās aizsardzības mehānismus; |
| --- | --- |

10.

uzsver sociālās aizsardzības sistēmu nozīmi nabadzības mazināšanā un aicina izstrādāt un pilnveidot sociālās aizsardzības mehānismus;

| 11. | prasa īstermiņā palīdzības saņēmējvalstīm un donoriem pievērsties “drošības tīklu” jautājumam, lai paglābtu iedzīvotājus no nabadzības; atbalsta globālas nabadzības trauksmes sistēmas izveidi, starptautisku ātrās reaģēšanas fondu, kas nodrošinātu drošības tīklu visneaizsargātākiem pasaules iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

11.

prasa īstermiņā palīdzības saņēmējvalstīm un donoriem pievērsties “drošības tīklu” jautājumam, lai paglābtu iedzīvotājus no nabadzības; atbalsta globālas nabadzības trauksmes sistēmas izveidi, starptautisku ātrās reaģēšanas fondu, kas nodrošinātu drošības tīklu visneaizsargātākiem pasaules iedzīvotājiem;

| 12. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosināto neaizsargātības FLEX mehānismu, ar kuru sniedz palīdzību sociālo izdevumu nodrošināšanai; aicina Komisiju un ĀKK valstu valdības izmantot valstu un reģionu stratēģijas dokumentu vidusposma pārskatīšanas iespēju, lai izvērtētu iespējas atbalstīt sociālās jomas un palielināt nabadzības V-FLEX mehānisma otrā posma līdzekļu apjomu, ar kuriem 2010. gadā pilnībā segtu atlikušo finansējuma iztrūkumu ĀKK valstīs, kuras ir tiesīgas saņemt šo palīdzību; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosināto neaizsargātības FLEX mehānismu, ar kuru sniedz palīdzību sociālo izdevumu nodrošināšanai; aicina Komisiju un ĀKK valstu valdības izmantot valstu un reģionu stratēģijas dokumentu vidusposma pārskatīšanas iespēju, lai izvērtētu iespējas atbalstīt sociālās jomas un palielināt nabadzības V-FLEX mehānisma otrā posma līdzekļu apjomu, ar kuriem 2010. gadā pilnībā segtu atlikušo finansējuma iztrūkumu ĀKK valstīs, kuras ir tiesīgas saņemt šo palīdzību;

| 13. | mudina valdības un donorus prioritāti piešķirt palīdzībai, ar kuru nodrošina sociālās pamatvajadzības, un palielināt palīdzību neaizsargātiem bērniem un sievietēm, kas smagi cieš no krīzes, riska grupām jauniešiem, personām ar maziem ienākumiem, mazkvalificētām personām, migrējoši darba ņēmēji, lauku reģionos strādājošiem un cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

13.

mudina valdības un donorus prioritāti piešķirt palīdzībai, ar kuru nodrošina sociālās pamatvajadzības, un palielināt palīdzību neaizsargātiem bērniem un sievietēm, kas smagi cieš no krīzes, riska grupām jauniešiem, personām ar maziem ienākumiem, mazkvalificētām personām, migrējoši darba ņēmēji, lauku reģionos strādājošiem un cilvēkiem ar invaliditāti;

| 14. | atgādina, ka jāveic pasākumi, lai samazinātu bērnu un māšu mirstību Subsahāras Āfrikā, kur šie tūkstošgades attīstības mērķi var būt nesasniedzami; atgādina, ka attīstības politikas pamatā jābūt izglītības un veselības aprūpes nozarei, un uzsver, ka pašreizējai situācijai nevajadzētu būt par attaisnojumu valsts izdevumu un starptautiskās palīdzības samazināšanai šajās jomās; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka jāveic pasākumi, lai samazinātu bērnu un māšu mirstību Subsahāras Āfrikā, kur šie tūkstošgades attīstības mērķi var būt nesasniedzami; atgādina, ka attīstības politikas pamatā jābūt izglītības un veselības aprūpes nozarei, un uzsver, ka pašreizējai situācijai nevajadzētu būt par attaisnojumu valsts izdevumu un starptautiskās palīdzības samazināšanai šajās jomās;

| 15. | uzskata, ka veselības programmām, tostarp programmām par seksuālo un reproduktīvo veselību, dzimumu līdztiesības veicināšanai, sieviešu tiesību nostiprināšanai un bērnu tiesībām, ir jābūt ĀKK un ES attīstības politikas prioritātēm, īpaši gadījumos, kad izplatās pret dzimumu vērsta vardarbība un sievietes un bērni ir pakļauti draudiem saslimt ar HIV/AIDS, vai arī viņiem ir liegta iespēja saņemt informāciju, profilaksi un/vai ārstēšanu; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka veselības programmām, tostarp programmām par seksuālo un reproduktīvo veselību, dzimumu līdztiesības veicināšanai, sieviešu tiesību nostiprināšanai un bērnu tiesībām, ir jābūt ĀKK un ES attīstības politikas prioritātēm, īpaši gadījumos, kad izplatās pret dzimumu vērsta vardarbība un sievietes un bērni ir pakļauti draudiem saslimt ar HIV/AIDS, vai arī viņiem ir liegta iespēja saņemt informāciju, profilaksi un/vai ārstēšanu;

| 16. | aicina ĀKK un ES valstu valdības veikt pasākumus, lai nodrošinātu jauniešu un sieviešu integrāciju sabiedrībā un veicinātu to dalību saimnieciskajā dzīvē; |
| --- | --- |

16.

aicina ĀKK un ES valstu valdības veikt pasākumus, lai nodrošinātu jauniešu un sieviešu integrāciju sabiedrībā un veicinātu to dalību saimnieciskajā dzīvē;

| 17. | mudina veicināt darbavietu radīšanu, uzlabojot terciāro izglītību, tostarp profesionālo apmācību, un mūžizglītību; aicina pilnveidot vienlīdzīgas iespējas un piekļuvi prasmju attīstīšanas, kvalitatīvas izglītības un apmācības jomā; prasa atvieglot aizdevumu (mikrofinansējuma) pieejamību, lai veicinātu darba vietu radīšanu un palīdzētu izveidot mikrouzņēmumus, tādējādi atdzīvinot vietējo saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

17.

mudina veicināt darbavietu radīšanu, uzlabojot terciāro izglītību, tostarp profesionālo apmācību, un mūžizglītību; aicina pilnveidot vienlīdzīgas iespējas un piekļuvi prasmju attīstīšanas, kvalitatīvas izglītības un apmācības jomā; prasa atvieglot aizdevumu (mikrofinansējuma) pieejamību, lai veicinātu darba vietu radīšanu un palīdzētu izveidot mikrouzņēmumus, tādējādi atdzīvinot vietējo saimniecisko darbību;

| 18. | uzsver, ka jāaizsargā darbinieku tiesības un prasa pastiprināt pasākumus, lai apkarotu bērnu nodarbināšanu un jauniešu bezdarbu; aicina ieinteresētās puses ar sociālā dialoga palīdzību izstrādāt stratēģijas krīzes seku novēršanai valsts un nozaru līmenī; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka jāaizsargā darbinieku tiesības un prasa pastiprināt pasākumus, lai apkarotu bērnu nodarbināšanu un jauniešu bezdarbu; aicina ieinteresētās puses ar sociālā dialoga palīdzību izstrādāt stratēģijas krīzes seku novēršanai valsts un nozaru līmenī;

| 19. | uzsver, ka, radot darbavietas, prioritāti jāpiešķir pienācīgiem darba apstākļiem, lai novērstu nabadzīgo darba ņēmēju problēmu; tāpēc uzsver, ka ĀKK valstu stratēģijas dokumentu vidusposma pārskatā jāiekļauj reģionu izaugsmes stratēģija, kurā īpaša uzmanība veltīta nodarbinātības un pienācīgu darba apstākļu jautājumiem; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka, radot darbavietas, prioritāti jāpiešķir pienācīgiem darba apstākļiem, lai novērstu nabadzīgo darba ņēmēju problēmu; tāpēc uzsver, ka ĀKK valstu stratēģijas dokumentu vidusposma pārskatā jāiekļauj reģionu izaugsmes stratēģija, kurā īpaša uzmanība veltīta nodarbinātības un pienācīgu darba apstākļu jautājumiem;

| 20. | aicina donorvalstis atbalstīt ĀKK valstis to saimnieciskās darbības dažādošanā, lai mazinātu to atkarību no viena veida produktu nozares; no jauna norāda, ka jāiegulda infrastruktūru un reģionu sakaru projektos, un uzsver, ka tirdzniecības politikas jomā jāievēro līdztiesīgas partnerības princips, lai nodrošinātu saimniecisko stabilitāti reģionālā un vietējā mērogā; |
| --- | --- |

20.

aicina donorvalstis atbalstīt ĀKK valstis to saimnieciskās darbības dažādošanā, lai mazinātu to atkarību no viena veida produktu nozares; no jauna norāda, ka jāiegulda infrastruktūru un reģionu sakaru projektos, un uzsver, ka tirdzniecības politikas jomā jāievēro līdztiesīgas partnerības princips, lai nodrošinātu saimniecisko stabilitāti reģionālā un vietējā mērogā;

| 21. | uzsver, ka jānovērtē, cik ilgtspējīgi ir ieguldījumi attīstības valstīs, un ilgtermiņā jānodrošina labvēlīgi vides un dzīves apstākļi; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka jānovērtē, cik ilgtspējīgi ir ieguldījumi attīstības valstīs, un ilgtermiņā jānodrošina labvēlīgi vides un dzīves apstākļi;

| 22. | atkārtoti uzsver, ka intelektuālā darbaspēka emigrācija ir satraucoša un tā apdraud vismazāk attīstīto valstu attīstību un iespējas, un nelabvēlīgi ietekmē tādas pamatjomas kā veselības aprūpe, sanitārija un izglītība, kā arī publiskā sektora attīstību; tāpēc atbalsta cirkulāro migrāciju; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti uzsver, ka intelektuālā darbaspēka emigrācija ir satraucoša un tā apdraud vismazāk attīstīto valstu attīstību un iespējas, un nelabvēlīgi ietekmē tādas pamatjomas kā veselības aprūpe, sanitārija un izglītība, kā arī publiskā sektora attīstību; tāpēc atbalsta cirkulāro migrāciju;

Pārtikas nodrošinājums

| 23. | atkārto, ka pašreizējā pārtikas krīze ir sekas pārlieku ilgai bezdarbībai lauksaimniecības jomā un ka steidzami jāveic ilgtermiņa pasākumi, lai risinātu nepietiekama uztura problēmu; mudina iesaistītās valstis, donorus un starptautiskās institūcijas veicināt ieguldījumus pārtikas nodrošināšanā un lauksaimniecībā, jo īpaši mazajās saimniecībās; uzskata, ka Eiropas Komisijai jāizmanto iespēja, ko sniedz vidusposma pārskats par valstu stratēģijas dokumentiem saistībā ar finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā un Eiropas Attīstības fondu, apspriest ar palīdzības saņēmējvalstīm nepieciešamību programmā piešķirt lielāku prioritāti lauksaimniecības un zivsaimniecības jautājumiem; |
| --- | --- |

23.

atkārto, ka pašreizējā pārtikas krīze ir sekas pārlieku ilgai bezdarbībai lauksaimniecības jomā un ka steidzami jāveic ilgtermiņa pasākumi, lai risinātu nepietiekama uztura problēmu; mudina iesaistītās valstis, donorus un starptautiskās institūcijas veicināt ieguldījumus pārtikas nodrošināšanā un lauksaimniecībā, jo īpaši mazajās saimniecībās; uzskata, ka Eiropas Komisijai jāizmanto iespēja, ko sniedz vidusposma pārskats par valstu stratēģijas dokumentiem saistībā ar finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā un Eiropas Attīstības fondu, apspriest ar palīdzības saņēmējvalstīm nepieciešamību programmā piešķirt lielāku prioritāti lauksaimniecības un zivsaimniecības jautājumiem;

| 24. | uzsver, ka ES subsidētais pārtikas preču eksports jāorientē uz reģioniem, kuri visvairāk cieš no pārtikas līdzekļu trūkuma; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ES subsidētais pārtikas preču eksports jāorientē uz reģioniem, kuri visvairāk cieš no pārtikas līdzekļu trūkuma;

| 25. | atzinīgi vērtē tādus ārvalstu ieguldījumus, kas veicina attīstību un palīdz veidot vietējo potenciālu izejvielu (jo īpaši lauksaimniecības) pārstrādei produktos; tomēr pauž bažas par to, ka dažas valstis tiecas nomāt zemi jaunattīstības valstīs, lai importētu produkciju no šīm valstīm; pieprasa, lai šādi līgumi ir pārredzami un lai daļa produkcijas paliek ražotājvalstī; pauž bažas par spekulācijām ar pārtikas precēm; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē tādus ārvalstu ieguldījumus, kas veicina attīstību un palīdz veidot vietējo potenciālu izejvielu (jo īpaši lauksaimniecības) pārstrādei produktos; tomēr pauž bažas par to, ka dažas valstis tiecas nomāt zemi jaunattīstības valstīs, lai importētu produkciju no šīm valstīm; pieprasa, lai šādi līgumi ir pārredzami un lai daļa produkcijas paliek ražotājvalstī; pauž bažas par spekulācijām ar pārtikas precēm;

| 26. | aicina pilnveidot tehnisko, finansiālo un cilvēkresursu spēju, atbalstot mazās lauku saimniecības, vietējos tirgus un lai veicinātu modernu lauksaimniecības tehnoloģiju izmantošanu ĀKK valstīs, tādējādi mazinot to neaizsargātību pret sekām, ko izraisa pasaules tirgu svārstības; |
| --- | --- |

26.

aicina pilnveidot tehnisko, finansiālo un cilvēkresursu spēju, atbalstot mazās lauku saimniecības, vietējos tirgus un lai veicinātu modernu lauksaimniecības tehnoloģiju izmantošanu ĀKK valstīs, tādējādi mazinot to neaizsargātību pret sekām, ko izraisa pasaules tirgu svārstības;

| 27. | aicina ES un ĀKK valstis piešķirt prioritāti lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas nodrošinājuma nozares attīstībai un noteikt to par prioritāro jomu, izstrādājot valsts stratēģijas dokumentus un nacionālās indikatīvās programmas; uzsver, ka jārisina pārtikas ražošanas un sadales problēma, lai novērstu badu ĀKK valstīs; ierosina arī attīstīt pilsētu lauksaimniecību; |
| --- | --- |

27.

aicina ES un ĀKK valstis piešķirt prioritāti lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas nodrošinājuma nozares attīstībai un noteikt to par prioritāro jomu, izstrādājot valsts stratēģijas dokumentus un nacionālās indikatīvās programmas; uzsver, ka jārisina pārtikas ražošanas un sadales problēma, lai novērstu badu ĀKK valstīs; ierosina arī attīstīt pilsētu lauksaimniecību;

| 28. | aicina ES sadarboties ar reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zivsaimniecību un attīstītu ĀKK valstu zivju pārstrādes potenciālu; |
| --- | --- |

28.

aicina ES sadarboties ar reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zivsaimniecību un attīstītu ĀKK valstu zivju pārstrādes potenciālu;

Klimata pārmaiņas

| 29. | atgādina, ka līdz 2020. gadam ir nepieciešami USD 100 miljardi gadā, lai palīdzētu valstīm risināt klimata pārmaiņu problēmas; aicina ĀKK valstis, izstrādājot nacionālās pielāgošanās programmas, noteikt savas prioritātes cīņā pret klimata pārmaiņām; uzver, ka finansējumu nevar piešķirt no jau plānotā attīstības palīdzības budžeta, bet gan jārod jauni, papildu līdzekļi; |
| --- | --- |

29.

atgādina, ka līdz 2020. gadam ir nepieciešami USD 100 miljardi gadā, lai palīdzētu valstīm risināt klimata pārmaiņu problēmas; aicina ĀKK valstis, izstrādājot nacionālās pielāgošanās programmas, noteikt savas prioritātes cīņā pret klimata pārmaiņām; uzver, ka finansējumu nevar piešķirt no jau plānotā attīstības palīdzības budžeta, bet gan jārod jauni, papildu līdzekļi;

| 30. | uzsver, ka attīstības valstīm klimata pārmaiņu mazināšana ir grūts uzdevums, taču tas rada iespēju ar donoru finansiālo un tehnisko palīdzību veicināt zaļo tehnoloģiju izmantošanu valsts attīstībā (zaļā attīstība), veicot tehnoloģiju pārnesi (saules enerģija u. c.), un radīt zaļās darbavietas; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka attīstības valstīm klimata pārmaiņu mazināšana ir grūts uzdevums, taču tas rada iespēju ar donoru finansiālo un tehnisko palīdzību veicināt zaļo tehnoloģiju izmantošanu valsts attīstībā (zaļā attīstība), veicot tehnoloģiju pārnesi (saules enerģija u. c.), un radīt zaļās darbavietas;

| 31. | pauž nožēlu, ka Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē netika noslēgts juridiski saistošs nolīgums, un tāpēc prasa ĀKK un ES kopēju stratēģiju, lai ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām līgumslēdzēju pušu 16. konferencē Meksikā panāktu īstas saistības; |
| --- | --- |

31.

pauž nožēlu, ka Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmē netika noslēgts juridiski saistošs nolīgums, un tāpēc prasa ĀKK un ES kopēju stratēģiju, lai ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām līgumslēdzēju pušu 16. konferencē Meksikā panāktu īstas saistības;

| 32. | norāda, ka ir svarīgi izveidot pasaules aliansi cīņai pret klimata pārmaiņām, kura sniegtu lielāku atbalstu visnabadzīgākām attīstības valstīm, kuras ir visvairāk pakļautas klimata pārmaiņām, jo īpaši vismazāk attīstītās valstis un mazo salu attīstības valstis; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka ir svarīgi izveidot pasaules aliansi cīņai pret klimata pārmaiņām, kura sniegtu lielāku atbalstu visnabadzīgākām attīstības valstīm, kuras ir visvairāk pakļautas klimata pārmaiņām, jo īpaši vismazāk attīstītās valstis un mazo salu attīstības valstis;

| 33. | uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem tālāk nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

33.

uzdod tās līdzpriekšsēdētājiem tālāk nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, ES Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai un Panāfrikas parlamentam.

REZOLŪCIJA (9)

par Haiti rehabilitāciju un atjaunošanu pēc katastrofas un saikni starp nabadzību un dabas katastrofām

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

ņemot vērā sanāksmi Tenerifē (Spānijā), kas norisinājās no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim,

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

ņemot vērā G7 samitu, kas norisinājās Ikaluitā (Kanādā) 2010. gada 6. februārī,

ņemot vērā Starptautisko līdzekļu devēju konferenci “Par jaunu nākotni Haiti”, kas norisinājās Ņujorkā 2010. gada 31. martā,

ņemot vērā 2010. gada 25. janvārī Monreālā notikušās palīdzības sagatavošanai veltītās ministru konferences secinājumus,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. janvārī rīkotās debates par zemestrīci Haiti, kurās piedalījās Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos baronese Eštone,

ņemot vērā 2010. gada 18. janvārī Briselē notikušās Ārlietu padomes ārkārtas sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misiju Haiti (MINUSTAH),

| A. | tā kā Haiti 2010. gada 12. janvārī notika zemestrīce, kuras stiprums bija 7,3 balles pēc Rihtera skalas un kura izraisīja katastrofālus postījumus Portoprensā, Žakmelā un citos reģiona ciematos, un tā kā pēc zemestrīces notika vēl neskaitāmi spēcīgi atkārtoti grūdieni, kas turpināja ietekmēt valsti; |
| --- | --- |

A.

tā kā Haiti 2010. gada 12. janvārī notika zemestrīce, kuras stiprums bija 7,3 balles pēc Rihtera skalas un kura izraisīja katastrofālus postījumus Portoprensā, Žakmelā un citos reģiona ciematos, un tā kā pēc zemestrīces notika vēl neskaitāmi spēcīgi atkārtoti grūdieni, kas turpināja ietekmēt valsti;

| B. | tā kā provizoriskie aprēķini liecina, ka gāja bojā vairāk nekā 200 000 cilvēku, 250 000 cilvēku guva ievainojumus un ir tieši skarti vairāk nekā 3 miljoni cilvēku; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misija Haiti (MINUSTAH) ir samaksājusi augstu cenu un sēro par 146 bojāgājušiem cilvēkiem un 70 cilvēkiem, kas pasludināti par bezvēsts pazudušiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā provizoriskie aprēķini liecina, ka gāja bojā vairāk nekā 200 000 cilvēku, 250 000 cilvēku guva ievainojumus un ir tieši skarti vairāk nekā 3 miljoni cilvēku; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misija Haiti (MINUSTAH) ir samaksājusi augstu cenu un sēro par 146 bojāgājušiem cilvēkiem un 70 cilvēkiem, kas pasludināti par bezvēsts pazudušiem;

| C. | tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) ziņojumu īpaši līdz lietus sezonai visā valstī ir jānodrošina patvērums aptuveni vienam miljonam cilvēku un ir vismaz 500 000 valsts iekšienē pārvietoto cilvēku; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) ziņojumu īpaši līdz lietus sezonai visā valstī ir jānodrošina patvērums aptuveni vienam miljonam cilvēku un ir vismaz 500 000 valsts iekšienē pārvietoto cilvēku;

| D. | tā kā vēl pirms 2010. gada 12. janvārī notikušās zemestrīces valstī plosījās viesuļvētras un tropu vētras 2008. gadā, kuras izraisīja postījumus 15 % vērtībā no IKP; |
| --- | --- |

D.

tā kā vēl pirms 2010. gada 12. janvārī notikušās zemestrīces valstī plosījās viesuļvētras un tropu vētras 2008. gadā, kuras izraisīja postījumus 15 % vērtībā no IKP;

| E. | tā kā valstī, kurā gandrīz 60 % iedzīvotāji mīt lauku reģionos un 70 % (12 miljoni cilvēku) iztiek ar mazāk nekā USD 2 dienā, aptuveni 1,8 miljoni cilvēku dzīvoja pārtikas trūkumā vēl pirms zemestrīces; |
| --- | --- |

E.

tā kā valstī, kurā gandrīz 60 % iedzīvotāji mīt lauku reģionos un 70 % (12 miljoni cilvēku) iztiek ar mazāk nekā USD 2 dienā, aptuveni 1,8 miljoni cilvēku dzīvoja pārtikas trūkumā vēl pirms zemestrīces;

| F. | tā kā šī ārkārtējā nabadzība ir saasinājusi zemestrīces postošās sekas un valsts piedzīvo vienu no smagākajām humānajām krīzēm tās pastāvēšanas vēsturē; |
| --- | --- |

F.

tā kā šī ārkārtējā nabadzība ir saasinājusi zemestrīces postošās sekas un valsts piedzīvo vienu no smagākajām humānajām krīzēm tās pastāvēšanas vēsturē;

| G. | tā kā Komisija ir piekritusi piešķirt EUR 137 miljonus īstermiņa vajadzībām un vismaz EUR 200 miljonus vidēja termiņa un ilgtermiņa vajadzībām un dalībvalstis piešķirs vēl EUR 92 miljonus; tā kā saskaņā ar Amerikas Attīstības bankas aplēsēm būs nepieciešami EUR 10,2 miljardi Haiti atjaunošanai, ieguldot EUR 2 miljardus gadā; ņemot vērā Dienvidamerikas valstu savienības lēmumu izveidot Haiti atbalsta fondu, kura finansējums ir EUR 217 miljoni; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija ir piekritusi piešķirt EUR 137 miljonus īstermiņa vajadzībām un vismaz EUR 200 miljonus vidēja termiņa un ilgtermiņa vajadzībām un dalībvalstis piešķirs vēl EUR 92 miljonus; tā kā saskaņā ar Amerikas Attīstības bankas aplēsēm būs nepieciešami EUR 10,2 miljardi Haiti atjaunošanai, ieguldot EUR 2 miljardus gadā; ņemot vērā Dienvidamerikas valstu savienības lēmumu izveidot Haiti atbalsta fondu, kura finansējums ir EUR 217 miljoni;

| H. | tā kā Haiti ir milzīgs ārējais parāds — aptuveni 1 miljards ASV dolāru, kas bija šķērslis valsts attīstībai vēl pirms zemestrīces un var apdraudēt tās atgūšanās centienus; |
| --- | --- |

H.

tā kā Haiti ir milzīgs ārējais parāds — aptuveni 1 miljards ASV dolāru, kas bija šķērslis valsts attīstībai vēl pirms zemestrīces un var apdraudēt tās atgūšanās centienus;

| I. | ņemot vērā G7 ministru lēmumu dzēst Haiti parādu, kā arī to, ka Haiti parāds G7 dalībvalstīm ir tikai 214 miljoni ASV dolāru no kopējās summas 890 miljonu ASV dolāru apmērā; |
| --- | --- |

I.

ņemot vērā G7 ministru lēmumu dzēst Haiti parādu, kā arī to, ka Haiti parāds G7 dalībvalstīm ir tikai 214 miljoni ASV dolāru no kopējās summas 890 miljonu ASV dolāru apmērā;

| J. | tā kā, atskaitot tūlītējos glābšanas darbus, ir nepieciešama ilgtermiņa starptautiska apņemšanas ieguldīt vidēja un ilgtermiņa atjaunošanas pūles cilvēku iztikas līdzekļu, izpostītās infrastruktūras, valsts iestāžu un ekonomisko darbību atjaunošanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā, atskaitot tūlītējos glābšanas darbus, ir nepieciešama ilgtermiņa starptautiska apņemšanas ieguldīt vidēja un ilgtermiņa atjaunošanas pūles cilvēku iztikas līdzekļu, izpostītās infrastruktūras, valsts iestāžu un ekonomisko darbību atjaunošanā;

| 1. | izsaka visdziļāko līdzjūtību ar Haiti iedzīvotājiem, citu tautību personām un starptautisku organizāciju, tostarp ANO un Eiropas Komisijas, darbiniekiem un solidaritāti ar viņiem saistībā ar daudzajiem bojāgājušajiem un milzīgajiem postījumiem, ko izraisījusi ārkārtīgi spēcīgā zemestrīce; izsaka atzinību par Haiti iedzīvotāju apsveicamo drosmi un solidaritāti, kas uzreiz pēc katastrofas un pirms informācija par to nonāca plašsaziņas līdzekļos, izglāba tūkstošiem dzīvību un palīdzēja tūkstošiem ievainoto un bāreņu; |
| --- | --- |

1.

izsaka visdziļāko līdzjūtību ar Haiti iedzīvotājiem, citu tautību personām un starptautisku organizāciju, tostarp ANO un Eiropas Komisijas, darbiniekiem un solidaritāti ar viņiem saistībā ar daudzajiem bojāgājušajiem un milzīgajiem postījumiem, ko izraisījusi ārkārtīgi spēcīgā zemestrīce; izsaka atzinību par Haiti iedzīvotāju apsveicamo drosmi un solidaritāti, kas uzreiz pēc katastrofas un pirms informācija par to nonāca plašsaziņas līdzekļos, izglāba tūkstošiem dzīvību un palīdzēja tūkstošiem ievainoto un bāreņu;

| 2. | atzinīgi vērtē Haiti valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, kā arī ANO, NVO un citu divpusējo līdzekļu devēju centienus sniegt palīdzību Haiti iedzīvotājiem un izsaka atzinību par glābšanas organizāciju un atsevišķu personu no Eiropas Savienības, ĀKK valstīm, kā arī visas pasaules ieguldīto darbu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Haiti valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības, kā arī ANO, NVO un citu divpusējo līdzekļu devēju centienus sniegt palīdzību Haiti iedzīvotājiem un izsaka atzinību par glābšanas organizāciju un atsevišķu personu no Eiropas Savienības, ĀKK valstīm, kā arī visas pasaules ieguldīto darbu;

| 3. | pauž dziļu atzinību par Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstu un starptautisko partneru solidaritāti, kuri pulcējās Starptautisko donoru konferencē “Par jaunu nākotni Haiti” Ņujorkā 2010. gada 31. martā, kuras gaitā tika pausta apņemšanās nodrošināt līdzekļus 9,9 miljardu ASV dolāru apmērā nākamo trīs gadu laikā un pēc tam, un mudina starptautisko sabiedrību pildīt šīs vēsturiskās apņemšanās; |
| --- | --- |

3.

pauž dziļu atzinību par Apvienoto Nāciju Organizācijas dalībvalstu un starptautisko partneru solidaritāti, kuri pulcējās Starptautisko donoru konferencē “Par jaunu nākotni Haiti” Ņujorkā 2010. gada 31. martā, kuras gaitā tika pausta apņemšanās nodrošināt līdzekļus 9,9 miljardu ASV dolāru apmērā nākamo trīs gadu laikā un pēc tam, un mudina starptautisko sabiedrību pildīt šīs vēsturiskās apņemšanās;

| 4. | atbalsta faktu, ka starptautiskie līdzekļu devēji pielāgoja savus ieguldījumus Rīcības plānam par Haiti valsts atjaunošanu un attīstību, ar kuru iepazīstināja Haiti prezidents René Préval, dodot skaidru zīmi, ka Haiti valsts iestādēm būs vadošā loma ilgtermiņa atjaunošanas centienos; |
| --- | --- |

4.

atbalsta faktu, ka starptautiskie līdzekļu devēji pielāgoja savus ieguldījumus Rīcības plānam par Haiti valsts atjaunošanu un attīstību, ar kuru iepazīstināja Haiti prezidents René Préval, dodot skaidru zīmi, ka Haiti valsts iestādēm būs vadošā loma ilgtermiņa atjaunošanas centienos;

| 5. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi, ka ANO Haiti valdības aizgādībā aizvien ir vadošā loma visu civilo un militāro operāciju koordinēšanā attiecībā uz drošības atjaunošanu un humāno palīdzību, kā arī atjaunošanu un attīstību; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi, ka ANO Haiti valdības aizgādībā aizvien ir vadošā loma visu civilo un militāro operāciju koordinēšanā attiecībā uz drošības atjaunošanu un humāno palīdzību, kā arī atjaunošanu un attīstību;

| 6. | aicina ANO pārskatīt MINUSTAH pilnvaras sadarbībā ar Haiti valsts iestādēm, lai atbilstīgi reaģētu uz valsts vajadzībām pēc katastrofas, īpašu uzmanību pievēršot drošības jautājumiem; |
| --- | --- |

6.

aicina ANO pārskatīt MINUSTAH pilnvaras sadarbībā ar Haiti valsts iestādēm, lai atbilstīgi reaģētu uz valsts vajadzībām pēc katastrofas, īpašu uzmanību pievēršot drošības jautājumiem;

| 7. | aicina veikt visaptverošu novērtējumu, lai noteiktu iedzīvotāju īstermiņa un ilgtermiņa vajadzības un precizētu starptautiskās sabiedrības iesaistīšanos atjaunošanas procesā, aptverot visus trīs posmus: ārkārtas palīdzību, rehabilitāciju un atjaunošanu; |
| --- | --- |

7.

aicina veikt visaptverošu novērtējumu, lai noteiktu iedzīvotāju īstermiņa un ilgtermiņa vajadzības un precizētu starptautiskās sabiedrības iesaistīšanos atjaunošanas procesā, aptverot visus trīs posmus: ārkārtas palīdzību, rehabilitāciju un atjaunošanu;

| 8. | pauž dziļas bažas par vismazāk aizsargāto iedzīvotāju, īpaši sieviešu, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku, labklājību; aicina Komisiju un ANO pievērst īpašu uzmanību un īpaši atbalstīt sieviešu līdzdalību atjaunošanas centienos, aktīvi iesaistot viņas visu glābšanas un pārbūves programmu rehabilitācijas, atjaunošanas un novērtēšanas posmā; |
| --- | --- |

8.

pauž dziļas bažas par vismazāk aizsargāto iedzīvotāju, īpaši sieviešu, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku, labklājību; aicina Komisiju un ANO pievērst īpašu uzmanību un īpaši atbalstīt sieviešu līdzdalību atjaunošanas centienos, aktīvi iesaistot viņas visu glābšanas un pārbūves programmu rehabilitācijas, atjaunošanas un novērtēšanas posmā;

| 9. | uzsver, ka bērniem bez pieaugušo pavadības un bērniem, kas nošķirti no savas ģimenes, jāsniedz pakalpojumi, kuru mērķis ir pēc iespējas ātrāk atgriezt viņus ģimenē vai nodot ierasto aprūpētāju uzraudzībā; aicina ES un starptautisko sabiedrību steidzami novērtēt koordinēta plāna nepieciešamību situācijas risināšanai attiecībā uz tūkstošiem bērnu, kas zemestrīces rezultātā ir kļuvuši par bāreņiem; uzsver nelikumīgas adopcijas un bērnu tirdzniecības radīto nopietno risku; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka bērniem bez pieaugušo pavadības un bērniem, kas nošķirti no savas ģimenes, jāsniedz pakalpojumi, kuru mērķis ir pēc iespējas ātrāk atgriezt viņus ģimenē vai nodot ierasto aprūpētāju uzraudzībā; aicina ES un starptautisko sabiedrību steidzami novērtēt koordinēta plāna nepieciešamību situācijas risināšanai attiecībā uz tūkstošiem bērnu, kas zemestrīces rezultātā ir kļuvuši par bāreņiem; uzsver nelikumīgas adopcijas un bērnu tirdzniecības radīto nopietno risku;

| 10. | mudina ES atbalstīt pagaidu moratoriju attiecībā uz bērnu adopciju no Haiti divu gadu garumā pēc viņu izcelsmes noskaidrošanas centienu uzsākšanas; aicina ES ieguldīt pūles, lai nodrošinātu bērnu pamatvajadzības, izveidotu pagaidu skolas un steidzamā kārtā sniegtu bērniem padomus; |
| --- | --- |

10.

mudina ES atbalstīt pagaidu moratoriju attiecībā uz bērnu adopciju no Haiti divu gadu garumā pēc viņu izcelsmes noskaidrošanas centienu uzsākšanas; aicina ES ieguldīt pūles, lai nodrošinātu bērnu pamatvajadzības, izveidotu pagaidu skolas un steidzamā kārtā sniegtu bērniem padomus;

| 11. | aktīvi aicina Eiropas Komisiju un starptautisko sabiedrību uzraudzīt Haiti iedzīvotāju, īpaši sieviešu un bērnu, veselības stāvokli; |
| --- | --- |

11.

aktīvi aicina Eiropas Komisiju un starptautisko sabiedrību uzraudzīt Haiti iedzīvotāju, īpaši sieviešu un bērnu, veselības stāvokli;

| 12. | aicina starptautisko sabiedrību dzēst Haiti Republikas ārējo parādu pilnā apmērā un izsaka atzinību visiem, kas to jau ir izdarījuši vai ir paziņojuši par nodomu šādi rīkoties; uzsver, ka ir jāsniedz jebkāda veida ārkārtas palīdzība zemestrīces gadījumā subsīdiju vai aizdevumu, kas nerada parādu, veidā; |
| --- | --- |

12.

aicina starptautisko sabiedrību dzēst Haiti Republikas ārējo parādu pilnā apmērā un izsaka atzinību visiem, kas to jau ir izdarījuši vai ir paziņojuši par nodomu šādi rīkoties; uzsver, ka ir jāsniedz jebkāda veida ārkārtas palīdzība zemestrīces gadījumā subsīdiju vai aizdevumu, kas nerada parādu, veidā;

| 13. | atbalsta ES un citu līdzekļu devēju centienus veicināt pārtikas ražošanu vietējā mērogā, atjaunojot izpostīto infrastruktūru un nodrošinot nepieciešamo materiālu (sēklas, mēslojums un darbarīki) pieejamību mazajiem lauksaimniekiem — īpaši attiecībā uz pavasara stādīšanas sezonu, kas sāksies martā un kuras rezultātā tiek saražoti 60 % valsts pārtikas krājumu; aicina ES un citus starptautiskos donorus izmantot jebkuru iespēju iegādāties vietējā mērogā ražoto pārtiku glābšanas vajadzībām, tādējādi sniedzot būtisku ieguldījumu lauku ekonomikas atbalstīšanā un vietējo ražotāju aizsardzībā; |
| --- | --- |

13.

atbalsta ES un citu līdzekļu devēju centienus veicināt pārtikas ražošanu vietējā mērogā, atjaunojot izpostīto infrastruktūru un nodrošinot nepieciešamo materiālu (sēklas, mēslojums un darbarīki) pieejamību mazajiem lauksaimniekiem — īpaši attiecībā uz pavasara stādīšanas sezonu, kas sāksies martā un kuras rezultātā tiek saražoti 60 % valsts pārtikas krājumu; aicina ES un citus starptautiskos donorus izmantot jebkuru iespēju iegādāties vietējā mērogā ražoto pārtiku glābšanas vajadzībām, tādējādi sniedzot būtisku ieguldījumu lauku ekonomikas atbalstīšanā un vietējo ražotāju aizsardzībā;

| 14. | uzsver, ka ir nepieciešams pievērst īpašu uzmanību ilgtermiņa ieguldījumiem pret zemestrīcēm noturīgu ēku būvniecībā, kuras atbilst attiecīgiem tehniskiem standartiem, un pamata infrastruktūrā, piemēram, ūdens apgādē, autoceļos, elektrībā un tehnoloģiju pārnesē, kuru nebija vai kuras bija lielā mērā neatbilstīgas vēl pirms zemestrīces, tādējādi saasinot dabas katastrofu iespējamo ietekmi; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir nepieciešams pievērst īpašu uzmanību ilgtermiņa ieguldījumiem pret zemestrīcēm noturīgu ēku būvniecībā, kuras atbilst attiecīgiem tehniskiem standartiem, un pamata infrastruktūrā, piemēram, ūdens apgādē, autoceļos, elektrībā un tehnoloģiju pārnesē, kuru nebija vai kuras bija lielā mērā neatbilstīgas vēl pirms zemestrīces, tādējādi saasinot dabas katastrofu iespējamo ietekmi;

| 15. | aicina izveidot Apvienoto Nāciju Organizācijas pārvaldītu fondu, lai finansētu sabiedrības informēšanas un apmācības pasākumus, aizsargsistēmas un agrās brīdināšanas sistēmas, atbilstīgu aizsargkonstrukciju būvniecību un ārkārtas gadījumiem paredzēta medicīniskā un higiēnas aprīkojuma krājumu veidošanu; |
| --- | --- |

15.

aicina izveidot Apvienoto Nāciju Organizācijas pārvaldītu fondu, lai finansētu sabiedrības informēšanas un apmācības pasākumus, aizsargsistēmas un agrās brīdināšanas sistēmas, atbilstīgu aizsargkonstrukciju būvniecību un ārkārtas gadījumiem paredzēta medicīniskā un higiēnas aprīkojuma krājumu veidošanu;

| 16. | aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt, ka Haiti iedzīvotāji un valdība ir galvenās atjaunošanas procesā iesaistītās puses, kas atrodas demokrātiskā parlamenta uzraudzībā, tādējādi ļaujot tiem veidot savu kopīgo nākotni; lūdz Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis nodot to rīcībā ES kompetences un tādējādi stiprināt valsts un vietējo, reģionālo un apakšreģionālo kapacitāti; |
| --- | --- |

16.

aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt, ka Haiti iedzīvotāji un valdība ir galvenās atjaunošanas procesā iesaistītās puses, kas atrodas demokrātiskā parlamenta uzraudzībā, tādējādi ļaujot tiem veidot savu kopīgo nākotni; lūdz Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis nodot to rīcībā ES kompetences un tādējādi stiprināt valsts un vietējo, reģionālo un apakšreģionālo kapacitāti;

| 17. | mudina starptautisko sabiedrību nodrošināt tās darba kārtībā pietiekami lielu uzmanību jautājumam par nabadzības mazināšanu Haiti pat tad, kad tas vairs nav plašsaziņas līdzekļu uzmanības centrā, lai palīdzētu tai pēc šīs katastrofas kļūt par pilnībā funkcionējošu demokrātiju, kuras ekonomika spēj uzturēt iedzīvotājus; |
| --- | --- |

17.

mudina starptautisko sabiedrību nodrošināt tās darba kārtībā pietiekami lielu uzmanību jautājumam par nabadzības mazināšanu Haiti pat tad, kad tas vairs nav plašsaziņas līdzekļu uzmanības centrā, lai palīdzētu tai pēc šīs katastrofas kļūt par pilnībā funkcionējošu demokrātiju, kuras ekonomika spēj uzturēt iedzīvotājus;

| 18. | mudina ES sadarboties ar Haiti valsts iestādēm katastrofu novēršanas un to seku mazināšanas mehānisma izveidē un ilgtermiņa kapacitātes pārvaldībā, īpaši uzsverot, ka atjaunošanas centienu pamatā jābūt valsts prioritātēm, vienlaikus ievērojot atbalsta efektivitātes principus un atbalstot Haiti iestādes, lai nodrošinātu tās ar efektīvas administrēšanas spēju; atbalsta prezidenta René Préval priekšlikumu izveidot pastāvīgu ANO struktūrvienību, kas jau no pirmās dienas spēj pārvaldīt dabas katastrofu izraisītas krīzes; |
| --- | --- |

18.

mudina ES sadarboties ar Haiti valsts iestādēm katastrofu novēršanas un to seku mazināšanas mehānisma izveidē un ilgtermiņa kapacitātes pārvaldībā, īpaši uzsverot, ka atjaunošanas centienu pamatā jābūt valsts prioritātēm, vienlaikus ievērojot atbalsta efektivitātes principus un atbalstot Haiti iestādes, lai nodrošinātu tās ar efektīvas administrēšanas spēju; atbalsta prezidenta René Préval priekšlikumu izveidot pastāvīgu ANO struktūrvienību, kas jau no pirmās dienas spēj pārvaldīt dabas katastrofu izraisītas krīzes;

| 19. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi uzsākt plaša mēroga apmežošanu Haiti, ņemot vērā, ka pašreizējā situācijā valsts ir ļoti neaizsargāta pret visu veidu dabas katastrofām, un rast ekonomiskas un ilgtspējīgas alternatīvas mežu izciršanai ēdiena gatavošanas vajadzībām; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi uzsākt plaša mēroga apmežošanu Haiti, ņemot vērā, ka pašreizējā situācijā valsts ir ļoti neaizsargāta pret visu veidu dabas katastrofām, un rast ekonomiskas un ilgtspējīgas alternatīvas mežu izciršanai ēdiena gatavošanas vajadzībām;

| 20. | aicina Eiropas Savienības augsto pārstāvi ārlietu un drošības politikas jautājumos un Starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un reaģēšanas krīzes situācijās komisāri sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju uzņemties vadošo lomu, koordinējot ES atbildi uz krīzes situāciju un izmantojot Lisabonas līgumā paredzētos jaunos pienākumus, lai labāk koordinētu ES atbildi uz turpmākajām krīzēm, vienlaikus balstoties uz to, kas ir sasniegts līdz šim; |
| --- | --- |

20.

aicina Eiropas Savienības augsto pārstāvi ārlietu un drošības politikas jautājumos un Starptautiskās sadarbības, humānās palīdzības un reaģēšanas krīzes situācijās komisāri sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju uzņemties vadošo lomu, koordinējot ES atbildi uz krīzes situāciju un izmantojot Lisabonas līgumā paredzētos jaunos pienākumus, lai labāk koordinētu ES atbildi uz turpmākajām krīzēm, vienlaikus balstoties uz to, kas ir sasniegts līdz šim;

| 21. | aktīvi iedrošina izveidot starptautiskā līmenī funkcionējošus civilās aizsardzības mehānismus, kurus varētu izmantotu Haiti līdzīgās situācijās, pamatojoties uz priekšlaicīgu izvietošanu reģionos vai atkarībā no katastrofu biežuma vai paredzamības; |
| --- | --- |

21.

aktīvi iedrošina izveidot starptautiskā līmenī funkcionējošus civilās aizsardzības mehānismus, kurus varētu izmantotu Haiti līdzīgās situācijās, pamatojoties uz priekšlaicīgu izvietošanu reģionos vai atkarībā no katastrofu biežuma vai paredzamības;

| 22. | aicina Eiropas Komisiju izteikt priekšlikumus, lai pēc iespējas ātrāk izveidotu ES civilās aizsardzības spēkus, kuru pamatā būtu ES civilās aizsardzības mehānisms, tādējādi dodot ES iespēju izmantot visus resursus, kas nepieciešami sākotnējās ārkārtas humānās palīdzības sniegšanai 24 stundu laikā pēc katastrofas; |
| --- | --- |

22.

aicina Eiropas Komisiju izteikt priekšlikumus, lai pēc iespējas ātrāk izveidotu ES civilās aizsardzības spēkus, kuru pamatā būtu ES civilās aizsardzības mehānisms, tādējādi dodot ES iespēju izmantot visus resursus, kas nepieciešami sākotnējās ārkārtas humānās palīdzības sniegšanai 24 stundu laikā pēc katastrofas;

| 23. | ņemot vērā reģionālās integrācijas un sadarbības nozīmi Karību jūras reģionā, aicina Eiropas Savienību piešķirt īpašus līdzekļus Francijas nomaļākajiem Karību jūras reģioniem (Gvadelupei, Martinikai, Gvajānai), lai tie varētu turpināt aktīvu palīdzības sniegšanu Haiti iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

23.

ņemot vērā reģionālās integrācijas un sadarbības nozīmi Karību jūras reģionā, aicina Eiropas Savienību piešķirt īpašus līdzekļus Francijas nomaļākajiem Karību jūras reģioniem (Gvadelupei, Martinikai, Gvajānai), lai tie varētu turpināt aktīvu palīdzības sniegšanu Haiti iedzīvotājiem;

| 24. | aktīvi aicina atjaunoto Haiti valdību darīt visu iespējamo demokrātijas izveidei un stiprināšanai Haiti; |
| --- | --- |

24.

aktīvi aicina atjaunoto Haiti valdību darīt visu iespējamo demokrātijas izveidei un stiprināšanai Haiti;

| 25. | atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības pozitīvo atbildi uz Senegālas prezidenta Abdoulaye Wade priekšlikumu, kuram pausts atbalsts Senegālas parlamenta rezolūcijā, par Haiti iedzīvotāju tiesībām atgriezties un mudina starptautisko sabiedrību virzīt tālāk šo priekšlikumu, pieņemot ANO rezolūciju; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Āfrikas Savienības pozitīvo atbildi uz Senegālas prezidenta Abdoulaye Wade priekšlikumu, kuram pausts atbalsts Senegālas parlamenta rezolūcijā, par Haiti iedzīvotāju tiesībām atgriezties un mudina starptautisko sabiedrību virzīt tālāk šo priekšlikumu, pieņemot ANO rezolūciju;

| 26. | uzdod priekšsēdētāja vietniekiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Haiti prezidentam un valdībai, ĀKK Padomei, Caricom dalībvalstīm, Āfrikas Savienības Komisijai, ANO ģenerālsekretāra vietniekam humānās palīdzības jautājumos un ārkārtas palīdzības koordinatoram, Pasaules Bankai. Starptautiskajam Valūtas fondam un Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

26.

uzdod priekšsēdētāja vietniekiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, Haiti prezidentam un valdībai, ĀKK Padomei, Caricom dalībvalstīm, Āfrikas Savienības Komisijai, ANO ģenerālsekretāra vietniekam humānās palīdzības jautājumos un ārkārtas palīdzības koordinatoram, Pasaules Bankai. Starptautiskajam Valūtas fondam un Eiropas Savienības dalībvalstu valdībām.

REZOLŪCIJA (10)

par atbalstu miera nostiprināšanai Dienvidsudānā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

ņemot vērā sanāksmi Tenerifē (Spānijā), kas norisinājās no 2010. gada 29. marta līdz 1. aprīlim,

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

ņemot vērā Visaptverošo miera līgumu (CPA), ko 2005. gada janvārī parakstīja Sudānas valdība un SPLM/A (Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija),

ņemot vērā Sudānas Pagaidu konstitūciju, kas tika pieņemta 2005. gadā,

ņemot vērā Sudānas ratificēto Starptautisko paktu par pilsoņu un politiskajām tiesībām un Āfrikas Cilvēka un tautu tiesību hartu,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas par Sudānu,

ņemot vērā Āfrikas Savienības Pēckonflikta atjaunošanas un attīstības ministru komitejas darbu Sudānā un citas Āfrikas Savienības iniciatīvas,

ņemot vērā Āfrikas Savienības Komisijas priekšsēdētāja ziņojumu par Visaptverošā miera līguma (CPA) ieviešanas procesu,

ņemot vērā Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 201. sanāksmes, kas norisinājās Adisabebā 2009. gada 26. augustā, paziņojumu,

ņemot vērā ES Rīcības kodeksu attiecībā uz kājnieku un vieglo ieroču tirdzniecību un ANO parasto ieroču sistēmas,

ņemot vērā tās iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu un Eiropas Parlamenta un Panāfrikas Parlamenta rezolūcijas par Sudānu,

ņemot vērā ES Padomes secinājumus par Sudānu,

ņemot vērā Starptautiskās krīzes grupas 2009. gada 17. decembra Politikas informatīvo ziņojumu “Sudāna — sabrukuma novēršana”,

ņemot vērā NVO 2010. gada janvāra kopīgo ziņojumu “Miera glābšana Dienvidsudānā”,

| A. | tā kā CPA izbeidza šausmīgu un postošu pilsoņu karu, kā rezultātā gāja bojā vairāk nekā divi miljoni Sudānas iedzīvotāju un gandrīz četri miljoni iedzīvotāju devās bēgļu gaitās un pārvietojās valsts iekšienē; |
| --- | --- |

A.

tā kā CPA izbeidza šausmīgu un postošu pilsoņu karu, kā rezultātā gāja bojā vairāk nekā divi miljoni Sudānas iedzīvotāju un gandrīz četri miljoni iedzīvotāju devās bēgļu gaitās un pārvietojās valsts iekšienē;

| B. | apzinoties, ka par šā pilsoņu kara, kā arī vardarbības pastiprināšanās cēloni var uzskatīt:






  — | strīdus par dabas resursiem un varas sadalījumu, |
| --- | --- | --- |

B.

apzinoties, ka par šā pilsoņu kara, kā arī vardarbības pastiprināšanās cēloni var uzskatīt:

—

strīdus par dabas resursiem un varas sadalījumu,

| — | kājnieku un vieglo ieroču plašo pieejamību, |
| --- | --- |

—

kājnieku un vieglo ieroču plašo pieejamību,

| — | Ugandas dumpinieku grupas Lord’s Resistance Army (LRA), kas savas darbības izvērš no Ugandas ārpuses, nerimstošos biežos, nežēlīgos un asiņainos iebrukumus; |
| --- | --- |

—

Ugandas dumpinieku grupas Lord’s Resistance Army (LRA), kas savas darbības izvērš no Ugandas ārpuses, nerimstošos biežos, nežēlīgos un asiņainos iebrukumus;

| C. | tā kā CPA ir noteikts pagaidu periods sešu gadu garumā (no 2005. līdz 2011. gadam), kurā ir precizēti “miera dividenžu” sadaļā sasniedzamie mērķi un atsevišķi svarīgākie datumi, piemēram, valsts parlamenta vēlēšanas, kas sākotnēji bija paredzētas 2009. gadā, un referendums par Dienvidsudānas iedzīvotāju pašnoteikšanos, kas ir paredzēts 2011. gada janvārī; |
| --- | --- |

C.

tā kā CPA ir noteikts pagaidu periods sešu gadu garumā (no 2005. līdz 2011. gadam), kurā ir precizēti “miera dividenžu” sadaļā sasniedzamie mērķi un atsevišķi svarīgākie datumi, piemēram, valsts parlamenta vēlēšanas, kas sākotnēji bija paredzētas 2009. gadā, un referendums par Dienvidsudānas iedzīvotāju pašnoteikšanos, kas ir paredzēts 2011. gada janvārī;

| D. | tā kā gaidāmās valsts parlamenta vēlēšanas ir pirmās vēlēšanas, kas notiks pēc CPA noslēgšanas, un tām ir būtiska nozīme miera procesā, lai pēc tam varētu rīkot referendumu par Dienvidsudānas pašnoteikšanos un Abjejas referendumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā gaidāmās valsts parlamenta vēlēšanas ir pirmās vēlēšanas, kas notiks pēc CPA noslēgšanas, un tām ir būtiska nozīme miera procesā, lai pēc tam varētu rīkot referendumu par Dienvidsudānas pašnoteikšanos un Abjejas referendumu;

| E. | tā kā pirms Dienvidu referenduma par pašnoteikšanos ir nepieciešams rast risinājumus attiecībā uz pilsonību, atlikušajām ziemeļu-dienvidu robežas demarkācijas daļām, pierobežas demilitarizāciju un resursu, tostarp naftas, koplietošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā pirms Dienvidu referenduma par pašnoteikšanos ir nepieciešams rast risinājumus attiecībā uz pilsonību, atlikušajām ziemeļu-dienvidu robežas demarkācijas daļām, pierobežas demilitarizāciju un resursu, tostarp naftas, koplietošanu;

| F. | tā kā abu pušu noslēgtajā līgumā, kurā SPLM/A ir paredzēts piešķirt 40 papildu vietas Valsts asamblejā, nav ietverts jautājums par tautas skaitīšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā abu pušu noslēgtajā līgumā, kurā SPLM/A ir paredzēts piešķirt 40 papildu vietas Valsts asamblejā, nav ietverts jautājums par tautas skaitīšanu;

| G. | tā kā SPLM nepiekrīt 2008. gada maija mājokļu un tautas skaitīšanas galīgo datu pareizībai; tā kā dienvidos tika reģistrēti 108 % no paredzamā balsstiesīgo vēlētāju skaita; |
| --- | --- |

G.

tā kā SPLM nepiekrīt 2008. gada maija mājokļu un tautas skaitīšanas galīgo datu pareizībai; tā kā dienvidos tika reģistrēti 108 % no paredzamā balsstiesīgo vēlētāju skaita;

| H. | tā kā nesen panāktais progress sarunās starp Nacionālo kongresa partiju (NCP) un SPLM par Dienvidsudānas referenduma likumu, referendumu Abjejas teritorijā un publiskās apspriedes Dienvidkordofānā un Zilās Nīlas reģionā ir pozitīvi soļi; |
| --- | --- |

H.

tā kā nesen panāktais progress sarunās starp Nacionālo kongresa partiju (NCP) un SPLM par Dienvidsudānas referenduma likumu, referendumu Abjejas teritorijā un publiskās apspriedes Dienvidkordofānā un Zilās Nīlas reģionā ir pozitīvi soļi;

| I. | tā kā ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-moon nepārprotami apliecināja, ka ANO sniegs atbalstu abām partijām to centienos panākt saistošu vienotību un nodrošināt Dienvidsudānas iedzīvotāju tiesības uz pašnoteikšanos, rīkojot referendumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-moon nepārprotami apliecināja, ka ANO sniegs atbalstu abām partijām to centienos panākt saistošu vienotību un nodrošināt Dienvidsudānas iedzīvotāju tiesības uz pašnoteikšanos, rīkojot referendumu;

| J. | tā kā ANO Miera uzturēšanas misija (UNMIS) tika izveidota 2005. gadā ar galveno mērķi atbalstīt CPA īstenošanu un izvietoja vairāk nekā 9 000 militāro darbinieku un tās pārziņā ir vairāk nekā 3 000 vietējo civiliedzīvotāju un starptautisko darbinieku; tā kā UNMIS uzmanības centrā ir CPA uzraudzība, kaitējot tās civilās aizsardzības pilnvarām; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO Miera uzturēšanas misija (UNMIS) tika izveidota 2005. gadā ar galveno mērķi atbalstīt CPA īstenošanu un izvietoja vairāk nekā 9 000 militāro darbinieku un tās pārziņā ir vairāk nekā 3 000 vietējo civiliedzīvotāju un starptautisko darbinieku; tā kā UNMIS uzmanības centrā ir CPA uzraudzība, kaitējot tās civilās aizsardzības pilnvarām;

| K. | tā kā Āfrikas Savienības Pēckonflikta atjaunošanas un attīstības ministru komiteja Sudānā tās sanāksmē 2010. gada janvārī uzsvēra, ka Sudānas partijām ir jādara viss nepieciešamais, lai atrisinātu ar CPA īstenošanu saistītos problēmjautājumus, tostarp sekmīgu vēlēšanu norisi un valsts demokrātisku pārveidošanu, robežu demarkāciju un Abjejas jautājuma atrisināšanu, pamatojoties uz Pastāvīgās šķīrējtiesas lēmumu, un jāizskata Dienvidsudānas nedrošuma jautājums; |
| --- | --- |

K.

tā kā Āfrikas Savienības Pēckonflikta atjaunošanas un attīstības ministru komiteja Sudānā tās sanāksmē 2010. gada janvārī uzsvēra, ka Sudānas partijām ir jādara viss nepieciešamais, lai atrisinātu ar CPA īstenošanu saistītos problēmjautājumus, tostarp sekmīgu vēlēšanu norisi un valsts demokrātisku pārveidošanu, robežu demarkāciju un Abjejas jautājuma atrisināšanu, pamatojoties uz Pastāvīgās šķīrējtiesas lēmumu, un jāizskata Dienvidsudānas nedrošuma jautājums;

| L. | tā kā kopš 2009. gada sākuma Dienvidsudānā cilšu cīņās ir gājuši bojā tūkstošiem cilvēku un vairums no upuriem ir sievietes un bērni attālos lauku reģionos; tā kā kopš 2010. gada sākuma simtiem cilvēku ir gājuši bojā vardarbības uzliesmojuma rezultātā Vārābas valstī; |
| --- | --- |

L.

tā kā kopš 2009. gada sākuma Dienvidsudānā cilšu cīņās ir gājuši bojā tūkstošiem cilvēku un vairums no upuriem ir sievietes un bērni attālos lauku reģionos; tā kā kopš 2010. gada sākuma simtiem cilvēku ir gājuši bojā vardarbības uzliesmojuma rezultātā Vārābas valstī;

| M. | tā kā Dienvidsudāna ir viens no mazāk attīstītajiem reģioniem pasaulē; tā kā saskaņā ar ANO Iedzīvotāju fonda aplēsēm Dienvidsudānā ir 24 % izglītoto cilvēku; tā kā 90 % sieviešu neprot nedz lasīt, nedz rakstīt; |
| --- | --- |

M.

tā kā Dienvidsudāna ir viens no mazāk attīstītajiem reģioniem pasaulē; tā kā saskaņā ar ANO Iedzīvotāju fonda aplēsēm Dienvidsudānā ir 24 % izglītoto cilvēku; tā kā 90 % sieviešu neprot nedz lasīt, nedz rakstīt;

| N. | tā kā saskaņā ar Vārābas Pārtikas programmu 2009. gadā vairāk nekā 350 000 iedzīvotāju bija spiesti pamest savas mājas vardarbības uzliesmojuma dēļ, padarot tos atkarīgus no pārtikas atbalsta; tā kā sezonālā lietus trūkums pagājušajā gadā iznīcināja ražu; tā kā kopumā 4,3 miljoniem cilvēku ir nepieciešams pārtikas atbalsts, un šis skaitlis ir palielinājies no aptuveni viena miljona iedzīvotāju pagājušajā gadā; |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Vārābas Pārtikas programmu 2009. gadā vairāk nekā 350 000 iedzīvotāju bija spiesti pamest savas mājas vardarbības uzliesmojuma dēļ, padarot tos atkarīgus no pārtikas atbalsta; tā kā sezonālā lietus trūkums pagājušajā gadā iznīcināja ražu; tā kā kopumā 4,3 miljoniem cilvēku ir nepieciešams pārtikas atbalsts, un šis skaitlis ir palielinājies no aptuveni viena miljona iedzīvotāju pagājušajā gadā;

| O. | tā kā saskaņā ar PVO Dienvidsudānā ir ārkārtīgi maz ārstu, uz 1000 iedzīvotājiem ir tikai 0,22 ārsti un atbilstīgi valdības apgalvojumiem tikai 25 % iedzīvotāju ir pieejami veselības pakalpojumi; tā kā Dienvidsudānā ir augstākā māšu mirstība pasaulē un septītā daļa bērnu mirst pirms 5 gadu vecuma sasniegšanas; tā kā saskaņā ar Dienvidsudānas AIDS komisiju iedzīvotāju zināšanas par HIV nesasniedz 10 % atzīmi; tā kā Dienvidsudānas valdība ir devusi zaļo gaismo veselības sistēmas atjaunošanas plānam; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar PVO Dienvidsudānā ir ārkārtīgi maz ārstu, uz 1000 iedzīvotājiem ir tikai 0,22 ārsti un atbilstīgi valdības apgalvojumiem tikai 25 % iedzīvotāju ir pieejami veselības pakalpojumi; tā kā Dienvidsudānā ir augstākā māšu mirstība pasaulē un septītā daļa bērnu mirst pirms 5 gadu vecuma sasniegšanas; tā kā saskaņā ar Dienvidsudānas AIDS komisiju iedzīvotāju zināšanas par HIV nesasniedz 10 % atzīmi; tā kā Dienvidsudānas valdība ir devusi zaļo gaismo veselības sistēmas atjaunošanas plānam;

| P. | tā kā donoru kopiena nav izpildījusi saistības, kuras tā uzņēmās 2005. gadā Oslo (Norvēģijā), un Dienvidsudāna ir reāli saņēmusi tikai nelielu daļu no apsolītās palīdzības 4,8 miljardu ASV dolāru apmērā; |
| --- | --- |

P.

tā kā donoru kopiena nav izpildījusi saistības, kuras tā uzņēmās 2005. gadā Oslo (Norvēģijā), un Dienvidsudāna ir reāli saņēmusi tikai nelielu daļu no apsolītās palīdzības 4,8 miljardu ASV dolāru apmērā;

| Q. | tā kā pēc CPA parakstīšanas Eiropas Komisija atsāka sadarbību ar Sudānu un ir novirzījusi vairāk nekā EUR 500 miljonus galvenokārt teritorijām, kurās ir paredzētas pēckonflikta atjaunošanas, rehabilitācijas un attīstības darbības; tā kā Sudāna ir nolēmusi neratificēt Kotonū nolīguma pirmo pārskatīto versiju un tā vairs nav tiesīga saņemt Eiropas Attīstības fonda atbalstu un tā kā Eiropas Komisija meklē risinājumu šai situācijai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pēc CPA parakstīšanas Eiropas Komisija atsāka sadarbību ar Sudānu un ir novirzījusi vairāk nekā EUR 500 miljonus galvenokārt teritorijām, kurās ir paredzētas pēckonflikta atjaunošanas, rehabilitācijas un attīstības darbības; tā kā Sudāna ir nolēmusi neratificēt Kotonū nolīguma pirmo pārskatīto versiju un tā vairs nav tiesīga saņemt Eiropas Attīstības fonda atbalstu un tā kā Eiropas Komisija meklē risinājumu šai situācijai;

| 1. | svinīgi apsola pilnībā īstenot CPA un steidzami lūdz visām iesaistītajām pusēm efektīvi un pilnībā ieviest to, lai veicinātu visaptverošu mieru Sudānā; aicina nodrošināt ciešāku sadarbību starp Sudānas valdību un Dienvidsudānas valdību (GoSS) ar mērķi novērst jebkādus šķēršļus sekmīgai CPA darba kārtības īstenošanai; |
| --- | --- |

1.

svinīgi apsola pilnībā īstenot CPA un steidzami lūdz visām iesaistītajām pusēm efektīvi un pilnībā ieviest to, lai veicinātu visaptverošu mieru Sudānā; aicina nodrošināt ciešāku sadarbību starp Sudānas valdību un Dienvidsudānas valdību (GoSS) ar mērķi novērst jebkādus šķēršļus sekmīgai CPA darba kārtības īstenošanai;

| 2. | aicina ĀS, ES un starptautisko sabiedrību steidzamā kārtā panākt vienošanos par rīcību un pasākumiem Sudānas partiju atbalstīšanu CPA īstenošanā un demokrātiskas pārvaldības veicināšanā visā Sudānas teritorijā; |
| --- | --- |

2.

aicina ĀS, ES un starptautisko sabiedrību steidzamā kārtā panākt vienošanos par rīcību un pasākumiem Sudānas partiju atbalstīšanu CPA īstenošanā un demokrātiskas pārvaldības veicināšanā visā Sudānas teritorijā;

| 3. | atzīst abu CPA parakstītāju pušu (NCP un SPLM) un Sudānas tautas līdzšinējo lomu miera līguma noteikumu ievērošanā un aicina izrādīt politisko labo gribu, lai izkļūtu no strupceļa un pilnvērtīgi īstenotu CPA; |
| --- | --- |

3.

atzīst abu CPA parakstītāju pušu (NCP un SPLM) un Sudānas tautas līdzšinējo lomu miera līguma noteikumu ievērošanā un aicina izrādīt politisko labo gribu, lai izkļūtu no strupceļa un pilnvērtīgi īstenotu CPA;

| 4. | aicina NCP un SPLM īstenot galvenās demokrātiskās reformas, kas nepieciešamas valsts vēlēšanu un dienvidu referenduma ticamības, brīvības un godīguma nodrošināšanai; |
| --- | --- |

4.

aicina NCP un SPLM īstenot galvenās demokrātiskās reformas, kas nepieciešamas valsts vēlēšanu un dienvidu referenduma ticamības, brīvības un godīguma nodrošināšanai;

| 5. | uzstāj, ka visas Pagaidu konstitūcijā paredzētās pamatbrīvības ir jāīsteno praksē un aicina kompetentās iestādes, īpaši Vēlēšanu komisiju, atrisināt atlikušās tehniskās problēmas, tuvojoties vēlēšanām; |
| --- | --- |

5.

uzstāj, ka visas Pagaidu konstitūcijā paredzētās pamatbrīvības ir jāīsteno praksē un aicina kompetentās iestādes, īpaši Vēlēšanu komisiju, atrisināt atlikušās tehniskās problēmas, tuvojoties vēlēšanām;

| 6. | atbalsta Sudānas iedzīvotājus, kuru aktīvā dalība vēlētāju reģistrācijas procesā liecina par būtisku interesi piedalīties gaidāmajās vēlēšanās; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Sudānas iedzīvotājus, kuru aktīvā dalība vēlētāju reģistrācijas procesā liecina par būtisku interesi piedalīties gaidāmajās vēlēšanās;

| 7. | atzinīgi vērtē faktu, ka līdz ar slēgtajiem sieviešu partiju sarakstiem (25 %) Sudānā būs viens no augstākajiem sieviešu pārstāvības līmeņiem parlamentā reģionā, kā arī pauž vēlmi, ka partijas izvirza sieviešu kandidatūras ārpus sieviešu sarakstiem; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē faktu, ka līdz ar slēgtajiem sieviešu partiju sarakstiem (25 %) Sudānā būs viens no augstākajiem sieviešu pārstāvības līmeņiem parlamentā reģionā, kā arī pauž vēlmi, ka partijas izvirza sieviešu kandidatūras ārpus sieviešu sarakstiem;

| 8. | aicina abas puses, Āfrikas Savienību un starptautisko sabiedrību izskatīt turpmākās politiskās, ekonomiskās un drošības attiecības starp ziemeļiem un dienvidiem gadījumā, ja referendumā tiek apstiprināta atdalīšanās, tostarp atdalīšanās pārejas mehānismus; uzskata, ka ir nepieciešams pēcreferenduma pārejas periods, lai varētu atbilstīgi ieviest un pārvaldīt pirms referenduma noslēgtās vienošanās, kas nosaka mierīgas atdalīšanās noteikumus; |
| --- | --- |

8.

aicina abas puses, Āfrikas Savienību un starptautisko sabiedrību izskatīt turpmākās politiskās, ekonomiskās un drošības attiecības starp ziemeļiem un dienvidiem gadījumā, ja referendumā tiek apstiprināta atdalīšanās, tostarp atdalīšanās pārejas mehānismus; uzskata, ka ir nepieciešams pēcreferenduma pārejas periods, lai varētu atbilstīgi ieviest un pārvaldīt pirms referenduma noslēgtās vienošanās, kas nosaka mierīgas atdalīšanās noteikumus;

| 9. | aicina abas CPA puses radīt mierīgu un stabilu vidi pārredzama un ticama CPA paredzētā referenduma rīkošanai; |
| --- | --- |

9.

aicina abas CPA puses radīt mierīgu un stabilu vidi pārredzama un ticama CPA paredzētā referenduma rīkošanai;

| 10. | aicina visas puses pārtraukt vardarbību; aicina GoSS stimulēt starpcilšu dialogu un izveidot institucionālus mehānismus cilšu miera izlīguma panākšanai un uzturēšanai; |
| --- | --- |

10.

aicina visas puses pārtraukt vardarbību; aicina GoSS stimulēt starpcilšu dialogu un izveidot institucionālus mehānismus cilšu miera izlīguma panākšanai un uzturēšanai;

| 11. | aicina GoSS ieguldīt vairāk pūļu drošības panākšanā vietējā līmenī, pievēršot uzmanību vienību etniskajam sastāvam, un noteikt prioritāti policijas reformai, par pamatu ņemot esošos stratēģijas dokumentus un 2009. gada Policijas likumu; uzsver drošības nozares reformas nozīmību; |
| --- | --- |

11.

aicina GoSS ieguldīt vairāk pūļu drošības panākšanā vietējā līmenī, pievēršot uzmanību vienību etniskajam sastāvam, un noteikt prioritāti policijas reformai, par pamatu ņemot esošos stratēģijas dokumentus un 2009. gada Policijas likumu; uzsver drošības nozares reformas nozīmību;

| 12. | mudina ANO Drošības padomi:






  — | nodrošināt visu solīto resursu pieejamību UNMIS, lai tā varētu īstenot misiju optimālos apstākļos; |
| --- | --- | --- |

12.

mudina ANO Drošības padomi:

—

nodrošināt visu solīto resursu pieejamību UNMIS, lai tā varētu īstenot misiju optimālos apstākļos;

| — | noteikt civilo aizsardzību par UNMIS prioritāti; |
| --- | --- |

—

noteikt civilo aizsardzību par UNMIS prioritāti;

| — | izstrādāt skaidras vadlīnijas UNMIS un visa tās personāla apmācībai par civilās aizsardzības pienākumiem; |
| --- | --- |

—

izstrādāt skaidras vadlīnijas UNMIS un visa tās personāla apmācībai par civilās aizsardzības pienākumiem;

| — | turpināt dalību LRA problēmas risināšanā un darīt visu iespējamo, lai rastu visaptverošu un ilgstošu risinājumu; |
| --- | --- |

—

turpināt dalību LRA problēmas risināšanā un darīt visu iespējamo, lai rastu visaptverošu un ilgstošu risinājumu;

| 13. | aicina UNMIS daudz aktīvāk uzņemties civilās aizsardzības lomu un kļūt par aktīvu partneri vietējo konfliktu novēršanā sadarbībā ar cilšu iestādēm; |
| --- | --- |

13.

aicina UNMIS daudz aktīvāk uzņemties civilās aizsardzības lomu un kļūt par aktīvu partneri vietējo konfliktu novēršanā sadarbībā ar cilšu iestādēm;

| 14. | uzskata, ka ziemeļu-dienvidu jautājums nav skatāms atsevišķi un izlīguma panākšana ir būtisks elements ilgstoša miera nodrošināšanā Dienvidsudānā; tāpēc aicina visas puses ievērot iedzīvotāju pamata cilvēktiesības, noteikt pilsoņu aizsardzību par prioritāti, izbeigt nesodāmību un saukt sodāmos aizdomās turamos pie atbildības, lai atjaunotu uzticību; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ziemeļu-dienvidu jautājums nav skatāms atsevišķi un izlīguma panākšana ir būtisks elements ilgstoša miera nodrošināšanā Dienvidsudānā; tāpēc aicina visas puses ievērot iedzīvotāju pamata cilvēktiesības, noteikt pilsoņu aizsardzību par prioritāti, izbeigt nesodāmību un saukt sodāmos aizdomās turamos pie atbildības, lai atjaunotu uzticību;

| 15. | aicina ES un citus līdzekļu devējus, īpaši tos, kas uzņēmās saistības 2005. gadā Oslo donoru konferencē, atzīt Dienvidsudānas ievērojamās humānās un attīstības vajadzības un nodrošināt, ka piešķirtajos līdzekļos ir ņemtas vērā šīs vajadzības un ka tie tiek piešķirti; aicina tos atbalstīt valdību stratēģiska skatījumā izstrādē attiecībā uz esošo finansēšanas mehānismu lomu un rast radošus veidus, kā atbalstīt vietējās organizācijas, atzīstot, ka spēcīgai pilsoniskai sabiedrībai ir izšķiroša nozīme Dienvidsudānas stabilitātē; |
| --- | --- |

15.

aicina ES un citus līdzekļu devējus, īpaši tos, kas uzņēmās saistības 2005. gadā Oslo donoru konferencē, atzīt Dienvidsudānas ievērojamās humānās un attīstības vajadzības un nodrošināt, ka piešķirtajos līdzekļos ir ņemtas vērā šīs vajadzības un ka tie tiek piešķirti; aicina tos atbalstīt valdību stratēģiska skatījumā izstrādē attiecībā uz esošo finansēšanas mehānismu lomu un rast radošus veidus, kā atbalstīt vietējās organizācijas, atzīstot, ka spēcīgai pilsoniskai sabiedrībai ir izšķiroša nozīme Dienvidsudānas stabilitātē;

| 16. | uzdod priekšsēdētāja vietniekiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Apvienoto Nāciju Organizācijai un ĀKK grupas valsts, reģionālajiem un kontinentālajiem parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētāja vietniekiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Apvienoto Nāciju Organizācijai un ĀKK grupas valsts, reģionālajiem un kontinentālajiem parlamentiem.

DEKLARĀCIJA

ES un Latīņamerikas vienošanās par banānu tirdzniecību un tās ietekme uz ĀKK un ES banānu ražotājiem

Vienošanās

| A. | 2009. gada decembrī Eiropas Savienība PTO ietvaros noslēdza vienošanos ar ASV un Latīņamerikas ražotājiem, lai izbeigtu ieilgušo strīdu par banānu tirdzniecību. |
| --- | --- |

A.

2009. gada decembrī Eiropas Savienība PTO ietvaros noslēdza vienošanos ar ASV un Latīņamerikas ražotājiem, lai izbeigtu ieilgušo strīdu par banānu tirdzniecību.

| B. | Saskaņā ar vienošanos, tiks būtiski samazināti tarifi (par 35 % agrākais laika posmā no 2010. līdz 2017. gadam) importam no valstīm, kas nav ĀKK dalībvalstis, un tā rezultātā tiks negatīvi ietekmēta ĀKK un ES ražotāju konkurētspēja. |
| --- | --- |

B.

Saskaņā ar vienošanos, tiks būtiski samazināti tarifi (par 35 % agrākais laika posmā no 2010. līdz 2017. gadam) importam no valstīm, kas nav ĀKK dalībvalstis, un tā rezultātā tiks negatīvi ietekmēta ĀKK un ES ražotāju konkurētspēja.

| C. | Turklāt ES šobrīd risina divpusējas sarunas ar atsevišķām Latīņamerikas valstīm ar mērķi parakstīt brīvās tirdzniecības nolīgumus, kuru rezultātā tiks vēl vairāk samazināti tarifi un būtiski ietekmētas ĀKK banānu ražotāju šķietamās priekšrocības, kas paredzētas EPN. |
| --- | --- |

C.

Turklāt ES šobrīd risina divpusējas sarunas ar atsevišķām Latīņamerikas valstīm ar mērķi parakstīt brīvās tirdzniecības nolīgumus, kuru rezultātā tiks vēl vairāk samazināti tarifi un būtiski ietekmētas ĀKK banānu ražotāju šķietamās priekšrocības, kas paredzētas EPN.

| D. | Banāni ir ceturtais lielākais lauksaimniecības eksporta produkts pasaulē. ES tirgū nonāk vairāk nekā trešdaļa no visa importētā daudzuma. |
| --- | --- |

D.

Banāni ir ceturtais lielākais lauksaimniecības eksporta produkts pasaulē. ES tirgū nonāk vairāk nekā trešdaļa no visa importētā daudzuma.

| E. | Starptautiskie uzņēmumi, kas darbojas Latīņamerikā, kontrolē vairāk nekā 80 % pasaules tirgus. |
| --- | --- |

E.

Starptautiskie uzņēmumi, kas darbojas Latīņamerikā, kontrolē vairāk nekā 80 % pasaules tirgus.

| F. | 2008. gadā 72 % Eiropā pārdoto banānu jau bija no Latīņamerikas, savukārt no ĀKK valstīm un ES pārdotais banānu apjoms bija tikai attiecīgi 17 % un 10,5 %. Gandrīz visi no ĀKK eksportētie banāni nonāk ES, savukārt Latīņamerikas valstis eksportē arī uz Ziemeļameriku, Dienvidameriku un Krieviju. |
| --- | --- |

F.

2008. gadā 72 % Eiropā pārdoto banānu jau bija no Latīņamerikas, savukārt no ĀKK valstīm un ES pārdotais banānu apjoms bija tikai attiecīgi 17 % un 10,5 %. Gandrīz visi no ĀKK eksportētie banāni nonāk ES, savukārt Latīņamerikas valstis eksportē arī uz Ziemeļameriku, Dienvidameriku un Krieviju.

| G. | Banānu ražošanai ir būtiska ietekme uz vietējām kopienām ne tikai ekonomiskajā ziņā, bet arī attiecībā uz vides, migrācijas, dzimuma un darba normām. |
| --- | --- |

G.

Banānu ražošanai ir būtiska ietekme uz vietējām kopienām ne tikai ekonomiskajā ziņā, bet arī attiecībā uz vides, migrācijas, dzimuma un darba normām.

| H. | Dažās Latīņamerikas valstīs banānu ražošana starptautiskos uzņēmumos ar saistīta ar būtiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

H.

Dažās Latīņamerikas valstīs banānu ražošana starptautiskos uzņēmumos ar saistīta ar būtiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem.

| I. | Līgums stāsies spēkā, ja Eiropas Parlaments dos savu piekrišanu un Padome atļaus to noslēgt. |
| --- | --- |

I.

Līgums stāsies spēkā, ja Eiropas Parlaments dos savu piekrišanu un Padome atļaus to noslēgt.

Ietekme

| J. | Līguma, kas ir mēģinājums savietot ilgtspējīgus attīstības mērķus ar PTO noteiktajām saistībām, ietekme ir jūtama jau tagad. |
| --- | --- |

J.

Līguma, kas ir mēģinājums savietot ilgtspējīgus attīstības mērķus ar PTO noteiktajām saistībām, ietekme ir jūtama jau tagad.

| K. | ĀKK ražotāji saņems smagu triecienu, jo viņi zaudēs būtisku tarifu aizsardzības daļu. Ir iespējams, ka dažas ĀKK valstis, kuras ļoti lielā mērā ir atkarīgas no banānu eksporta, pieredzēs vispārēju eksporta nozares izzušanu, kurai būs ļoti smagas sociālās un ekonomiskās sekas. |
| --- | --- |

K.

ĀKK ražotāji saņems smagu triecienu, jo viņi zaudēs būtisku tarifu aizsardzības daļu. Ir iespējams, ka dažas ĀKK valstis, kuras ļoti lielā mērā ir atkarīgas no banānu eksporta, pieredzēs vispārēju eksporta nozares izzušanu, kurai būs ļoti smagas sociālās un ekonomiskās sekas.

| L. | Neveicot atbilstīgus papildu pasākumus, arī Eiropas banānu ražotājreģioni, no kuriem daži ir trūcīgākie Eiropā un kuros jau tagad pastāv liela bezdarba līmeņa problēma, maksās augstu sociālekonomisko cenu. |
| --- | --- |

L.

Neveicot atbilstīgus papildu pasākumus, arī Eiropas banānu ražotājreģioni, no kuriem daži ir trūcīgākie Eiropā un kuros jau tagad pastāv liela bezdarba līmeņa problēma, maksās augstu sociālekonomisko cenu.

| M. | Starptautiskie uzņēmumi gūs milzīgas priekšrocības uz ES/ĀKK mazo lauksaimniecības kopienu rēķina. |
| --- | --- |

M.

Starptautiskie uzņēmumi gūs milzīgas priekšrocības uz ES/ĀKK mazo lauksaimniecības kopienu rēķina.

| N. | ĀKK un Eiropas banānu ražotājreģioniem būs nepieciešams lielāks finanšu atbalsts šīs svarīgās ražošanas darbības uzturēšanai, lai konkurētu ar banāniem, kas tiek ievesti no reģioniem, kuros ir ļoti zema samaksa, sociālie nosacījumi un vides noteikumi. |
| --- | --- |

N.

ĀKK un Eiropas banānu ražotājreģioniem būs nepieciešams lielāks finanšu atbalsts šīs svarīgās ražošanas darbības uzturēšanai, lai konkurētu ar banāniem, kas tiek ievesti no reģioniem, kuros ir ļoti zema samaksa, sociālie nosacījumi un vides noteikumi.

| O. | Tiekšanās pēc vēl lētākiem banāniem, iespējams, kļūs par iemeslu būtiskam darba normu ievērošanas pasliktinājumam, tostarp attiecībā uz bērnu nodarbinātību, vides aizsardzību, korupciju un izvairīšanos no nodokļu samaksas banānu ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

O.

Tiekšanās pēc vēl lētākiem banāniem, iespējams, kļūs par iemeslu būtiskam darba normu ievērošanas pasliktinājumam, tostarp attiecībā uz bērnu nodarbinātību, vides aizsardzību, korupciju un izvairīšanos no nodokļu samaksas banānu ražošanas nozarē.

| P. | Eiropas Komisija ir izstrādājusi atbalsta paketi ĀKK ražotājiem (papildu pasākumi banānu nozarē) EUR 190 miljonu vērtībā četru gadu posmam, paredzot vēl EUR 10 miljonus atkarībā no noteiktiem nosacījumiem. Minētajā atbalstā nav ņemti vērā turpmāki tarifa samazinājumi, kas izriet no divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem ar Latīņamerikas valstīm. |
| --- | --- |

P.

Eiropas Komisija ir izstrādājusi atbalsta paketi ĀKK ražotājiem (papildu pasākumi banānu nozarē) EUR 190 miljonu vērtībā četru gadu posmam, paredzot vēl EUR 10 miljonus atkarībā no noteiktiem nosacījumiem. Minētajā atbalstā nav ņemti vērā turpmāki tarifa samazinājumi, kas izriet no divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem ar Latīņamerikas valstīm.

| Q. | Kolumbijai un Peru piešķirtās jaunās koncesijas, kuras jau ir pieprasījušas arī Centrālāfrikas valstis, ir vēl iespaidīgākas nekā koncesijas, kas ietvertas nesenajā līgumā, un var destabilizēt citas reģiona valstis, kā arī citu banānu ražotāju ekonomisko situāciju ĀKK valstīs un ES. |
| --- | --- |

Q.

Kolumbijai un Peru piešķirtās jaunās koncesijas, kuras jau ir pieprasījušas arī Centrālāfrikas valstis, ir vēl iespaidīgākas nekā koncesijas, kas ietvertas nesenajā līgumā, un var destabilizēt citas reģiona valstis, kā arī citu banānu ražotāju ekonomisko situāciju ĀKK valstīs un ES.

| R. | Nav paredzēts papildu atbalsts ES ražotājiem, īpaši no nomaļākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

R.

Nav paredzēts papildu atbalsts ES ražotājiem, īpaši no nomaļākajiem reģioniem.

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, atgādinot, ka attīstības politikas saskaņotība tagad ir ietverta Lisabonas līgumā, pieprasa, lai:

| 1. | Komisija veic ES un Latīņamerikas līguma par banānu tirdzniecību ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes novērtējumu attiecībā uz ĀKK un ES banānu ražotājiem saskaņā ar Kotonū nolīguma XXIII deklarācijā paredzēto; |
| --- | --- |

1.

Komisija veic ES un Latīņamerikas līguma par banānu tirdzniecību ekonomiskās, sociālās un vides ietekmes novērtējumu attiecībā uz ĀKK un ES banānu ražotājiem saskaņā ar Kotonū nolīguma XXIII deklarācijā paredzēto;

| 2. | Komisija taisnīgi izskata iespēju palielināt finanšu paketi, lai palīdzētu ĀKK un Eiropas ražotājiem pielāgoties jaunajam režīmam, un paātrina minēto līdzekļu izmaksu; |
| --- | --- |

2.

Komisija taisnīgi izskata iespēju palielināt finanšu paketi, lai palīdzētu ĀKK un Eiropas ražotājiem pielāgoties jaunajam režīmam, un paātrina minēto līdzekļu izmaksu;

| 3. | Komisija izskata jautājumu par īpaša papildu finanšu un tehniskā atbalsta sniegšanu ĀKK valstīm sociālo un vides seku risināšanai un piedāvājuma līmeņa ierobežojumiem un veicina dažādošanu pēc 2013. gada; |
| --- | --- |

3.

Komisija izskata jautājumu par īpaša papildu finanšu un tehniskā atbalsta sniegšanu ĀKK valstīm sociālo un vides seku risināšanai un piedāvājuma līmeņa ierobežojumiem un veicina dažādošanu pēc 2013. gada;

| 4. | ES izstrādā pasākumus, lai palīdzētu no banānu ražošanas ļoti atkarīgajām valstīm dažādot ekonomiku, tostarp sniegtu lielāku atbalstu tirdzniecībai, apmierinot gan EK, gan dalībvalstu lūgumu pēc atbalsta tirdzniecībai EUR 1 miljarda apmērā abos gadījumos (nodrošinot 50 % pieejamību ĀKK valstīm); |
| --- | --- |

4.

ES izstrādā pasākumus, lai palīdzētu no banānu ražošanas ļoti atkarīgajām valstīm dažādot ekonomiku, tostarp sniegtu lielāku atbalstu tirdzniecībai, apmierinot gan EK, gan dalībvalstu lūgumu pēc atbalsta tirdzniecībai EUR 1 miljarda apmērā abos gadījumos (nodrošinot 50 % pieejamību ĀKK valstīm);

| 5. | Komisija sniedz atbalstu ES ražotāju zaudējumu kompensēšanai, pakāpeniski ievieš pasākumus ilgtspējīgas banānu ražošanas iedrošināšanai ES un nodrošina efektīvu banānu nozares aizsardzības klauzulas piemērošanu divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

5.

Komisija sniedz atbalstu ES ražotāju zaudējumu kompensēšanai, pakāpeniski ievieš pasākumus ilgtspējīgas banānu ražošanas iedrošināšanai ES un nodrošina efektīvu banānu nozares aizsardzības klauzulas piemērošanu divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos;

| 6. | visiem jauniem tarifu samazinājumiem ar Latīņamerikas tautām noslēgtu divpusējo tirdzniecības nolīgumu ietvaros un virs PTO līgumā noteiktā līmeņa tiek paredzēti atbilstīgi kompensācijas pasākumi; |
| --- | --- |

6.

visiem jauniem tarifu samazinājumiem ar Latīņamerikas tautām noslēgtu divpusējo tirdzniecības nolīgumu ietvaros un virs PTO līgumā noteiktā līmeņa tiek paredzēti atbilstīgi kompensācijas pasākumi;

| 7. | Komisija nodrošina ĀKK un ES ražotājus ar īstu tiesisko noteiktību par banānu tirdzniecības režīma nākotni, un EP un ĀKK valstu parlamenti turpina cieši uzraudzīt šo jautājumu; |
| --- | --- |

7.

Komisija nodrošina ĀKK un ES ražotājus ar īstu tiesisko noteiktību par banānu tirdzniecības režīma nākotni, un EP un ĀKK valstu parlamenti turpina cieši uzraudzīt šo jautājumu;

| 8. | ES un ĀKK valsts iestādes pastiprina centienus nodrošināt, ka visas tautas, kuras ražo banānus, aktīvi piemēro visus SDO pienācīgas nodarbinātības darba kārtības aspektus; |
| --- | --- |

8.

ES un ĀKK valsts iestādes pastiprina centienus nodrošināt, ka visas tautas, kuras ražo banānus, aktīvi piemēro visus SDO pienācīgas nodarbinātības darba kārtības aspektus;

| 9. | Komisija uzlabo informētību par ētisku tirdzniecību, lai nepieļautu, ka Eiropas mazumtirgotāji importē banānus no ražotājiem, kas izvairās no nodokļu nomaksas, ir korumpēti, neievēro darba normas un pārkāpj cilvēktiesības; |
| --- | --- |

9.

Komisija uzlabo informētību par ētisku tirdzniecību, lai nepieļautu, ka Eiropas mazumtirgotāji importē banānus no ražotājiem, kas izvairās no nodokļu nomaksas, ir korumpēti, neievēro darba normas un pārkāpj cilvēktiesības;

| 10. | Eiropas Parlaments rūpīgi apsver šajā deklarācijā ietverto problēmjautājumu ietekmi, pirms dot piekrišanu līgumam par banānu tirdzniecību. |
| --- | --- |

10.

Eiropas Parlaments rūpīgi apsver šajā deklarācijā ietverto problēmjautājumu ietekmi, pirms dot piekrišanu līgumam par banānu tirdzniecību.

Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionālo indikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Karību jūras reģiona valstis

Reģiona konteksts

Reģions saskaras ar vairākiem ilgtspējīgas attīstības izaicinājumiem: mazs iedzīvotāju skaits, ierobežoti un dārgi pārvadājumi, ārkārtīga neaizsargātība pret klimata izmaiņām un dabas katastrofām, vienkultūras lauksaimniecības ekonomika ar ierobežotām diversifikācijas iespējām.

Vestindijas Federācija (1958.–1963. gads) formāli uzsāka reģiona integrācijas procesu. CARIFTA atsāka integrācijas procesu 1967. gadā, un kopš 1973. gada CARICOM papildus sekmēja šo procesu, īstenojot vairākas iniciatīvas, piemēram, sadarbība un ārpolitikas saskaņošana un t. s. Girvan ziņojums par vienotu redzējumam vienotai ekonomikai. 1992. gadā tika izveidots CARIFORUM. Par tā dalībniecēm tiek uzskatītas CARICOM valstis (11), kā arī Dominikānas Republika un Kuba, un tas ir Kotonū nolīguma parakstītāja puse.

CARIFORUM veic divus uzdevumus: koordinēt finansējuma piešķiršanu un pārvaldīt RSD/RIP īstenošanu, kā arī to citu reģionālo programmu īstenošanu, kuru finansēšanā piedalās arī ES dalībvalstis.

Pašlaik reģionālās integrācijas centieni galvenokārt ir vērsti uz CSME ar noteikto pabeigšanas laiku 2015. gadā, kā arī uz II īstenošanas posmu, kas paredzēts vienotās ekonomikas nostiprināšanai un pilnveidošanai.

Neraugoties uz šīm iniciatīvām, integrācijas procesam reģionā pašlaik trūkst noteikta stimula. Daži norāda, ka to izraisa pilsoņu atbalsta trūkums, savukārt citi uzskata, ka nemainīgā situācija ir saistīta ar politikas koncentrēšanos uz valsts problēmām, politisko procesu īslaicīgumu, ko izraisa ievēlēto pārstāvju augstais nomaiņas līmenis, vai ar politisko uzskatu, ka integrācija pasaules tirgū nodrošinātu ievērojamāku ekonomisko labumu. Tomēr vairums atzīst, ka procesu kavē resursu trūkums, līdz ar to RSD/RIP ir attiecīgi jārisina šī problēma.

Karību jūras reģiona valstu RSD/RIP

RSD/RIP ir jārisina iepriekš norādītie izaicinājumi, lai spētu sekmēt gan reģionālo integrāciju, gan reģiona integrāciju pasaules ekonomikā. Turklāt RSD/RIP būtu jāatbalsta reģions CARIFORUM un ES EPN īstenošanā.

Karību jūras reģionam no RSD/RIP ir pieejams finansējums EUR 165 miljonu apmērā.

| — | Galvenā joma: reģiona ekonomiskā integrācija/sadarbība un EPN kapacitātes stiprināšana (85–90 % no visiem līdzekļiem jeb EUR 143 miljoni) |
| --- | --- |

—

Galvenā joma: reģiona ekonomiskā integrācija/sadarbība un EPN kapacitātes stiprināšana (85–90 % no visiem līdzekļiem jeb EUR 143 miljoni)

| — | Galvenās pasākumu jomas ir noteiktas, pamatojoties uz dažādiem esošajiem CARIFORUM integrācijas un sadarbības procesiem: OECS ekonomiskā savienība, CSME; reģionālo tirgu paplašināšana, EPN īstenošana (pieejamais finansējums — EUR 72,6 miljoni) un cilvēkresursu attīstīšana reģionālajās iestādēs. |
| --- | --- |

—

Galvenās pasākumu jomas ir noteiktas, pamatojoties uz dažādiem esošajiem CARIFORUM integrācijas un sadarbības procesiem: OECS ekonomiskā savienība, CSME; reģionālo tirgu paplašināšana, EPN īstenošana (pieejamais finansējums — EUR 72,6 miljoni) un cilvēkresursu attīstīšana reģionālajās iestādēs.

| — | Perifērā joma: neaizsargātība un sociālās problēmas (10–15 % no visiem līdzekļiem jeb EUR 22 miljoni) |
| --- | --- |

—

Perifērā joma: neaizsargātība un sociālās problēmas (10–15 % no visiem līdzekļiem jeb EUR 22 miljoni)

| — | Perifērās jomas mērķis ir īpašas uzmanības pievēršana noziedzībai un drošībai, nevalstisko struktūru ietekmes un spēju stiprināšana. |
| --- | --- |

—

Perifērās jomas mērķis ir īpašas uzmanības pievēršana noziedzībai un drošībai, nevalstisko struktūru ietekmes un spēju stiprināšana.

RSD/RIP analīze

| — | Neatkarīgu ekspertu grupa: ir būtiski RIP/RSD termiņa vidusposma pārskata procesā pilnvērtīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību, akadēmiskās aprindas un privāto sektoru. |
| --- | --- |

—

Neatkarīgu ekspertu grupa: ir būtiski RIP/RSD termiņa vidusposma pārskata procesā pilnvērtīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību, akadēmiskās aprindas un privāto sektoru.

| — | Līdz ar to APA atbalsta tādas neatkarīgu ekspertu grupas izveidi, kuras uzdevums būtu noteikt trūkumus, kas kavē straujāku reģiona izaugsmi un dzīves kvalitātes uzlabošanu. Pēc nepieciešamo finanšu un cilvēkresursu ieguldījumu noteikšanas ekspertu grupa varētu sagatavot finansiālos un institucionālos ieteikumus, kā vislabāk sekmēt izaugsmi un dzīves kvalitātes uzlabošanu. |
| --- | --- |

—

Līdz ar to APA atbalsta tādas neatkarīgu ekspertu grupas izveidi, kuras uzdevums būtu noteikt trūkumus, kas kavē straujāku reģiona izaugsmi un dzīves kvalitātes uzlabošanu. Pēc nepieciešamo finanšu un cilvēkresursu ieguldījumu noteikšanas ekspertu grupa varētu sagatavot finansiālos un institucionālos ieteikumus, kā vislabāk sekmēt izaugsmi un dzīves kvalitātes uzlabošanu.

| — | Reģiona ekonomiskā integrācija/sadarbība: līdztekus kapacitātes stiprināšanai un iestāžu iniciatīvām, kas tiek atbalstītas galvenajā jomā, APA uzskata, ka daļa no finansējuma EUR 143 miljonu apmērā būtu jāpiešķir projektiem izglītības, darba vietu radīšanas, enerģētikas un gaisa un jūras transporta jomā. |
| --- | --- |

—

Reģiona ekonomiskā integrācija/sadarbība: līdztekus kapacitātes stiprināšanai un iestāžu iniciatīvām, kas tiek atbalstītas galvenajā jomā, APA uzskata, ka daļa no finansējuma EUR 143 miljonu apmērā būtu jāpiešķir projektiem izglītības, darba vietu radīšanas, enerģētikas un gaisa un jūras transporta jomā.

| — | Pastāv reālas iespējas veicināt reģionālo integrāciju un virzīt attīstības procesu, nodrošinot mērķtiecīgu finansējumu konkrētiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Pastāv reālas iespējas veicināt reģionālo integrāciju un virzīt attīstības procesu, nodrošinot mērķtiecīgu finansējumu konkrētiem mērķiem.

| — | Ekonomiskā attīstība: RSD/RIP norāda uz daudziem ekonomiskās attīstības šķēršļiem: divi no tiem ir augstie ES sanitārie un fitosanitārie pasākumi (SPS) un ekonomikas diversifikācijas ierobežotās iespējas. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskā attīstība: RSD/RIP norāda uz daudziem ekonomiskās attīstības šķēršļiem: divi no tiem ir augstie ES sanitārie un fitosanitārie pasākumi (SPS) un ekonomikas diversifikācijas ierobežotās iespējas.

| — | APA uzsver nepieciešamību noteiktu daļu no ĀKK EUR 30 miljonu SPS atbilstības finansējuma piešķirt CARIFORUM. Saistībā ar šo finansējumu īpaša uzmanība būtu jāvelta zivsaimniecības nozarei, kā arī pavisam jaunajām nozarēm, piemēram, akvakultūrai, agropārstrādei un pakalpojumiem (piemēram, ārstnieciskajiem kūrortiem un ekotūrismam). |
| --- | --- |

—

APA uzsver nepieciešamību noteiktu daļu no ĀKK EUR 30 miljonu SPS atbilstības finansējuma piešķirt CARIFORUM. Saistībā ar šo finansējumu īpaša uzmanība būtu jāvelta zivsaimniecības nozarei, kā arī pavisam jaunajām nozarēm, piemēram, akvakultūrai, agropārstrādei un pakalpojumiem (piemēram, ārstnieciskajiem kūrortiem un ekotūrismam).

| — | Izpēte un inovācijas var sekmēt ekonomikas diversifikāciju, un īpaši ieguvēji no galvenās uzmanības pievēršanas izpētei un inovācijām varētu būt MVU un lauksaimniecības nozares uzņēmumi. |
| --- | --- |

—

Izpēte un inovācijas var sekmēt ekonomikas diversifikāciju, un īpaši ieguvēji no galvenās uzmanības pievēršanas izpētei un inovācijām varētu būt MVU un lauksaimniecības nozares uzņēmumi.

| — | EPN īstenošana: papildus RSD/RIP finansējumam daudzi no katras atsevišķās valsts nacionālajām indikatīvajām programmām (NIP) pievēršas ar EPN saistītām darbībām, piemēram, konkurētspējai, valsts pārvaldes reformām un infrastruktūrai. No nacionālo programmu līdzekļiem EUR 454 miljoni (75 % no pieejamajiem EUR 600 miljoniem) ir paredzēti ar tirdzniecību saistītas palīdzības sniegšanai. |
| --- | --- |

—

EPN īstenošana: papildus RSD/RIP finansējumam daudzi no katras atsevišķās valsts nacionālajām indikatīvajām programmām (NIP) pievēršas ar EPN saistītām darbībām, piemēram, konkurētspējai, valsts pārvaldes reformām un infrastruktūrai. No nacionālo programmu līdzekļiem EUR 454 miljoni (75 % no pieejamajiem EUR 600 miljoniem) ir paredzēti ar tirdzniecību saistītas palīdzības sniegšanai.

| — | EPN paredzētas būtiskas organizatoriskas un strukturālas izmaiņas. Izaicinājumi, piemēram, juridiskā dienesta stiprināšana, ir ievērojami, un reģionam ir jāsniedz atbilstošs atbalsts šo izaicinājumu risināšanā. |
| --- | --- |

—

EPN paredzētas būtiskas organizatoriskas un strukturālas izmaiņas. Izaicinājumi, piemēram, juridiskā dienesta stiprināšana, ir ievērojami, un reģionam ir jāsniedz atbilstošs atbalsts šo izaicinājumu risināšanā.

| — | APA uzsver, ka EK un ES dalībvalstīm ir būtiski īstenot tirdzniecības palīdzību (AfT), līdz 2010. gadam katrai iemaksājot EUR 1 miljardu (50 % no šiem līdzekļiem ir pieejami ĀKK valstīm). Kā norādīts iepriekš, atbilstība SPS saglabā prioritāru nozīmi. |
| --- | --- |

—

APA uzsver, ka EK un ES dalībvalstīm ir būtiski īstenot tirdzniecības palīdzību (AfT), līdz 2010. gadam katrai iemaksājot EUR 1 miljardu (50 % no šiem līdzekļiem ir pieejami ĀKK valstīm). Kā norādīts iepriekš, atbilstība SPS saglabā prioritāru nozīmi.

| — | RSD/RIP (un arī VSD/NIP) termiņa vidusposma pārskatam jābūt labai iespējai pārskatīt finansējumu, ja ES dalībvalstis nepilda savu tirdzniecības palīdzības apņemšanos. |
| --- | --- |

—

RSD/RIP (un arī VSD/NIP) termiņa vidusposma pārskatam jābūt labai iespējai pārskatīt finansējumu, ja ES dalībvalstis nepilda savu tirdzniecības palīdzības apņemšanos.

| — | Pārtikas nodrošinātība: reģiona reakcija uz pasaules pārtikas krīzi bija lēna. Šī kavēšanās akcentē nepieciešamību reģionā panākt vienošanos par to, kā vislabāk sekmēt lauksaimniecisko ražošanu. Lai gan atsevišķas valstis jau ir noteikušas pārtikas nodrošinātību kā vienu no attīstības plānošanas prioritātēm, vispārēja reģiona attīstības stratēģija varētu efektīvāk nodrošināt pietiekamu lauksaimniecisko ražošanu. Lai garantētu pārtikas nodrošinātību vidējā termiņā un ilgtermiņā, reģionam jāspēj nodrošināt attīstības atbalstu, lai stimulētu lauksaimniecības nozari. |
| --- | --- |

—

Pārtikas nodrošinātība: reģiona reakcija uz pasaules pārtikas krīzi bija lēna. Šī kavēšanās akcentē nepieciešamību reģionā panākt vienošanos par to, kā vislabāk sekmēt lauksaimniecisko ražošanu. Lai gan atsevišķas valstis jau ir noteikušas pārtikas nodrošinātību kā vienu no attīstības plānošanas prioritātēm, vispārēja reģiona attīstības stratēģija varētu efektīvāk nodrošināt pietiekamu lauksaimniecisko ražošanu. Lai garantētu pārtikas nodrošinātību vidējā termiņā un ilgtermiņā, reģionam jāspēj nodrošināt attīstības atbalstu, lai stimulētu lauksaimniecības nozari.

| — | APA novērtē to, ka trīs gadu laikā EK ir piešķīrusi EUR 1 miljardu 23 valstīm, kas visvairāk cieta pārtikas krīzē, un atzinīgi vērtē faktu, ka 2009. gadā EUR 15,8 miljoni tika piešķirti Haiti. |
| --- | --- |

—

APA novērtē to, ka trīs gadu laikā EK ir piešķīrusi EUR 1 miljardu 23 valstīm, kas visvairāk cieta pārtikas krīzē, un atzinīgi vērtē faktu, ka 2009. gadā EUR 15,8 miljoni tika piešķirti Haiti.

| — | Cilvēkresursi un augsti kvalificēta darbaspēka aizplūšana: reģions cenšas attīstīt plašu vietējo zināšanu bāzi, un šāda darbaspēka trūkums kavē cilvēkresursu attīstību, labklājību, ekonomikas diversifikāciju un izaugsmi. |
| --- | --- |

—

Cilvēkresursi un augsti kvalificēta darbaspēka aizplūšana: reģions cenšas attīstīt plašu vietējo zināšanu bāzi, un šāda darbaspēka trūkums kavē cilvēkresursu attīstību, labklājību, ekonomikas diversifikāciju un izaugsmi.

| — | Turklāt reģionu negatīvi ietekmē apjomīga augsti kvalificētā darbaspēka aizplūšana. (12) Brīvā darbaspēka kustība un cilvēkresursu apvienošana reģionā zināmā mērā mazina problēmu, tāpēc APA atzinīgi vērtē gandrīz EUR 10 miljonu piešķiršanu cilvēkresursu attīstībai un kapacitātes stiprināšanai reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

—

Turklāt reģionu negatīvi ietekmē apjomīga augsti kvalificētā darbaspēka aizplūšana. (12) Brīvā darbaspēka kustība un cilvēkresursu apvienošana reģionā zināmā mērā mazina problēmu, tāpēc APA atzinīgi vērtē gandrīz EUR 10 miljonu piešķiršanu cilvēkresursu attīstībai un kapacitātes stiprināšanai reģionālā līmenī.

| — | Tomēr, lai risinātu problēmu tās pamatā, reģionam jāspēj emigrantiem piedāvāt stimulus, lai viņi atgrieztos mājās un izmantotu apgūtās prasmes reģiona labā. |
| --- | --- |

—

Tomēr, lai risinātu problēmu tās pamatā, reģionam jāspēj emigrantiem piedāvāt stimulus, lai viņi atgrieztos mājās un izmantotu apgūtās prasmes reģiona labā.

| — | Ir nepieciešams sekmēt nopietnu politisko dialogu; īpaši lietderīga var būt analīze par 1990. gados Gajānas un citu valstu īstenotajiem centieniem apturēt emigrāciju. Šim nolūkam EK būtu jāatvēl finansējums, lai paplašinātu reģiona sadarbību migrācijas problēmu risināšanā un stiprinātu reģiona spēju mazināt augsti kvalificētā darbaspēka aizplūšanu. |
| --- | --- |

—

Ir nepieciešams sekmēt nopietnu politisko dialogu; īpaši lietderīga var būt analīze par 1990. gados Gajānas un citu valstu īstenotajiem centieniem apturēt emigrāciju. Šim nolūkam EK būtu jāatvēl finansējums, lai paplašinātu reģiona sadarbību migrācijas problēmu risināšanā un stiprinātu reģiona spēju mazināt augsti kvalificētā darbaspēka aizplūšanu.

| — | Klimata izmaiņas: klimata izmaiņas nesamērīgi ietekmē mazas salu valstis, kādas ir arī Karību jūras reģiona valstis. |
| --- | --- |

—

Klimata izmaiņas: klimata izmaiņas nesamērīgi ietekmē mazas salu valstis, kādas ir arī Karību jūras reģiona valstis.

| — | Lai gan RSD/RIP neietver pasākumus klimata izmaiņu problēmu risināšanai, 2009. gadā Eiropas Komisija piešķīra EUR 71 miljonu, lai risinātu ar klimata izmaiņām saistītās migrācijas problēmas, un 97 miljonus pielāgošanās pasākumiem. Komisija plāno atvēlēt papildu EUR 3 miljonus Kubai un 8 miljonus, izmantojot PKPA, lai atbalstītu CCCCC reģionālās stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

—

Lai gan RSD/RIP neietver pasākumus klimata izmaiņu problēmu risināšanai, 2009. gadā Eiropas Komisija piešķīra EUR 71 miljonu, lai risinātu ar klimata izmaiņām saistītās migrācijas problēmas, un 97 miljonus pielāgošanās pasākumiem. Komisija plāno atvēlēt papildu EUR 3 miljonus Kubai un 8 miljonus, izmantojot PKPA, lai atbalstītu CCCCC reģionālās stratēģijas īstenošanā.

| — | APA būtu lietderīgi iegūt papildu informāciju gan par finansējumu, kas piešķirts, gan par sadarbību ar ES un reģionālajām iniciatīvām un programmām, piemēram, PKPA, ES Stratēģija katastrofu riska samazināšanai attīstības valstīs, DCI tematiskā programma vides un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīgai apsaimniekošanai, Karību valstu kopienas reģionālās programmas ietvardokuments 2005.–2015. gadam (ko sagatavojusi CDEMA), Visaptverošs katastrofu pārvaldības ietvardokuments un stratēģija (ko arī ir sagatavojusi CDEMA) un CCCCC. |
| --- | --- |

—

APA būtu lietderīgi iegūt papildu informāciju gan par finansējumu, kas piešķirts, gan par sadarbību ar ES un reģionālajām iniciatīvām un programmām, piemēram, PKPA, ES Stratēģija katastrofu riska samazināšanai attīstības valstīs, DCI tematiskā programma vides un dabas resursu, tostarp enerģijas, ilgtspējīgai apsaimniekošanai, Karību valstu kopienas reģionālās programmas ietvardokuments 2005.–2015. gadam (ko sagatavojusi CDEMA), Visaptverošs katastrofu pārvaldības ietvardokuments un stratēģija (ko arī ir sagatavojusi CDEMA) un CCCCC.

| — | Dzimumu līdztiesība: politikas dienas kārtībā ir jāaktualizē dzimumu līdztiesības jautājumi, jo īpaši ņemot vērā neseno finanšu krīzi, kuras rezultātā ir mazinājusies pienācīgas kvalitātes nodarbinātības pieejamība sievietēm. |
| --- | --- |

—

Dzimumu līdztiesība: politikas dienas kārtībā ir jāaktualizē dzimumu līdztiesības jautājumi, jo īpaši ņemot vērā neseno finanšu krīzi, kuras rezultātā ir mazinājusies pienācīgas kvalitātes nodarbinātības pieejamība sievietēm.

| — | Atbalsta sniedzēju koordinēšana: atbalsta sniedzēju stratēģiju un īstenošanas veidu saskaņotība neapšaubāmi ir prioritāra, lai samazinātu slogu uz valstu valdībām un reģionālajām iestādēm, kā arī lai palielinātu starptautiskās palīdzības efektivitāti. Tomēr saskaņā ar dažādu atbalsta sniedzēju, diplomātu un akadēmisko aprindu sniegto informāciju principi, kas ietverti Parīzes un Akras deklarācijās par atbalsta efektivitāti, netiek pienācīgi īstenoti. |
| --- | --- |

—

Atbalsta sniedzēju koordinēšana: atbalsta sniedzēju stratēģiju un īstenošanas veidu saskaņotība neapšaubāmi ir prioritāra, lai samazinātu slogu uz valstu valdībām un reģionālajām iestādēm, kā arī lai palielinātu starptautiskās palīdzības efektivitāti. Tomēr saskaņā ar dažādu atbalsta sniedzēju, diplomātu un akadēmisko aprindu sniegto informāciju principi, kas ietverti Parīzes un Akras deklarācijās par atbalsta efektivitāti, netiek pienācīgi īstenoti.

| — | ES, kas ir viena no galvenajām atbalsta sniedzējām, ne vien jāturpina darbs pie savu atbalsta sniegšanas prasību pilnveidošanas, bet arī jāsadarbojas ar citiem atbalsta sniedzējiem, lai pilnveidotu koordinēšanu un samazinātu nelietderīgu līdzekļu izlietojumu. APA atbalsta reģionālo projektu (piemēram, CARTAC, PANCAP, CRNM un citu OECS projektu) kopīgu īstenošanu un atzinīgi vērtē EK vadošo lomu PANCAP atbalsta sniedzēju koordinēšanā. APA aicina EK sniegt finansiālu atbalstu CDEMA, kas apvieno daudzus no atbalsta sniedzējiem, kuri ir iesaistīti katastrofu pārvaldībā, bet kuriem saskaņā ar RSD/RIP nav pietiekamas kapacitātes efektīvai atbalsta sniedzēju koordinēšanai. |
| --- | --- |

—

ES, kas ir viena no galvenajām atbalsta sniedzējām, ne vien jāturpina darbs pie savu atbalsta sniegšanas prasību pilnveidošanas, bet arī jāsadarbojas ar citiem atbalsta sniedzējiem, lai pilnveidotu koordinēšanu un samazinātu nelietderīgu līdzekļu izlietojumu. APA atbalsta reģionālo projektu (piemēram, CARTAC, PANCAP, CRNM un citu OECS projektu) kopīgu īstenošanu un atzinīgi vērtē EK vadošo lomu PANCAP atbalsta sniedzēju koordinēšanā. APA aicina EK sniegt finansiālu atbalstu CDEMA, kas apvieno daudzus no atbalsta sniedzējiem, kuri ir iesaistīti katastrofu pārvaldībā, bet kuriem saskaņā ar RSD/RIP nav pietiekamas kapacitātes efektīvai atbalsta sniedzēju koordinēšanai.

| — | Atbalsta īstenošana: APA atbalsta reģionālās attīstības fonda izveidi CARICOM Attīstības fonda struktūrā, lai pārvaldītu EAF un citu finansējumu. |
| --- | --- |

—

Atbalsta īstenošana: APA atbalsta reģionālās attīstības fonda izveidi CARICOM Attīstības fonda struktūrā, lai pārvaldītu EAF un citu finansējumu.

| — | APA gaida papildu informāciju par CARIFORUM sekretariāta pētījuma rezultātiem, kā arī par sarunām starp Eiropas Komisiju, reģionālajām iestādēm un EIB par Karību jūras reģiona valstu infrastruktūras fondu, veidojot to atbilstoši Āfrikas modelim. |
| --- | --- |

—

APA gaida papildu informāciju par CARIFORUM sekretariāta pētījuma rezultātiem, kā arī par sarunām starp Eiropas Komisiju, reģionālajām iestādēm un EIB par Karību jūras reģiona valstu infrastruktūras fondu, veidojot to atbilstoši Āfrikas modelim.

| — | Revīzija: papildus RIP/RSD parlamentārajai uzraudzībai APA iesaka veikt neatkarīgu revīziju. Tās mērķiem jābūt, pirmkārt, novērtēt, vai 10. EAF CARIFORUM daļa ir izlietota efektīvi; otrkārt, revīzijai jāsniedz pārskats par to, vai 10. EAF nodrošinātie ieguvumi bija vienlīdz jūtami visā reģionā vai arī tie bija koncentrēti noteiktās ģeogrāfiskās vietās vai sektoros. |
| --- | --- |

—

Revīzija: papildus RIP/RSD parlamentārajai uzraudzībai APA iesaka veikt neatkarīgu revīziju. Tās mērķiem jābūt, pirmkārt, novērtēt, vai 10. EAF CARIFORUM daļa ir izlietota efektīvi; otrkārt, revīzijai jāsniedz pārskats par to, vai 10. EAF nodrošinātie ieguvumi bija vienlīdz jūtami visā reģionā vai arī tie bija koncentrēti noteiktās ģeogrāfiskās vietās vai sektoros.

Ieteikumi

Kā minēts iepriekš, viena no galvenās jomas daļām attiecas uz reģiona ekonomisko integrāciju un sadarbību.

APA pilnībā atbalsta šo mērķi, vienlaikus uzsverot, ka šim mērķim jābūt ilgtspējīgam un attīstība jāvērš uz ekonomisko izaugsmi, kas var stiprināt un izveidot vienotu reģiona sarunu pozīciju pasaules mērogā.

Arī EPN kapacitātes stiprināšana ir būtiska galvenās jomas daļa, tāpēc RSD/RIP ir jānodrošina tehniskais un finansiālais atbalsts, lai izveidotu attiecīgās struktūras.

Migrācijas un augsti kvalificētā darbaspēka aizplūšanas seku mazināšana, pārtikas nodrošinātība un cīņa ar klimata izmaiņām ir galvenie izaicinājumi, kas prasa reģionāla līmeņa darbības.

Reģionā nekavējoties jāuzlabo atbalsta sniedzēju koordinācija. APA aicina EK ņemt vērā iepriekš izklāstītos APA ieteikumus.

Lai gan Eiropas Parlaments var nodrošināt parlamentāro uzraudzību no ES puses, ar nožēlu jāatzīmē, ka uzraudzības īstenošana no CARIFORUM puses ir sarežģītāka, jo nav reģionāla parlamenta.

SAĪSINĀJUMI

| AfT | tirdzniecības atbalsts |
| --- | --- |
| APA | Apvienotā parlamentārā asambleja |
| CARICOM | Karību valstu kopiena |
| CARIFTA | Karību Brīvās tirdzniecības asociācija |
| CARIFORUM | Karību jūras reģiona ĀKK valstu forums |
| CARTAC | Karību Reģionālais tehniskās palīdzības centrs |
| CCCCC | Karību valstu kopienas Klimata izmaiņu centrs |
| CDEMA | Karību Reģiona katastrofu ārkārtas situāciju pārvaldības aģentūra |
| CRNM | Karību reģiona pārrunu mehānisms |
| CSME | CARICOM vienotais tirgus un ekonomika |
| DCI | attīstības sadarbības finanšu instruments |
| EAF | Eiropas Attīstības fonds |
| EIB | Eiropas Investīciju banka |
| EPN | Ekonomiskās partnerības nolīgums |
| ESAO | Eiropas Sadarbības un attīstības organizācija |
| MVU | mazie un vidējie uzņēmumi |
| NIP | Nacionālā indikatīvā programma |
| PKPA | Pasaules klimata pārmaiņu alianse |
| OECS | Austrumkarību valstu organizācija |
| PANCAP | Karību reģiona partnerība cīņai pret HIV/AIDS |
| RPTF | reģionālās sagatavošanās darba grupa |
| SPS | sanitārie un fitosanitārie pasākumi |
| VSD | valsts stratēģijas dokuments |

AfT

tirdzniecības atbalsts

APA

Apvienotā parlamentārā asambleja

CARICOM

Karību valstu kopiena

CARIFTA

Karību Brīvās tirdzniecības asociācija

CARIFORUM

Karību jūras reģiona ĀKK valstu forums

CARTAC

Karību Reģionālais tehniskās palīdzības centrs

CCCCC

Karību valstu kopienas Klimata izmaiņu centrs

CDEMA

Karību Reģiona katastrofu ārkārtas situāciju pārvaldības aģentūra

CRNM

Karību reģiona pārrunu mehānisms

CSME

CARICOM vienotais tirgus un ekonomika

DCI

attīstības sadarbības finanšu instruments

EAF

Eiropas Attīstības fonds

EIB

Eiropas Investīciju banka

EPN

Ekonomiskās partnerības nolīgums

ESAO

Eiropas Sadarbības un attīstības organizācija

MVU

mazie un vidējie uzņēmumi

NIP

Nacionālā indikatīvā programma

PKPA

Pasaules klimata pārmaiņu alianse

OECS

Austrumkarību valstu organizācija

PANCAP

Karību reģiona partnerība cīņai pret HIV/AIDS

RPTF

reģionālās sagatavošanās darba grupa

SPS

sanitārie un fitosanitārie pasākumi

VSD

valsts stratēģijas dokuments

Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionālo indikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Austrumāfrikas, Dienvidāfrikas un Indijas okeāna valstis

Austrumāfrikas, Dienvidāfrikas un Indijas okeāna valstu Reģionālās stratēģijas dokuments (RSD) aptver 21 valsti un 4 reģionālās organizācijas (RO) — Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējais tirgus (COMESA), Austrumāfrikas Kopiena (AĀK), Starpvaldību attīstības iestāde (SAI) un Indijas okeāna komisija (COI). Šajā ģeogrāfiskajā reģionā ietilpst arī Eiropas attālākais reģions Reinjona un Francijas aizjūras teritorija Majota.

RSD mērķi

Eiropas Savienība un vairākas partneru RO ir noteikušas, ka RSD mērķis ir sekmēt šo organizāciju īstenotā reģionālās integrācijas procesa padziļināšanu. Uzsvars ir likts uz tirgu atvēršanu un vienota tirgus izveidi.

Tāpat stratēģijas galvenais mērķis ir nabadzības novēršana un atbalsta sniegšana Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanā. Tāpat kā attiecībā uz reģionālo integrāciju, arī šis mērķis tiks sasniegts, attīstot ekonomiku un tirdzniecību.

Reģionālās integrācijas procesi Austrumāfrikas, Dienvidāfrikas un Indijas okeāna reģionā

Procesus šajā reģionā virza četras RO. Šīs četras reģionālās organizācijas vienlaikus īsteno atšķirīgus, bet papildinošus mērķus.

Reģionālā organizācija ar vislielāko dalībvalstu skaitu šajā reģionā ir COMESA. Tās mērķi ir starp dalībvalstīm izveidot brīvu tirdzniecības zonu un muitas un monetāro savienību, kļūt par pilnībā integrētu, starptautiski konkurētspējīgu kopienu ar augstu dzīves līmeni dalībvalstīs un citās valstīs, kas ir gatavas pievienoties Āfrikas Ekonomiskajai kopienai (ĀEK).

Austrumāfrikas Kopienas (AĀK) mērķi ir līdzīgi COMESA; tie pat šķiet pārņemti no šīs organizācijas: muitas savienība tika izveidota 2005. gadā, vienoto tirgu plānots izveidot līdz 2010. gadam un monetāro savienību — līdz 2010. gadam.

Divu pārējo RO darbības apjoms ir ierobežotāks. Tās aptver mazākus reģionus ar valstīm, kuras vieno kopīgas robežas, vai, kā COI gadījumā, ar valstīm, kas robežojas ar vienu un to pašu okeānu.

COI ir vairāki mērķi: valstu solidaritāte, salu interešu aizstāvība starptautiskajos forumos un reģionālās integrācijas organizācijās, vides un dabas resursu saglabāšana un attīstīšana, cilvēkresursu attīstības reģionālā dimensija.

SAI mērķi galvenokārt vērsti uz: lauksaimniecību, vidi, sociālo un ekonomisko sadarbību, mieru un drošību un vīriešu un sieviešu līdztiesību.

RSD atbalsts reģionālās integrācijas procesa padziļināšanā un TAM sasniegšanā

RSD ir piešķirti EUR 645 miljoni ekonomiskās integrācijas īstenošanai reģionā. Šīs stratēģijas efektīvai īstenošanai Āfrikas reģionālās organizācijas (REC) kopīgi strādā Starpreģionu koordinācijas komitejā.

Līdz ar to Starpreģionu koordinācijas komitejai (kuru veido COMESA, AĀK, COI un SAI pārstāvji, kā arī ES un ĀKK sekretariāta pārstāvji) ir jāuzņemas koordinēšanas uzdevums, lai sasniegtu efektīvāku reģionālo integrāciju ar tirdzniecības un investīciju starpniecību, kas tiešām nozīmē arī šo valstu attīstību. 10. EAF īstenošanas laikā šīs komitejas darbs sadarbības un koordinēšanas jomā sasniedza dažus daudzsološus rezultātus. No šīs komitejas darba ir atkarīgi panākumi sociālajā attīstībā un dzīves līmeņa augšupejā, nodrošinot ekonomisko izaugsmi un atverot reģionālos tirgus. Vēl viens komitejas uzdevums būs visu RO saglabāšana, ne visām no tām iesaistoties procesā.

RSD un ekonomiskās partnerības nolīgumu (EPN) pretstatījums

EPN mērķis ir atbalstīt reģionālās integrācijas procesu, nevis otrādi. Līdz ar to ir svarīgi vēlreiz uzsvērt, ka nevar no malas norādīt, kādā veidā būtu īstenojami reģionālās integrācijas procesi, un ES ir jāaprobežojas ar atbalsta sniegšanu ĀKK valstu izvēlētajam(-iem) procesam(-iem).

2008. gadā augstākā līmeņa sanāksmē Kampalā DAK, COMESA un AĀK izlēma sagatavot darba plānu, lai tuvinātu trīs RO, saskaņotu tiesību aktus un izveidotu lielu vienotu tirgu. Process ietver sākotnēja brīvās tirdzniecības līguma parakstīšanu, lai galarezultātā izveidotu muitas savienību un savukārt pēc tam — ĀEK.

Līdztekus šim apjomīgajam projektam, par kuru ir vienojušās trīs RO, pastāv divas reģionālās stratēģijas un trīs EPN. Tādēļ ir grūti precīzi noteikt, kā ES plāno ar 10. EAF un EPN starpniecību atbalstīt reģionālās integrācijas procesus, neradot konkurenci starp dažādajām RO centienos izveidot dažādus kopējos tirgus (šai programmai piešķirti līdz pat 85 % no EAF līdzekļiem) un galīgās analīzes posmā galvenokārt necenšoties atbalstīt EPN noslēgšanu.

Ir pamats pieņemt, ka COMESA, DAK un AĀK izveidotā trīspusējā padome uzskata divos reģionos apspriestos EPN, kā noteikts 10. EAF, par ĀEK struktūras stūrakmeņiem. Līdz ar to ES jānodrošina, ka divas reģionālās stratēģijas, kas jau tiek ieviestas, un trīs apspriestie EPN būtiskā vai paliekošā veidā nepārtrauc šo procesu.

2008. gada oktobrī augstākā līmeņa sanāksmē Kampalā COMESA, AĀK un DAK trīspusējā padome nolēma izveidot brīvas tirdzniecības zonu, lai vēlāk izveidotu muitas savienību. Pašlaik apspriestajiem EPN trīspusējajiem variantiem būtu jāveicina jau uzsāktais integrācijas process.

Stratēģijas mērķis — atbalsts mieram un reģiona stabilitātei

Politiskā integrācija, laba pārvaldība un cilvēku drošība ir galvenie faktori, kas noteiks veiksmīgu ekonomisko integrāciju. Neviens no šiem elementiem nav sasniedzams bez pārējiem. Stratēģijas II mērķis paredz atbalstu šai dimensijai, palīdzot četrām RO uzlabot darbības pārredzamību, demokrātismu, drošību, stabilitāti un ilgtspējīgu attīstību. Ņemot to vērā, programmas sagatavošanas posmā galvenā uzmanība tiek veltīta to stratēģisko starpreģionu sadarbības mehānismu pilnvērtīgai noteikšanai, kas reģionā veicina mieru, demokratizāciju un ilgtspējīgu attīstību. Sagatavošanas posma rezultāti būs konkrēti, labi pārdomāti projekti.

Ir pamats uzskatīt, ka programmas ievirze ir pareiza. Tomēr var izrādīties, ka tai piešķirtie līdzekļi nav samērojami ar mērķiem un šī reģiona vajadzībām.

Reinjonas un Majotas līdzdalība stratēģijā

Pirmkārt, jāizsaka nožēla, ka Majotas salas, kas viennozīmīgi ir Indijas okeāna daļa, nosaukums stratēģijā vispār nav pieminēts.

Pielikums, kas ir veltīts Reinjonas līdzdalībai 10. EAF un reģionālās integrācijas procesā, ir darbs pareizajā virzienā. Tomēr Eiropas Komisijas izklāstītā nostāja neatspoguļojas tās praktiskajā darbā attiecībā uz Reinjonu līdztekus sarunām par EPN. Komisijai jebkurā līmenī jāņem vērā attālākie reģioni kā attiecīgo ģeogrāfisko reģionu attīstības potenciālie dzinējspēki, iekļaujot tos ne tikai 10. EAF pielikumos.

Nožēla jāpauž arī par to, ka tieši COI nefinansē kādu lielu projektu, lai attīstītu jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (JIKT), jo īpaši ātrgaitas internetu. Nepabeigtā digitalizācija šajā okeāna reģionā, kas saprotamā veidā ir lielā mērā atkarīgs no starpkontinentāliem zemūdens savienojumiem un kurā tirgus procesi negatīvi ietekmē lietotājiem pieejamo pakalpojumu kvalitāti un augstās izmaksas salīdzinājumā ar kontinentālajiem reģioniem. 10. EAF vajadzētu veicināt JIKT izplatīšanas platformu izveidi reģionālā līmenī, jo īpaši COI vajadzībām.

Komisijai vajadzētu apsvērt īpaši attālākajiem reģioniem paredzētu vienotu finansiālās sadarbības instrumenta izveidošanu un vienkāršas pārvaldības procedūras ieviešanu reālu darbību īstenošanai, lai nodrošinātu, ka tiek atzīta attālāko reģionu kā kopējas reģionālās attīstības potenciālo dzinējspēku loma.

Tas pats attiecas uz uzlabotu jūras, gaisa un dzelzceļa transporta savienojumu izveides projektiem, kas ir ļoti būtisks faktors arī tirdzniecības attīstīšanā.

Ieteikumi

Šīs stratēģijas kontekstā integrācija pasaules tirdzniecībā un dinamiska ekonomika ir uzskatāmi par galvenajiem reģiona trūkumiem saistībā ar cilvēkresursu un sociālās attīstības nodrošināšanu. ES piedāvātais modelis tiek norādīts un tiek uzskatīts kā tāds modelis, kas padziļinās reģionālās integrācijas procesu: kopēja tirgus un muitas un monetārās savienības izveidi. Iespējams, ir jāpauž nožēla, ka atbalsts kopējai lauksaimniecības politikai šajā reģionā netika īstenots kā daļa no faktiska integrācijas procesa. Tomēr KLP, līdzīgi kā kopējais tirgus, ir daļa no ES veiksmes modeļa, sekmējot ciešāku vienotību starp tautām un valstīm. Šis modelis reģionam var izrādīties vairāk nekā būtisks, dodot iedzīvotājiem iespēju īstenot to kopējās tiesības uz pārtikas pašnodrošinātību (kas bija ES KLP sākotnējais mērķis). 11. EAF kontekstā jāiekļauj arī mehānismi, kas nodrošinātu RO dalībvalstu parlamentu līdzdalības iespējas.

Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionālo indikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Dienvidāfrikas attīstības kopiena

Reģiona konteksts

Dienvidāfrikas Attīstības kopiena (DAK) ir starptautiska ekonomiska un politiska struktūra, kuras mērķis ir Dienvidāfrikas attīstības un ekonomiskās un sociālās izaugsmes priekšnosacījumu radīšana. Lai gan ekonomiskā integrācija ir DAK dienaskārtības galvenā prioritāte, tajā ir iekļauta arī politiskā sadarbība.

DAK tika izveidota 1980. gadā kā Dienvidāfrikas Attīstības koordinācijas konference, kuras mērķis bija attīstības atbalsta koordinēšana un ekonomiskās atkarības mazināšana no Dienvidāfrikas, kur tolaik īstenoja aparteīdu. Pēc divpadsmit gadiem tas tika pārveidots par DAK. Pašlaik DAK apvieno 15 dalībvalstis: Angola, Botsvāna, Dienvidāfrika, Kongo Demokrātiskā Republika, Lesoto, Madagaskara, Malāvija, Maurīcija, Mozambika, Namībija, Seišelu salas, Svazilenda, Tanzānijas Apvienotā Republika, Zambija un Zimbabve.

Diemžēl DAK dalībvalstis ir iesaistītas arī citās reģionālajās organizācijās, piemēram, Dienvidāfrikas Muitas savienībā (DMS), Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējā tirgū (COMESA), Austrumāfrikas Kopienā (AĀK) un citās. Valstu dalība dažādās reģionālajās ekonomiskajās kopienās joprojām ir uzskatāms par Dienvidāfrikas reģiona integrācijas izaicinājumu. Turklāt DAK reģions veic sarunas ar ES par trīs atšķirīgiem ekonomiskās partnerības nolīgumu (EPN) variantiem (DAK, ADĀ (Austrumāfrika un Dienvidāfrika), un AĀK). DAK EPN sarunu grupā ir iesaistīta tikai puse no pašreizējām DAK dalībvalstīm.

Kopumā DAK raksturo milzīga ekonomikas reģionālā nelīdzsvarotība, neliela vai maza ekonomiku diversifikācija, augsts nevienlīdzības un nabadzības līmenis. Tas ir viens no nabadzīgākajiem pasaules reģioniem — gandrīz 45 % no DAK valstu iedzīvotājiem dienā pārtiek ar 1 ASV dolāru. DAK valstīs ir visaugstākais HIV izplatības līmenis pasaulē (1/3 no visiem pasaules iedzīvotājiem ar HIV/AIDS dzīvo DAK valstīs), kas reģionam nozīmē katastrofiskas ekonomiskas un sociālas sekas, ietekmējot nacionālā kopienākuma (NKI) izaugsmi, darbaspēka pieejamību, ienākumu nevienlīdzību, cilvēkresursu attīstību un Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu kopumā. DAK valstīs ir viens no zemākajiem pamatskolas beidzēju līmeņiem pasaulē. Reģions saskaras arī ar izaicinājumiem pārtikas un ūdens nodrošinātības jomā, kā arī demokrātijas, miera un drošības jomā, kas bieži izraisa cilvēku masveida pārvietošanos DAK reģionā. Būtiski izaicinājumi saglabājas saistībā ar sieviešu ekonomisko iespēju uzlabošanu, jo īpaši attiecībā uz līdzdalību lēmumu pieņemšanā, cilvēktiesībām un juridiskajām tiesībām. Pilsoniskā sabiedrība reģionā tiek raksturota kā salīdzinoši vāja, fragmentāra un ar retroaktīvu pieeju attiecībās ar valdību un reģionālajām organizācijām.

DAK RSD/RIP plānotie pasākumi

No Reģionālās indikatīvās programmas DAK reģionam ir piešķirti EUR 116 miljoni šādā sadalījumā:

| — | galvenajā jomā Nr. 1 — reģiona ekonomiskā integrācija (80 % no visiem līdzekļiem jeb EUR 92,8 miljoni) — tiks sniegts plašs atbalsts DAK ekonomiskās integrācijas padziļināšanā un tirgus liberalizācijā, kā arī piedāvājuma jomas ierobežojumu mazināšanā reģiona infrastruktūras un pārtikas nodrošinātības jomā; |
| --- | --- |

—

galvenajā jomā Nr. 1 — reģiona ekonomiskā integrācija (80 % no visiem līdzekļiem jeb EUR 92,8 miljoni) — tiks sniegts plašs atbalsts DAK ekonomiskās integrācijas padziļināšanā un tirgus liberalizācijā, kā arī piedāvājuma jomas ierobežojumu mazināšanā reģiona infrastruktūras un pārtikas nodrošinātības jomā;

| — | galvenajā jomā Nr. 2 — reģiona politiskā sadarbība (15 % no visiem līdzekļiem jeb EUR 17,4 miljoni) — tiks sniegts atbalsts kapacitātes stiprināšanai saistībā ar reģionālo pārvaldi un dažu Āfrikas un ES kopējās stratēģijas aspektu īstenošanu attiecībā uz konfliktu novēršanu, kā arī uz mieru un drošību; |
| --- | --- |

—

galvenajā jomā Nr. 2 — reģiona politiskā sadarbība (15 % no visiem līdzekļiem jeb EUR 17,4 miljoni) — tiks sniegts atbalsts kapacitātes stiprināšanai saistībā ar reģionālo pārvaldi un dažu Āfrikas un ES kopējās stratēģijas aspektu īstenošanu attiecībā uz konfliktu novēršanu, kā arī uz mieru un drošību;

| — | divas perifērās jomas — tehniskā sadarbība un atbalsts nevalstiskajām struktūrām RSD darbību īstenošanā — saņems 5 % no līdzekļiem jeb EUR 5,8 miljonus. |
| --- | --- |

—

divas perifērās jomas — tehniskā sadarbība un atbalsts nevalstiskajām struktūrām RSD darbību īstenošanā — saņems 5 % no līdzekļiem jeb EUR 5,8 miljonus.

DAK RSD/RIP analīze

Reģionālajai integrācijai neapšaubāmi ir izšķiroša nozīme DAK valstu ekonomiskajā un vispārējā attīstībā un šo valstu iesaistē pasaules ekonomikā līdzvērtīgā statusā ar citiem starptautiskajiem dalībniekiem. Tā kā RSD/RIP pauž stingru atbalstu DAK reģionālajai attīstībai, ar 10. EAF saistītā EK programma ir acīmredzami nozīmīga pašreizējā reģiona situācijā. Turklāt plānotie RIP pasākumi ir cieši saistīti ar konkrētajiem DAK dienaskārtības mērķiem, jo īpaši ar mērķiem, ko nosaka Reģionālais indikatīvais stratēģiskās attīstības plāns (RISAP) un Āfrikas un ES kopējā stratēģija. Tomēr piešķirtie EUR 92,8 miljoni būtu pietiekami, ja RSD būtu nodrošinājis papildu līdzekļus īstermiņa ieņēmumu zaudējumu segšanai un reģiona ekonomiskās infrastruktūras pilnveidošanai. Turklāt ņemot vērā, ka DAK valstis lielā mērā ir atkarīgas no dažu galveno preču eksporta un ka līdz ar to tās ievērojami ietekmē finanšu, ekonomiskā un sociālā krīze, būtu jāpiešķir līdzekļi, lai atbalstītu DAK valstis ekonomikas pārveidē un restrukturizācijā un pakārtoto pievienotās vērtības pasākumu īstenošanā attiecībā uz galvenajām precēm.

Problēmu, kas ir saistīta ar Dienvidāfrikas reģionālo organizāciju daudzveidību un ar DAK dalībvalstu sašķelšanos trīs EPN grupās, kas rada būtiskus sarežģījumus starpreģionālajai un reģionālajai sadarbībai, nav pienācīgi risinājusi ne DAK, ne EK. RSD norādīts, ka DAK un citas reģionālās organizācijas, kas ir iesaistītas ekonomiskās integrācijas darbībās, jo īpaši COMESA, ir cieši jāsadarbojas un jāsaskaņo attiecīgās reģionālās stratēģijas īstenošanā. Joprojām diezgan neskaidrs ir jautājums, kā šī saskaņošana varētu notikt.

Turklāt, lai gan plašāka reģionālā integrācija un politiskā sadarbība varētu netieši mazināt nabadzību, RSD pasākumiem ir nepieciešama tiešāka un skaidrāka saikne ar nabadzības samazināšanu un TAM sasniegšanu DAK reģionā. Daži reģiona kopējie faktori, kas sekmē nabadzību, ir HIV/AIDS izplatība, dzimumu nelīdztiesība, resursu, piemēram, pārtikas un ūdens, nepieejamība un cilvēkresursu un prasmju trūkums.

Attiecībā uz HIV/AIDS jānorāda, ka pandēmijas problēmas nerisināšana visaptverošā veidā gan valstu, gan reģionālā līmenī nozīmē, ka miljoniem cilvēku DAK samazinās izredzes sasniegt TAM. Diemžēl RSD paredz tikai HIV problēmu integrēšanu galvenās jomas Nr. 1 kapacitātes stiprināšanas programmā. Līdz ar to DAK RSD jāliek lielāks uzsvars uz reģionāliem HIV/AIDS projektiem, piemēram, nodrošinot līdzekļus DAK HIV/AIDS programmu un stratēģiju, tostarp DAK AIDS apkarošanas darbības plāna, īstenošanai.

Cits būtisks DAK valstu izaicinājums ir nodrošināt, ka mācības uzsākušie bērni tiešām iegūst pamatizglītību. HIV epidēmija turpina pasliktināt situāciju skolās, jo izglītības nozare satraucošā ātrumā turpina zaudēt darbiniekus: AIDS dēļ zaudēto skolotāju skaits Zambijā un Mozambikā ir attiecīgi 46,2 % un 32,5 %. Turklāt DAK RISAP tieši norādīts, ka DAK dalībvalstīm ir nepietiekami sasniegumi vidējās un trešās pakāpes izglītības nodrošināšanā, līdz ar to plānā īpaša uzmanība veltīta izglītības un mācību koordinēšanai, saskaņošanai un apdraudējumu novēršanai.

Turklāt ir atzinīgi jānovērtē RSD atbalsts sadarbības pasākumiem ilgtspējīgas pārtikas nodrošinātības jomā, lai reģionā nodrošinātu drošas un pienācīgas pārtikas ilgstošu pieejamību. Tomēr līdztekus pārtikas nodrošinātībai arī ūdens nodrošinātība un ūdens pieejamība ir ārkārtīgi svarīga reģiona ekonomiskajai un sociālajai izaugsmei. Tā kā saldūdens Dienvidāfrikas reģionā ir īpaši ierobežots resurss, pieprasījums pēc ūdens varētu izraisīt konkurenci un strīdus. Vairāk nekā pusei no visiem DAK iedzīvotājiem nav drošas ūdensapgādes un kanalizācijas. Līdz ar to DAK Ūdens resursu attīstības un pārvaldības reģionālā stratēģiskā plāna un pārskatītā Kopējo ūdenstilpņu sistēmu veicināšanas protokola īstenošana, kā arī ūdensapgādes infrastruktūras attīstīšana tiešā veidā uzlabotu dzeramā ūdens apgādi un pārtikas nodrošinātību (jo būs pietiekama ūdensapgāde lauksaimnieciskām vajadzībām). APA aicina RSD aktīvāk atbalstīt vides ilgtspējību, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret mežu izciršanu un zemes degradāciju.

Migrācijas politika un bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu (IDP) stāvoklis ir vēl viens reģiona izaicinājums, kas RSD būtu jāaplūko plašāk.

Attiecībā uz RIP finansējuma īstenošanu jānorāda, ka tas ir piemērots reģionālās integrācijas un politiskās sadarbības mērķu sasniegšanai, jo finansējums tiktu nodrošināts tieši attiecīgajai reģionālajai organizācijai, izmantojot DAK finansēšanas mehānismus. Tomēr, kā norādīts RSD, ņemot vērā subsidiaritātes principu, dažus no pasākumiem var īstenot valstu līmenī pat tad, ja to mērķis ir reģionālā integrācija. Turklāt nepieciešams labāk risināt problēmas, kas ir saistītas ar finansēto darbību īstenošanu.

Ir pamats uzskatīt, ka DAK reģiona atbalsta sniedzēju struktūra ir līdzsvarota. Turklāt, tā kā EK pasākumi ir cieši saistīti ar reģionālās attīstības struktūrām un DAK iestādēm, tiek nodrošinātas labas iespējas sadarboties ar citiem palīdzības sniedzējiem.

Pirms RSD/RIP sagatavošanas notika konsultācijas starp Eiropas Komisiju un DAK sekretariātu, DAK dalībvalstu iestāžu un reģiona nevalstisko struktūru pārstāvjiem, lai saskaņotu RSD ar reģiona valstu izstrādātajiem VSD. Tomēr nav apliecinājumu, kas norādītu uz valstu un reģionālo parlamentāro struktūrvienību līdzdalību konsultācijās.

Ieteikumi

| 1. | RSD/RIP atbalsta jomas atspoguļo norises DAK reģionā attiecībā uz reģiona ekonomisko integrāciju un politisko sadarbību. Plānotie pasākumi veicinās arī nākotnē sagaidāmā visas DAK un ES EPN īstenošanu. Tomēr valstīm, kas ir piederīgas citam EPN variantam, būtu jāgarantē, ka tās būs līdzvērtīgas ieguvējas no RSD pasākumiem. |
| --- | --- |

1.

RSD/RIP atbalsta jomas atspoguļo norises DAK reģionā attiecībā uz reģiona ekonomisko integrāciju un politisko sadarbību. Plānotie pasākumi veicinās arī nākotnē sagaidāmā visas DAK un ES EPN īstenošanu. Tomēr valstīm, kas ir piederīgas citam EPN variantam, būtu jāgarantē, ka tās būs līdzvērtīgas ieguvējas no RSD pasākumiem.

| 2. | Jānodrošina labāka un plašāka saikne starp RSD pasākumiem un nabadzības samazināšanu. HIV/AIDS, ūdens nodrošinātība un cilvēkresursu attīstība, jo īpaši izglītība, kas ir vieni no DAK valstu nabadzības pamatcēloņiem, prasa risinājumus ne vien valstu, bet arī reģionālā līmenī. Šajā nolūkā attiecīgās problēmas ir plašāk jāaplūko DAK RSD/RIP. |
| --- | --- |

2.

Jānodrošina labāka un plašāka saikne starp RSD pasākumiem un nabadzības samazināšanu. HIV/AIDS, ūdens nodrošinātība un cilvēkresursu attīstība, jo īpaši izglītība, kas ir vieni no DAK valstu nabadzības pamatcēloņiem, prasa risinājumus ne vien valstu, bet arī reģionālā līmenī. Šajā nolūkā attiecīgās problēmas ir plašāk jāaplūko DAK RSD/RIP.

| 3. | Programmas kopējais finansējums būtu jāpalielina, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus pasākumiem iepriekš norādītajās jomās. |
| --- | --- |

3.

Programmas kopējais finansējums būtu jāpalielina, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus pasākumiem iepriekš norādītajās jomās.

| 4. | Nepieciešams plašāk iesaistīt DAK valstu parlamentus, DAK Parlamentāro forumu un ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju DAK Reģionālās stratēģijas dokumenta programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. |
| --- | --- |

4.

Nepieciešams plašāk iesaistīt DAK valstu parlamentus, DAK Parlamentāro forumu un ĀKK un ES Apvienoto parlamentāro asambleju DAK Reģionālās stratēģijas dokumenta programmas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā.

Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionālo indikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Centrālāfrikas valstis

1.   Reģiona konteksts

a)   Reģionālā integrācija

Centrālāfrikas reģionālo integrāciju raksturo pagaidām neprecīzā reģiona definīcija un divu reģionālo organizāciju darbības pārklāšanās ar daļēji identiskiem mērķiem, bet atšķirīgām dalībvalstīm. Centrālāfrikas Ekonomikas un monetārā kopiena (CEMAC) (13) darbojas kopš 1999. gada, savukārt Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECCAS/CEEAC) (14) pastāv kopš 1983. gada. Pirmā no šīm organizācijām galvenokārt strādā monetārās savienības jomā; šīs savienības dalībvalstīm ir kopīga valūta CFA franks. Tādējādi CEMAC galvenais mērķis ir kopēja tirgus izveide, savukārt CEEAC lielākus rezultātus ir sasniegusi politiskajā integrācijā, tostarp miera un stabilitātes jomā. Tomēr reģionālo organizāciju institucionālais vājums, tāpat kā šo organizāciju lēmumu īstenošana dalībvalstīs joprojām ir problēma.

Kongo Demokrātiskā Republika ir iesaistīta arī Lielo ezeru reģiona valstu ekonomikas kopienā (CEPGL).

Attiecībā uz sarunām par ekonomiskās partnerības līgumiem un Reģionālo indikatīvo programmu, reģiona struktūru veido CEMAC valstis, kā arī Kongo Demokrātiskā Republika un Santome un Prinsipi.

b)   Citi izaicinājumi reģionālajā līmenī

Reģionu raksturo dažu valstu pašreizēja vai nesena nestabilitāte (Čada, Centrālāfrikas Republika (CĀR), Kongo DR). Divas valstis (Čada un CĀR) ir anklāvi; Centrālāfrikas valstīs ir maz starpsavienojumu, un reģionā ir augsts nabadzības līmenis. Tomēr Centrālāfrikā ir daudz resursu. Visām valstīm ir ievērojamas dabas bagātības, tostarp liels mežsaimniecības un lauksaimniecības potenciāls. Lai pārvarētu “pārpilnības paradoksu” — t. i., faktu, ka attīstība nav līdzvērtīga dabas bagātībām — Centrālāfrikas valstīm jānodrošina labāks bagātību izlietojums un sadale. Demokrātija un laba pārvaldība arī ir būtiski šo valstu izaicinājumi.

2.   RSD/RIP piedāvātie risinājumi

Reģionālā indikatīvā programma nodrošina EUR 165 miljonu finansējumu, no kuriem EUR 15 miljoni ir paredzēti CEPGL šādās galvenajās atbalsta jomās:

| — | galvenajā atbalsta jomā Nr. 1 — ekonomiskā un komerciālā integrācija un EPN (EUR 97 miljoni jeb 65 % no visiem līdzekļiem) — plānots sekmēt reģionālo organizāciju centienus, atbalstot kopējā tirgus izveidi, savienojošo ceļu, telekomunikāciju un elektrotīklu izbūvi, kā arī reģionālās lauksaimniecības un pārtikas nodrošinātības politikas izstrādi; |
| --- | --- |

—

galvenajā atbalsta jomā Nr. 1 — ekonomiskā un komerciālā integrācija un EPN (EUR 97 miljoni jeb 65 % no visiem līdzekļiem) — plānots sekmēt reģionālo organizāciju centienus, atbalstot kopējā tirgus izveidi, savienojošo ceļu, telekomunikāciju un elektrotīklu izbūvi, kā arī reģionālās lauksaimniecības un pārtikas nodrošinātības politikas izstrādi;

| — | galvenajā atbalsta jomā Nr. 2 — atjaunojamo dabas resursu pārvaldība (EUR 30 miljoni jeb 20 % no visiem līdzekļiem) — plānots pilnveidot labu pārvaldību mežsaimniecības nozarē un aizsargātajās teritorijās ar zvejniecības potenciālu; |
| --- | --- |

—

galvenajā atbalsta jomā Nr. 2 — atjaunojamo dabas resursu pārvaldība (EUR 30 miljoni jeb 20 % no visiem līdzekļiem) — plānots pilnveidot labu pārvaldību mežsaimniecības nozarē un aizsargātajās teritorijās ar zvejniecības potenciālu;

| — | galvenajā atbalsta jomā Nr. 3 — politiskā integrācija (EUR 15 miljoni jeb 10 % no visiem līdzekļiem) — plānots sniegt atbalstu reģiona kapacitātes stiprināšanā attiecībā uz konfliktu novēršanu, pārvaldību un atrisināšanu, tostarp stiprinot pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

—

galvenajā atbalsta jomā Nr. 3 — politiskā integrācija (EUR 15 miljoni jeb 10 % no visiem līdzekļiem) — plānots sniegt atbalstu reģiona kapacitātes stiprināšanā attiecībā uz konfliktu novēršanu, pārvaldību un atrisināšanu, tostarp stiprinot pilsonisko sabiedrību;

| — | perifērās atbalsta jomas — institucionālais atbalsts un tehniskās sadarbības iespēju attīstīšana (EUR 8 miljoni jeb 5 % no visiem līdzekļiem — cita starpā paredzētas, lai stiprinātu sadarbību starp CEMAC un CEEAC. |
| --- | --- |

—

perifērās atbalsta jomas — institucionālais atbalsts un tehniskās sadarbības iespēju attīstīšana (EUR 8 miljoni jeb 5 % no visiem līdzekļiem — cita starpā paredzētas, lai stiprinātu sadarbību starp CEMAC un CEEAC.

3.   Centrālāfrikas RSD/RIP analīze

2008.–2013. gada RSD/RIP tika publicēti ļoti vēlu, kas citu starpā rada problēmu Eiropas stratēģijas saprotamības nodrošināšanā šajā reģionā. Komisija norāda, ka kavēšanos izraisīja problēmas, kas radās saistībā ar vienlaicīgajām konsultācijām ar divām iesaistītajām reģionālajām organizācijām. Sākot no 2009. gada februāra tās galvenokārt pievērsās tikai katras organizācijas lomas noteikšanai un līdzekļu sadalei. Tomēr tiek gatavoti trīs projekti miera un drošības, dabas resursu un reģionālās integrācijas jomā. Citi projekti joprojām tiek īstenoti saistībā ar 9. EAF. RSD/RIP sagatavošanas kavējuma dēļ par gadu ir atlikta arī termiņa vidusposma pārskatīšana. Asambleja uzsver, ka ir aktīvāk jāveicina abu reģionālo organizāciju darbības koordinācija un pastiprināti jāīsteno kopīgais reģionālās integrācijas projekts, kas palīdzētu novērst arī programmu izstrādes kavējumus, kuri mazina iespējas uzlabot atbalsta plānojamību un efektivitāti, kas cita starpā rada problēmas EAF finansējuma sadalē Centrālāfrikas reģionā.

Tāpat ir pamats secināt, ka liels skaits programmu pirmajā galvenajā atbalsta jomā ir vērsti uz standartu uzlabošanu (tirdzniecības, veselības aprūpes, pakalpojumu, ieguldījumu u. c. jomās), nevis uz konkrētu projektu īstenošanu. Un, lai gan standartu saskaņošana un atjaunošana ir svarīgs uzdevums, reālas reģionālās sinerģijas ir labāk sasniedzamas ar ražošanas un tirdzniecības starpniecību, nevis ar standartu izstrādi.

Sarunas par reģionālajiem EPN Centrālāfrikā pašlaik ir apstājušās. Tomēr liela RSD iekļautās stratēģijas daļa attiecas uz pasākumiem saistībā ar EPN. Ciktāl jautājums attiecas uz Komisiju, RSD sagatavošanas laikā tika apspriesta saistība starp EPN un RIP, pieņemot, ka nolīgums tiks panākts un ka RIP saglabās elastīgumu. Tomēr joprojām ir svarīgi mehānismus sagatavot jau iepriekš, lai nodrošinātu efektīvu atbalstu šim reģionam, ja tas izvēlētos noslēgt EPN. Vajadzētu noteikt arī konkrētus prioritāros aspektus, kas būtu jāņem vērā. Līdztekus reģionu nevajadzētu sodīt ar sarunu apturēšanu vai ar lēmumu vispār neturpināt EPN sarunu procesu, un reģionu nevajadzētu sodīt ne finansiāli, tostarp attiecībā uz EAF piešķirtajiem līdzekļiem, kas paredzēti tirdzniecības atbalstam, ne saistībā ar programmu īstenošanu, jo ir jānodrošina šo programmu atbilstība reālajai situācijai reģionā.

RSD gandrīz nav minēti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), kas ir nepieļaujama situācija, ņemot vērā, ka EAF ir ES galvenais instruments atbalsta sniegšanai ĀKK valstīm un ka tā galvenā prioritāte ir TAM sasniegšana. Galvenā pasākumu joma ir komercdarbība, bet nav nekādu norāžu par šo pasākumu ietekmi uz nodarbinātību un nabadzību. Un tomēr ir būtiski — kā norādīts EPN — izmantot tirdzniecību attīstības veicināšanai. Ir nepieciešams plānot konkrētākus pasākumus ar tiešāku ietekmi uz TAM sasniegšanu, tostarp veselības aizsardzības un izglītības jomā, saskaņā ar attīstības sadarbības instrumentu un politisko apņemšanos 20 % no līdzekļiem atvēlēt veselības aizsardzībai un pamatizglītībai. Arī komercdarbības jomā izšķirošs faktors ir ietekme uz iedzīvotājiem, tostarp attiecībā uz nodarbinātību, lai iedzīvotāji iesaistītos reģionālās integrācijas procesa norisē un saskatītu faktisku ieguvumu no ES un Centrālāfrikas reģiona kopīgi īstenotās politikas. Komisija uzskata, ka reģionālās stratēģijas galvenais mērķis ir nabadzības samazināšana (1. TAM). Komisija uzsver, ka tiks izstrādātas konkrētākas programmas, tostarp programmas nodarbinātības veicināšanai, lai gan šī joma nav tiešā veidā minēta RIP. Tomēr jāpauž nožēla par šādu programmu neesamību jau tagad, jo īpaši ņemot vērā, ka nacionālās indikatīvās programmas nekompensē pašreizējos RIP trūkumus attiecībā uz TAM sasniegšanu.

Dokumentā ir vairāk jāuzsver vēl viena svarīga joma — lauksaimniecība apvienojumā ar pārtikas nodrošinātību (lai gan 1. TAM ir cīņa ar nabadzību un badu). Šī joma ir tieši saistīta ar tirdzniecību (attiecībā uz lauksaimniecības produkcijas pilnveidošanu un diversifikāciju, pievienotās vērtības radīšanu un pāreju no vienkultūras eksporta), attīstību (pārtikas pašnodrošinātības un cilvēku veselības uzlabošana, darba vietu radīšana) un vides aizsardzību (jaunu augkopības ražošanas tehnoloģiju attīstīšana, nodrošinot lielāku ūdens ekonomiju, labāku augsnes aizsardzību u. c.). Lauksaimniecība ir arī viens no galvenajiem mērķiem, kas uzsvērts Kopīgajā orientējošajā dokumentā (KOD), kas ir nozīmīgs dokuments, jo tas satur stratēģiskas vadlīnijas, ko kopīgi izstrādāja ES un Centrālāfrikas reģions. Līdz ar to lauksaimniecībai ir nepieciešams tiešāks atbalsts reģionālajā līmenī, tomēr šī joma ir tikai pieminēta pirmās galvenās atbalsta jomas noslēgumā (atbalsts reģionālas politikas izstrādei bez konkrētākām norādēm). Komisija atzīst nepieciešamību stiprināt atbalsta pasākumus šajā sektorā gan saskaņojot politiku, gan diversificējot un pārstrādājot lauksaimniecības produktus.

Ieteikumi

Reģionālās integrācijas stiprināšana noteikti ir pamatota prioritāte, jo īpaši tām reģiona valstīm, kas ir anklāvi. Tomēr ir rūpīgi jāseko, lai sarunas par ekonomiskās partnerības nolīgumiem nenonāktu pretrunā reģionālās integrācijas mērķiem.

Lai gan ir interesanti atzīmēt, ka dabas resursu pārvaldība, galveno uzmanību pievēršot resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, ir viena no galvenajām atbalsta jomām, ir jāuzsver, ka kopumā saistība ar nabadzības apkarošanu ir ļoti netieša. Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai jābūt Reģionālās stratēģijas dokumenta pamatā, un šādā kontekstā lielāka uzmanība būtu bijusi jāvelta lauksaimniecībai.

Turklāt reģions ir īpaši cietis pasaules ekonomiskajā krīzē, ņemot vērā, ka tas eksportē izejvielas, kuru pieprasījums pasaules tirgos ir samazinājies. Tas ir vēl viens apliecinājums, ja tāds vēl nepieciešams, ka ir jāattīsta izejvielu pārstrādes iespējas un jādiversificē reģiona tautsaimniecības, kas bieži ir atkarīgas no viena ienākumu avota. Tomēr, neskatoties uz RSD pieņemšanas aizkavēšanos, ir pamats secināt, ka šis pamatelements nav ņemts vērā. Līdz ar to RSD ir jāizstrādā skaidra stratēģija par reģiona valstu tirdzniecības atbalstošajiem pasākumiem, lai veicinātu darba vietu radīšanu un attīstību.

Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionālo indikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Rietumāfrikas valstis

1.   Reģiona konteksts

Šo dokumentu, pamatojoties uz reģionālu dokumentu, parakstīja Eiropas Komisija (saistībā ar 10. EAF), no vienas puses, un Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopiena (RĀVEK) un Rietumāfrikas Ekonomiskā un monetārā savienība (RĀEMS), no otras puses.

Rietumāfrikas reģionu raksturo virkne atšķirību: ekonomiskā un politiskā attīstība reģiona 15 valstīs (un Mauritānijā) ir ļoti atšķirīga. Vairums valstu pieder vismazāk attīstītajām valstīm (VAV), izņemot Kaboverdi, Kotdivuāru, Ganu un Nigēriju (Nigērija ir nozīmīga naftas ražotājvalsts). Arī politiskās stabilitātes un demokrātijas jomā pastāv būtiskas atšķirības starp Ganu un Mali, nemaz nerunājot par atšķirībām starp Gvineju un Gvineju-Bisavu. Kotdivuārā situācija uzlabojas, lai gan tā nav pilnībā stabilizējusies. Libērija un Sjerraleone joprojām atrodas pēckonflikta posmā. Kopumā 9 no 15 RĀVEK valstīm ir uzskatāmas par nestabilām valstīm.

Tomēr Rietumāfrikas reģions ir viens no vislabāk “integrētajiem” ĀKK reģioniem ar reģionālām iestādēm, kam ir arī būtiska politiska loma. RĀVEK strādā ne tikai ekonomiskās integrācijas jomā, bet lielu uzmanību pievērš arī labas pārvaldības veicināšanai, konfliktu novēršanai un atrisināšanai un miera saglabāšanai. Kopienas struktūras gan joprojām ir acīmredzami vājas, un integrācija nav notikusi tik veiksmīgi kā iecerēts. Tomēr tieši Rietumāfrikas tirdzniecības apjoms ir vislielākais salīdzinājumā ar citiem ĀKK reģionālās integrācijas procesiem. Turklāt Āfrikas Finanšu kopienas (ĀFK) valstis ir izveidojušas muitas un monetāro savienību — RĀEMS.

Galvenais reģiona attīstības šķērslis ir reģiona ekonomikas struktūra. Vairums valstu ir nepārstrādātu izejvielu eksportētājas, galvenokārt eksportējot lauksaimniecības produktus. Līdz ar to attīstības atbalstam būtu jāveicina ražošanas struktūru izveide, īpaši atbalstot šīs valstis to sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, kas noteikti eksporta tirgos (jo īpaši ES).

2.   RSD/RIP piedāvātie risinājumi

RSD Reģionālās indikatīvās programmas (RIP) budžets ir EUR 597 miljoni, kas paredzēti šādām galvenajām atbalsta jomām:

| I galvenā atbalsta joma: dziļāka reģionālā integrācija, konkurētspējas uzlabošana un EPN | 70 % no budžeta (EUR 418 miljoni) |
| --- | --- |
| II galvenā atbalsta joma: labas pārvaldības un reģionālās stabilitātes pasākumu konsolidācija | 20 % no budžeta (EUR 119 miljoni) |
| Citas programmas | 10 % no budžeta (EUR 60 miljoni) |

I galvenā atbalsta joma: dziļāka reģionālā integrācija, konkurētspējas uzlabošana un EPN

70 % no budžeta (EUR 418 miljoni)

II galvenā atbalsta joma: labas pārvaldības un reģionālās stabilitātes pasākumu konsolidācija

20 % no budžeta (EUR 119 miljoni)

Citas programmas

10 % no budžeta (EUR 60 miljoni)

Viena no “papildu” jomām ir ES uzdevums uzlabot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, ņemot vērā tās nepietiekamo pārstāvību reģionālajā līmenī.

RSD un tā RIP būs nepieciešama termiņa vidusposma pārskatīšana, t. i., 2010. gadā.

Rietumāfrikas RSD/RIP analīze

Pārtikas nodrošinātība ir viena no stratēģijas prioritātēm. Tā ir prioritāras nozīmes joma reģionā, kas ražo un eksportē lauksaimniecības izejvielas, bet importē pārstrādātus produktus. Turklāt iepriekšējos 30 gados lauksaimniecības ražošanas pieaugums nav bijis tikpat liels kā demogrāfiskais pieaugums, līdz ar to saasinot jautājumu par vietējo iedzīvotāju nodrošinātību ar pārtiku. RIP atbalsts reģionālajai lauksaimniecības politikai (jo īpaši RĀEMS politikai) un reģiona pārtikas ražošanas un bada mazināšanas stratēģijai nav īpaši skaidrs. Eiropas Komisija ir noteikusi pārtikas nodrošinātību par vienu no pieciem RIP virzieniem, tomēr ir nepieciešams līdz galam izstrādāt sadarbību ar reģionālajām organizācijām. Līdztekus ES būtu jāatbalsta viena no RĀVEK lauksaimniecības politikas programmām.

RSD pamatoti norādīts reģiona infrastruktūras vājums, jo īpaši transporta jomā, uzsverot, ka tas ir nopietns reģionālās tirdzniecības un līdz ar to arī attīstības šķērslis. Arī šajā gadījumā RIP nav skaidras reakcijas pat tad, ja Komisija nodrošinās, ka ekonomiskās partnerības nolīguma attīstības programmā (EPNAP) tiks izveidots noderīgs ietvars dažādo atbalsta sniedzēju atbalsta mērķtiecīgai novirzīšanai, jo īpaši infrastruktūras jomā.

Pirmā galvenā atbalsta joma attiecas uz ekonomiskās partnerības nolīgumu, kas vēl nav parakstīts. Vēl pirms parakstīšanas saglabājas jautājumi par EPN reģionālā fonda finansējumu un par to līdzekļu izlietojumu, kas attiecas uz EPN attīstības sadaļu.

Dokumentā nav detalizēti izskaidrotas darbības attiecībā uz migrāciju vai ES zivsaimniecības politiku un zvejas līgumu efektivitāti.

Ieteikumi

APA vēlētos uzzināt tos dokumentus vai statistikas pamatdatus, ko Komisija izmantoja diskusiju uzsākšanai ar šo reģionu.

APA vēlas uzsvērt lauksaimniecības nozīmi un norāda uz nepieciešamību iesaistīt reģiona lauksaimnieku arodbiedrības. Tā uzsver arī nepieciešamību izstrādāt reģionāla līmeņa plānus cīņai ar sausumu un tuksneša siseņiem, lai reģionālā līmenī stiprinātu pārtikas nodrošinātību.

Vienam no RSD/RIP mērķiem jābūt apakšreģionālu tirgu izveidei, jo reģiona valstis neeksportē uz kaimiņvalstīm, kas nozīmē neizmantotas komerciālas iespējas. Līdz ar to ir pilnībā nepieciešams atvērt šīs valstis un integrēt to tirgus. Ir jārisina arī produktu vietējās pārstrādes problēma, jo pašlaik reģions eksportē izejvielas un importē ražotas preces. Šis aspekts RIP nav aplūkots. Turklāt RIP pārāk maz uzmanības ir pievērsta reģionālo infrastruktūru attīstībai.

Pat ja sadarbības galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana, saikne starp RIP un Tūkstošgades attīstības mērķiem ir pārāk niecīga. To noteikti varētu uzlabot, skaidrāk sasaistot valstu stratēģijas un reģionālo stratēģiju.

APA uzstāj, lai EPNAP tiktu finansēta no papildu līdzekļiem, nevis no EAF. Visbeidzot APA uzstāj arī uz to, lai RĀVEK parlaments tiktu iesaistīts reģionālās stratēģijas pārraudzībā.

Secinājumi par Reģionālās stratēģijas dokumentu (RSD) un Reģionālo indikatīvo programmu (RIP) saistībā ar 10. EAF — Klusā okeāna valstis

Klusā okeāna valstu reģionālā integrācija

Klusā okeāna reģionu veido 15 mazas salu valstis okeāna teritorijā, kas izmēra ziņā atbilst Āfrikai. Šim reģionam ir raksturīgas pazīmes, kas nav atrodamas nekur citur pasaulē: neliels iedzīvotāju skaits (9,55 miljoni — tikpat, cik Beļģijā), sauszemes teritorija ir tikai 560 000 km2 ar ārkārtīgi augstu dekoncentrāciju vairāk nekā 29 miljonu km2 teritorijā. Faktiski 80 % no sauszemes teritorijas veido Papua-Jaungvineja, un daudzas mazo salu valstis atbilst Eiropas mazo lielpilsētu teritorijai. Līdz ar to reģionālās integrācijas konceptam ir daudz izaicinājumu.

Kopumā Klusā okeāna reģiona ĀKK valstīm ir atšķirīga ekonomiskā attīstība un dabas resursi, bet to cilvēkiem un kultūrām ir daudz kopīgu īpašību, tostarp sporta jomā, jo īpaši saistībā ar regbija savienību. Daudzām valstīm ir kopīgi okeāna resursi, piemēram, zvejas vietas un tūrisma potenciāls, bet tās ir pakļautas arī jūras līmeņa izmaiņām, kas ietekmē piekrastes teritorijas. Ir nepieciešams attīstīt reģionālo tirdzniecību, ņemot vērā nepiemēroto transporta infrastruktūru un attālumus. Ekonomikas un sociālajā jomā vairums Klusā okeāna valstu lielā mērā ir atkarīgas no lielajām kaimiņvalstīm — Austrālijas un Jaunzēlandes.

Tieši šādā kontekstā notiek reģionālā sadarbība, ko vada Klusā okeāna salu forums (PIF), kurā ir iesaistījušās 15 reģiona valstis, kā arī Austrālija un Jaunzēlande un kas tiekas reizi gadā. PIF sekretariāts, kas vada arī Klusā okeāna reģionālo organizāciju padomi (desmit citas reģionālas starpvaldību organizācijas) un Klusā okeāna reģiona ĀKK valstu vārdā īsteno RIP. PIF vadīja arī Klusā okeāna plāna (2006.–2015. gadam) izstrādi; reģionālā sadarbība un integrācija plānā ir definēta kā:

| — | dialoga veidošana starp valdībām; |
| --- | --- |

—

dialoga veidošana starp valdībām;

| — | valstu resursu apvienošana (piemēram, muitas, veselības aizsardzības, izglītības un sporta jomā) reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

—

valstu resursu apvienošana (piemēram, muitas, veselības aizsardzības, izglītības un sporta jomā) reģionālā līmenī;

| — | tirgus barjeru pazemināšana. |
| --- | --- |

—

tirgus barjeru pazemināšana.

Klusā okeāna reģiona plānā ir iekļautas iniciatīvas, lai veicinātu reģiona attīstību, galveno uzmanību pievēršot četriem pīlāriem: ekonomiskai izaugsmei, ilgtspējīgai attīstībai, pārvaldībai un drošībai. Kopumā ir vērojams zināms progress aviācijas un kuģošanas pakalpojumu, drošības un telekomunikāciju infrastruktūras jomā, bet Klusā okeāna reģiona ĀKK valstu tautsaimniecību atšķirības rada sarežģījumus tirdzniecības līgumu īstenošanā un spēcīgas ekonomiskās infrastruktūras izveidošanā. Joprojām ir daudz izaicinājumu.

ES pirmo “ES Stratēģiju Klusā okeāna reģionā” pieņēma 2006. gadā, nosakot mērķi īstenot Klusā okeāna reģiona plānu un pievēršot īpašu uzmanību politiskā dialoga pilnveidošanai ar lielāku uzsvaru uz reģionālo sadarbību un atbalsta efektivitātes uzlabošanu. Šī stratēģija ir pašreizējā RSD/RIP pamats.

Klusā okeāna valstu RSD/RIP pārskats

Pirmais Klusā okeāna reģiona RSD/RIP 2002.–2007. gadam nodrošināja EUR 29 miljonu finansējumu (termiņa vidusposma pārskatīšanā tas tika palielināts līdz EUR 39 miljoniem) šādā sadalījumā:

| — | reģionālā integrācija un tirdzniecība: EUR 9 miljoni; |
| --- | --- |

—

reģionālā integrācija un tirdzniecība: EUR 9 miljoni;

| — | cilvēkresursu attīstība: EUR 8 miljoni; |
| --- | --- |

—

cilvēkresursu attīstība: EUR 8 miljoni;

| — | zivsaimniecība: EUR 5 miljoni; |
| --- | --- |

—

zivsaimniecība: EUR 5 miljoni;

| — | perifērās jomas (esoši projekti/tehniskā palīdzība): EUR 7 miljoni. |
| --- | --- |

—

perifērās jomas (esoši projekti/tehniskā palīdzība): EUR 7 miljoni.

Pašreizējā RSD/RIP mērķi saistībā ar 10. EAF ir daudz ambiciozāki, 2008.–2013. gada periodam piešķirot EUR 95 miljonus šādā sadalījumā:

| — | galvenā joma Nr. 1 (reģiona ekonomiskā integrācija): EUR 45 miljoni; |
| --- | --- |

—

galvenā joma Nr. 1 (reģiona ekonomiskā integrācija): EUR 45 miljoni;

| — | galvenā joma Nr. 2 (dabas resursu un vides ilgtspējīga pārvaldība): EUR 40 miljoni; |
| --- | --- |

—

galvenā joma Nr. 2 (dabas resursu un vides ilgtspējīga pārvaldība): EUR 40 miljoni;

| — | perifērā joma (nevalstiskās struktūras, tehniskā sadarbība u. c.): EUR 10 miljoni. |
| --- | --- |

—

perifērā joma (nevalstiskās struktūras, tehniskā sadarbība u. c.): EUR 10 miljoni.

Tas nozīmē, ka Klusā okeāna reģiona plāna pirmajiem diviem pīlāriem ir piešķirti 90 % no visa finansējuma. Abiem pārējiem pīlāriem, pārvaldībai un drošībai, atbalsts tiks piešķirts no strukturētā ES un Klusā okeāna reģiona ĀKK valstu dialoga un mehānismiem, piemēram, no Stabilitātes instrumenta.

Klusā okeāna RSD/RIP analīze

RSD/RIP galvenās jomas ir paša reģiona skaidri noteiktas prioritātes, kas atspoguļo galvenās reģiona vajadzības, lai turpinātu ilgtspējīgu attīstību. Abas galvenās atbalsta jomas nodrošina tā pasākumu darbības līmeņa saglabāšanu, kas tika sasniegts ar pirmo RIP būtiskajās ekonomiskās integrācijas un zivsaimniecības nozares atbalsta jomās, lai gan cilvēkresursu attīstība vairs nav norādīta kā atsevišķa galvenā joma.

Galvenā joma Nr. 1 aptver četrus galvenos pasākumu virzienus:

| — | ekonomiskā integrācija un tirdzniecība (EPN un citi reģionālie tirdzniecības līgumi); |
| --- | --- |

—

ekonomiskā integrācija un tirdzniecība (EPN un citi reģionālie tirdzniecības līgumi);

| — | atbalsts privātajam sektoram (privātā sektora mehānismi, galvenās nozares, piemēram, tūrisms un zivsaimniecība, uzņēmējdarbības veicināšana); |
| --- | --- |

—

atbalsts privātajam sektoram (privātā sektora mehānismi, galvenās nozares, piemēram, tūrisms un zivsaimniecība, uzņēmējdarbības veicināšana);

| — | ekonomiskās izaugsmes mehānismi (godīga tirdzniecība, konkurence, patērētāju aizsardzība, muitas un starptautiskie standarti); |
| --- | --- |

—

ekonomiskās izaugsmes mehānismi (godīga tirdzniecība, konkurence, patērētāju aizsardzība, muitas un starptautiskie standarti);

| — | cilvēkresursi (integrētas izglītības programmas un tehniskās un arodizglītības pieejamība). |
| --- | --- |

—

cilvēkresursi (integrētas izglītības programmas un tehniskās un arodizglītības pieejamība).

Daudzās no šīm nozarēm galvenā uzmanība tiek veltīta EPN īstenošanai, lai gan to ir parakstījušas tikai Fidži un Papua-Jaungvineja.

Galvenā joma Nr. 2 aptver šādus pasākumu virzienus:

| — | klimata izmaiņas un katastrofu riska samazināšana; |
| --- | --- |

—

klimata izmaiņas un katastrofu riska samazināšana;

| — | jūras resursu (tostarp zvejas vietu) ilgtspējīga pārvaldība; |
| --- | --- |

—

jūras resursu (tostarp zvejas vietu) ilgtspējīga pārvaldība;

| — | zemes resursu ilgtspējīga pārvaldība; |
| --- | --- |

—

zemes resursu ilgtspējīga pārvaldība;

| — | ekosistēmas un bioloģiskā daudzveidība; |
| --- | --- |

—

ekosistēmas un bioloģiskā daudzveidība;

| — | atkritumi un piesārņojums; |
| --- | --- |

—

atkritumi un piesārņojums;

| — | vides monitorings un informācijas pārvaldība. |
| --- | --- |

—

vides monitorings un informācijas pārvaldība.

Šīs jomas paplašina RIP darbības jomu un pilnībā atspoguļo Klusā okeāna reģiona ĀKK valstu vajadzības, kā arī ilgtspējīgas attīstības prioritātes.

Visbeidzot, perifērā joma nodrošina tehnisko atbalstu Klusā okeāna salu forumam kā reģiona kredītrīkotājam (EUR 3 miljoni) un 4 miljonu atbalstu nevalstisko struktūru darbībām. Nevalstisko struktūru attīstības līmenis Klusā okeāna reģionā ievērojami atšķiras, un ir acīmredzama nepieciešamība sniegt atbalstu kapacitātes stiprināšanā šajā reģionā.

Ieteikumi

Kopumā APA atzinīgi vērtē saistībā ar 10. EAF sagatavoto RSD/RIP kā pozitīvu ieguldījumu Klusā okeāna reģiona ĀKK valstu ekonomiskajā un sociālajā izaugsmē. Tā izdara šādus secinājumus, kas būtu jāapsver termiņa vidusposma pārskatīšanas laikā.

| 1. | Fakts, ka līdz šim tikai Fidži un Papua-Jaungvineja ir parakstījušas Klusā okeāna reģiona EPN liek apšaubīt RIP galvenās jomas Nr. 1 galvenās uzmanības pievēršanu EPN īstenošanai, jo daudzas valstis nolīgumā vēl nav iesaistītas. Ir nepieciešama skaidra analīze par ietekmi, kādu šī aizkavēšanās rada uz galvenās jomas Nr. 1 līdzekļu izlietojumu. |
| --- | --- |

1.

Fakts, ka līdz šim tikai Fidži un Papua-Jaungvineja ir parakstījušas Klusā okeāna reģiona EPN liek apšaubīt RIP galvenās jomas Nr. 1 galvenās uzmanības pievēršanu EPN īstenošanai, jo daudzas valstis nolīgumā vēl nav iesaistītas. Ir nepieciešama skaidra analīze par ietekmi, kādu šī aizkavēšanās rada uz galvenās jomas Nr. 1 līdzekļu izlietojumu.

| 2. | Lai gan RIP ir iekļauti pozitīvi pasākumi izglītības un mācību veicināšanai reģionā, viena no galvenajām problēmām ir kvalificētā darbaspēka migrācija uz ASV, Austrāliju un Jaunzēlandi. Lai gan emigrantu naudas pārvedumi ir būtiski, tomēr parasti par šo profesionāļu izglītošanu vietējās tautsaimniecības ir maksājušas dārgu cenu. RIP galvenajā jomā Nr. 1 lielāka uzmanība jāpievērš ne tikai prasmju nodrošināšanai, bet arī pasākumiem, kas būtu vērsti uz to, ka Klusā okeāna reģiona ĀKK valstis pašas gūst labumu no sava kvalificētā darbaspēka. Šis arguments attiecas arī uz Klusā okeāna salu sportistiem un sportistēm, kas spēlē Austrālijas un Jaunzēlandes klubos un kas iegūst šo valstu pilsonību, lai pārstāvētu valsti izlasē, līdz ar to negatīvi ietekmējot Klusā okeāna valstu, piemēram, Fidži, Samoa un Tongas nacionālās izlases regbijā. |
| --- | --- |

2.

Lai gan RIP ir iekļauti pozitīvi pasākumi izglītības un mācību veicināšanai reģionā, viena no galvenajām problēmām ir kvalificētā darbaspēka migrācija uz ASV, Austrāliju un Jaunzēlandi. Lai gan emigrantu naudas pārvedumi ir būtiski, tomēr parasti par šo profesionāļu izglītošanu vietējās tautsaimniecības ir maksājušas dārgu cenu. RIP galvenajā jomā Nr. 1 lielāka uzmanība jāpievērš ne tikai prasmju nodrošināšanai, bet arī pasākumiem, kas būtu vērsti uz to, ka Klusā okeāna reģiona ĀKK valstis pašas gūst labumu no sava kvalificētā darbaspēka. Šis arguments attiecas arī uz Klusā okeāna salu sportistiem un sportistēm, kas spēlē Austrālijas un Jaunzēlandes klubos un kas iegūst šo valstu pilsonību, lai pārstāvētu valsti izlasē, līdz ar to negatīvi ietekmējot Klusā okeāna valstu, piemēram, Fidži, Samoa un Tongas nacionālās izlases regbijā.

| 3. | APA atzinīgi vērtē detalizēto zivsaimniecības nozares attīstības izvērsumu, bet aicina vairāk akcentēt nelegālās zvejas problēmu, kas rada ļoti būtisku nevēlamu ietekmi uz zivju resursiem un vietējo zvejnieku aktivitāti. Nelegālajā zvejā ir iesaistīti reģionam nepiederoši kuģi, kas faktiski neņem vērā starptautiskos noteikumus attiecībā uz ekskluzīvām zinām vai zivju krājumiem. Klusā okeāna reģiona vietējās kopienās ir jāattīsta lauksaimniecība, lai veicinātu pārtikas nodrošinātību un zivsaimniecības produktu eksportu. |
| --- | --- |

3.

APA atzinīgi vērtē detalizēto zivsaimniecības nozares attīstības izvērsumu, bet aicina vairāk akcentēt nelegālās zvejas problēmu, kas rada ļoti būtisku nevēlamu ietekmi uz zivju resursiem un vietējo zvejnieku aktivitāti. Nelegālajā zvejā ir iesaistīti reģionam nepiederoši kuģi, kas faktiski neņem vērā starptautiskos noteikumus attiecībā uz ekskluzīvām zinām vai zivju krājumiem. Klusā okeāna reģiona vietējās kopienās ir jāattīsta lauksaimniecība, lai veicinātu pārtikas nodrošinātību un zivsaimniecības produktu eksportu.

| 4. | APA pauž bažas par parlamentāro konsultāciju trūkumu RSD/RIP sagatavošanā un cer veicināt šo procesu, palielinot savu iesaisti VSD un RSD kontrolē. Ir nepieciešams ne tikai paplašināt konsultācijas ar ĀKK valstu parlamentiem par RIP izstrādi un īstenošanu, bet arī stiprināt šī reģiona parlamentāriešu un viņu darbinieku kapacitāti. |
| --- | --- |

4.

APA pauž bažas par parlamentāro konsultāciju trūkumu RSD/RIP sagatavošanā un cer veicināt šo procesu, palielinot savu iesaisti VSD un RSD kontrolē. Ir nepieciešams ne tikai paplašināt konsultācijas ar ĀKK valstu parlamentiem par RIP izstrādi un īstenošanu, bet arī stiprināt šī reģiona parlamentāriešu un viņu darbinieku kapacitāti.

| 5. | Atzinīgi novērtējot perifērās jomas uzsvaru uz nevalstiskajām struktūrām, APA paužas bažas par to, kas būs finansējuma labuma guvēji, un izsaka cerību, ka tiks pienācīgi pārbaudītas šo saņēmēju pilnvaras un reputācija. Līdztekus tā aicina NVO aktīvāk iesaistīties RSD/RIP konsultāciju procesā. |
| --- | --- |

5.

Atzinīgi novērtējot perifērās jomas uzsvaru uz nevalstiskajām struktūrām, APA paužas bažas par to, kas būs finansējuma labuma guvēji, un izsaka cerību, ka tiks pienācīgi pārbaudītas šo saņēmēju pilnvaras un reputācija. Līdztekus tā aicina NVO aktīvāk iesaistīties RSD/RIP konsultāciju procesā.

| 6. | Tiek atzinīgi vērtēts uzsvars uz klimata izmaiņām un to ietekmi uz mazajām salu valstīm, kā arī finansējums, lai atbalstītu aizsardzības pasākumus pret šo pieaugošo problēmu. Tomēr ir būtiski nenovirzīt finansējumu arvien spēcīgākajam lobijam, kas novirza vispārējo atbildību par klimata izmaiņām uz industriālajām valstīm un to darbībām. Pastāv būtiska atšķirība starp cīņu ar klimata izmaiņām un šīs parādības izmantošanu politiskiem mērķiem. |
| --- | --- |

6.

Tiek atzinīgi vērtēts uzsvars uz klimata izmaiņām un to ietekmi uz mazajām salu valstīm, kā arī finansējums, lai atbalstītu aizsardzības pasākumus pret šo pieaugošo problēmu. Tomēr ir būtiski nenovirzīt finansējumu arvien spēcīgākajam lobijam, kas novirza vispārējo atbildību par klimata izmaiņām uz industriālajām valstīm un to darbībām. Pastāv būtiska atšķirība starp cīņu ar klimata izmaiņām un šīs parādības izmantošanu politiskiem mērķiem.

| 7. | Transporta infrastruktūrai jābūt visaugstākā līmeņa prioritātei jebkurās Klusā okeāna valstu reģionālās attīstības darbībās, jo vietējie attālumi un attālumi starp reģiona valstīm, kā arī vāja infrastruktūra kavē virzību uz reģionālu tirdzniecību vai tūrisma un citu nozaru attīstību, kas nodrošinātu lielākus ieguvumus vietējiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

7.

Transporta infrastruktūrai jābūt visaugstākā līmeņa prioritātei jebkurās Klusā okeāna valstu reģionālās attīstības darbībās, jo vietējie attālumi un attālumi starp reģiona valstīm, kā arī vāja infrastruktūra kavē virzību uz reģionālu tirdzniecību vai tūrisma un citu nozaru attīstību, kas nodrošinātu lielākus ieguvumus vietējiem iedzīvotājiem.

---

(1)  Pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2010. gada 1. aprīlī Tenerifē (Spānijā).

1

(2)  OV C 271, 25.10.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV C 221, 14.9.2009., 19. lpp.

3

(4)  OV C 68, 18.3.2010., 36. lpp.

4

(5)  Pieņēma ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2010. gada 1. aprīlī Tenerifē (Spānijā).

5

(6)  COM(2009)0160 galīgā redakcija.

6

(7)  OV C 68, 18.3.2010., 24. lpp.

7

(8)  COM(2007)0072 galīgā redakcija.

8

(9)  Pieņemts ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2010. gada 1. aprīlī Tenerifē (Spānijā).

9

(10)  Pieņemts ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2010. gada 1. aprīlī Tenerifē (Spānijā).

10

(11)  Antigva un Barbuda, Bahamas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Gajāna, Grenāda, Haiti, Jamaika, Sentkristofera un Nevisa, Sentlūsija, Sentvisenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo.

11

(12)  Tiek lēsts, ka 60 % no Karību jūras reģiona iedzīvotājiem ar trešās pakāpes izglītību ir devušies prom no šī reģiona, bet Jamaikā, Grenādā, Gajānā, Haiti un Sentvisentā un Grenadīnās šīs emigrācijas līmenis sasniedz 80 %.

12

(13)  Dalībvalstis ir Centrālāfrikas Republika, Čada, Ekvatoriālā Gvineja, Gabona, Kamerūna un Kongo.

13

(14)  Dalībvalstis ir Angola, Burundi, Centrālāfrikas Republika, Čada, Ekvatoriālā Gvineja, Gabona, Kamerūna, Kongo, Kongo DR un Santome un Prinsipi.

14

---