# Uradni list C 346/21.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 346 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5921. september 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 346

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5921. september 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 27.–30. april 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 206, 9.6.2016 .
  Sprejeta besedila z dne 29. aprila 2015 o razrešnici za proračunsko leto 2013 so bila objavljena v
  UL L 255, 30.9.2015 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 27.–30. april 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 206, 9.6.2016 .
  Sprejeta besedila z dne 29. aprila 2015 o razrešnici za proračunsko leto 2013 so bila objavljena v
  UL L 255, 30.9.2015 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v  UL C 206, 9.6.2016

Sprejeta besedila z dne 29. aprila 2015 o razrešnici za proračunsko leto 2013 so bila objavljena v

UL L 255, 30.9.2015

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 28. april 2015 |
| 2016/C 346/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o pregledu izvajanja bolonjskega procesa (2015/2039(INI)) | 2 |
| 2016/C 346/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o evropskem filmu v digitalni dobi (2014/2148(INI)) | 10 |
| 2016/C 346/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (2014/2223(INI)) | 17 |
| | Sreda, 29. april 2015 |
| 2016/C 346/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 27 |
| 2016/C 346/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o strategiji o alkoholu (2015/2543(RSP)) | 32 |
| 2016/C 346/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o drugi obletnici zrušitve poslopja Rana Plaza in napredku glede bangladeškega trajnostnega sporazuma (2015/2589(RSP)) | 39 |
| 2016/C 346/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (2015/2660(RSP)) | 47 |
| | Četrtek, 30. april 2015 |
| 2016/C 346/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o preganjanju kristjanov po svetu, zlasti v zvezi s pobojem študentov v Keniji, ki ga je izvedla teroristična skupina Al Šabab (2015/2661(RSP)) | 51 |
| 2016/C 346/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o uničenih kulturnih znamenitostih po akcijah organizacije ISIS/Daiš (2015/2649(RSP)) | 55 |
| 2016/C 346/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah na Maldivih (2015/2662(RSP)) | 60 |
| 2016/C 346/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o poročilu o napredku Albanije za leto 2014 (2014/2951(RSP)) | 63 |
| 2016/C 346/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2014 (2014/2952(RSP)) | 69 |
| 2016/C 346/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o Evropski investicijski banki – letno poročilo 2013 (2014/2156(INI)) | 77 |
| 2016/C 346/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o Expu 2015 v Milanu: Nahranimo planet– energija za življenje (2015/2574(RSP)) | 88 |
| 2016/C 346/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah v Nigeriji (2015/2520(RSP)) | 95 |
| 2016/C 346/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o primeru Nadje Savčenko (2015/2663(RSP)) | 101 |
| 2016/C 346/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah v begunskem taborišču Jarmuk v Siriji (2015/2664(RSP)) | 103 |
| 2016/C 346/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o zapiranju zagovornikov človekovih pravic in pravic delavcev v Alžiriji (2015/2665(RSP)) | 106 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 28. april 2015

2016/C 346/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o pregledu izvajanja bolonjskega procesa (2015/2039(INI))

2

2016/C 346/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o evropskem filmu v digitalni dobi (2014/2148(INI))

10

2016/C 346/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (2014/2223(INI))

17

Sreda, 29. april 2015

2016/C 346/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

27

2016/C 346/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o strategiji o alkoholu (2015/2543(RSP))

32

2016/C 346/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o drugi obletnici zrušitve poslopja Rana Plaza in napredku glede bangladeškega trajnostnega sporazuma (2015/2589(RSP))

39

2016/C 346/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (2015/2660(RSP))

47

Četrtek, 30. april 2015

2016/C 346/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o preganjanju kristjanov po svetu, zlasti v zvezi s pobojem študentov v Keniji, ki ga je izvedla teroristična skupina Al Šabab (2015/2661(RSP))

51

2016/C 346/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o uničenih kulturnih znamenitostih po akcijah organizacije ISIS/Daiš (2015/2649(RSP))

55

2016/C 346/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah na Maldivih (2015/2662(RSP))

60

2016/C 346/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o poročilu o napredku Albanije za leto 2014 (2014/2951(RSP))

63

2016/C 346/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2014 (2014/2952(RSP))

69

2016/C 346/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o Evropski investicijski banki – letno poročilo 2013 (2014/2156(INI))

77

2016/C 346/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o Expu 2015 v Milanu: Nahranimo planet– energija za življenje (2015/2574(RSP))

88

2016/C 346/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah v Nigeriji (2015/2520(RSP))

95

2016/C 346/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o primeru Nadje Savčenko (2015/2663(RSP))

101

2016/C 346/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah v begunskem taborišču Jarmuk v Siriji (2015/2664(RSP))

103

2016/C 346/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o zapiranju zagovornikov človekovih pravic in pravic delavcev v Alžiriji (2015/2665(RSP))

106

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 28. april 2015 |
| 2016/C 346/19 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o postopku pregleda izjave o finančnih interesih kandidata za komisarja (razlaga odstavka 1(a) Priloge XVI Poslovnika) (2015/2047(REG)) | 110 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 28. april 2015

2016/C 346/19

Sklep Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o postopku pregleda izjave o finančnih interesih kandidata za komisarja (razlaga odstavka 1(a) Priloge XVI Poslovnika) (2015/2047(REG))

110

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 28. april 2015 |
| 2016/C 346/20 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE)) | 111 |
| 2016/C 346/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2015 za proračunsko leto 2015, Oddelek III – Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD)) | 112 |
| 2016/C 346/22 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD)) | 114 |
| 2016/C 346/23 | P8_TA(2015)0100Direktiva o kakovosti goriva in direktiva o energiji iz obnovljivih virov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 28. aprila 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov | 115 |
| 2016/C 346/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD)) | 116 |
| 2016/C 346/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prometa, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD)) | 118 |
| 2016/C 346/26 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD)) | 119 |
| 2016/C 346/27 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 28. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (ES) št. 2187/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) | 120 |
| 2016/C 346/28 | P8_TA(2015)0105Obveznost iztovarjanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 2187/2005, (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 2347/2002 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1434/98 glede obveznosti iztovarjanja (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 2187/2005, (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 2347/2002 in (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1379/2013 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede obveznosti iztovarjanja ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1434/98 | 142 |
| 2016/C 346/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE)) | 143 |
| | Sreda, 29. april 2015 |
| 2016/C 346/30 | P8_TA(2015)0110Predhodno financiranje za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu, glede povečanja zneska začetnega predhodnega financiranja, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 glede dodatnega začetnega predplačila, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih | 144 |
| 2016/C 346/31 | P8_TA(2015)0111Razveljavitev Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav | 145 |
| 2016/C 346/32 | P8_TA(2015)0112Zaščitni ukrepi, določeni v Sporazumu z Norveško ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (kodificirano besedilo) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (kodificirano besedilo) | 146 |
| 2016/C 346/33 | P8_TA(2015)0113Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Albanijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (Kodificirano besedilo) | 147 |
| 2016/C 346/34 | P8_TA(2015)0114Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah z Bosno in Hercegovino ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (kodificirano besedilo) | 148 |
| 2016/C 346/35 | P8_TA(2015)0115Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (Kodificirano besedilo) | 149 |
| 2016/C 346/36 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (kodificirano besedilo) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE)) | 150 |
| 2016/C 346/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE)) | 151 |
| 2016/C 346/38 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skladih denarnega trga (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) | 152 |
| 2016/C 346/39 | P8_TA(2015)0171Uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo posebna uvozna pravila Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (Prenovitev) | 186 |
| 2016/C 346/40 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016 (2015/2012(BUD)) | 188 |
| | Četrtek, 30. april 2015 |
| 2016/C 346/41 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete z dne 30. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe za Bosno in Hercegovino (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) | 194 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 28. april 2015

2016/C 346/20

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

111

2016/C 346/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2015 za proračunsko leto 2015, Oddelek III – Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

112

2016/C 346/22

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

114

2016/C 346/23

P8_TA(2015)0100Direktiva o kakovosti goriva in direktiva o energiji iz obnovljivih virov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 28. aprila 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

115

2016/C 346/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

116

2016/C 346/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prometa, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

118

2016/C 346/26

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

119

2016/C 346/27

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 28. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (ES) št. 2187/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))

120

2016/C 346/28

P8_TA(2015)0105Obveznost iztovarjanja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 2187/2005, (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 2347/2002 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1434/98 glede obveznosti iztovarjanja (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 2187/2005, (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 2347/2002 in (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1379/2013 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede obveznosti iztovarjanja ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1434/98

142

2016/C 346/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

143

Sreda, 29. april 2015

2016/C 346/30

P8_TA(2015)0110Predhodno financiranje za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu, glede povečanja zneska začetnega predhodnega financiranja, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 glede dodatnega začetnega predplačila, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih

144

2016/C 346/31

P8_TA(2015)0111Razveljavitev Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav

145

2016/C 346/32

P8_TA(2015)0112Zaščitni ukrepi, določeni v Sporazumu z Norveško ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (kodificirano besedilo) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (kodificirano besedilo)

146

2016/C 346/33

P8_TA(2015)0113Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Albanijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (Kodificirano besedilo)

147

2016/C 346/34

P8_TA(2015)0114Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah z Bosno in Hercegovino ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (kodificirano besedilo)

148

2016/C 346/35

P8_TA(2015)0115Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (Kodificirano besedilo)

149

2016/C 346/36

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (kodificirano besedilo) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

150

2016/C 346/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

151

2016/C 346/38

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skladih denarnega trga (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))

152

2016/C 346/39

P8_TA(2015)0171Uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo posebna uvozna pravila Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (Prenovitev)

186

2016/C 346/40

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016 (2015/2012(BUD))

188

Četrtek, 30. april 2015

2016/C 346/41

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete z dne 30. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe za Bosno in Hercegovino (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

194

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

21.9.2016

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seje: 27.–30. april 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 206, 9.6.2016
  .

Sprejeta besedila z dne 29. aprila 2015 o razrešnici za proračunsko leto 2013 so bila objavljena v

  UL L 255, 30.9.2015
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 28. april 2015

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/2

---

P8_TA(2015)0107

Pregled izvajanja bolonjskega procesa

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o pregledu izvajanja bolonjskega procesa (2015/2039(INI))

(2016/C 346/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in zlasti njenega člena 26, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in zlasti njenega člena 26,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 14,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije o harmonizaciji arhitekture evropskega visokošolskega sistema, ki so jo 25. maja 1998 v Parizu podpisali štirje ministri, pristojni za visoko šolstvo v Franciji, Nemčiji, Italiji in Združenem kraljestvu (Sorbonska deklaracija) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije o harmonizaciji arhitekture evropskega visokošolskega sistema, ki so jo 25. maja 1998 v Parizu podpisali štirje ministri, pristojni za visoko šolstvo v Franciji, Nemčiji, Italiji in Združenem kraljestvu (Sorbonska deklaracija) (1),

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije, ki so jo 19. junija 1999 v Bologni podpisali ministri za šolstvo iz 29 evropskih držav (Bolonjska deklaracija) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije, ki so jo 19. junija 1999 v Bologni podpisali ministri za šolstvo iz 29 evropskih držav (Bolonjska deklaracija) (2),

| — | ob upoštevanju sporočila konference evropskih ministrov za visoko šolstvo, ki je potekala 28. in 29. aprila 2009 v mestih Leuven in Louvain-la-Neuve (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila konference evropskih ministrov za visoko šolstvo, ki je potekala 28. in 29. aprila 2009 v mestih Leuven in Louvain-la-Neuve (3),

| — | ob upoštevanju budimpeško-dunajske deklaracije, ki so jo 12. marca 2010 sprejeli ministri za šolstvo iz 47 držav in s katero je bil uradno vzpostavljen evropski visokošolski prostor (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju budimpeško-dunajske deklaracije, ki so jo 12. marca 2010 sprejeli ministri za šolstvo iz 47 držav in s katero je bil uradno vzpostavljen evropski visokošolski prostor (4),

| — | ob upoštevanju sporočila konference ministrov za visoko šolstvo in tretjega foruma o bolonjski politiki z dne 26. in 27. aprila 2012 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila konference ministrov za visoko šolstvo in tretjega foruma o bolonjski politiki z dne 26. in 27. aprila 2012 (5),

| — | ob upoštevanju strategije za mobilnost 2020 v evropskem visokošolskem prostoru, sprejete na ministrski konferenci o evropskem visokošolskem prostoru 26. in 27. aprila 2012 v Bukarešti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije za mobilnost 2020 v evropskem visokošolskem prostoru, sprejete na ministrski konferenci o evropskem visokošolskem prostoru 26. in 27. aprila 2012 v Bukarešti (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe št. (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o spremembi Direktive 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij in Uredbe št. (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (7),

| — | ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (8),

| — | ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (9),

| — | ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje pri izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje pri izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (11),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 26. novembra 2009 o izoblikovanju vloge izobraževanja v brezhibno delujočem trikotniku znanja (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 26. novembra 2009 o izoblikovanju vloge izobraževanja v brezhibno delujočem trikotniku znanja (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o internacionalizaciji visokošolskih ustanov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o internacionalizaciji visokošolskih ustanov (13),

| — | ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 28. junija 2011 o politikah za zmanjševanje osipa (14),

| — | ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 28. junija 2011 – Mladi in mobilnost – spodbujanje učne mobilnosti mladih (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 28. junija 2011 – Mladi in mobilnost – spodbujanje učne mobilnosti mladih (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2006 z naslovom Uresničevanje agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2006 z naslovom Uresničevanje agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije (COM(2006)0208),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (COM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Spodbujanje rasti in delovnih mest – program za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Spodbujanje rasti in delovnih mest – program za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov (COM(2011)0567),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Visokošolsko izobraževanje v Evropi 2009: razvoj bolonjskega procesa (Eurydice, Evropska komisija, 2009) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Visokošolsko izobraževanje v Evropi 2009: razvoj bolonjskega procesa (Eurydice, Evropska komisija, 2009) (16),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Osredotočanje na visokošolsko izobraževanje v Evropi 2010: vpliv bolonjskega procesa (Eurydice, Evropska komisija, 2010) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Osredotočanje na visokošolsko izobraževanje v Evropi 2010: vpliv bolonjskega procesa (Eurydice, Evropska komisija, 2010) (17),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Osredotočanje na visokošolsko izobraževanje v Evropi 2012: vpliv bolonjskega procesa (Eurydice, Evropska komisija, 2012) (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Osredotočanje na visokošolsko izobraževanje v Evropi 2012: vpliv bolonjskega procesa (Eurydice, Evropska komisija, 2012) (18),

| — | ob upoštevanju raziskave Eurobarometer o visokošolski reformi, izvedeni med učitelji leta 2007 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurobarometer o visokošolski reformi, izvedeni med učitelji leta 2007 (19),

| — | ob upoštevanju raziskave Eurobarometer o visokošolski reformi, ki so jo opravili med študenti leta 2009 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurobarometer o visokošolski reformi, ki so jo opravili med študenti leta 2009 (20),

| — | ob upoštevanju objave Eurostata z dne 16. aprila 2009 z naslovom Bolonjski proces v visokošolskem izobraževanju v Evropi – ključni kazalniki glede socialne razsežnosti in mobilnosti (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objave Eurostata z dne 16. aprila 2009 z naslovom Bolonjski proces v visokošolskem izobraževanju v Evropi – ključni kazalniki glede socialne razsežnosti in mobilnosti (21),

| — | ob upoštevanju končnega poročila mednarodne konference o financiranju visokošolskega izobraževanja, ki je potekala 8. in 9. septembra 2011 v Erevanu v Armeniji (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila mednarodne konference o financiranju visokošolskega izobraževanja, ki je potekala 8. in 9. septembra 2011 v Erevanu v Armeniji (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o bolonjskem procesu in mobilnosti študentov (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 o bolonjskem procesu in mobilnosti študentov (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o dialogu med univerzami in podjetji: novo partnerstvo za posodobitev univerz (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o dialogu med univerzami in podjetji: novo partnerstvo za posodobitev univerz (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o prispevku Evropskih institucij h konsolidaciji in napredku bolonjskega procesa (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o prispevku Evropskih institucij h konsolidaciji in napredku bolonjskega procesa (25),

| — | ob upoštevanju Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) (26),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0121/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0121/2015),

| A. | ker bi moral biti poudarek bolonjskega procesa v sedanjih gospodarskih razmerah na uresničevanju ciljev razvoja najvišje možne ravni znanja in inovacij za državljane s pomočjo širokega dostopa do izobraževanja in s stalnim osveževanjem tega znanja; ker bi se to moralo odražati v pregledu strategije Evropa 2020 ter pri izvajanju Junckerjevega naložbenega načrta za Evropo; |
| --- | --- |

A.

ker bi moral biti poudarek bolonjskega procesa v sedanjih gospodarskih razmerah na uresničevanju ciljev razvoja najvišje možne ravni znanja in inovacij za državljane s pomočjo širokega dostopa do izobraževanja in s stalnim osveževanjem tega znanja; ker bi se to moralo odražati v pregledu strategije Evropa 2020 ter pri izvajanju Junckerjevega naložbenega načrta za Evropo;

| B. | ker analize kažejo, da ima skoraj vsak tretji delodajalce v EU težave pri iskanju ustrezno usposobljenih zaposlenih; ker s stališča cilja zmanjšanja neusklajenosti med ponudbo spretnosti in njihovim povpraševanjem v EU (razkorak med poklicnimi spretnostmi posameznika in povpraševanjem na trgu dela), bolonjska reforma do zdaj ni bila preveč uspešna; ker je ta neusklajenost postala osrednji izziv za Evropo, saj vpliva na vse družbene sloje, od produktivnosti in učinkovitosti podjetij do sedanje in prihodnje dobrobiti mladih; |
| --- | --- |

B.

ker analize kažejo, da ima skoraj vsak tretji delodajalce v EU težave pri iskanju ustrezno usposobljenih zaposlenih; ker s stališča cilja zmanjšanja neusklajenosti med ponudbo spretnosti in njihovim povpraševanjem v EU (razkorak med poklicnimi spretnostmi posameznika in povpraševanjem na trgu dela), bolonjska reforma do zdaj ni bila preveč uspešna; ker je ta neusklajenost postala osrednji izziv za Evropo, saj vpliva na vse družbene sloje, od produktivnosti in učinkovitosti podjetij do sedanje in prihodnje dobrobiti mladih;

| C. | ker se problem brezposelnosti mladih ni veliko izboljšal od začetka krize leta 2008; ker je bilo konec leta 2014 v EU okoli 5 milijonov brezposelnih mladih, mlajših od 25 let; |
| --- | --- |

C.

ker se problem brezposelnosti mladih ni veliko izboljšal od začetka krize leta 2008; ker je bilo konec leta 2014 v EU okoli 5 milijonov brezposelnih mladih, mlajših od 25 let;

| D. | ker bi moral biti po besedah filozofa zaščitni znak univerz iskanje resnice in lepote, poleg njihove dolžnosti, da usposobijo nove strokovnjake, znanstvenike, inženirje, učitelje, zdravnike, politike in državljane; |
| --- | --- |

D.

ker bi moral biti po besedah filozofa zaščitni znak univerz iskanje resnice in lepote, poleg njihove dolžnosti, da usposobijo nove strokovnjake, znanstvenike, inženirje, učitelje, zdravnike, politike in državljane;

| E. | ker je treba univerze obravnavati kot dejanske glavne akterje bolonjskega procesa, ki presegajo podporno vlogo regionalnih in nacionalnih institucij na področju usklajevanja, regulacije in virov; |
| --- | --- |

E.

ker je treba univerze obravnavati kot dejanske glavne akterje bolonjskega procesa, ki presegajo podporno vlogo regionalnih in nacionalnih institucij na področju usklajevanja, regulacije in virov;

| F. | ker ta medvladna pobuda, ki se izvaja v sodelovanju z akademskim svetom, vključuje prizadevanja, da bi zagotovili skupni evropski odziv na resne težave v mnogih državah, vendar to ni dovolj; |
| --- | --- |

F.

ker ta medvladna pobuda, ki se izvaja v sodelovanju z akademskim svetom, vključuje prizadevanja, da bi zagotovili skupni evropski odziv na resne težave v mnogih državah, vendar to ni dovolj;

| G. | ker je dejanski namen bolonjskega procesa podpreti mobilnost in internacionalizacijo ter zagotoviti združljivost in primerljivost standardov in kakovosti različnih visokošolskih sistemov, ob upoštevanju avtonomije univerz, s tem pa prispevati k oblikovanju resnično demokratičnega evropskega prostora, ki bo državljanom nudil enake možnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je dejanski namen bolonjskega procesa podpreti mobilnost in internacionalizacijo ter zagotoviti združljivost in primerljivost standardov in kakovosti različnih visokošolskih sistemov, ob upoštevanju avtonomije univerz, s tem pa prispevati k oblikovanju resnično demokratičnega evropskega prostora, ki bo državljanom nudil enake možnosti;

| H. | ker je treba oceniti napredek, dosežen v zadnjih 15 letih, in pri tem upoštevati uspeh v smislu medregionalnega sodelovanja ter stalne težave in neenakomerno doseganje zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

H.

ker je treba oceniti napredek, dosežen v zadnjih 15 letih, in pri tem upoštevati uspeh v smislu medregionalnega sodelovanja ter stalne težave in neenakomerno doseganje zastavljenih ciljev;

| I. | ker se z bolonjskim procesom v večini držav usmerja in spodbuja reforme izobraževanja, v nekaterih državah pa se ga lahko dojema kot birokratsko breme zaradi slabe komunikacije in nerazumevanja njegove prave vizije; |
| --- | --- |

I.

ker se z bolonjskim procesom v večini držav usmerja in spodbuja reforme izobraževanja, v nekaterih državah pa se ga lahko dojema kot birokratsko breme zaradi slabe komunikacije in nerazumevanja njegove prave vizije;

| J. | ker je pomembno priznati vseevropski značaj bolonjskega procesa, pa tudi sodelovanje vseh akterjev, vključno s študenti, učitelji, raziskovalci in neučiteljskim osebjem; |
| --- | --- |

J.

ker je pomembno priznati vseevropski značaj bolonjskega procesa, pa tudi sodelovanje vseh akterjev, vključno s študenti, učitelji, raziskovalci in neučiteljskim osebjem;

| K. | ker je nadvse pomembno, da imajo v tem času gospodarske krize izobraževanje, usposabljanje, vključno s strokovnim usposabljanjem, znanjem in raziskavami še naprej in vse večjo finančno podporo; |
| --- | --- |

K.

ker je nadvse pomembno, da imajo v tem času gospodarske krize izobraževanje, usposabljanje, vključno s strokovnim usposabljanjem, znanjem in raziskavami še naprej in vse večjo finančno podporo;

| L. | ker je v tem stalno spreminjajočem se okviru treba ponovno potrditi politično zavezanost, na kateri temelji bolonjski proces, in sodelovanje evropskih institucij, nacionalnih vlad in vseh ostalih ustreznih deležnikov pri izvajanju procesa; |
| --- | --- |

L.

ker je v tem stalno spreminjajočem se okviru treba ponovno potrditi politično zavezanost, na kateri temelji bolonjski proces, in sodelovanje evropskih institucij, nacionalnih vlad in vseh ostalih ustreznih deležnikov pri izvajanju procesa;

Vloga bolonjskega procesa

| 1. | ugotavlja, da so izobraževanje in raziskave eden glavnih stebrov naše družbe, kar zadeva spodbujanje razvoja sposobnosti, rasti in ustvarjanja delovnih mest; poudarja, da je za učinkovito reševanje vprašanja revščine, družbene neenakosti in brezposelnosti, predvsem mladih, nujno treba več vlagati v izobraževanje in spodbujati socialno vključenost; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so izobraževanje in raziskave eden glavnih stebrov naše družbe, kar zadeva spodbujanje razvoja sposobnosti, rasti in ustvarjanja delovnih mest; poudarja, da je za učinkovito reševanje vprašanja revščine, družbene neenakosti in brezposelnosti, predvsem mladih, nujno treba več vlagati v izobraževanje in spodbujati socialno vključenost;

| 2. | ugotavlja, da bi bolonjski proces lahko pomagal pri reševanju neusklajenosti med ponudbo spretnosti in njihovem povpraševanjem v EU, če bi študentom omogočil pridobivanje in razvoj sposobnosti, ki jih zahteva trg dela, s tem pa bi lahko dosegel pomemben cilj izboljšanja zaposljivosti diplomantov; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da bi bolonjski proces lahko pomagal pri reševanju neusklajenosti med ponudbo spretnosti in njihovem povpraševanjem v EU, če bi študentom omogočil pridobivanje in razvoj sposobnosti, ki jih zahteva trg dela, s tem pa bi lahko dosegel pomemben cilj izboljšanja zaposljivosti diplomantov;

| 3. | se zaveda vloge bolonjskega procesa pri ustvarjanju Evrope znanja; poudarja, da so širjenje znanja, izobraževanja in raziskav ključne prvine strategije Evropa 2020 in prispevajo k spodbujanju evropskega državljanstva; tudi poudarja potrebo po posvetovanju znotraj visokošolske skupnosti (učitelji, študenti in neučiteljsko osebje), da bi razumeli nasprotovanje reformam, povezanim z bolonjskim procesom, in potrebo po zagotavljanju brezplačnega in dostopnega javnega izobraževanja za vse, ki bo ustrezalo potrebam družbe; |
| --- | --- |

3.

se zaveda vloge bolonjskega procesa pri ustvarjanju Evrope znanja; poudarja, da so širjenje znanja, izobraževanja in raziskav ključne prvine strategije Evropa 2020 in prispevajo k spodbujanju evropskega državljanstva; tudi poudarja potrebo po posvetovanju znotraj visokošolske skupnosti (učitelji, študenti in neučiteljsko osebje), da bi razumeli nasprotovanje reformam, povezanim z bolonjskim procesom, in potrebo po zagotavljanju brezplačnega in dostopnega javnega izobraževanja za vse, ki bo ustrezalo potrebam družbe;

| 4. | ugotavlja, da so bolonjske reforme privedle do vzpostavitve evropskega visokošolskega prostora in omogočile dosežke v zadnjih 15 letih, saj se je zaradi njih izboljšala primerljivost visokošolskih struktur, povečala mobilnost, uvedeni so bili sistemi za zagotavljanje kakovosti, omogočeno je priznavanje diplom, izboljšala se je kakovost izobraževalnih sistemov pa tudi privlačnost visokošolskega izobraževanja v Evropi; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so bolonjske reforme privedle do vzpostavitve evropskega visokošolskega prostora in omogočile dosežke v zadnjih 15 letih, saj se je zaradi njih izboljšala primerljivost visokošolskih struktur, povečala mobilnost, uvedeni so bili sistemi za zagotavljanje kakovosti, omogočeno je priznavanje diplom, izboljšala se je kakovost izobraževalnih sistemov pa tudi privlačnost visokošolskega izobraževanja v Evropi;

| 5. | ugotavlja, da je v okviru bolonjskega procesa potrebno še veliko prizadevanj na področju prilagajanja izobraževalnih sistemov potrebam trga dela in izboljšanja splošne zaposljivosti in konkurenčnosti ter privlačnosti visokošolskega izobraževanja v Evropi; ugotavlja, da bi morale biti evropske visokošolske ustanove sposobne se hitro odzvati na gospodarske, kulturne, znanstvene in tehnološke spremembe v sodobni družbi, da bi polno izrabile potencial za spodbujanje rasti, zaposljivosti in socialne kohezije; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je v okviru bolonjskega procesa potrebno še veliko prizadevanj na področju prilagajanja izobraževalnih sistemov potrebam trga dela in izboljšanja splošne zaposljivosti in konkurenčnosti ter privlačnosti visokošolskega izobraževanja v Evropi; ugotavlja, da bi morale biti evropske visokošolske ustanove sposobne se hitro odzvati na gospodarske, kulturne, znanstvene in tehnološke spremembe v sodobni družbi, da bi polno izrabile potencial za spodbujanje rasti, zaposljivosti in socialne kohezije;

| 6. | je seznanjen s cilji za naslednja leta ter nacionalnimi prednostnimi nalogami za ukrepe v letu 2015, določenimi na ministrski konferenci o evropskem visokošolskem prostoru leta 2012 v Bukarešti, ter s priporočili za strategijo 2020 o mobilnosti v evropskem visokošolskem prostoru, v katerih se zagovarja ustanovitev novih observatorijev, oblikovanje novih pristopov k različnim evropskim univerzitetnim skupnostim in uvedba novih sistemov za vključevanje članov teh skupnosti v postopek prenove tega načrta; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen s cilji za naslednja leta ter nacionalnimi prednostnimi nalogami za ukrepe v letu 2015, določenimi na ministrski konferenci o evropskem visokošolskem prostoru leta 2012 v Bukarešti, ter s priporočili za strategijo 2020 o mobilnosti v evropskem visokošolskem prostoru, v katerih se zagovarja ustanovitev novih observatorijev, oblikovanje novih pristopov k različnim evropskim univerzitetnim skupnostim in uvedba novih sistemov za vključevanje članov teh skupnosti v postopek prenove tega načrta;

Prednostne naloge in izzivi

| 7. | poziva države evropskega visokošolskega prostora, naj izvajajo dogovorjene skupne reforme za pospešitev doseganja ciljev bolonjskega procesa in okrepitev verodostojnosti evropskega visokošolskega prostora; spodbuja podporo državam, ki se soočajo s težavami pri izvajanju teh reform; v zvezi s tem podpira vzpostavitev obsežnih partnerstev med državami, regijami in pomembnimi deležniki; |
| --- | --- |

7.

poziva države evropskega visokošolskega prostora, naj izvajajo dogovorjene skupne reforme za pospešitev doseganja ciljev bolonjskega procesa in okrepitev verodostojnosti evropskega visokošolskega prostora; spodbuja podporo državam, ki se soočajo s težavami pri izvajanju teh reform; v zvezi s tem podpira vzpostavitev obsežnih partnerstev med državami, regijami in pomembnimi deležniki;

| 8. | poziva države članice, naj še izboljšajo in posodobijo ocenjevanje visokošolskih zavodov ob upoštevanju standardov, ki so bili pred tem določeni v izobraževalnih sistemih na mednarodni ravni, in z nagrajevanjem odličnosti, da bi spodbudili razvoj znanja, raziskav in znanosti; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj še izboljšajo in posodobijo ocenjevanje visokošolskih zavodov ob upoštevanju standardov, ki so bili pred tem določeni v izobraževalnih sistemih na mednarodni ravni, in z nagrajevanjem odličnosti, da bi spodbudili razvoj znanja, raziskav in znanosti;

| 9. | poudarja pomen ohranjevanja raznolikosti poučevanja, vključno z raznolikostjo jezikov; spodbuja države članic, naj povečajo štipendije in zagotovijo, da bodo zlahka dostopne; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen ohranjevanja raznolikosti poučevanja, vključno z raznolikostjo jezikov; spodbuja države članic, naj povečajo štipendije in zagotovijo, da bodo zlahka dostopne;

| 10. | poudarja, da si je treba še bolj prizadevati za razvoj evropskega visokošolskega prostora in graditi na napredku pri doseganju njegovih ciljev in v sodelovanju z evropskim območjem izobraževanja in usposabljanja, evropskim prostorom za vseživljenjsko učenje in evropskim raziskovalnim prostorom; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da si je treba še bolj prizadevati za razvoj evropskega visokošolskega prostora in graditi na napredku pri doseganju njegovih ciljev in v sodelovanju z evropskim območjem izobraževanja in usposabljanja, evropskim prostorom za vseživljenjsko učenje in evropskim raziskovalnim prostorom;

| 11. | poziva vse deležnike, povezane z izvajanjem bolonjskega procesa, naj izboljšajo zagotavljanje kakovosti, da bi dosegli uresničitev evropskega visokošolskega prostora, ki kot pojem akademske odličnosti po vsem svetu izboljšuje svojo privlačnost; |
| --- | --- |

11.

poziva vse deležnike, povezane z izvajanjem bolonjskega procesa, naj izboljšajo zagotavljanje kakovosti, da bi dosegli uresničitev evropskega visokošolskega prostora, ki kot pojem akademske odličnosti po vsem svetu izboljšuje svojo privlačnost;

| 12. | poziva države članice, tudi države evropskega visokošolskega prostora in vso EU, naj spodbujajo razumevanje javnosti bolonjskega procesa in njeno podporo procesu, vključno z ukrepanjem na osnovni ravni, da bi dosegli učinkovitejšo in bolj dinamično udeležbo pri doseganju njegovih ciljev; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, tudi države evropskega visokošolskega prostora in vso EU, naj spodbujajo razumevanje javnosti bolonjskega procesa in njeno podporo procesu, vključno z ukrepanjem na osnovni ravni, da bi dosegli učinkovitejšo in bolj dinamično udeležbo pri doseganju njegovih ciljev;

| 13. | poudarja, da ima Komisija kot članica bolonjskega procesa pomembno vlogo pri ustvarjanju evropskega visokošolskega prostora in jo poziva, naj v tej vlogi tudi spodbudi ta proces in pospeši prizadevanja za doseganje zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da ima Komisija kot članica bolonjskega procesa pomembno vlogo pri ustvarjanju evropskega visokošolskega prostora in jo poziva, naj v tej vlogi tudi spodbudi ta proces in pospeši prizadevanja za doseganje zastavljenih ciljev;

| 14. | poudarja, da je treba med omenjene cilje vključiti kakovost izobraževanja in raziskav v terciarnem sektorju; meni, da bi bil eden od kazalnikov izpolnjevanja teh ciljev izboljšana zaposljivost diplomantov, kar je tudi cilj strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba med omenjene cilje vključiti kakovost izobraževanja in raziskav v terciarnem sektorju; meni, da bi bil eden od kazalnikov izpolnjevanja teh ciljev izboljšana zaposljivost diplomantov, kar je tudi cilj strategije Evropa 2020;

| 15. | poziva, naj vlade, visokošolski zavodi in raziskovalni inštituti začnejo dialog, da bodo razpoložljiva sredstva porabljena namensko, čim boljše in učinkovitejše ter da se bodo poiskali novi in raznoliki modeli financiranja kot dopolnilo javnemu financiranju; prav tako poudarja pomen Obzorja 2020 kot gonila skupnih raziskovalnih projektov evropskih visokošolskih zavodov in je zaskrbljen zaradi nenehnih poskusov zniževanja njegovih sredstev, medtem ko na drugih področjih proračun ostaja nespremenjen; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj vlade, visokošolski zavodi in raziskovalni inštituti začnejo dialog, da bodo razpoložljiva sredstva porabljena namensko, čim boljše in učinkovitejše ter da se bodo poiskali novi in raznoliki modeli financiranja kot dopolnilo javnemu financiranju; prav tako poudarja pomen Obzorja 2020 kot gonila skupnih raziskovalnih projektov evropskih visokošolskih zavodov in je zaskrbljen zaradi nenehnih poskusov zniževanja njegovih sredstev, medtem ko na drugih področjih proračun ostaja nespremenjen;

| 16. | poziva vlade, naj izboljšajo učinkovitost porabe javnih sredstev v izobraževanju in spoštujejo krovni cilj EU, da se do leta 2020 vloži 3 % BDP EU v raziskave in razvoj; poudarja, da je potrebno ambiciozno financiranje izobraževalnih in raziskovalnih dejavnosti, saj je to eno od ključnih orodij za zagotavljanje dostopa do kakovostnega izobraževanja za vse, pa tudi za boj proti gospodarski krizi in brezposelnosti; |
| --- | --- |

16.

poziva vlade, naj izboljšajo učinkovitost porabe javnih sredstev v izobraževanju in spoštujejo krovni cilj EU, da se do leta 2020 vloži 3 % BDP EU v raziskave in razvoj; poudarja, da je potrebno ambiciozno financiranje izobraževalnih in raziskovalnih dejavnosti, saj je to eno od ključnih orodij za zagotavljanje dostopa do kakovostnega izobraževanja za vse, pa tudi za boj proti gospodarski krizi in brezposelnosti;

| 17. | poudarja potencialne možnosti za financiranje visokošolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki naj bi ga zagotavljal Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); je zaskrbljen zaradi načrtovanega zmanjšanja sredstev za Obzorje 2020, ki so neposredno povezana z raziskavami in izobraževanjem, v dobro Evropskega sklada za strateške naložbe; |
| --- | --- |

17.

poudarja potencialne možnosti za financiranje visokošolskega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki naj bi ga zagotavljal Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); je zaskrbljen zaradi načrtovanega zmanjšanja sredstev za Obzorje 2020, ki so neposredno povezana z raziskavami in izobraževanjem, v dobro Evropskega sklada za strateške naložbe;

| 18. | opozarja, da bo znižanje sredstev za Obzorje 2020 nedvomno vplivalo na polno izvajanje bolonjskega procesa, in zato Evropsko komisijo poziva, naj umakne takšne predloge; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da bo znižanje sredstev za Obzorje 2020 nedvomno vplivalo na polno izvajanje bolonjskega procesa, in zato Evropsko komisijo poziva, naj umakne takšne predloge;

| 19. | spodbuja tako pristop od zgoraj navzdol kot tudi od spodaj navzgor, ki zajemata celotno akademsko skupnost in socialne partnerje, ter poziva k politični udeležbi in sodelovanju ministrov evropskega visokošolskega prostora pri oblikovanju skupne strategije za uresničitev bolonjskih reform; |
| --- | --- |

19.

spodbuja tako pristop od zgoraj navzdol kot tudi od spodaj navzgor, ki zajemata celotno akademsko skupnost in socialne partnerje, ter poziva k politični udeležbi in sodelovanju ministrov evropskega visokošolskega prostora pri oblikovanju skupne strategije za uresničitev bolonjskih reform;

| 20. | poziva k nadaljnjemu razvoju študijskih programov z jasno zastavljenimi cilji, ki bodo omogočali pridobitev potrebnega znanja in skupek splošnih in strokovnih spretnosti, da bodo lahko diplomanti izpolnjevali zahteve na trgu dela ter bodo imeli zmogljivosti za vseživljenjsko učenje, pa tudi, še pomembneje, za vključevanje državljanov; podpira polno izvajanje evropskega okvira za potrjevanje strokovnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

20.

poziva k nadaljnjemu razvoju študijskih programov z jasno zastavljenimi cilji, ki bodo omogočali pridobitev potrebnega znanja in skupek splošnih in strokovnih spretnosti, da bodo lahko diplomanti izpolnjevali zahteve na trgu dela ter bodo imeli zmogljivosti za vseživljenjsko učenje, pa tudi, še pomembneje, za vključevanje državljanov; podpira polno izvajanje evropskega okvira za potrjevanje strokovnih kvalifikacij;

| 21. | poudarja vlogo področij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter njihov pomen za družbo, gospodarstvo in zaposljivost diplomantov; |
| --- | --- |

21.

poudarja vlogo področij naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter njihov pomen za družbo, gospodarstvo in zaposljivost diplomantov;

| 22. | poziva k pravilnemu izvajanju evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS) in priloge k diplomi v evropskem visokošolskem prostoru, saj so to ključna orodja, povezana z delovno obremenitvijo študentov in učnimi rezultati, da bi olajšali mobilnosti in študentom omogočili zbiranje akademskih in zunajšolskih dosežkov; |
| --- | --- |

22.

poziva k pravilnemu izvajanju evropskega sistema zbiranja in prenašanja kreditnih točk (ECTS) in priloge k diplomi v evropskem visokošolskem prostoru, saj so to ključna orodja, povezana z delovno obremenitvijo študentov in učnimi rezultati, da bi olajšali mobilnosti in študentom omogočili zbiranje akademskih in zunajšolskih dosežkov;

| 23. | poudarja pomen zagotavljanja vzajemnega priznavanja in združljivosti univerzitetnih diplom za krepitev sistema za zagotavljanje kakovosti na evropski ravni in v vseh državah evropskega visokošolskega prostora, v skladu z revidirano različico evropskih standardov in smernic za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru; poziva vse države evropskega visokošolskega prostora in njihove agencije za zagotavljanje kakovosti, naj se pridružijo evropskima mrežama za zagotavljanje kakovosti (ENQA in EQAR); |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen zagotavljanja vzajemnega priznavanja in združljivosti univerzitetnih diplom za krepitev sistema za zagotavljanje kakovosti na evropski ravni in v vseh državah evropskega visokošolskega prostora, v skladu z revidirano različico evropskih standardov in smernic za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru; poziva vse države evropskega visokošolskega prostora in njihove agencije za zagotavljanje kakovosti, naj se pridružijo evropskima mrežama za zagotavljanje kakovosti (ENQA in EQAR);

| 24. | spodbuja partnerice v bolonjskem procesu, zlasti pa Komisijo, naj ob vstopu diplomantov v svet dela redno merijo neusklajenost med ponudbo spretnosti in kompetenc ter povpraševanjem po njih; |
| --- | --- |

24.

spodbuja partnerice v bolonjskem procesu, zlasti pa Komisijo, naj ob vstopu diplomantov v svet dela redno merijo neusklajenost med ponudbo spretnosti in kompetenc ter povpraševanjem po njih;

| 25. | poudarja pomen cilja iz strategije Evropa 2020, po katerem naj bi 40 % oseb v starosti od 30 do 34 let pridobilo terciarno izobrazbo ter ustrezne spretnosti in kompetence, da bi lahko dobili zaposlitev, ki jim bo v zadovoljstvo; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen cilja iz strategije Evropa 2020, po katerem naj bi 40 % oseb v starosti od 30 do 34 let pridobilo terciarno izobrazbo ter ustrezne spretnosti in kompetence, da bi lahko dobili zaposlitev, ki jim bo v zadovoljstvo;

| 26. | poudarja vrednost okvira kvalifikacij za večjo preglednost in poziva vse države bolonjskega procesa, naj poskrbijo, da bo njihov okvir kvalifikacij združljiv z evropskim okvirom in evropskim visokošolskim prostorom; |
| --- | --- |

26.

poudarja vrednost okvira kvalifikacij za večjo preglednost in poziva vse države bolonjskega procesa, naj poskrbijo, da bo njihov okvir kvalifikacij združljiv z evropskim okvirom in evropskim visokošolskim prostorom;

| 27. | poudarja, da je treba nacionalne okvire kvalifikacij v številnih državah članicah še prilagoditi evropskemu okviru, pa tudi evropskim standardom in smernicam za zagotavljanje kakovosti; ugotavlja, da številni nacionalni okviri kvalifikacij še vedno niso vpisani v evropski register za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba nacionalne okvire kvalifikacij v številnih državah članicah še prilagoditi evropskemu okviru, pa tudi evropskim standardom in smernicam za zagotavljanje kakovosti; ugotavlja, da številni nacionalni okviri kvalifikacij še vedno niso vpisani v evropski register za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu;

| 28. | dodaja, da je mobilnost študentov, učiteljev, raziskovalcev in neučiteljskega osebja ena od glavnih prednostnih nalog bolonjskega procesa; poziva države članice, naj izboljšajo možnosti za mobilnost in njeno kakovost, ter poudarja, da je treba boljše izvajati strategijo Mobilnost 2020 v evropskem visokošolskem prostoru in izpolniti količinski cilj 20 % mobilnosti med študenti do leta 2020; glede tega poudarja bistveno vlogo programa Erasmus+ in Obzorja 2020 ter pomen zagotavljanja njunega nemotenega in učinkovitega izvajanja in spodbujanja; poudarja, da bi morale biti štipendije, povezane s programom Erasmus+, izvzete iz obdavčitve in socialnih prispevkov; |
| --- | --- |

28.

dodaja, da je mobilnost študentov, učiteljev, raziskovalcev in neučiteljskega osebja ena od glavnih prednostnih nalog bolonjskega procesa; poziva države članice, naj izboljšajo možnosti za mobilnost in njeno kakovost, ter poudarja, da je treba boljše izvajati strategijo Mobilnost 2020 v evropskem visokošolskem prostoru in izpolniti količinski cilj 20 % mobilnosti med študenti do leta 2020; glede tega poudarja bistveno vlogo programa Erasmus+ in Obzorja 2020 ter pomen zagotavljanja njunega nemotenega in učinkovitega izvajanja in spodbujanja; poudarja, da bi morale biti štipendije, povezane s programom Erasmus+, izvzete iz obdavčitve in socialnih prispevkov;

| 29. | poziva k temu, da bi se mobilnost študentov postopno vključila v uradni študijski program univerz; |
| --- | --- |

29.

poziva k temu, da bi se mobilnost študentov postopno vključila v uradni študijski program univerz;

| 30. | poudarja, da je treba v programe mobilnosti EU vključiti ustrezno število študentov in predavateljev s področja umetnosti in glasbe; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba v programe mobilnosti EU vključiti ustrezno število študentov in predavateljev s področja umetnosti in glasbe;

| 31. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj med merila za razvrščanje univerz in visokošolskih zavodov vključijo partnerstva na evropski in mednarodni ravni ter ureditev mobilnosti; |
| --- | --- |

31.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj med merila za razvrščanje univerz in visokošolskih zavodov vključijo partnerstva na evropski in mednarodni ravni ter ureditev mobilnosti;

| 32. | se zaveda osrednje vloge visokošolskih zavodov pri spodbujanju mobilnosti in opremljanju diplomantov in raziskovalcev z znanjem in spretnostmi, ki so potrebni za uspeh pri iskanju zaposlitve v globalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

32.

se zaveda osrednje vloge visokošolskih zavodov pri spodbujanju mobilnosti in opremljanju diplomantov in raziskovalcev z znanjem in spretnostmi, ki so potrebni za uspeh pri iskanju zaposlitve v globalnem gospodarstvu;

| 33. | poziva države članice, EU in evropski visokošolski prostor, naj povečajo mobilnost s spodbujanjem učenja jezikov, odpravijo upravne ovire ter zagotovijo ustrezne mehanizme finančne podpore in prenosljivost štipendij in posojil; ugotavlja, da je mobilnost manj dostopna za študente iz manj premožnih okolij; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, EU in evropski visokošolski prostor, naj povečajo mobilnost s spodbujanjem učenja jezikov, odpravijo upravne ovire ter zagotovijo ustrezne mehanizme finančne podpore in prenosljivost štipendij in posojil; ugotavlja, da je mobilnost manj dostopna za študente iz manj premožnih okolij;

| 34. | poudarja, da so se izobraževalni vzorci v zasnovi, pa tudi pri izvajanju programov premaknili k bolj študentsko usmerjenemu pristopu, ki vključuje osebni razvoj študentov; poudarja pomen udeležbe študentov pri upravljanju visokega izobraževanja; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da so se izobraževalni vzorci v zasnovi, pa tudi pri izvajanju programov premaknili k bolj študentsko usmerjenemu pristopu, ki vključuje osebni razvoj študentov; poudarja pomen udeležbe študentov pri upravljanju visokega izobraževanja;

| 35. | poudarja, da bi se morali študijski programi osredotočati na dolgoročno povpraševanje na trgu; poudarja tudi, da zaposljivost pomeni obvladovanje raznovrstnih kompetenc, ki študente pripravijo na trg dela in jih usposobijo za vseživljenjsko učenje; glede tega spodbuja aktiven dialog in nacionalno in čezmejno sodelovanje med univerzami in podjetji pri programih in pripravništvu, ki bosta pripomogla k premagovanju gospodarske krize, spodbujala gospodarsko rast ter prispevala k družbi, k temelji na znanju, in s tem omogočila priložnosti v širšem družbenem smislu; spodbuja visokošolske zavode, naj bodi odprti za naddisciplinarne študije, ustvarjanje univerzitetnih raziskovalnih inštitutov in sodelovanje z različnimi partnerji; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi se morali študijski programi osredotočati na dolgoročno povpraševanje na trgu; poudarja tudi, da zaposljivost pomeni obvladovanje raznovrstnih kompetenc, ki študente pripravijo na trg dela in jih usposobijo za vseživljenjsko učenje; glede tega spodbuja aktiven dialog in nacionalno in čezmejno sodelovanje med univerzami in podjetji pri programih in pripravništvu, ki bosta pripomogla k premagovanju gospodarske krize, spodbujala gospodarsko rast ter prispevala k družbi, k temelji na znanju, in s tem omogočila priložnosti v širšem družbenem smislu; spodbuja visokošolske zavode, naj bodi odprti za naddisciplinarne študije, ustvarjanje univerzitetnih raziskovalnih inštitutov in sodelovanje z različnimi partnerji;

| 36. | poudarja, da je treba zagotoviti obsežne priložnosti za vseživljenjsko učenje in dodatne oblike učenja, kot so neformalno in priložnostno izobraževanje, ki je zelo pomembno za razvoj mehkih veščin; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba zagotoviti obsežne priložnosti za vseživljenjsko učenje in dodatne oblike učenja, kot so neformalno in priložnostno izobraževanje, ki je zelo pomembno za razvoj mehkih veščin;

| 37. | poziva k prizadevanjem za okrepitev povezave med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in inovacijami, tudi s spodbujanjem izobraževanja na podlagi raziskovanja, ter poudarja, da je program Obzorje 2020 ključni mehanizem financiranja za spodbujanje raziskav; poziva k bolj usklajenim ukrepom za spodbujanje bolonjskega procesa, kot sta programa Obzorje 2020 in Erasmus+; |
| --- | --- |

37.

poziva k prizadevanjem za okrepitev povezave med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in inovacijami, tudi s spodbujanjem izobraževanja na podlagi raziskovanja, ter poudarja, da je program Obzorje 2020 ključni mehanizem financiranja za spodbujanje raziskav; poziva k bolj usklajenim ukrepom za spodbujanje bolonjskega procesa, kot sta programa Obzorje 2020 in Erasmus+;

| 38. | poziva k prožnejšim učnim potem, ki vključujejo programe skupnih diplom in interdisciplinarne študije in podpirajo inovacije, ustvarjalnost, poklicno izobraževanje in usposabljanje, dualno izobraževanje in podjetništvo v visokem šolstvu, poleg tega poziva, naj se razišče potencial novih tehnologij in digitalizacije ter IKT za obogatitev učenja in poučevanja ter za dodatni razvoj številnih spretnosti in novih vzorcev učenja, poučevanja in ocenjevanja; |
| --- | --- |

38.

poziva k prožnejšim učnim potem, ki vključujejo programe skupnih diplom in interdisciplinarne študije in podpirajo inovacije, ustvarjalnost, poklicno izobraževanje in usposabljanje, dualno izobraževanje in podjetništvo v visokem šolstvu, poleg tega poziva, naj se razišče potencial novih tehnologij in digitalizacije ter IKT za obogatitev učenja in poučevanja ter za dodatni razvoj številnih spretnosti in novih vzorcev učenja, poučevanja in ocenjevanja;

| 39. | poziva visokošolske zavode, javne uprave, socialne partnerje in podjetja, naj neprestano sodelujejo v dialogu, da bi olajšali in izboljšali zaposljivost; v zvezi s tem poudarja, da je treba v razpravi nameniti poudarek neizrabljenemu potencialu visokega šolstva v smislu spodbujanja rasti in zaposlovanja; poziva države evropskega visokošolskega prostora in visokošolske zavode, naj okrepijo sodelovanje, da bi zagotovile kakovostna pripravništva in vajeništva, ter naj okrepijo mobilnost na tem področju; poudarja, da bi morali deležniki bolje sodelovati pri dvigovanju temeljnih kvalifikacij in prenovi kvalificirane delovne sile, pa tudi pri boljšem, bolj dostopnem in kakovostnejšem poklicnem svetovanju in zaposlovanju; ugotavlja, da bi bilo treba še dodatno spodbuja to, da se v študijske programe vključi pripravništvo in učenje na delovnem mestu; |
| --- | --- |

39.

poziva visokošolske zavode, javne uprave, socialne partnerje in podjetja, naj neprestano sodelujejo v dialogu, da bi olajšali in izboljšali zaposljivost; v zvezi s tem poudarja, da je treba v razpravi nameniti poudarek neizrabljenemu potencialu visokega šolstva v smislu spodbujanja rasti in zaposlovanja; poziva države evropskega visokošolskega prostora in visokošolske zavode, naj okrepijo sodelovanje, da bi zagotovile kakovostna pripravništva in vajeništva, ter naj okrepijo mobilnost na tem področju; poudarja, da bi morali deležniki bolje sodelovati pri dvigovanju temeljnih kvalifikacij in prenovi kvalificirane delovne sile, pa tudi pri boljšem, bolj dostopnem in kakovostnejšem poklicnem svetovanju in zaposlovanju; ugotavlja, da bi bilo treba še dodatno spodbuja to, da se v študijske programe vključi pripravništvo in učenje na delovnem mestu;

| 40. | poudarja, da je treba beguncem s priznanim statusom omogočiti dostop do vseh ustanov v evropskem visokošolskem prostoru in jim omogočiti, da si z izobrazbo zgradijo neodvisno življenje; poudarja še, da bi bilo treba dodatno sprostiti izdajanje dovoljenj za prebivanje diplomantom, ki iščejo kvalificirano poklicno dejavnost; poudarja, da bi bilo treba okrepiti prizadevanja za vzajemno priznavanje beguncev s priznanim statusom, zlasti z vidika mobilnosti teh študentov; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba beguncem s priznanim statusom omogočiti dostop do vseh ustanov v evropskem visokošolskem prostoru in jim omogočiti, da si z izobrazbo zgradijo neodvisno življenje; poudarja še, da bi bilo treba dodatno sprostiti izdajanje dovoljenj za prebivanje diplomantom, ki iščejo kvalificirano poklicno dejavnost; poudarja, da bi bilo treba okrepiti prizadevanja za vzajemno priznavanje beguncev s priznanim statusom, zlasti z vidika mobilnosti teh študentov;

| 41. | poudarja, da imajo države članice in vsi visokošolski zavodi iz evropskega visokošolskega prostora nalogo, da zagotovijo kakovostno izobraževanje, ki bo ustrezalo socialnim in gospodarskim izzivom, in poudarja potrebo po njihovem tesnem medsebojnem sodelovanju za doseganje ciljev, zastavljenih z bolonjskim procesom; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da imajo države članice in vsi visokošolski zavodi iz evropskega visokošolskega prostora nalogo, da zagotovijo kakovostno izobraževanje, ki bo ustrezalo socialnim in gospodarskim izzivom, in poudarja potrebo po njihovem tesnem medsebojnem sodelovanju za doseganje ciljev, zastavljenih z bolonjskim procesom;

| 42. | ugotavlja, da je le nekaj držav članic izdelalo celovito strategijo za vključevanje študentov iz nižjega družbeno-gospodarskega okolja v visoko šolstvo, in se s tem spopadlo s problemom tako imenovanega socialnega filtra; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je le nekaj držav članic izdelalo celovito strategijo za vključevanje študentov iz nižjega družbeno-gospodarskega okolja v visoko šolstvo, in se s tem spopadlo s problemom tako imenovanega socialnega filtra;

| 43. | poziva k večjemu vključevanju srednješolskih učiteljev v bolonjski proces, v smislu njihovega kakovostnejšega usposabljanja in poklicne mobilnosti, da bi izpolnili nove izobraževalne potrebe in potrebe po usposabljanju, ki jih narekuje družba, temelječa na znanju, in bi prispevali k večji uspešnosti študentov; |
| --- | --- |

43.

poziva k večjemu vključevanju srednješolskih učiteljev v bolonjski proces, v smislu njihovega kakovostnejšega usposabljanja in poklicne mobilnosti, da bi izpolnili nove izobraževalne potrebe in potrebe po usposabljanju, ki jih narekuje družba, temelječa na znanju, in bi prispevali k večji uspešnosti študentov;

| 44. | poudarja vlogo izobraževanja, njegove kakovosti in poučevalnega poslanstva pri izoblikovanju prihodnjih generacij, prispevanju k večji socialni in ekonomski koheziji, pa tudi pri ustvarjanju novih delovnih mest, večji konkurenčnosti in potencialu za rast; v zvezi s tem poziva k boljšemu priznavanju pomena učiteljskega poklica; |
| --- | --- |

44.

poudarja vlogo izobraževanja, njegove kakovosti in poučevalnega poslanstva pri izoblikovanju prihodnjih generacij, prispevanju k večji socialni in ekonomski koheziji, pa tudi pri ustvarjanju novih delovnih mest, večji konkurenčnosti in potencialu za rast; v zvezi s tem poziva k boljšemu priznavanju pomena učiteljskega poklica;

| 45. | poziva k gospodarskim in družbenim prizadevanjem za večjo socialno vključenost z zagotavljanjem pravičnega in odprtega dostopa do kakovostnega izobraževanja za vse, lajšanjem priznavanja univerzitetnih in poklicnih kvalifikacij, pa tudi študijskih obdobij v tujini in predhodnega učenja, programov za pridobivanje mehkih veščin, programov za neformalno in priložnostno učenje, ter z zagotavljanjem ustreznega izobraževanja za raznoliko študentsko populacijo prek vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

45.

poziva k gospodarskim in družbenim prizadevanjem za večjo socialno vključenost z zagotavljanjem pravičnega in odprtega dostopa do kakovostnega izobraževanja za vse, lajšanjem priznavanja univerzitetnih in poklicnih kvalifikacij, pa tudi študijskih obdobij v tujini in predhodnega učenja, programov za pridobivanje mehkih veščin, programov za neformalno in priložnostno učenje, ter z zagotavljanjem ustreznega izobraževanja za raznoliko študentsko populacijo prek vseživljenjskega učenja;

| 46. | poudarja socialno razsežnost bolonjskega procesa; poziva k ukrepanju za večjo udeležbo nezadostno zastopanih in prikrajšanih skupin, tudi z mednarodnimi programi mobilnosti; |
| --- | --- |

46.

poudarja socialno razsežnost bolonjskega procesa; poziva k ukrepanju za večjo udeležbo nezadostno zastopanih in prikrajšanih skupin, tudi z mednarodnimi programi mobilnosti;

| 47. | poudarja vlogo, ki jo ima mobilnost na področju izobraževanja pri medkulturnem učenju, zato bi bilo treba v okviru bolonjskega procesa sprejeti dejavne ukrepe za spodbujanje medkulturnega znanja in spoštovanja med študenti; |
| --- | --- |

47.

poudarja vlogo, ki jo ima mobilnost na področju izobraževanja pri medkulturnem učenju, zato bi bilo treba v okviru bolonjskega procesa sprejeti dejavne ukrepe za spodbujanje medkulturnega znanja in spoštovanja med študenti;

| 48. | poziva k prizadevanjem za razvoj strategije za zunanjo razsežnost evropskega visokošolskega prostora prek sodelovanja z drugimi regijami po svetu, da bi povečali njegovo konkurenčnost in privlačnost na svetovni ravni, izboljšali obveščenost o evropskem visokošolskem prostoru, okrepili sodelovanje na temelju partnerstev, okrepili politični dialog in še dodatno priznavali kvalifikacije; |
| --- | --- |

48.

poziva k prizadevanjem za razvoj strategije za zunanjo razsežnost evropskega visokošolskega prostora prek sodelovanja z drugimi regijami po svetu, da bi povečali njegovo konkurenčnost in privlačnost na svetovni ravni, izboljšali obveščenost o evropskem visokošolskem prostoru, okrepili sodelovanje na temelju partnerstev, okrepili politični dialog in še dodatno priznavali kvalifikacije;

| 49. | poudarja potrebo po boljšemu zbiranju podatkov med državami evropskega visokošolskega prostora za boljše prepoznavanje izzivov bolonjskega procesa in odzivanje nanje; |
| --- | --- |

49.

poudarja potrebo po boljšemu zbiranju podatkov med državami evropskega visokošolskega prostora za boljše prepoznavanje izzivov bolonjskega procesa in odzivanje nanje;

| 50. | poudarja, da je naslednja ministrska konferenca o evropskem visokošolskem prostoru, ki bo maja 2015 v Erevanu, pomembna za uresničevanje cilja in za kritičen pregled napredka in pomanjkljivosti pri doseganju prednostnih nalog za obdobje 2012–2015, da bi evropski visokošolski prostor ob popolni podpori Unije spodbudili in še bolj uskladili; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je naslednja ministrska konferenca o evropskem visokošolskem prostoru, ki bo maja 2015 v Erevanu, pomembna za uresničevanje cilja in za kritičen pregled napredka in pomanjkljivosti pri doseganju prednostnih nalog za obdobje 2012–2015, da bi evropski visokošolski prostor ob popolni podpori Unije spodbudili in še bolj uskladili;

o

o o

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012(1).pdf

(6)  http://www.ehea.info/Uploads/%281%29/2012%20EHEA%20Mobility%20Strategy.pdf

(7)  UL L 354, 28.12.2013, str. 132.

(8)  UL L 289, 3.11.2005, str. 23.

(9)  UL L 64, 4.3.2006, str. 60.

(10)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

(11)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(12)  UL C 302, 12.12.2009, str. 3.

(13)  UL C 135, 26.5.2010, str. 12.

(14)  UL C 191, 1.7.2011, str. 1.

(15)  UL C 199, 7.7.2011, str. 1.

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf

(17)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf

(18)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bologna%20Process%20Implementation%20Report.pdf

(19)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf

(20)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf

(21)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5713011/KS-78-09-653-EN.PDF/3eb9f4ec-dc39-4e51-a18b-b61eb7c2518b?version=1.0

(22)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(23)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 18.

(24)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 95.

(25)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 24.

(26)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe in spremembi Uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 (COM(2015)0010).

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/10

---

P8_TA(2015)0108

Evropski film v digitalni dobi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o evropskem filmu v digitalni dobi (2014/2148(INI))

(2016/C 346/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) z dne 20. oktobra 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) z dne 20. oktobra 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorskih in sorodnih pravic v informacijski družbi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorskih in sorodnih pravic v informacijski družbi (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2014 o evropski avdiovizualni politiki v digitalni dobi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2014 o evropski avdiovizualni politiki v digitalni dobi (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (COM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju prvega poročila Komisije z dne 4. maja 2012 o izvajanju Direktive 2010/13/EU (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) Avdiovizualne medijske storitve in povezane naprave: Pretekli in prihodnji vidiki (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila Komisije z dne 4. maja 2012 o izvajanju Direktive 2010/13/EU (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) Avdiovizualne medijske storitve in povezane naprave: Pretekli in prihodnji vidiki (COM(2012)0203),

| — | ob upoštevanju prvega poročila Komisije z dne 24. septembra 2012 o izvajanju členov 13, 16 in 17 Direktive 2010/13/EU za obdobje 2009–2010, Spodbujanje evropskih del v linearnih in avdiovizualnih medijskih storitvah na zahtevo, načrtovanih v EU (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila Komisije z dne 24. septembra 2012 o izvajanju členov 13, 16 in 17 Direktive 2010/13/EU za obdobje 2009–2010, Spodbujanje evropskih del v linearnih in avdiovizualnih medijskih storitvah na zahtevo, načrtovanih v EU (COM(2012)0522),

| — | ob upoštevanju tretjega poročila Komisije z dne 7. decembra 2012 o izzivih za evropsko filmsko dediščino iz analogne in digitalne dobe (SWD(2012)0431) glede izvajanja Priporočila 2005/865/EC Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega poročila Komisije z dne 7. decembra 2012 o izzivih za evropsko filmsko dediščino iz analogne in digitalne dobe (SWD(2012)0431) glede izvajanja Priporočila 2005/865/EC Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 o vsebini na enotnem digitalnem trgu (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. decembra 2012 o vsebini na enotnem digitalnem trgu (COM(2012)0789),

| — | ob upoštevanju Zelene knjige Komisije z dne 24. aprila 2013 z naslovom Priprave na popolnoma zlit avdiovizualni svet: rast, ustvarjanje in vrednote (COM(2013)0231), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije z dne 24. aprila 2013 z naslovom Priprave na popolnoma zlit avdiovizualni svet: rast, ustvarjanje in vrednote (COM(2013)0231),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2013 o državni pomoči za filme in druga avdiovizualna dela (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2013 o državni pomoči za filme in druga avdiovizualna dela (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2014 naslovom Evropski film v digitalni dobi – povezovanje kulturne raznolikosti in konkurenčnosti (COM(2014)0272), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. maja 2014 naslovom Evropski film v digitalni dobi – povezovanje kulturne raznolikosti in konkurenčnosti (COM(2014)0272),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. decembra 2014 o evropski kinematografiji v digitalni dobi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. decembra 2014 o evropski kinematografiji v digitalni dobi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2011 o evropski kinematografiji v digitalni dobi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2011 o evropski kinematografiji v digitalni dobi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o spletni distribuciji avdiovizualnih del v Evropski uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o spletni distribuciji avdiovizualnih del v Evropski uniji (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2013 o izvajanju direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2013 o izvajanju direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o pripravah na popolnoma zlit avdiovizualni svet (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o pripravah na popolnoma zlit avdiovizualni svet (9),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0123/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0123/2015),

| A. | ker je film ekonomska in kulturna dobrina, ki mnogo prispeva k rasti evropskega gospodarstva in zaposlovanju, hkrati pa oblikuje evropsko identiteto tako, da odraža kulturno in jezikovno raznolikost, promovira evropsko kulturo prek meja, spodbuja kulturno izmenjavo in vzajemno razumevanje med državljani ter prispeva k oblikovanju in razvoju kritičnega razmišljanja; |
| --- | --- |

A.

ker je film ekonomska in kulturna dobrina, ki mnogo prispeva k rasti evropskega gospodarstva in zaposlovanju, hkrati pa oblikuje evropsko identiteto tako, da odraža kulturno in jezikovno raznolikost, promovira evropsko kulturo prek meja, spodbuja kulturno izmenjavo in vzajemno razumevanje med državljani ter prispeva k oblikovanju in razvoju kritičnega razmišljanja;

| B. | ker je treba potencial kulturnih in ustvarjalnih sektorjev v Evropi, zlasti potencial evropske filmske industrije, še polno izkoristiti pri promociji evropske kulturne raznolikosti in dediščine ter ustvarjanju trajnostne rasti in delovnih mest, ki bi koristili tudi drugim gospodarskim sektorjem in Evropi zagotovili konkurenčno prednost na svetovni ravni; |
| --- | --- |

B.

ker je treba potencial kulturnih in ustvarjalnih sektorjev v Evropi, zlasti potencial evropske filmske industrije, še polno izkoristiti pri promociji evropske kulturne raznolikosti in dediščine ter ustvarjanju trajnostne rasti in delovnih mest, ki bi koristili tudi drugim gospodarskim sektorjem in Evropi zagotovili konkurenčno prednost na svetovni ravni;

| C. | ker je evropska filmska industrija s 1 500 filmi, ki so izšli v letu 2014, med največjimi svetovnimi proizvajalci, vendar je zanjo značilna heterogenost, tako glede financiranja kot vrst produkcije; |
| --- | --- |

C.

ker je evropska filmska industrija s 1 500 filmi, ki so izšli v letu 2014, med največjimi svetovnimi proizvajalci, vendar je zanjo značilna heterogenost, tako glede financiranja kot vrst produkcije;

| D. | ker so za evropske filme značilne kakovost, izvirnost in raznolikost, vendar pa jih zaradi velike mednarodne konkurence pestijo omejena promocija in distribucija v Evropi ter težave pri izvozu prek meja Unije, kar se kaže v razmeroma nizkih stopnjah občinstva, obenem pa se soočajo z veliko mednarodno konkurenco in težavami pri distribuciji v Evropi in zunaj nje; |
| --- | --- |

D.

ker so za evropske filme značilne kakovost, izvirnost in raznolikost, vendar pa jih zaradi velike mednarodne konkurence pestijo omejena promocija in distribucija v Evropi ter težave pri izvozu prek meja Unije, kar se kaže v razmeroma nizkih stopnjah občinstva, obenem pa se soočajo z veliko mednarodno konkurenco in težavami pri distribuciji v Evropi in zunaj nje;

| E. | ker ostaja širjenje evropskih nenacionalnih filmov v državah članicah šibko, kljub velikemu številu, ki se jih proizvede vsako leto, neevropske produkcije pa se znotraj Unije distribuirajo v širokem obsegu; |
| --- | --- |

E.

ker ostaja širjenje evropskih nenacionalnih filmov v državah članicah šibko, kljub velikemu številu, ki se jih proizvede vsako leto, neevropske produkcije pa se znotraj Unije distribuirajo v širokem obsegu;

| F. | ker raznolikost evropskih filmov odraža bogatost in moč evropske kulturne in jezikovne raznolikosti, kar pomeni, da je evropski filmski trg naravno razdrobljen; |
| --- | --- |

F.

ker raznolikost evropskih filmov odraža bogatost in moč evropske kulturne in jezikovne raznolikosti, kar pomeni, da je evropski filmski trg naravno razdrobljen;

| G. | ker je spodbujanje kvalitetne filmske produkcije še zlasti pomembno za manjše države članice EU z majhnim številom govorcev jezika; |
| --- | --- |

G.

ker je spodbujanje kvalitetne filmske produkcije še zlasti pomembno za manjše države članice EU z majhnim številom govorcev jezika;

| H. | ker evropski ustvarjalni podprogram MEDIA nudi nove vire financiranja in možnosti za distribucijo in širjenje evropskih nenacionalnih filmov ter za razvoj publike in podporo medijskemu opismenjevanju; |
| --- | --- |

H.

ker evropski ustvarjalni podprogram MEDIA nudi nove vire financiranja in možnosti za distribucijo in širjenje evropskih nenacionalnih filmov ter za razvoj publike in podporo medijskemu opismenjevanju;

| I. | ker bi morala biti med ključnimi cilji enotnega digitalnega trga izgradnja zaupanja v internet ter izboljšanje dostopa do zakonitih avdiovizualnih vsebin, s čimer bi prispevali k naložbam v evropske filme; |
| --- | --- |

I.

ker bi morala biti med ključnimi cilji enotnega digitalnega trga izgradnja zaupanja v internet ter izboljšanje dostopa do zakonitih avdiovizualnih vsebin, s čimer bi prispevali k naložbam v evropske filme;

| J. | ker predvajanje v kinematografih, kot prvi način uporabe, še naprej ustvarja velik del filmskih prihodkov in je zato bistvenega pomena za financiranje proizvodnje in distribucije evropskih filmov, obenem pa ima ključno vlogo za uspeh filmov v poznejših fazah predvajanja; |
| --- | --- |

J.

ker predvajanje v kinematografih, kot prvi način uporabe, še naprej ustvarja velik del filmskih prihodkov in je zato bistvenega pomena za financiranje proizvodnje in distribucije evropskih filmov, obenem pa ima ključno vlogo za uspeh filmov v poznejših fazah predvajanja;

| K. | ker bi vse več evropskim filmom s skromnim proračunom za produkcijo in promocijo koristile prožnejše strategije predvajanja ter hitrejša dostopnost v okviru storitev videa na zahtevo; |
| --- | --- |

K.

ker bi vse več evropskim filmom s skromnim proračunom za produkcijo in promocijo koristile prožnejše strategije predvajanja ter hitrejša dostopnost v okviru storitev videa na zahtevo;

| L. | ker bi z boljšo organizacijo projekcij karseda povečali potencialno občinstvo, nezakonit ogled filmov pa bi bil manj privlačen; |
| --- | --- |

L.

ker bi z boljšo organizacijo projekcij karseda povečali potencialno občinstvo, nezakonit ogled filmov pa bi bil manj privlačen;

| M. | ker člen 13(1) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah države članice obvezuje, da zagotovijo, da ponudniki storitev na zahtevo spodbujajo evropska dela; ker se ta določba izvaja na različne načine z različnimi ravnmi zakonskih zahtev, zaradi česar so se nekateri ponudniki odločili za delovanje v državah članicah z najnižjimi zahtevami; |
| --- | --- |

M.

ker člen 13(1) direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah države članice obvezuje, da zagotovijo, da ponudniki storitev na zahtevo spodbujajo evropska dela; ker se ta določba izvaja na različne načine z različnimi ravnmi zakonskih zahtev, zaradi česar so se nekateri ponudniki odločili za delovanje v državah članicah z najnižjimi zahtevami;

| N. | ker je večina javnega financiranja evropske filmske industrije iz nacionalnih in evropskih virov namenjena filmski produkciji; |
| --- | --- |

N.

ker je večina javnega financiranja evropske filmske industrije iz nacionalnih in evropskih virov namenjena filmski produkciji;

| O. | ker je v členu 14 Uredbe (EU) št. 1295/2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa navedeno, da „Komisija vzpostavi Jamstveno shemo za kulturne in ustvarjalne sektorje“ z namenom lajšanja dostopa MSP v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih do financiranja ter omogočanja sodelujočim finančnim posrednikom, da učinkoviteje ocenijo tveganja, povezana s projekti, za katere želijo MSP pridobiti posojila in financiranje; |
| --- | --- |

O.

ker je v členu 14 Uredbe (EU) št. 1295/2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa navedeno, da „Komisija vzpostavi Jamstveno shemo za kulturne in ustvarjalne sektorje“ z namenom lajšanja dostopa MSP v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih do financiranja ter omogočanja sodelujočim finančnim posrednikom, da učinkoviteje ocenijo tveganja, povezana s projekti, za katere želijo MSP pridobiti posojila in financiranje;

| P. | ker je Komisija v svojem tretjem poročilu z dne 7. decembra 2012 o izzivih za evropsko filmsko dediščino iz analogne in digitalne dobe opozorila, da je digitaliziranega le 1,5 % evropske filmske dediščine; ker ta odstotek do danes ostaja enak, kljub večkrat izraženim pomislekom, da bi večji del te dediščine utegnil biti izgubljen za prihodnje generacije, kot na primer kaže primer, da se je ohranilo le 10 % nemih filmov; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija v svojem tretjem poročilu z dne 7. decembra 2012 o izzivih za evropsko filmsko dediščino iz analogne in digitalne dobe opozorila, da je digitaliziranega le 1,5 % evropske filmske dediščine; ker ta odstotek do danes ostaja enak, kljub večkrat izraženim pomislekom, da bi večji del te dediščine utegnil biti izgubljen za prihodnje generacije, kot na primer kaže primer, da se je ohranilo le 10 % nemih filmov;

| Q. | ker digitalizacija in medijska konvergenca ustvarjata nove priložnosti za distribucijo in promocijo evropskega filma prek meja ter velik potencial za inovacije in fleksibilnost, kar povzroča pomembne spremembe v obnašanju in pričakovanjih gledalcev; |
| --- | --- |

Q.

ker digitalizacija in medijska konvergenca ustvarjata nove priložnosti za distribucijo in promocijo evropskega filma prek meja ter velik potencial za inovacije in fleksibilnost, kar povzroča pomembne spremembe v obnašanju in pričakovanjih gledalcev;

| R. | ker je ključnega pomena zagotoviti sredstva za digitalizacijo, ohranjanje in spletno dostopnost filmske dediščine in z njo povezanega gradiva ter vzpostaviti evropske standarde za ohranjanje digitalnih filmov; |
| --- | --- |

R.

ker je ključnega pomena zagotoviti sredstva za digitalizacijo, ohranjanje in spletno dostopnost filmske dediščine in z njo povezanega gradiva ter vzpostaviti evropske standarde za ohranjanje digitalnih filmov;

| S. | ker lahko medijska in zlasti filmska pismenost državljanov prispevata k razvoju kritičnega razmišljanja in razumevanja ter spodbujata ustvarjalnost in sposobnost izražanja državljanov; |
| --- | --- |

S.

ker lahko medijska in zlasti filmska pismenost državljanov prispevata k razvoju kritičnega razmišljanja in razumevanja ter spodbujata ustvarjalnost in sposobnost izražanja državljanov;

| T. | ker bi morale avtorske pravice v digitalni dobi še naprej spodbujati naložbe v filmsko produkcijo in ustvarjanje ter zagotoviti ustrezno plačilo za imetnike avtorskih pravic, hkrati pa spodbujati razvoj novih storitev in čezmejnega dostopa državljanov ter kulturnim in ustvarjalnim sektorjem omogočati, da še naprej prispevajo k rasti in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

T.

ker bi morale avtorske pravice v digitalni dobi še naprej spodbujati naložbe v filmsko produkcijo in ustvarjanje ter zagotoviti ustrezno plačilo za imetnike avtorskih pravic, hkrati pa spodbujati razvoj novih storitev in čezmejnega dostopa državljanov ter kulturnim in ustvarjalnim sektorjem omogočati, da še naprej prispevajo k rasti in ustvarjanju delovnih mest;

| U. | ker je treba zagotoviti učinkovito izvajanje Direktive 2012/28/EU o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del ter da so filmi, zajeti z opredelitvijo osirotelih del, javno dostopni; |
| --- | --- |

U.

ker je treba zagotoviti učinkovito izvajanje Direktive 2012/28/EU o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del ter da so filmi, zajeti z opredelitvijo osirotelih del, javno dostopni;

Promocija, čezmejna distribucija in dostopnost

| 1. | spodbuja evropsko filmsko industrijo, naj še nadalje razvija nove inovativne storitve, poslovne modele in distribucijske kanale, da bi se izboljšala čezmejna dostopnost evropskih filmov v Uniji in onstran njenih meja, da bi imeli gledalci v vsej Uniji dostop do vse večje palete filmov na vse številnejših platformah; v zvezi s tem meni, da bi morala evropska filmska industrija posnemati primere najboljših komercialnih praks zunaj Unije; |
| --- | --- |

1.

spodbuja evropsko filmsko industrijo, naj še nadalje razvija nove inovativne storitve, poslovne modele in distribucijske kanale, da bi se izboljšala čezmejna dostopnost evropskih filmov v Uniji in onstran njenih meja, da bi imeli gledalci v vsej Uniji dostop do vse večje palete filmov na vse številnejših platformah; v zvezi s tem meni, da bi morala evropska filmska industrija posnemati primere najboljših komercialnih praks zunaj Unije;

| 2. | priznava vpliv nepooblaščene uporabe del na ustvarjalni cikel in pravice ustvarjalcev; poudarja potrebo po obsežnejši zakoniti visokokakovostni ponudbi in ozaveščanju mladih; |
| --- | --- |

2.

priznava vpliv nepooblaščene uporabe del na ustvarjalni cikel in pravice ustvarjalcev; poudarja potrebo po obsežnejši zakoniti visokokakovostni ponudbi in ozaveščanju mladih;

| 3. | predlaga, da se možnosti za razvoj čezmejne prenosljivosti avdiovizualnih storitev še nadalje raziščejo, ob tem pa naj se upoštevajo hitra rast videov na zahtevo in spletne transakcije v Uniji, kar bi gledalcem omogočilo dostop do filmov ne glede na to, kje se nahajajo; |
| --- | --- |

3.

predlaga, da se možnosti za razvoj čezmejne prenosljivosti avdiovizualnih storitev še nadalje raziščejo, ob tem pa naj se upoštevajo hitra rast videov na zahtevo in spletne transakcije v Uniji, kar bi gledalcem omogočilo dostop do filmov ne glede na to, kje se nahajajo;

| 4. | poudarja pomen ciljno usmerjenega marketinga v vsej Uniji, ki upošteva kulturne posebnosti evropskega občinstva, da se tako zagotovi boljša in učinkovitejša promocija evropskih filmov; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen ciljno usmerjenega marketinga v vsej Uniji, ki upošteva kulturne posebnosti evropskega občinstva, da se tako zagotovi boljša in učinkovitejša promocija evropskih filmov;

| 5. | skladno s tem spodbuja večji dostop do podnaslovljenih filmov, da se poveča čezmejna distribucija evropskih filmov, med gledalci poveča zavest o evropski kulturni in jezikovni raznolikosti ter izboljša medsebojno razumevanje; |
| --- | --- |

5.

skladno s tem spodbuja večji dostop do podnaslovljenih filmov, da se poveča čezmejna distribucija evropskih filmov, med gledalci poveča zavest o evropski kulturni in jezikovni raznolikosti ter izboljša medsebojno razumevanje;

| 6. | zlasti opozarja na vlogo programa MEDIA pri spodbujanju podnaslavljanja in sinhronizacije, da bi izboljšali razpoložljivost evropskih filmov, predvsem v izvirnih različicah s podnapisi, s pomočjo katerih se spodbuja distribucija filmov ter izboljšujeta poznavanje in razumevanje evropskih kultur in jezikov; |
| --- | --- |

6.

zlasti opozarja na vlogo programa MEDIA pri spodbujanju podnaslavljanja in sinhronizacije, da bi izboljšali razpoložljivost evropskih filmov, predvsem v izvirnih različicah s podnapisi, s pomočjo katerih se spodbuja distribucija filmov ter izboljšujeta poznavanje in razumevanje evropskih kultur in jezikov;

| 7. | poudarja pomen nedavno sprejetega pripravljalnega ukrepa z naslovom „Množičenje podnaslavljanja za povečanje kroženja evropskih del“ ter prihodnjega dela Komisije za izvajanje tega ukrepa; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen nedavno sprejetega pripravljalnega ukrepa z naslovom „Množičenje podnaslavljanja za povečanje kroženja evropskih del“ ter prihodnjega dela Komisije za izvajanje tega ukrepa;

| 8. | poleg tega podpira pobude, kot je na primer pilotni projekt Komisije z naslovom Spodbujanje evropskega vključevanja s pomočjo kulture, katerega namen je povečati število podnaslovljenih evropskih filmov tako, da se zagotovijo nove podnaslovljene različice izbranih televizijskih programov po vsej Evropi; |
| --- | --- |

8.

poleg tega podpira pobude, kot je na primer pilotni projekt Komisije z naslovom Spodbujanje evropskega vključevanja s pomočjo kulture, katerega namen je povečati število podnaslovljenih evropskih filmov tako, da se zagotovijo nove podnaslovljene različice izbranih televizijskih programov po vsej Evropi;

| 9. | poudarja temeljni pomen nadaljnjega izboljšanja dostopnosti filmov za invalidne osebe, zlasti prek zvočnih opisov in podnaslovov; |
| --- | --- |

9.

poudarja temeljni pomen nadaljnjega izboljšanja dostopnosti filmov za invalidne osebe, zlasti prek zvočnih opisov in podnaslovov;

| 10. | poudarja poseben pomen evropskih zasebnih in javnih radiodifuzijskih hiš za filmsko produkcijo, tako za televizijsko kot za kinematografsko koprodukcijo, ter poudarja njihovo vlogo pri zagotavljanju obstoja številnih – zlasti malih in srednjih – podjetij za filmsko produkcijo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

10.

poudarja poseben pomen evropskih zasebnih in javnih radiodifuzijskih hiš za filmsko produkcijo, tako za televizijsko kot za kinematografsko koprodukcijo, ter poudarja njihovo vlogo pri zagotavljanju obstoja številnih – zlasti malih in srednjih – podjetij za filmsko produkcijo v Evropski uniji;

| 11. | opozarja na vlogo nagrade EP LUX Prize, ki je skozi leta vse bolj priznana, pri spodbujanju evropskih filmov s pomočjo prevodov podnaslovov zmagovitega filma vseh 24 uradnih jezikov Unije, kar zagotavlja večjo vidnost in dostopnost evropskih filmov ter ozaveščenost o njih; poziva nacionalne parlamente, naj v sodelovanju z informacijskimi pisarnami Evropskega parlamenta v državah članicah dodatno spodbujajo nagrado LUX; |
| --- | --- |

11.

opozarja na vlogo nagrade EP LUX Prize, ki je skozi leta vse bolj priznana, pri spodbujanju evropskih filmov s pomočjo prevodov podnaslovov zmagovitega filma vseh 24 uradnih jezikov Unije, kar zagotavlja večjo vidnost in dostopnost evropskih filmov ter ozaveščenost o njih; poziva nacionalne parlamente, naj v sodelovanju z informacijskimi pisarnami Evropskega parlamenta v državah članicah dodatno spodbujajo nagrado LUX;

| 12. | meni, da je treba spodbujati in podpirati evropske koprodukcije ter da lahko povečanje števila tovrstnih koprodukcij privede do širše distribucije evropskih filmov po vsej Evropi; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba spodbujati in podpirati evropske koprodukcije ter da lahko povečanje števila tovrstnih koprodukcij privede do širše distribucije evropskih filmov po vsej Evropi;

| 13. | poleg tega poudarja vse večji uspeh visokokakovostnih evropskih televizijskih nanizank ter strateški pomen nadaljnjega spodbujanja njihove produkcije, distribucije in promocije na evropskem in svetovnem trgu; |
| --- | --- |

13.

poleg tega poudarja vse večji uspeh visokokakovostnih evropskih televizijskih nanizank ter strateški pomen nadaljnjega spodbujanja njihove produkcije, distribucije in promocije na evropskem in svetovnem trgu;

| 14. | poziva vse države članice, naj razvijajo in promovirajo posebne dogodke, kot so filmski festivali tre pobude za potujoče kinematografe, da se spodbujata in podpirata širjenje in distribucija evropskih filmov na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

14.

poziva vse države članice, naj razvijajo in promovirajo posebne dogodke, kot so filmski festivali tre pobude za potujoče kinematografe, da se spodbujata in podpirata širjenje in distribucija evropskih filmov na njihovem ozemlju;

| 15. | predlaga okrepitev obstoječih ukrepov za optimizacijo cen vstopnic za kinematografe ter razvoj inovativnih promocij in abonmajskih ponudb, ki bi prispevale k zagotavljanju privlačnosti kinematografov in njihove dostopnosti vsem; |
| --- | --- |

15.

predlaga okrepitev obstoječih ukrepov za optimizacijo cen vstopnic za kinematografe ter razvoj inovativnih promocij in abonmajskih ponudb, ki bi prispevale k zagotavljanju privlačnosti kinematografov in njihove dostopnosti vsem;

Formiranje občinstva

| 16. | spodbuja distributerje in operaterje kinematografov, naj povečajo prepoznavnost in dostopnost filmov iz drugih evropskih držav, da bi razširili občinstvo; |
| --- | --- |

16.

spodbuja distributerje in operaterje kinematografov, naj povečajo prepoznavnost in dostopnost filmov iz drugih evropskih držav, da bi razširili občinstvo;

| 17. | priznava, da so kinematografi še vedno najpomembnejša mesta za predstavitev in promocijo filmov ter poleg tega mesta s pomembno družbeno razsežnostjo, kjer se ljudje srečujejo in izmenjujejo stališča; poudarja, da izginjanje malih in neodvisnih kinematografov, zlasti v majhnih mestih in manj razvitih regijah, omejuje dostop do evropskih kulturnih virov, dediščine in dialoga; s tem v zvezi poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo pomoč pri opremljanju vseh platen z digitalno projekcijsko in zvočno tehnologijo, da bi ohranili takšne kinematografe; |
| --- | --- |

17.

priznava, da so kinematografi še vedno najpomembnejša mesta za predstavitev in promocijo filmov ter poleg tega mesta s pomembno družbeno razsežnostjo, kjer se ljudje srečujejo in izmenjujejo stališča; poudarja, da izginjanje malih in neodvisnih kinematografov, zlasti v majhnih mestih in manj razvitih regijah, omejuje dostop do evropskih kulturnih virov, dediščine in dialoga; s tem v zvezi poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo pomoč pri opremljanju vseh platen z digitalno projekcijsko in zvočno tehnologijo, da bi ohranili takšne kinematografe;

| 18. | poudarja pomen spodbujanja filmov v zgodnji produkcijski fazi, da se izboljša širjenje filma in zagotovi večja ozaveščenost o njem med potencialnim občinstvom širom Evrope; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen spodbujanja filmov v zgodnji produkcijski fazi, da se izboljša širjenje filma in zagotovi večja ozaveščenost o njem med potencialnim občinstvom širom Evrope;

| 19. | poudarja pomen programa MEDIA pri testiranju inovativnih pristopov za formiranje občinstva, zlasti z nudenjem podpore festivalom, pobudam za razvoj filmske pismenosti ter ukrepom za formiranje občinstva; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen programa MEDIA pri testiranju inovativnih pristopov za formiranje občinstva, zlasti z nudenjem podpore festivalom, pobudam za razvoj filmske pismenosti ter ukrepom za formiranje občinstva;

Enaki pogoji

| 20. | opozarja na člen 13.1 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki države članice obvezuje, da zagotovijo, da ponudniki storitev na zahtevo promovirajo evropska dela; poudarja, da se ta določba izvaja na neenake načine z različnimi ravni zakonitih zahtev ter da se zaradi tega lahko ponudniki odločijo, da bodo delovali v državah članicah z najnižjimi zahtevami; |
| --- | --- |

20.

opozarja na člen 13.1 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah, ki države članice obvezuje, da zagotovijo, da ponudniki storitev na zahtevo promovirajo evropska dela; poudarja, da se ta določba izvaja na neenake načine z različnimi ravni zakonitih zahtev ter da se zaradi tega lahko ponudniki odločijo, da bodo delovali v državah članicah z najnižjimi zahtevami;

| 21. | meni, da bi morali biti pri financiranju ustvarjanja evropskih filmskih del udeleženi vsi, ki imajo pri neposrednem dajanju na voljo, trženju in posredovanju del, vključno s povezovanjem in dajanjem na voljo prek storitve videa na zahtevo, od evropskih filmskih del ekonomske koristi, četudi le posredne; poziva Komisijo, naj to stališče upošteva tudi pri preverjanju programov držav članic za podpiranje filma z vidika konkurence; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morali biti pri financiranju ustvarjanja evropskih filmskih del udeleženi vsi, ki imajo pri neposrednem dajanju na voljo, trženju in posredovanju del, vključno s povezovanjem in dajanjem na voljo prek storitve videa na zahtevo, od evropskih filmskih del ekonomske koristi, četudi le posredne; poziva Komisijo, naj to stališče upošteva tudi pri preverjanju programov držav članic za podpiranje filma z vidika konkurence;

| 22. | poziva Komisijo, naj to upošteva, ko bo predlagala pregled sedanjega zakonskega okvira, da se na evropskem avdiovizualnem trgu zagotovijo enaki in pošteni pogoji za vse ponudnike; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj to upošteva, ko bo predlagala pregled sedanjega zakonskega okvira, da se na evropskem avdiovizualnem trgu zagotovijo enaki in pošteni pogoji za vse ponudnike;

| 23. | poziva platforme za video na zahtevo, tudi tiste, ki temeljijo na naročnini, naj omogočijo javen dostop do podatkov o številu ogledov posameznega filma v svojem naboru, da bi omogočile ustrezno oceno njegovega dosega; |
| --- | --- |

23.

poziva platforme za video na zahtevo, tudi tiste, ki temeljijo na naročnini, naj omogočijo javen dostop do podatkov o številu ogledov posameznega filma v svojem naboru, da bi omogočile ustrezno oceno njegovega dosega;

Financiranje

| 24. | meni, da za boljšo distribucijo evropskih filmov na evropskem in mednarodnem trgu, mora biti javno financiranje bolj uravnoteženo, da se poveča podpora razvoju, promociji in mednarodni distribuciji; |
| --- | --- |

24.

meni, da za boljšo distribucijo evropskih filmov na evropskem in mednarodnem trgu, mora biti javno financiranje bolj uravnoteženo, da se poveča podpora razvoju, promociji in mednarodni distribuciji;

| 25. | meni, da je treba realno povečati proračun za distribucijo, promocijo in trženje filmov, vendar ne na račun financiranja produkcije; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba realno povečati proračun za distribucijo, promocijo in trženje filmov, vendar ne na račun financiranja produkcije;

| 26. | poziva države članice, naj zlasti povečajo javna sredstva, namenjena podpiranju zgodnje distribucije in promocije nacionalnih in nenacionalnih evropskih filmov v tujini; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj zlasti povečajo javna sredstva, namenjena podpiranju zgodnje distribucije in promocije nacionalnih in nenacionalnih evropskih filmov v tujini;

| 27. | poziva države članice, naj spodbujajo pobude za produkcijo, distribucijo, dostopnost evropskih filmov; meni, da uporaba enake znižane stopnje DDV za kulturna avdiovizualna dela, ki se prodajajo v spletnem okolju, kot tista, ki se ne, spodbuja rast novih storitev in vsebin; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj spodbujajo pobude za produkcijo, distribucijo, dostopnost evropskih filmov; meni, da uporaba enake znižane stopnje DDV za kulturna avdiovizualna dela, ki se prodajajo v spletnem okolju, kot tista, ki se ne, spodbuja rast novih storitev in vsebin;

| 28. | izpostavlja vlogo jamstvenega instrumenta za kulturne in ustvarjalne sektorje pri omogočanju dostopa do financiranja malih in srednjih podjetij v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in pri spodbujanju naložb finančnih posrednikov, kar bi povečalo možnosti financiranja filmske industrije; |
| --- | --- |

28.

izpostavlja vlogo jamstvenega instrumenta za kulturne in ustvarjalne sektorje pri omogočanju dostopa do financiranja malih in srednjih podjetij v kulturnem in ustvarjalnem sektorju in pri spodbujanju naložb finančnih posrednikov, kar bi povečalo možnosti financiranja filmske industrije;

| 29. | spodbuja k ovrednotenju uspešnosti in učinkovitosti evropskih in nacionalnih programov za podpiranje filma, pri čemer naj se zlasti upoštevata kakovost in doseg podprtih del, obenem pa tudi, v kolikšni meri so prisotni podporni instrumenti za trženje in formiranje občinstva ter koliko so učinkoviti; poziva Komisijo, naj na ta način opredeljene najboljše prakse posreduje drugim državam članicam EU; |
| --- | --- |

29.

spodbuja k ovrednotenju uspešnosti in učinkovitosti evropskih in nacionalnih programov za podpiranje filma, pri čemer naj se zlasti upoštevata kakovost in doseg podprtih del, obenem pa tudi, v kolikšni meri so prisotni podporni instrumenti za trženje in formiranje občinstva ter koliko so učinkoviti; poziva Komisijo, naj na ta način opredeljene najboljše prakse posreduje drugim državam članicam EU;

| 30. | opozarja, da so za produciranje in koproduciranje filmov potrebne precejšnje finančne naložbe in da sedanji pravni okvir ne preprečuje večozemeljskega licenciranja, ter poudarja, da bi morali tudi v prihodnje ohraniti raznovrstnost sistemov produkcije in distribucije, da bi spodbujali naložbe v evropske filme, se odzvali na jezikovno in kulturno raznolik evropski trg ter varovali in spodbujali kulturno raznolikost; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da so za produciranje in koproduciranje filmov potrebne precejšnje finančne naložbe in da sedanji pravni okvir ne preprečuje večozemeljskega licenciranja, ter poudarja, da bi morali tudi v prihodnje ohraniti raznovrstnost sistemov produkcije in distribucije, da bi spodbujali naložbe v evropske filme, se odzvali na jezikovno in kulturno raznolik evropski trg ter varovali in spodbujali kulturno raznolikost;

| 31. | poudarja, da evropski filmi prejemajo sredstva iz velikega števila evropskih, nacionalnih in regionalnih javnih skladov ter da bi bilo treba spodbujati večje medsebojno dopolnjevanje pri uporabi teh skladov, da bi povečali njihovo učinkovitost; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da evropski filmi prejemajo sredstva iz velikega števila evropskih, nacionalnih in regionalnih javnih skladov ter da bi bilo treba spodbujati večje medsebojno dopolnjevanje pri uporabi teh skladov, da bi povečali njihovo učinkovitost;

Evropski filmski forum

| 32. | pozdravlja pobudo Komisije, da se ustanovi Evropski filmski forum, da se izboljša strukturiran dialog o izzivih, s katerimi se trenutno sooča filmska industrija v digitalni dobi, za izboljšanje sodelovanja, kopičenja informacij in izmenjavo primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja pobudo Komisije, da se ustanovi Evropski filmski forum, da se izboljša strukturiran dialog o izzivih, s katerimi se trenutno sooča filmska industrija v digitalni dobi, za izboljšanje sodelovanja, kopičenja informacij in izmenjavo primerov najboljše prakse;

| 33. | v zvezi s tem vse zadevne institucije poziva k širšemu vključevanju in medsebojnemu sodelovanju, zlasti z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

33.

v zvezi s tem vse zadevne institucije poziva k širšemu vključevanju in medsebojnemu sodelovanju, zlasti z Evropskim parlamentom;

Medijska pismenost

| 34. | poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za izboljšanje medijske pismenosti, zlasti filmske, v šolskih programih in ustanovah za kulturno izobraževanje ter naj razvijajo pobude na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na vseh ravneh formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za izboljšanje medijske pismenosti, zlasti filmske, v šolskih programih in ustanovah za kulturno izobraževanje ter naj razvijajo pobude na nacionalni, regionalni in lokalni ravni na vseh ravneh formalnega, neformalnega in priložnostnega izobraževanja in usposabljanja;

| 35. | se zaveda pomena kinematografov kot mest za medgeneracijsko učenje filmske in medijske pismenosti ter pozdravlja ukrepe, ciljno usmerjene v spodbujanje te funkcije kinematografov; |
| --- | --- |

35.

se zaveda pomena kinematografov kot mest za medgeneracijsko učenje filmske in medijske pismenosti ter pozdravlja ukrepe, ciljno usmerjene v spodbujanje te funkcije kinematografov;

| 36. | opozarja na spodbujanje izobraževalnih filmov za mlade in podpira tekmovanja, ki jih spodbujajo v ustvarjanju avdiovizualnih del; poudarja tudi možnosti, ki jih ponuja program MEDIA pri spodbujanju projektov filmskega opismenjevanja; |
| --- | --- |

36.

opozarja na spodbujanje izobraževalnih filmov za mlade in podpira tekmovanja, ki jih spodbujajo v ustvarjanju avdiovizualnih del; poudarja tudi možnosti, ki jih ponuja program MEDIA pri spodbujanju projektov filmskega opismenjevanja;

Inovacije

| 37. | podpira inovativne projekte in prakse, kot je pripravljalni ukrep Komisije za širjenje evropskih filmov v digitalni dobi, zasnovan za testiranje bolj prilagodljivega izhajanja filmov v medijih v več državah članicah, ter pozdravlja vključitev tega ukrepa v program Ustvarjalna Evropa; |
| --- | --- |

37.

podpira inovativne projekte in prakse, kot je pripravljalni ukrep Komisije za širjenje evropskih filmov v digitalni dobi, zasnovan za testiranje bolj prilagodljivega izhajanja filmov v medijih v več državah članicah, ter pozdravlja vključitev tega ukrepa v program Ustvarjalna Evropa;

| 38. | meni, da lahko takšne pobude za bolj prilagodljivo izhajanje koristijo nekaterim vrstam evropskih filmov pri njihovi razpoznavnosti, doseganju občinstva, dobičku in nižjih stroških, ter spodbuja Komisijo in države članice, naj takim pobudam namenijo večjo pozornost; |
| --- | --- |

38.

meni, da lahko takšne pobude za bolj prilagodljivo izhajanje koristijo nekaterim vrstam evropskih filmov pri njihovi razpoznavnosti, doseganju občinstva, dobičku in nižjih stroških, ter spodbuja Komisijo in države članice, naj takim pobudam namenijo večjo pozornost;

Digitalizacija in arhiviranje

| 39. | poziva države članice, naj zagotovijo digitalizacijo kinematografskih del in z zahtevo po oddaji standardnega digitalnega originala za digitalne filme vzpostavijo mehanizme obvezne oddaje za mednarodne digitalne oblike ali tem oblikam prilagodijo svoje obstoječe mehanizme; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj zagotovijo digitalizacijo kinematografskih del in z zahtevo po oddaji standardnega digitalnega originala za digitalne filme vzpostavijo mehanizme obvezne oddaje za mednarodne digitalne oblike ali tem oblikam prilagodijo svoje obstoječe mehanizme;

| 40. | poudarja pomen avdiovizualnih arhivov, zlasti tistih v ustanovah za filmsko dediščino in javnih radiodifuzijskih hišah, ter poziva države članice, naj jamčijo ustrezno raven financiranja in sisteme pridobivanja pravic za spodbujanje izpolnjevanja poslanstva javnega interesa, vključno z ohranjanjem, digitalizacijo ter omogočanjem javnega dostopa do filmske dediščine; |
| --- | --- |

40.

poudarja pomen avdiovizualnih arhivov, zlasti tistih v ustanovah za filmsko dediščino in javnih radiodifuzijskih hišah, ter poziva države članice, naj jamčijo ustrezno raven financiranja in sisteme pridobivanja pravic za spodbujanje izpolnjevanja poslanstva javnega interesa, vključno z ohranjanjem, digitalizacijo ter omogočanjem javnega dostopa do filmske dediščine;

| 41. | poudarja pomembno vlogo evropske digitalne knjižnice EUROPEANA kot digitalne knjižnice za evropsko avdiovizualno dediščino (tako filmsko kot televizijsko); |
| --- | --- |

41.

poudarja pomembno vlogo evropske digitalne knjižnice EUROPEANA kot digitalne knjižnice za evropsko avdiovizualno dediščino (tako filmsko kot televizijsko);

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(2)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 221.

(4)  UL C 433, 3.12.2014, str. 2.

(5)  UL C 332, 15.11.2013, str. 1.

(6)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 102.

(7)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 64.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0215.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0232.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/17

---

P8_TA(2015)0109

Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (2014/2223(INI))

(2016/C 346/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor (COM(2013)0659),

| — | ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije SWD(2013)0342 in SWD(2013)0343, priloženih temu sporočilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije SWD(2013)0342 in SWD(2013)0343, priloženih temu sporočilu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 19. maja 2014 o novi gozdarski strategiji EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za kmetijstvo in ribištvo z dne 19. maja 2014 o novi gozdarski strategiji EU,

| — | ob upoštevanju osnutka mnenja Odbora regij z dne 30. januarja 2014 z naslovom Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka mnenja Odbora regij z dne 30. januarja 2014 z naslovom Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor,

| — | ob upoštevanju osnutka mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. julija 2014 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. julija 2014 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Nova gozdarska strategija EU: za gozdove in gozdarski sektor,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2006 o izvajanju gozdarske strategije Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2006 o izvajanju gozdarske strategije Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 z naslovom Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 z naslovom Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta;

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, vključno z vodilnima pobudama Unija inovacij in Evropa, gospodarna z viri, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020, vključno z vodilnima pobudama Unija inovacij in Evropa, gospodarna z viri,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Strategija Evropske unije za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2013)0216),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 (COM(2011)0244),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0126/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0126/2015),

| A. | ker Evropska unija ni pristojna za oblikovanje skupne gozdarske politike, vendar utegnejo nekatere politike Unije vplivati na posamezne gozdarske politike držav članic, in ker o ustreznih politikah na področju gozdarstva in gozdov odločajo države članice; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija ni pristojna za oblikovanje skupne gozdarske politike, vendar utegnejo nekatere politike Unije vplivati na posamezne gozdarske politike držav članic, in ker o ustreznih politikah na področju gozdarstva in gozdov odločajo države članice;

| B. | ker lahko gozdarski sektor, kljub jasni pristojnosti držav članic, prispeva k boljšemu in aktivnejšemu usklajevanju ter izboljšanju položaja tega pomembnega gospodarskega sektorja, ki zagotavlja delovna mesta na evropski ravni, zlasti na podeželskih območjih, obenem pa varuje ekosisteme in zagotavlja ekološke koristi za vse, brez poseganja v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

B.

ker lahko gozdarski sektor, kljub jasni pristojnosti držav članic, prispeva k boljšemu in aktivnejšemu usklajevanju ter izboljšanju položaja tega pomembnega gospodarskega sektorja, ki zagotavlja delovna mesta na evropski ravni, zlasti na podeželskih območjih, obenem pa varuje ekosisteme in zagotavlja ekološke koristi za vse, brez poseganja v pristojnosti držav članic;

| C. | ker je les obnovljiv vir, ki se ga v Evropi pogosto ne izkorišča dovolj, in je treba zagotoviti pametno in trajnostno rabo te surovine, med drugim tudi z nadgradnjo in izmenjavo strokovnega znanja; |
| --- | --- |

C.

ker je les obnovljiv vir, ki se ga v Evropi pogosto ne izkorišča dovolj, in je treba zagotoviti pametno in trajnostno rabo te surovine, med drugim tudi z nadgradnjo in izmenjavo strokovnega znanja;

| D. | ker so gozdovi vir edinstvene flore, favne in gliv; |
| --- | --- |

D.

ker so gozdovi vir edinstvene flore, favne in gliv;

| E. | ker se gozdovi med seboj močno razlikujejo po velikosti in značilnostih, pri čemer v nekaterih državah članicah več kot polovico ozemlja pokrivajo gozdovi, ker so gozdovi, s katerimi se trajnostno gospodari, izjemnega pomena za dodano vrednost na lokalni, regionalni, evropski in mednarodni ravni, zagotovitev delovnih mest na podeželju in prispevanje k družbi, ki temelji na biogospodarstvu, ter predstavljajo koristi za zdravje ljudi, zlasti v strukturno šibkejših regijah, hkrati pa pomembno prispevajo tudi k varstvu okolja in podnebja ter k biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

E.

ker se gozdovi med seboj močno razlikujejo po velikosti in značilnostih, pri čemer v nekaterih državah članicah več kot polovico ozemlja pokrivajo gozdovi, ker so gozdovi, s katerimi se trajnostno gospodari, izjemnega pomena za dodano vrednost na lokalni, regionalni, evropski in mednarodni ravni, zagotovitev delovnih mest na podeželju in prispevanje k družbi, ki temelji na biogospodarstvu, ter predstavljajo koristi za zdravje ljudi, zlasti v strukturno šibkejših regijah, hkrati pa pomembno prispevajo tudi k varstvu okolja in podnebja ter k biotski raznovrstnosti;

| F. | ker je gozdna biomasa zelo pomemben obnovljiv vir energije; ker gozdovi v Evropi trenutno absorbirajo in uskladiščijo približno 10 % emisij ogljika Evropske unije, s čimer občutno prispevajo k prizadevanjem za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

F.

ker je gozdna biomasa zelo pomemben obnovljiv vir energije; ker gozdovi v Evropi trenutno absorbirajo in uskladiščijo približno 10 % emisij ogljika Evropske unije, s čimer občutno prispevajo k prizadevanjem za blažitev podnebnih sprememb;

| G. | ker so državljani EU zaradi urbanizacije naše družbe manj povezani z gozdovi in le malo vedo o gozdarstvu in njegovem vplivu na blaginjo, delovna mesta, podnebje, okolje, zdravje ljudi in celotno vrednostno verigo ter povezavo s širšimi ekosistemi; |
| --- | --- |

G.

ker so državljani EU zaradi urbanizacije naše družbe manj povezani z gozdovi in le malo vedo o gozdarstvu in njegovem vplivu na blaginjo, delovna mesta, podnebje, okolje, zdravje ljudi in celotno vrednostno verigo ter povezavo s širšimi ekosistemi;

| H. | ker vse več politik EU za gozdove postavlja vse večje zahteve; ker morajo biti te zahteve skrbno uravnotežene, zahteve za nove načine uporabe lesa v biogospodarstvu in bioenergijo pa mora spremljati učinkovita raba virov, uporaba novih tehnologij in spoštovanje omejitev v trajnostni oskrbi; |
| --- | --- |

H.

ker vse več politik EU za gozdove postavlja vse večje zahteve; ker morajo biti te zahteve skrbno uravnotežene, zahteve za nove načine uporabe lesa v biogospodarstvu in bioenergijo pa mora spremljati učinkovita raba virov, uporaba novih tehnologij in spoštovanje omejitev v trajnostni oskrbi;

| I. | ker evropsko gozdarstvo zaznamujeta trajnostno gospodarjenje in dolgoročno načrtovanje in ker bi bilo treba načelo trajnosti še močneje spodbujati na vseh ravneh, od lokalne do globalne, da bi ustvarili delovna mesta, zaščitili biotsko raznovrstnost, ublažili podnebne spremembe in se borili proti širjenju puščav; |
| --- | --- |

I.

ker evropsko gozdarstvo zaznamujeta trajnostno gospodarjenje in dolgoročno načrtovanje in ker bi bilo treba načelo trajnosti še močneje spodbujati na vseh ravneh, od lokalne do globalne, da bi ustvarili delovna mesta, zaščitili biotsko raznovrstnost, ublažili podnebne spremembe in se borili proti širjenju puščav;

| J. | ker je pomembno poudariti gospodarski, družbeni in okoljski pomen gozdov, tudi v okviru varstva in podpiranja kulturne in naravne dediščine ter spodbujanja trajnostnega (ekološkega) turizma; |
| --- | --- |

J.

ker je pomembno poudariti gospodarski, družbeni in okoljski pomen gozdov, tudi v okviru varstva in podpiranja kulturne in naravne dediščine ter spodbujanja trajnostnega (ekološkega) turizma;

| K. | ker se zaradi naraščanja svetovnega prebivalstva povečuje povpraševanje po energiji, zato bi morali imeti gozdovi pomembnejšo vlogo v prihodnji mešanici energetskih virov EU; |
| --- | --- |

K.

ker se zaradi naraščanja svetovnega prebivalstva povečuje povpraševanje po energiji, zato bi morali imeti gozdovi pomembnejšo vlogo v prihodnji mešanici energetskih virov EU;

Splošne pripombe – vloga gozda, gozdarstva in gozdarskega sektorja za družbo

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o novi gozdarski strategiji EU in priložena delovna dokumenta ter odločno opozarja, da se mora gozdarska strategija EU osredotočiti na trajnostno gospodarjenje z gozdovi in na njihovo večnamensko vlogo z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika in zagotoviti boljše usklajevanje politik Skupnosti, ki so neposredno ali posredno povezane z gozdarstvom, ter obveščanje o teh politikah; v zvezi s tem poudarja, da vse večje število evropskih političnih pobud, med drugim na področju ekonomske politike in politike zaposlovanja, oskrbe z energijo, okoljske in podnebne politike, zahteva večji prispevek gozdarstva; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o novi gozdarski strategiji EU in priložena delovna dokumenta ter odločno opozarja, da se mora gozdarska strategija EU osredotočiti na trajnostno gospodarjenje z gozdovi in na njihovo večnamensko vlogo z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika in zagotoviti boljše usklajevanje politik Skupnosti, ki so neposredno ali posredno povezane z gozdarstvom, ter obveščanje o teh politikah; v zvezi s tem poudarja, da vse večje število evropskih političnih pobud, med drugim na področju ekonomske politike in politike zaposlovanja, oskrbe z energijo, okoljske in podnebne politike, zahteva večji prispevek gozdarstva;

| 2. | poudarja, da je treba vrednost ekosistemskih storitev gozdov določati bolj sistematično ter jo upoštevati pri odločanju v javnem in zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba vrednost ekosistemskih storitev gozdov določati bolj sistematično ter jo upoštevati pri odločanju v javnem in zasebnem sektorju;

| 3. | opozarja, da lahko le zdravi in stabilni gorski gozdovi v celotnem obsegu opravljajo svojo funkcijo zaščite za ljudi in naravo, saj zaustavijo plazove in padajoče kamenje ter delujejo kot naravna zaščita pred poplavami; poudarja, da je pri tem bistvenega pomena predvsem čezmejna izmenjava; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da lahko le zdravi in stabilni gorski gozdovi v celotnem obsegu opravljajo svojo funkcijo zaščite za ljudi in naravo, saj zaustavijo plazove in padajoče kamenje ter delujejo kot naravna zaščita pred poplavami; poudarja, da je pri tem bistvenega pomena predvsem čezmejna izmenjava;

| 4. | v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba vse poskuse komunitarizacije zaustaviti ter da je treba spoštovati regionalnost in lokalnost sektorja in pravila o pristojnosti držav članic na tem področju in si prizadevati za usklajenost med ustreznimi pristojnostmi Evropske unije in držav članic; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba vse poskuse komunitarizacije zaustaviti ter da je treba spoštovati regionalnost in lokalnost sektorja in pravila o pristojnosti držav članic na tem področju in si prizadevati za usklajenost med ustreznimi pristojnostmi Evropske unije in držav članic;

| 5. | poudarja, da je za gozdove v EU značilna velika raznovrstnost, močno pa se tudi razlikujejo z vidika lastništva, velikosti, značilnosti in izzivov, s katerimi se soočajo; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je za gozdove v EU značilna velika raznovrstnost, močno pa se tudi razlikujejo z vidika lastništva, velikosti, značilnosti in izzivov, s katerimi se soočajo;

| 6. | poudarja, da bi morala strategija upoštevati, da v nekaterih državah članicah gozdovi pokrivajo več kot polovico ozemlja, in da so gozdovi, s katerimi se trajnostno gospodari, izjemnega pomena za dodano vrednost na lokalni in regionalni ravni ter pomemben vir delovnih mest na podeželju in obenem bistveno prispevajo k varstvu okolja; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morala strategija upoštevati, da v nekaterih državah članicah gozdovi pokrivajo več kot polovico ozemlja, in da so gozdovi, s katerimi se trajnostno gospodari, izjemnega pomena za dodano vrednost na lokalni in regionalni ravni ter pomemben vir delovnih mest na podeželju in obenem bistveno prispevajo k varstvu okolja;

| 7. | opozarja na izjemno koristno vlogo stabilnih mešanih gozdov z avtohtonimi drevesnimi vrstami, prilagojenimi na lokalne razmere, saj imajo mešani gozdovi bistveno vlogo v ekosistemih in pomembno prispevajo k biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

7.

opozarja na izjemno koristno vlogo stabilnih mešanih gozdov z avtohtonimi drevesnimi vrstami, prilagojenimi na lokalne razmere, saj imajo mešani gozdovi bistveno vlogo v ekosistemih in pomembno prispevajo k biotski raznovrstnosti;

| 8. | poziva države članice, naj lastnike gozdov podprejo v njihovih prizadevanjih za ohranitev in ustvarjanje značilnih lokalnih mešanih gozdov; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj lastnike gozdov podprejo v njihovih prizadevanjih za ohranitev in ustvarjanje značilnih lokalnih mešanih gozdov;

| 9. | je razočaran nad dejstvom, da v predlagano strategijo niso vključeni delovni pogoji gozdarjev, in poziva Komisijo, naj upošteva pametno organizacijo dela, visoke tehnološke standarde in kakovost delovnih mest; |
| --- | --- |

9.

je razočaran nad dejstvom, da v predlagano strategijo niso vključeni delovni pogoji gozdarjev, in poziva Komisijo, naj upošteva pametno organizacijo dela, visoke tehnološke standarde in kakovost delovnih mest;

| 10. | ugotavlja, da je v gozdarskem sektorju trenutno zaposlenih več kot 3 milijone evropskih državljanov, in poudarja, da bo dolgoročno konkurenčnost tega sektorja mogoče uresničiti zgolj z ustrezno usposobljeno delovno silo; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je v gozdarskem sektorju trenutno zaposlenih več kot 3 milijone evropskih državljanov, in poudarja, da bo dolgoročno konkurenčnost tega sektorja mogoče uresničiti zgolj z ustrezno usposobljeno delovno silo;

| 11. | meni, da bi morala gozdarska strategija EU določiti pogoje, ki bi EU omogočili vzpostavitev ustreznih zmogljivosti usposabljanja in usposobitev delovne sile, ki se bo v celoti zavedala izzivov in nevarnosti v gozdarskem sektorju, pa tudi varnostnih pravil, ki so neločljivo povezana z gospodarjenjem z gozdovi; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morala gozdarska strategija EU določiti pogoje, ki bi EU omogočili vzpostavitev ustreznih zmogljivosti usposabljanja in usposobitev delovne sile, ki se bo v celoti zavedala izzivov in nevarnosti v gozdarskem sektorju, pa tudi varnostnih pravil, ki so neločljivo povezana z gospodarjenjem z gozdovi;

| 12. | poudarja, da je potrebna celovita in holistična skupna strategija, in pozdravlja priznanje gospodarskega, okoljskega in družbenega pomena in koristi gozdov ter gozdarskega sektorja v EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je potrebna celovita in holistična skupna strategija, in pozdravlja priznanje gospodarskega, okoljskega in družbenega pomena in koristi gozdov ter gozdarskega sektorja v EU;

| 13. | meni, da to priznanje zagotavlja močno podlago za podpiranje gozdarskega sektorja EU, med drugim s preprečevanjem in upravljanjem naravnih nesreč v gozdovih, z izboljšanjem rabe virov, povečanjem konkurenčnosti in zaposlenosti ter krepitvijo gozdarske panoge in ohranjanjem ekološke vloge; |
| --- | --- |

13.

meni, da to priznanje zagotavlja močno podlago za podpiranje gozdarskega sektorja EU, med drugim s preprečevanjem in upravljanjem naravnih nesreč v gozdovih, z izboljšanjem rabe virov, povečanjem konkurenčnosti in zaposlenosti ter krepitvijo gozdarske panoge in ohranjanjem ekološke vloge;

| 14. | poudarja pomembno vlogo biogospodarstva pri izpolnjevanju novih prednostnih nalog rasti, zaposlovanja in naložb, ki jih je opredelila Komisija; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomembno vlogo biogospodarstva pri izpolnjevanju novih prednostnih nalog rasti, zaposlovanja in naložb, ki jih je opredelila Komisija;

| 15. | priznava, da mora EU podpirati nacionalne politike pri uresničevanju aktivnega, večnamenskega in trajnostnega upravljanja gozdov, vključno z gospodarjenjem z različnimi vrstami gozdov, ter pri krepitvi sodelovanja zaradi čezmejnih nevarnosti, kot so gozdni požari, podnebne spremembe in naravne nesreče ali invazivne tujerodne vrste; |
| --- | --- |

15.

priznava, da mora EU podpirati nacionalne politike pri uresničevanju aktivnega, večnamenskega in trajnostnega upravljanja gozdov, vključno z gospodarjenjem z različnimi vrstami gozdov, ter pri krepitvi sodelovanja zaradi čezmejnih nevarnosti, kot so gozdni požari, podnebne spremembe in naravne nesreče ali invazivne tujerodne vrste;

| 16. | meni, da bi morala strategija bolj upoštevati problematiko bolezni dreves, kot je propadanje hrasta, ki pustoši nasade hrasta plutovca na Portugalskem, v Franciji in Španiji ter negativno vpliva na posebna območja varstva in biosferne rezervate; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morala strategija bolj upoštevati problematiko bolezni dreves, kot je propadanje hrasta, ki pustoši nasade hrasta plutovca na Portugalskem, v Franciji in Španiji ter negativno vpliva na posebna območja varstva in biosferne rezervate;

| 17. | poudarja, da napovedano povečanje povpraševanja po lesu predstavlja priložnost in izziv za gozdove in vse gozdarske panoge, zlasti zato, ker se pričakuje, da bodo zaradi podnebnih sprememb gozdove pogosteje in hujše prizadeli suše, požari, neurja in škodljivci; v zvezi s tem opozarja, da je treba gozdove zaščititi pred temi čedalje večjimi nevarnostmi ter ponovno uskladiti njihovo proizvodno in varovalno vlogo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da napovedano povečanje povpraševanja po lesu predstavlja priložnost in izziv za gozdove in vse gozdarske panoge, zlasti zato, ker se pričakuje, da bodo zaradi podnebnih sprememb gozdove pogosteje in hujše prizadeli suše, požari, neurja in škodljivci; v zvezi s tem opozarja, da je treba gozdove zaščititi pred temi čedalje večjimi nevarnostmi ter ponovno uskladiti njihovo proizvodno in varovalno vlogo;

| 18. | pozdravlja ukrepe za povečanje gozdne površine, predvsem z avtohtonimi drevesnimi vrstami, na območjih, ki niso primerna za proizvodnjo hrane, in zlasti v bližini urbanih območij, da bi s tem ublažili zdravju škodljive učinke, zmanjšali onesnaženje in krepili stik ljudi z gozdom; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja ukrepe za povečanje gozdne površine, predvsem z avtohtonimi drevesnimi vrstami, na območjih, ki niso primerna za proizvodnjo hrane, in zlasti v bližini urbanih območij, da bi s tem ublažili zdravju škodljive učinke, zmanjšali onesnaženje in krepili stik ljudi z gozdom;

| 19. | izrecno podpira prizadevanja Komisije za trajnostno spodbujanje zaposlovanja in blaginje v povezavi z gozdarstvom v Evropi; |
| --- | --- |

19.

izrecno podpira prizadevanja Komisije za trajnostno spodbujanje zaposlovanja in blaginje v povezavi z gozdarstvom v Evropi;

| 20. | poudarja pomen trajnostne proizvodnje in rabe lesa ter drugih gozdnih materialov, kot so pluta in stranski izdelki lesa, tudi tekstilna vlakna, za razvoj trajnostnih ekonomskih modelov in ustvarjanje zelenih delovnih mest; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen trajnostne proizvodnje in rabe lesa ter drugih gozdnih materialov, kot so pluta in stranski izdelki lesa, tudi tekstilna vlakna, za razvoj trajnostnih ekonomskih modelov in ustvarjanje zelenih delovnih mest;

| 21. | poziva Komisijo, naj preuči težave z oskrbo nižje v dobavni verigi, ki so povezane s povečanjem povpraševanja v tretjih državah, zlasti po oblovini, in naj ta sektor podpira; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj preuči težave z oskrbo nižje v dobavni verigi, ki so povezane s povečanjem povpraševanja v tretjih državah, zlasti po oblovini, in naj ta sektor podpira;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo spodbude, da bo lahko vse večja skupina žensk, ki so lastnice gozdov, dobila posebno svetovanje in podporo za dejavno in trajnostno gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo spodbude, da bo lahko vse večja skupina žensk, ki so lastnice gozdov, dobila posebno svetovanje in podporo za dejavno in trajnostno gospodarjenje z gozdovi;

| 23. | poudarja, da je približno 60 % gozdov EU v zasebni lasti s približno 16 milijoni zasebnih lastnikov, ter v zvezi s tem opozarja na pomen lastnine in lastninskih pravic ter podpira vse ukrepe, ki interesnim skupinam omogočajo, da sodelujejo v dialogu o krepitvi in izvajanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ter izboljšajo izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je približno 60 % gozdov EU v zasebni lasti s približno 16 milijoni zasebnih lastnikov, ter v zvezi s tem opozarja na pomen lastnine in lastninskih pravic ter podpira vse ukrepe, ki interesnim skupinam omogočajo, da sodelujejo v dialogu o krepitvi in izvajanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ter izboljšajo izmenjavo informacij;

| 24. | opozarja, da so lastniki gozdov glavni akterji na podeželju, in v zvezi s tem pozdravlja priznanje pomena gozdarstva in kmetijsko-gozdarskih sistemov v programih razvoja podeželja v okviru skupne kmetijske politike 2014–2020; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da so lastniki gozdov glavni akterji na podeželju, in v zvezi s tem pozdravlja priznanje pomena gozdarstva in kmetijsko-gozdarskih sistemov v programih razvoja podeželja v okviru skupne kmetijske politike 2014–2020;

| 25. | meni, da bi izboljšali izvajanje gozdarske strategije EU, če bi jo podprli z ustreznim usklajevanjem in v ta namen zagotovili finančna sredstva EU, med drugim iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi izboljšali izvajanje gozdarske strategije EU, če bi jo podprli z ustreznim usklajevanjem in v ta namen zagotovili finančna sredstva EU, med drugim iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja;

| 26. | poudarja priložnost za države članice in regije, da izkoristijo sredstva iz nacionalnih programov za razvoj podeželja, podprejo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, spodbudijo kmetijsko-gozdarske sisteme, zagotavljajo okoljske javne dobrine, kot so proizvodnja kisika, zmanjševanje ogljikovega dioksida in zaščita poljščin pred podnebnimi vplivi, ter spodbujajo lokalno gospodarstvo in odpiranje zelenih delovnih mest; |
| --- | --- |

26.

poudarja priložnost za države članice in regije, da izkoristijo sredstva iz nacionalnih programov za razvoj podeželja, podprejo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, spodbudijo kmetijsko-gozdarske sisteme, zagotavljajo okoljske javne dobrine, kot so proizvodnja kisika, zmanjševanje ogljikovega dioksida in zaščita poljščin pred podnebnimi vplivi, ter spodbujajo lokalno gospodarstvo in odpiranje zelenih delovnih mest;

| 27. | priznava, da so za gospodarjenje z gozdovi in pridobivanje lesa potrebne izboljšave na področju prometa in logistike; zato države članice poziva, naj razvijejo trajnostne logistične sisteme in sistem pridobivanja lesa z manjšimi negativnimi posledicami za podnebje, vključno z uporabo tovornjakov in ladij na trajnostno biogorivo in razširjeno uporabo železnic; spodbuja, da se v ta namen uporabljajo strukturni skladi in programi za razvoj podeželja EU; |
| --- | --- |

27.

priznava, da so za gospodarjenje z gozdovi in pridobivanje lesa potrebne izboljšave na področju prometa in logistike; zato države članice poziva, naj razvijejo trajnostne logistične sisteme in sistem pridobivanja lesa z manjšimi negativnimi posledicami za podnebje, vključno z uporabo tovornjakov in ladij na trajnostno biogorivo in razširjeno uporabo železnic; spodbuja, da se v ta namen uporabljajo strukturni skladi in programi za razvoj podeželja EU;

| 28. | priznava družbeni pomen gozdov za fizično in duševno zdravje državljanov in da imajo javne dobrine, ki jih zagotavljajo gozdovi, visoko okoljsko in rekreacijsko vrednost ter prispevajo h kakovosti življenja, zlasti z oskrbo s kisikom, sekvestracijo ogljika, filtriranjem zraka, skladiščenjem in filtriranjem vode, omejevanjem erozije in varstvom pred plazovi, hkrati pa so prostor za dejavnosti na prostem; |
| --- | --- |

28.

priznava družbeni pomen gozdov za fizično in duševno zdravje državljanov in da imajo javne dobrine, ki jih zagotavljajo gozdovi, visoko okoljsko in rekreacijsko vrednost ter prispevajo h kakovosti življenja, zlasti z oskrbo s kisikom, sekvestracijo ogljika, filtriranjem zraka, skladiščenjem in filtriranjem vode, omejevanjem erozije in varstvom pred plazovi, hkrati pa so prostor za dejavnosti na prostem;

| 29. | spodbuja vzpostavitev povezav javnega prevoza med urbanimi območji in gozdovi, s čimer bi se olajšal dostop do gozdov in gozdnih območij; |
| --- | --- |

29.

spodbuja vzpostavitev povezav javnega prevoza med urbanimi območji in gozdovi, s čimer bi se olajšal dostop do gozdov in gozdnih območij;

| 30. | poudarja, da so pomembne tudi druge dejavnosti, povezane z gozdovi, na primer nabiranje nelesnih gozdnih pridelkov, kot so gobe ali mehki gozdni sadeži, pa tudi pašništvo in čebelarstvo; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da so pomembne tudi druge dejavnosti, povezane z gozdovi, na primer nabiranje nelesnih gozdnih pridelkov, kot so gobe ali mehki gozdni sadeži, pa tudi pašništvo in čebelarstvo;

| 31. | poziva Komisijo, naj spodbuja gospodarske dejavnosti, ki so lahko vir surovin za farmacevtsko, kozmetično in živilsko industrijo ter služijo kot alternativna rešitev za zmanjševanje brezposelnosti in upadanja števila prebivalcev na podeželju, ter promovira proizvode iz teh dejavnosti kot koristne za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj spodbuja gospodarske dejavnosti, ki so lahko vir surovin za farmacevtsko, kozmetično in živilsko industrijo ter služijo kot alternativna rešitev za zmanjševanje brezposelnosti in upadanja števila prebivalcev na podeželju, ter promovira proizvode iz teh dejavnosti kot koristne za zdravje ljudi;

Učinkovita raba virov – les kot trajnostna surovina (trajnostno gospodarjenje z gozdovi)

| 32. | poudarja, da sta uporaba lesa in drugih izdelkov iz posekanega lesa kot obnovljive in podnebju prijazne surovine in trajnostno gospodarjenje z gozdovi pomembna dejavnika pri uresničevanju družbenopolitičnih ciljev Evropske unije, kot so energetski prehod, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter izvajanje ciljev strategije Evropa 2020 in ciljev glede ohranjanja biotske raznovrstnosti; opozarja, da bi bilo pomanjkanje dejavnega gospodarjenja z gozdovi v nasprotju s temi cilji; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da sta uporaba lesa in drugih izdelkov iz posekanega lesa kot obnovljive in podnebju prijazne surovine in trajnostno gospodarjenje z gozdovi pomembna dejavnika pri uresničevanju družbenopolitičnih ciljev Evropske unije, kot so energetski prehod, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter izvajanje ciljev strategije Evropa 2020 in ciljev glede ohranjanja biotske raznovrstnosti; opozarja, da bi bilo pomanjkanje dejavnega gospodarjenja z gozdovi v nasprotju s temi cilji;

| 33. | poudarja, da imajo gozdovi, s katerimi se trajnostno gospodari, višjo sposobnost absorpcije ogljikovega dioksida kot gozdovi, s katerimi se gospodari netrajnostno, ter poudarja pomen trajnostnega gospodarjenja z gozdovi za povečevanje zmožnosti gozdov v EU za skladiščenje ogljika; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da imajo gozdovi, s katerimi se trajnostno gospodari, višjo sposobnost absorpcije ogljikovega dioksida kot gozdovi, s katerimi se gospodari netrajnostno, ter poudarja pomen trajnostnega gospodarjenja z gozdovi za povečevanje zmožnosti gozdov v EU za skladiščenje ogljika;

| 34. | meni, da o gozdovih ne smemo razmišljati le kot o ponorih ogljika; |
| --- | --- |

34.

meni, da o gozdovih ne smemo razmišljati le kot o ponorih ogljika;

| 35. | poudarja, da je treba zagotoviti učinkovito uporabo in ponovno uporabo gozdnih virov in lesnih materialov, s čimer bi prispevali k zmanjšanju trgovinskega primanjkljaja EU, izboljšanju samooskrbe EU z lesom, izboljšanju konkurenčnosti gozdarskega sektorja, zmanjšanju netrajnostnega gospodarjenja z gozdovi, varstvu okolja in omejitvi krčenja gozdov v tretjih državah; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba zagotoviti učinkovito uporabo in ponovno uporabo gozdnih virov in lesnih materialov, s čimer bi prispevali k zmanjšanju trgovinskega primanjkljaja EU, izboljšanju samooskrbe EU z lesom, izboljšanju konkurenčnosti gozdarskega sektorja, zmanjšanju netrajnostnega gospodarjenja z gozdovi, varstvu okolja in omejitvi krčenja gozdov v tretjih državah;

| 36. | izrecno podpira učinkovito rabo lesa kot omejene, obnovljive in vsestransko uporabne surovine in nasprotuje pravno zavezujočim predpisom, ki določajo prednostno rabo lesa, saj se s tem po eni strani omejuje energetski trg in razvoj novih in inovativnih načinov uporabe biomase, po drugi pa to na mnogih oddaljenih in podeželskih območjih že samo iz infrastrukturnih razlogov ni izvedljivo; |
| --- | --- |

36.

izrecno podpira učinkovito rabo lesa kot omejene, obnovljive in vsestransko uporabne surovine in nasprotuje pravno zavezujočim predpisom, ki določajo prednostno rabo lesa, saj se s tem po eni strani omejuje energetski trg in razvoj novih in inovativnih načinov uporabe biomase, po drugi pa to na mnogih oddaljenih in podeželskih območjih že samo iz infrastrukturnih razlogov ni izvedljivo;

| 37. | podpira odprt, tržno usmerjen pristop in svobodo tržnih udeležencev, in sicer z dajanjem prednosti lokalno pridobljenemu lesu, da bi se tako čim bolj zmanjšal ogljični odtis, ki nastane pri čezmorskih prevozih, in spodbujala trajnostna lokalna proizvodnja; |
| --- | --- |

37.

podpira odprt, tržno usmerjen pristop in svobodo tržnih udeležencev, in sicer z dajanjem prednosti lokalno pridobljenemu lesu, da bi se tako čim bolj zmanjšal ogljični odtis, ki nastane pri čezmorskih prevozih, in spodbujala trajnostna lokalna proizvodnja;

| 38. | meni, da mora strategija v celoti upoštevati posebnosti najredkeje poseljenih in najbolj oddaljenih regij, saj se nekateri največji viri biomase v Uniji nahajajo prav v teh regijah; |
| --- | --- |

38.

meni, da mora strategija v celoti upoštevati posebnosti najredkeje poseljenih in najbolj oddaljenih regij, saj se nekateri največji viri biomase v Uniji nahajajo prav v teh regijah;

| 39. | priznava pomen lesa za energijo kot sredstva v boju proti energetski revščini, ki hkrati prispeva k uresničevanju ciljev za obnovljivo energijo v podnebnem in energijskem okviru do leta 2030 ter ustvarja nove poslovne priložnosti; |
| --- | --- |

39.

priznava pomen lesa za energijo kot sredstva v boju proti energetski revščini, ki hkrati prispeva k uresničevanju ciljev za obnovljivo energijo v podnebnem in energijskem okviru do leta 2030 ter ustvarja nove poslovne priložnosti;

| 40. | meni, da mora nova gozdarska strategija omogočati tesnejše sodelovanje pri reševanju vprašanja glede strukture gozdarske industrije in združevanja subjektov, s čimer bi se zagotovilo boljše izkoriščanje gozdnih virov; |
| --- | --- |

40.

meni, da mora nova gozdarska strategija omogočati tesnejše sodelovanje pri reševanju vprašanja glede strukture gozdarske industrije in združevanja subjektov, s čimer bi se zagotovilo boljše izkoriščanje gozdnih virov;

| 41. | meni, da mora trajnostno gospodarjenje z gozdovi izhajati iz splošno priznanih in sprejetih načel in orodij, kot so merila in kazalniki za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki jih je treba vedno uporabljati za sektor kot celoto ne glede na končno uporabo lesa; |
| --- | --- |

41.

meni, da mora trajnostno gospodarjenje z gozdovi izhajati iz splošno priznanih in sprejetih načel in orodij, kot so merila in kazalniki za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki jih je treba vedno uporabljati za sektor kot celoto ne glede na končno uporabo lesa;

| 42. | podpira namero Komisije, da skupaj z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pripravi ambiciozne, objektivne in dokazljive merila in kazalnike za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, pri tem pa poudarja, da je treba ta merila uskladiti z zahtevami Forest Europe (ministrska konferenca o varstvu gozdov v Evropi) (2), ki predstavljajo vseevropsko podlago za usklajeno poročanje o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi in osnovo za certificiranje trajnosti, ob upoštevanju raznolikosti tipov gozdov v Evropi; |
| --- | --- |

42.

podpira namero Komisije, da skupaj z državami članicami in zainteresiranimi stranmi pripravi ambiciozne, objektivne in dokazljive merila in kazalnike za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, pri tem pa poudarja, da je treba ta merila uskladiti z zahtevami Forest Europe (ministrska konferenca o varstvu gozdov v Evropi) (2), ki predstavljajo vseevropsko podlago za usklajeno poročanje o trajnostnem gospodarjenju z gozdovi in osnovo za certificiranje trajnosti, ob upoštevanju raznolikosti tipov gozdov v Evropi;

| 43. | se zaveda, da so zaradi naraščanja povpraševanja po gozdnih materialih, ki ga predvsem povzroča razvoj pridobivanja energije iz obnovljivega vira biomase, potrebna nova sredstva za povečanje dostopnosti lesa, ki bodo jamčila trajnostno izkoriščanje gozdov; |
| --- | --- |

43.

se zaveda, da so zaradi naraščanja povpraševanja po gozdnih materialih, ki ga predvsem povzroča razvoj pridobivanja energije iz obnovljivega vira biomase, potrebna nova sredstva za povečanje dostopnosti lesa, ki bodo jamčila trajnostno izkoriščanje gozdov;

| 44. | ugotavlja, da so pogajanja v okviru konference Forest Europe o „evropski konvenciji za gozdove“ (3) kot zavezujočem okviru za trajnostno gospodarjenje z gozdovi in za večje ravnovesje interesov v gozdarski politiki bistveno napredovala, ter poziva države članice in Komisijo, naj ukrenejo vse potrebno za uspešen zaključek teh pogajanj; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da so pogajanja v okviru konference Forest Europe o „evropski konvenciji za gozdove“ (3) kot zavezujočem okviru za trajnostno gospodarjenje z gozdovi in za večje ravnovesje interesov v gozdarski politiki bistveno napredovala, ter poziva države članice in Komisijo, naj ukrenejo vse potrebno za uspešen zaključek teh pogajanj;

| 45. | meni, da so lahko načrti za gospodarjenje z gozdovi ali enakovredni instrumenti pomembno strateško orodje za izvajanje konkretnih ukrepov na ravni podjetij, za dolgoročno načrtovanje in za izvajanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi na evropskem ozemlju; obenem poudarja, da morajo izvajanje konkretnih ukrepov v omenjenih načrtih na ravni gozdarskih gospodarstev še naprej urejati nacionalni predpisi; |
| --- | --- |

45.

meni, da so lahko načrti za gospodarjenje z gozdovi ali enakovredni instrumenti pomembno strateško orodje za izvajanje konkretnih ukrepov na ravni podjetij, za dolgoročno načrtovanje in za izvajanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi na evropskem ozemlju; obenem poudarja, da morajo izvajanje konkretnih ukrepov v omenjenih načrtih na ravni gozdarskih gospodarstev še naprej urejati nacionalni predpisi;

| 46. | poziva države članice, naj v skladu z načeli sorazmernosti in subsidiarnosti spremljajo in spodbujajo izvajanje načrtov gospodarjenja z gozdovi naj pri tem ne ustvarjajo nepotrebnega upravnega bremena; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj v skladu z načeli sorazmernosti in subsidiarnosti spremljajo in spodbujajo izvajanje načrtov gospodarjenja z gozdovi naj pri tem ne ustvarjajo nepotrebnega upravnega bremena;

| 47. | pozdravlja jasno ločitev načrtov za gospodarjenje z gozdovi in načrtov za upravljanje v okviru omrežja Natura 2000; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja jasno ločitev načrtov za gospodarjenje z gozdovi in načrtov za upravljanje v okviru omrežja Natura 2000;

| 48. | opozarja, da so načrti za gospodarjenje z gozdovi zgolj pogoj za to, da lahko upravičena gospodarstva nad določeno velikostjo prejmejo sredstva EU za razvoj podeželja, da pa so gozdovi, manjši od mejne velikosti, izvzeti; dodaja, da se lahko odobrijo tudi enakovredni instrumenti; |
| --- | --- |

48.

opozarja, da so načrti za gospodarjenje z gozdovi zgolj pogoj za to, da lahko upravičena gospodarstva nad določeno velikostjo prejmejo sredstva EU za razvoj podeželja, da pa so gozdovi, manjši od mejne velikosti, izvzeti; dodaja, da se lahko odobrijo tudi enakovredni instrumenti;

| 49. | poziva države članice, naj to obstoječo prožnost pri izvajanju zakonodaje v celoti izkoristijo, zlasti v korist manjših gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj to obstoječo prožnost pri izvajanju zakonodaje v celoti izkoristijo, zlasti v korist manjših gospodarskih subjektov;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj ustvarijo spodbude in podpirajo nove poslovne modele, kot so proizvodne zadruge, ki bi male zasebne lastnike gozdov spodbudili k dejavnemu in trajnostnemu gospodarjenju z njihovimi gozdovi; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj ustvarijo spodbude in podpirajo nove poslovne modele, kot so proizvodne zadruge, ki bi male zasebne lastnike gozdov spodbudili k dejavnemu in trajnostnemu gospodarjenju z njihovimi gozdovi;

| 51. | vztraja, da je za pravilno izvajanje strategije ključnega pomena oblikovati poseben dolgoročen akcijski načrt, ki poudarja pomen pridobivanja in trajnostne uporabe gozdnega lesa z namenom ustvarjanja dodane vrednosti in delovnih mest, obenem pa zagotavlja načine za krepitev zasebnih gozdarskih podjetij in podpiranje organiziranega povezovanja lastnikov gozdov; |
| --- | --- |

51.

vztraja, da je za pravilno izvajanje strategije ključnega pomena oblikovati poseben dolgoročen akcijski načrt, ki poudarja pomen pridobivanja in trajnostne uporabe gozdnega lesa z namenom ustvarjanja dodane vrednosti in delovnih mest, obenem pa zagotavlja načine za krepitev zasebnih gozdarskih podjetij in podpiranje organiziranega povezovanja lastnikov gozdov;

| 52. | poudarja, da bi bilo treba v učinkovito upravljanje z viri vključiti podporne programe za pogozdovanje območij, ki niso primerna za kmetijstvo, ter vzpostavljanje zaščitnih pasov; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bi bilo treba v učinkovito upravljanje z viri vključiti podporne programe za pogozdovanje območij, ki niso primerna za kmetijstvo, ter vzpostavljanje zaščitnih pasov;

Raziskave in razvoj – izobraževanje in usposabljanje

| 53. | meni, da bi se bilo treba osredotočiti na prenos rezultatov raziskav v prakso, saj lahko nove zamisli prinesejo koristi celotnemu sektorju, gozdarske panoge pa imajo velik potencial za rast; nadalje meni, da bi lahko z dodatnimi naložbami v inovacije v tem sektorju ustvarili nove proizvodne niše in bolj učinkovite industrijske procese, ki bi omogočili pametnejšo uporabo razpoložljivih virov in zmanjšanje negativnih vplivov na gozdne vire; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi se bilo treba osredotočiti na prenos rezultatov raziskav v prakso, saj lahko nove zamisli prinesejo koristi celotnemu sektorju, gozdarske panoge pa imajo velik potencial za rast; nadalje meni, da bi lahko z dodatnimi naložbami v inovacije v tem sektorju ustvarili nove proizvodne niše in bolj učinkovite industrijske procese, ki bi omogočili pametnejšo uporabo razpoložljivih virov in zmanjšanje negativnih vplivov na gozdne vire;

| 54. | poziva Komisijo, naj z gozdarskega in lesnopredelovalnega vidika preuči evropske programe za raziskave in razvoj (Obzorje 2020) in program za konkurenčnost malih in srednjih podjetij (COSME) ter po potrebi razvije nova orodja za gozdarski sektor in spodbuja usmerjene raziskave o stroškovno učinkovitih rešitvah za nove in inovativne lesne proizvode, s čimer bi podprli razvoj trajnostnega biogospodarstva na osnovi lesa; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj z gozdarskega in lesnopredelovalnega vidika preuči evropske programe za raziskave in razvoj (Obzorje 2020) in program za konkurenčnost malih in srednjih podjetij (COSME) ter po potrebi razvije nova orodja za gozdarski sektor in spodbuja usmerjene raziskave o stroškovno učinkovitih rešitvah za nove in inovativne lesne proizvode, s čimer bi podprli razvoj trajnostnega biogospodarstva na osnovi lesa;

| 55. | pozdravlja pozitivne rezultate izmenjave primerov dobre prakse in obstoječega znanja o gozdovih med državami članicami ter poziva države članice in Komisijo, naj podpirajo izmenjave med industrijo, znanostjo in proizvajalci; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja pozitivne rezultate izmenjave primerov dobre prakse in obstoječega znanja o gozdovih med državami članicami ter poziva države članice in Komisijo, naj podpirajo izmenjave med industrijo, znanostjo in proizvajalci;

| 56. | poudarja, da je treba podpirati okvirne programe EU za raziskave, razvoj in inovacije, ki prispevajo k uresničevanju pametne in trajnostne rasti, proizvodnji proizvodov z višjo dodano vrednostjo, uvajanju čistejše tehnologije in visoke stopnje tehnologije, zlasti na področju rafiniranih biogoriv in industrijske gradnje iz lesa, pa tudi v avtomobilski in tekstilni industriji; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba podpirati okvirne programe EU za raziskave, razvoj in inovacije, ki prispevajo k uresničevanju pametne in trajnostne rasti, proizvodnji proizvodov z višjo dodano vrednostjo, uvajanju čistejše tehnologije in visoke stopnje tehnologije, zlasti na področju rafiniranih biogoriv in industrijske gradnje iz lesa, pa tudi v avtomobilski in tekstilni industriji;

| 57. | poudarja, da je po oceni Komisije biogospodarstvo v letu 2009 obsegalo trg v vrednosti 2 bilijona EUR ter zagotavljalo 20 milijonov delovnih mest ali 9 % celotne zaposlenosti v EU; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je po oceni Komisije biogospodarstvo v letu 2009 obsegalo trg v vrednosti 2 bilijona EUR ter zagotavljalo 20 milijonov delovnih mest ali 9 % celotne zaposlenosti v EU;

| 58. | ugotavlja, da bo vsak evro, vložen v raziskave in inovacije na področju biogospodarstva v okviru programa Obzorje 2020, ustvaril okoli deset evrov dodane vrednosti; poudarja, da imajo gozdovi danes ključno vlogo v biogospodarstvu in jo bodo imeli tudi v prihodnje; |
| --- | --- |

58.

ugotavlja, da bo vsak evro, vložen v raziskave in inovacije na področju biogospodarstva v okviru programa Obzorje 2020, ustvaril okoli deset evrov dodane vrednosti; poudarja, da imajo gozdovi danes ključno vlogo v biogospodarstvu in jo bodo imeli tudi v prihodnje;

| 59. | meni, da je treba spodbujati nadomeščanje surovin, ki temeljijo na nafti, ali toplotno intenzivnih surovin z lesom in izdelki iz posekanega lesa v skladu z napredkom na področju raziskav in tehnologije, in da lahko to dodatno pripomore k blaženju podnebnih sprememb ter k odpiranju novih delovnih mest; |
| --- | --- |

59.

meni, da je treba spodbujati nadomeščanje surovin, ki temeljijo na nafti, ali toplotno intenzivnih surovin z lesom in izdelki iz posekanega lesa v skladu z napredkom na področju raziskav in tehnologije, in da lahko to dodatno pripomore k blaženju podnebnih sprememb ter k odpiranju novih delovnih mest;

| 60. | poudarja, da je treba opraviti oceno stroškov za vso zakonodajo EU, ki vpliva na vrednostne verige v panogah, ki temeljijo na gozdarstvu, da bi se odpravila vsa nepotrebna in obremenjujoča birokracija in da bi se ustvaril okvir, ki bi dolgoročno omogočil trajnostno povečanje konkurenčnosti teh panog, ter podpira načelo, da bi bilo treba zakonodajne predloge, ki zadevajo gozdarski sektor in vrednostne verige v panogah, ki temeljijo na gozdarstvu, temeljito preučiti na podlagi ocene učinka; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba opraviti oceno stroškov za vso zakonodajo EU, ki vpliva na vrednostne verige v panogah, ki temeljijo na gozdarstvu, da bi se odpravila vsa nepotrebna in obremenjujoča birokracija in da bi se ustvaril okvir, ki bi dolgoročno omogočil trajnostno povečanje konkurenčnosti teh panog, ter podpira načelo, da bi bilo treba zakonodajne predloge, ki zadevajo gozdarski sektor in vrednostne verige v panogah, ki temeljijo na gozdarstvu, temeljito preučiti na podlagi ocene učinka;

| 61. | meni, da je krepitev temeljnega znanja v zvezi z gozdovi zelo pomembna za raziskave in da so za izvajanje gozdarske strategije nujno potrebne zanesljive informacije; |
| --- | --- |

61.

meni, da je krepitev temeljnega znanja v zvezi z gozdovi zelo pomembna za raziskave in da so za izvajanje gozdarske strategije nujno potrebne zanesljive informacije;

| 62. | je seznanjen z razpoložljivostjo informacij in zmogljivostmi spremljanja prek programa Copernicus in drugih prostorskih pobud na evropski ravni ter priporoča, da se ti viri in orodja bolje izkoristijo; |
| --- | --- |

62.

je seznanjen z razpoložljivostjo informacij in zmogljivostmi spremljanja prek programa Copernicus in drugih prostorskih pobud na evropski ravni ter priporoča, da se ti viri in orodja bolje izkoristijo;

| 63. | opozarja, da nacionalne gozdne inventure predstavljajo celovit monitoring za popis gozdov, z njimi pa se zadosti tudi regionalnemu vidiku ter zahtevi po zmanjšanju birokracije in stroškov; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da nacionalne gozdne inventure predstavljajo celovit monitoring za popis gozdov, z njimi pa se zadosti tudi regionalnemu vidiku ter zahtevi po zmanjšanju birokracije in stroškov;

| 64. | pozdravlja prizadevanja Komisije za vzpostavitev evropskega informacijskega sistema za gozdove, ki temelji na nacionalnih podatkih, in pobude, s katerimi bo obstoječe podatke lažje primerjati, ter se glede tega nadeja podrobnejše analize podatkov o gospodarstvu in zaposlovanju v gozdarskem in lesnopredelovalnem sektorju; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja prizadevanja Komisije za vzpostavitev evropskega informacijskega sistema za gozdove, ki temelji na nacionalnih podatkih, in pobude, s katerimi bo obstoječe podatke lažje primerjati, ter se glede tega nadeja podrobnejše analize podatkov o gospodarstvu in zaposlovanju v gozdarskem in lesnopredelovalnem sektorju;

| 65. | zlasti priporoča bolj dolgoročne zbirke podatkov, ki bi pripomogle k razumevanju trendov na področju gozdarstva in njegovega prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

65.

zlasti priporoča bolj dolgoročne zbirke podatkov, ki bi pripomogle k razumevanju trendov na področju gozdarstva in njegovega prilagajanja podnebnim spremembam;

| 66. | meni, da je za uspešno izvajanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi nadvse pomembna izobražena in dobro usposobljena delovna sila ter poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ukrepe za podpro pomladitvi delovne sile v gozdarstvu in odpravo pomanjkanja gozdarskih delavcev, pri čemer naj po možnosti uporabijo obstoječe evropske instrumente, kot so Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in evropski izobraževalni programi (ET2020); |
| --- | --- |

66.

meni, da je za uspešno izvajanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi nadvse pomembna izobražena in dobro usposobljena delovna sila ter poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo ukrepe za podpro pomladitvi delovne sile v gozdarstvu in odpravo pomanjkanja gozdarskih delavcev, pri čemer naj po možnosti uporabijo obstoječe evropske instrumente, kot so Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in evropski izobraževalni programi (ET2020);

| 67. | poziva Komisijo, naj podpira informacijske kampanje o gozdarskem sektorju, ki bodo zagotovile večjo ozaveščenost o priložnostih, ki jih ponuja pri reševanju brezposelnosti in upadanja števila prebivalcev na podeželju, ter povečale njegovo privlačnost za mlade; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj podpira informacijske kampanje o gozdarskem sektorju, ki bodo zagotovile večjo ozaveščenost o priložnostih, ki jih ponuja pri reševanju brezposelnosti in upadanja števila prebivalcev na podeželju, ter povečale njegovo privlačnost za mlade;

| 68. | meni, da bi bilo treba razviti izobraževalne programe in programe usposabljanja, še zlasti za nove udeležence in mlade upravitelje gozdov, pa tudi za zaposlene v gradbeništvu, da bi povečali njihovo ozaveščenost o možnostih uporabe lesa in zagotovili prenos znanja o gospodarjenju z gozdovi in panogah, vezanih na gozdarstvo; |
| --- | --- |

68.

meni, da bi bilo treba razviti izobraževalne programe in programe usposabljanja, še zlasti za nove udeležence in mlade upravitelje gozdov, pa tudi za zaposlene v gradbeništvu, da bi povečali njihovo ozaveščenost o možnostih uporabe lesa in zagotovili prenos znanja o gospodarjenju z gozdovi in panogah, vezanih na gozdarstvo;

| 69. | priznava, da lahko trajnostno upravljanje celotnega življenjskega cikla gozdnih proizvodov bistveno prispeva k doseganju ciljev zelenega gospodarstva, zlasti ciljev, povezanih s politikami blažitve podnebnih sprememb in z učinkovito uporabo virov; |
| --- | --- |

69.

priznava, da lahko trajnostno upravljanje celotnega življenjskega cikla gozdnih proizvodov bistveno prispeva k doseganju ciljev zelenega gospodarstva, zlasti ciljev, povezanih s politikami blažitve podnebnih sprememb in z učinkovito uporabo virov;

| 70. | meni, da bi morale države članice spodbujati trajnostno rabo lesnih izdelkov v gradbenem sektorju, tudi uporabo pri gradnji cenovno dostopnejših hiš, zgrajenih iz trajnostno pridobljenih surovin; |
| --- | --- |

70.

meni, da bi morale države članice spodbujati trajnostno rabo lesnih izdelkov v gradbenem sektorju, tudi uporabo pri gradnji cenovno dostopnejših hiš, zgrajenih iz trajnostno pridobljenih surovin;

| 71. | opozarja na pomen tradicionalnih načinov uporabe z visoko vrednostjo, ki imajo še vedno visok potencial za rast, kot je uporaba lesa v gradbeništvu in za embalažo; |
| --- | --- |

71.

opozarja na pomen tradicionalnih načinov uporabe z visoko vrednostjo, ki imajo še vedno visok potencial za rast, kot je uporaba lesa v gradbeništvu in za embalažo;

| 72. | ugotavlja, da sedanji tehnološki razvoj omogoča gradnjo zmogljivih novogradenj večinoma iz lesa, kar pomembno zmanjšuje emisije CO2 v stavbnem sektorju; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da sedanji tehnološki razvoj omogoča gradnjo zmogljivih novogradenj večinoma iz lesa, kar pomembno zmanjšuje emisije CO2 v stavbnem sektorju;

| 73. | poudarja, da se pravila o uporabi lesa za gradbene namene med posameznimi državami članicami razlikujejo; zato poziva k zavezi za sprejetje predpisov na ravni EU, ki bi spodbujali širšo uporabo lesa v gradbeništvu; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da se pravila o uporabi lesa za gradbene namene med posameznimi državami članicami razlikujejo; zato poziva k zavezi za sprejetje predpisov na ravni EU, ki bi spodbujali širšo uporabo lesa v gradbeništvu;

| 74. | poziva države članice, naj pripravijo pobude, s katerimi bodo podprle prenos znanja in tehnologij, v podporo raziskavam in inovacijam na področju gozdarstva in gozdarskega sektorja pa naj v celoti izkoristijo obstoječe programe EU; |
| --- | --- |

74.

poziva države članice, naj pripravijo pobude, s katerimi bodo podprle prenos znanja in tehnologij, v podporo raziskavam in inovacijam na področju gozdarstva in gozdarskega sektorja pa naj v celoti izkoristijo obstoječe programe EU;

| 75. | opaža, da obstajajo precejšnje vrzeli v znanstvenih in tehnoloških raziskavah glede prilagojenosti gozdarstva na podnebne spremembe, tudi glede vpliva vse številnejših škodljivcev in bolezni, ki resno ogrožajo evropske gozdove in evropski gozdarski sektor; |
| --- | --- |

75.

opaža, da obstajajo precejšnje vrzeli v znanstvenih in tehnoloških raziskavah glede prilagojenosti gozdarstva na podnebne spremembe, tudi glede vpliva vse številnejših škodljivcev in bolezni, ki resno ogrožajo evropske gozdove in evropski gozdarski sektor;

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo ozaveščenost o gospodarskem, okoljskem in družbenem pomenu evropskih gozdov in gozdarstva, ter o pomenu trajnostnega gozdarskega biogospodarstva in lesa, ki je ena bistvenih obnovljivih surovin v EU; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo ozaveščenost o gospodarskem, okoljskem in družbenem pomenu evropskih gozdov in gozdarstva, ter o pomenu trajnostnega gozdarskega biogospodarstva in lesa, ki je ena bistvenih obnovljivih surovin v EU;

| 77. | meni, da je pomembno spodbujati znanstvenoraziskovalno delo, usmerjeno k smotrni uporabi biomase in razvoju hitro rastočih energetskih poljščin, ter ustvariti model, ki bi zagotavljal gospodarske spodbude za uporabo odpadne biomase; |
| --- | --- |

77.

meni, da je pomembno spodbujati znanstvenoraziskovalno delo, usmerjeno k smotrni uporabi biomase in razvoju hitro rastočih energetskih poljščin, ter ustvariti model, ki bi zagotavljal gospodarske spodbude za uporabo odpadne biomase;

Globalni izziv – okolje in podnebne spremembe

| 78. | poudarja, da trajnostno gospodarjenje z gozdovi pozitivno vpliva na biotsko raznovrstnost in blažitev podnebnih sprememb, hkrati pa lahko zmanjša tveganje gozdnih požarov, napadov škodljivcev in bolezni; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da trajnostno gospodarjenje z gozdovi pozitivno vpliva na biotsko raznovrstnost in blažitev podnebnih sprememb, hkrati pa lahko zmanjša tveganje gozdnih požarov, napadov škodljivcev in bolezni;

| 79. | poudarja, da je Unija sklenila, da je treba do leta 2020 zaustaviti izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo ekosistemskih storitev, vključno z opraševanjem, da je treba ekosisteme in njihove storitve ohraniti ter da bi moralo biti vsaj 15 % načetih ekosistemov obnovljenih; dodaja, da se je Unija tudi strinjala, da mora biti gospodarjenje z gozdovi trajnostno, gozdovi, njihova biotska raznovrstnost in njihove storitve zavarovani in, če je to izvedljivo, povečani, odpornost gozdov na podnebne spremembe, požare, nevihte, škodljivce in bolezni pa povečana; poleg tega poudarja, da je zato treba razviti in izvajati prenovljeno strategijo Unije o gozdovih, ki obravnava številne zahteve in koristi v zvezi z gozdovi ter prispeva k bolj strateško usmerjenemu pristopu k varstvu gozdov in izboljšanju njihovega stanja (4); |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je Unija sklenila, da je treba do leta 2020 zaustaviti izgubo biotske raznovrstnosti in degradacijo ekosistemskih storitev, vključno z opraševanjem, da je treba ekosisteme in njihove storitve ohraniti ter da bi moralo biti vsaj 15 % načetih ekosistemov obnovljenih; dodaja, da se je Unija tudi strinjala, da mora biti gospodarjenje z gozdovi trajnostno, gozdovi, njihova biotska raznovrstnost in njihove storitve zavarovani in, če je to izvedljivo, povečani, odpornost gozdov na podnebne spremembe, požare, nevihte, škodljivce in bolezni pa povečana; poleg tega poudarja, da je zato treba razviti in izvajati prenovljeno strategijo Unije o gozdovih, ki obravnava številne zahteve in koristi v zvezi z gozdovi ter prispeva k bolj strateško usmerjenemu pristopu k varstvu gozdov in izboljšanju njihovega stanja (4);

| 80. | poudarja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti drugim vprašanjem, zlasti prenaseljenosti z rastlinojedimi živalmi, zdravju gozdov in spodbujanju trajnostne proizvodnje lesa, ukrepom s področja genskih virov gozdov za preprečevanje in gašenje gozdnih požarov in preprečevanje erozije tal ter obnovitev rastlinske odeje; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti drugim vprašanjem, zlasti prenaseljenosti z rastlinojedimi živalmi, zdravju gozdov in spodbujanju trajnostne proizvodnje lesa, ukrepom s področja genskih virov gozdov za preprečevanje in gašenje gozdnih požarov in preprečevanje erozije tal ter obnovitev rastlinske odeje;

| 81. | priznava, da bi lahko gozdarstvo s hitro rastočim lesom zagotovilo trajnostno lesno biomaso, obenem pa tudi potrebno vzdrževanje območij, kar bi zmanjšalo nevarnost erozije tal in zemeljskih plazov na zemljiščih v prahi ali zapuščenih zemljiščih; |
| --- | --- |

81.

priznava, da bi lahko gozdarstvo s hitro rastočim lesom zagotovilo trajnostno lesno biomaso, obenem pa tudi potrebno vzdrževanje območij, kar bi zmanjšalo nevarnost erozije tal in zemeljskih plazov na zemljiščih v prahi ali zapuščenih zemljiščih;

| 82. | poziva Komisijo in države članice k sprejetju posebnih ukrepov za doseganje cilja 5 iz Aičija, ki določa, da je treba do leta 2020 vsaj za polovico upočasniti izgubo vseh naravnih habitatov, vključno z gozdovi, in jo skoraj popolnoma zaustaviti, kjer je to izvedljivo, ter bistveno zmanjšati degradacijo in drobljenje; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo in države članice k sprejetju posebnih ukrepov za doseganje cilja 5 iz Aičija, ki določa, da je treba do leta 2020 vsaj za polovico upočasniti izgubo vseh naravnih habitatov, vključno z gozdovi, in jo skoraj popolnoma zaustaviti, kjer je to izvedljivo, ter bistveno zmanjšati degradacijo in drobljenje;

| 83. | poziva države članice, naj svoje gozdarske politike oblikujejo tako, da bo v celoti upoštevan pomen gozdov pri varovanju biotske raznovrstnosti, preprečevanju erozije tal, sekvestraciji ogljika in čiščenju zraka ter vzdrževanju vodnega ciklusa; |
| --- | --- |

83.

poziva države članice, naj svoje gozdarske politike oblikujejo tako, da bo v celoti upoštevan pomen gozdov pri varovanju biotske raznovrstnosti, preprečevanju erozije tal, sekvestraciji ogljika in čiščenju zraka ter vzdrževanju vodnega ciklusa;

| 84. | opozarja, da je biogospodarstvo kot ključni element pametne in zelene rasti v Evropi potrebno za uresničitev ciljev vodilnih pobud „Unija inovacij“ in „Evropa, gospodarna z viri“ v okviru strategije Evropa 2020 in da je les pomembna surovina za napredek v smeri gospodarstva, ki temelji na rabi biomase; |
| --- | --- |

84.

opozarja, da je biogospodarstvo kot ključni element pametne in zelene rasti v Evropi potrebno za uresničitev ciljev vodilnih pobud „Unija inovacij“ in „Evropa, gospodarna z viri“ v okviru strategije Evropa 2020 in da je les pomembna surovina za napredek v smeri gospodarstva, ki temelji na rabi biomase;

| 85. | poudarja, da je treba nujno razjasniti, kakšni so toplogredni učinki različne rabe gozdne biomase za energijo, in opredeliti rabe, ki so lahko v politično relevantnem časovnem okviru z vidika blaženja podnebnih sprememb najbolj koristne; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je treba nujno razjasniti, kakšni so toplogredni učinki različne rabe gozdne biomase za energijo, in opredeliti rabe, ki so lahko v politično relevantnem časovnem okviru z vidika blaženja podnebnih sprememb najbolj koristne;

| 86. | meni, da je treba ob upoštevanju meja trajnostne dobave surovin spodbujati izvajanje koncepta biogospodarstva za spodbujanje gospodarnosti gozdnih vrednostnih verig s pomočjo inovacij in prenosa tehnologij; |
| --- | --- |

86.

meni, da je treba ob upoštevanju meja trajnostne dobave surovin spodbujati izvajanje koncepta biogospodarstva za spodbujanje gospodarnosti gozdnih vrednostnih verig s pomočjo inovacij in prenosa tehnologij;

| 87. | poziva k boljši podpori za različne gozdne proizvode, da bi se zagotovilo, da se različna povpraševanja po gozdnih proizvodih uravnovesijo in primerjajo z možnostjo trajnostne oskrbe ter z drugimi ekosistemskimi vlogami in storitvami, ki jih zagotavljajo gozdovi; |
| --- | --- |

87.

poziva k boljši podpori za različne gozdne proizvode, da bi se zagotovilo, da se različna povpraševanja po gozdnih proizvodih uravnovesijo in primerjajo z možnostjo trajnostne oskrbe ter z drugimi ekosistemskimi vlogami in storitvami, ki jih zagotavljajo gozdovi;

| 88. | je zelo zaskrbljen zaradi hitrosti svetovnega krčenja gozdov, zlasti v državah v razvoju, pogosto zaradi nezakonite sečnje; |
| --- | --- |

88.

je zelo zaskrbljen zaradi hitrosti svetovnega krčenja gozdov, zlasti v državah v razvoju, pogosto zaradi nezakonite sečnje;

| 89. | podpira mehanizme na globalni ravni, ki spodbujajo nadaljnji razvoj gozdarstva v smeri bolj trajnostne rabe, in pri tem še posebej opozarja na uredbo o lesu (5), katere namen je boj proti nezakoniti sečnji in dajanju nezakonito pridobljenega lesa, uvoženega iz tretjih držav, na evropski trg, shemo izdajanja dovoljenj za uvoz lesa v EU (FLEGT) (6) ter prostovoljne sporazume o partnerstvu; |
| --- | --- |

89.

podpira mehanizme na globalni ravni, ki spodbujajo nadaljnji razvoj gozdarstva v smeri bolj trajnostne rabe, in pri tem še posebej opozarja na uredbo o lesu (5), katere namen je boj proti nezakoniti sečnji in dajanju nezakonito pridobljenega lesa, uvoženega iz tretjih držav, na evropski trg, shemo izdajanja dovoljenj za uvoz lesa v EU (FLEGT) (6) ter prostovoljne sporazume o partnerstvu;

| 90. | poziva Komisijo, naj objavi pričakovani pregled delovanja in učinkovitosti uredbe EU o lesu in poudarja, da bi morala biti nova uredba sorazmerna in preučiti načine za zmanjšanje nepotrebnih stroškov in obveznosti poročanja za evropske lastnike gozdov in gozdarje, ne da bi se pri tem ogrozil cilj uredbe; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj objavi pričakovani pregled delovanja in učinkovitosti uredbe EU o lesu in poudarja, da bi morala biti nova uredba sorazmerna in preučiti načine za zmanjšanje nepotrebnih stroškov in obveznosti poročanja za evropske lastnike gozdov in gozdarje, ne da bi se pri tem ogrozil cilj uredbe;

| 91. | meni, da morajo biti ekosistemi in populacije vrst glede na izzive zaradi globalnega segrevanja in podnebnih sprememb zdravi, biološko raznovrstni in trdoživi, da se bodo lahko prilagodili; |
| --- | --- |

91.

meni, da morajo biti ekosistemi in populacije vrst glede na izzive zaradi globalnega segrevanja in podnebnih sprememb zdravi, biološko raznovrstni in trdoživi, da se bodo lahko prilagodili;

| 92. | poudarja možnosti, ki jih zagotavljajo območja Natura 2000, na katerih je mogoče zaradi njihovih posebnih naravnih virov zagotavljati gozdarske proizvode in storitve visoke okoljske in kulturne kakovosti; |
| --- | --- |

92.

poudarja možnosti, ki jih zagotavljajo območja Natura 2000, na katerih je mogoče zaradi njihovih posebnih naravnih virov zagotavljati gozdarske proizvode in storitve visoke okoljske in kulturne kakovosti;

| 93. | poudarja pomen zdravih gozdnih ekosistemov, ki so življenjski prostor za živali in rastline, vendar poudarja, da dobronamerna zakonodaja, kot je direktiva EU o habitatih, vpliva na upravljavske odločitve subjektov in jo je treba izvajati sorazmerno; |
| --- | --- |

93.

poudarja pomen zdravih gozdnih ekosistemov, ki so življenjski prostor za živali in rastline, vendar poudarja, da dobronamerna zakonodaja, kot je direktiva EU o habitatih, vpliva na upravljavske odločitve subjektov in jo je treba izvajati sorazmerno;

| 94. | priznava vlogo gozdov pri razvoju povezanih sektorjev in v zvezi s tem vztraja, da je treba podpirati gojitelje medonosnih dreves, saj ta pomagajo pri opraševanju; |
| --- | --- |

94.

priznava vlogo gozdov pri razvoju povezanih sektorjev in v zvezi s tem vztraja, da je treba podpirati gojitelje medonosnih dreves, saj ta pomagajo pri opraševanju;

| 95. | meni, da nekatere težave zadevajo gozdarski sektor na svetovni ravni, zlasti nezakonita sečnja, zato poziva Komisijo, naj v okviru zadevnih mednarodnih organov okrepi podporo gozdarskemu sektorju; |
| --- | --- |

95.

meni, da nekatere težave zadevajo gozdarski sektor na svetovni ravni, zlasti nezakonita sečnja, zato poziva Komisijo, naj v okviru zadevnih mednarodnih organov okrepi podporo gozdarskemu sektorju;

| 96. | ugotavlja, da povpraševanje po biomasi narašča, zato pozdravlja, da si Komisija in države članice prizadevajo podpreti ukrepe držav v razvoju za izboljšanje gozdarske politike in zakonodaje, zlasti v okviru programa REDD+ (7) (obravnavanje odločilnih dejavnikov krčenja in degradacije gozdov); |
| --- | --- |

96.

ugotavlja, da povpraševanje po biomasi narašča, zato pozdravlja, da si Komisija in države članice prizadevajo podpreti ukrepe držav v razvoju za izboljšanje gozdarske politike in zakonodaje, zlasti v okviru programa REDD+ (7) (obravnavanje odločilnih dejavnikov krčenja in degradacije gozdov);

| 97. | poziva Komisijo, naj oblikuje akcijski načrt o krčenju in degradaciji gozdov, da bi obravnavali cilje iz sporočila Komisije o krčenju gozdov in izpolnili zaveze iz sedmega okoljskega akcijskega programa; meni, da je pomembno, da se predvidita ne le ohranjanje obstoječih gozdov in upravljanje z njimi, temveč tudi ponovno pogozdovanje; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj oblikuje akcijski načrt o krčenju in degradaciji gozdov, da bi obravnavali cilje iz sporočila Komisije o krčenju gozdov in izpolnili zaveze iz sedmega okoljskega akcijskega programa; meni, da je pomembno, da se predvidita ne le ohranjanje obstoječih gozdov in upravljanje z njimi, temveč tudi ponovno pogozdovanje;

| 98. | meni, da je treba posebej obravnavati tudi potrebo po ponovnem pogozdovanju širšega obsega na območjih, ki so jih prizadeli ponavljajoči se gozdni požari; |
| --- | --- |

98.

meni, da je treba posebej obravnavati tudi potrebo po ponovnem pogozdovanju širšega obsega na območjih, ki so jih prizadeli ponavljajoči se gozdni požari;

Izvajanje – poročanje

| 99. | opominja, da bi moralo biti izvajanje gozdarske strategije EU usklajen večletni proces, v katerem bi bilo treba upoštevati stališče Evropskega parlamenta, in da bi bilo treba strategijo izvajati učinkovito, celostno in nebirokratsko; |
| --- | --- |

99.

opominja, da bi moralo biti izvajanje gozdarske strategije EU usklajen večletni proces, v katerem bi bilo treba upoštevati stališče Evropskega parlamenta, in da bi bilo treba strategijo izvajati učinkovito, celostno in nebirokratsko;

| 100. | obžaluje, da se je proces izvajanja deloma začel, še preden je Evropski parlament sprejel svoje stališče, meni namreč, da to ni v skladu s ciljem boljšega usklajevanja politik, povezanih z gozdovi, kot je navedla Komisija v besedilu svoje strategije; |
| --- | --- |

100.

obžaluje, da se je proces izvajanja deloma začel, še preden je Evropski parlament sprejel svoje stališče, meni namreč, da to ni v skladu s ciljem boljšega usklajevanja politik, povezanih z gozdovi, kot je navedla Komisija v besedilu svoje strategije;

| 101. | meni, da bi morala nova strategija vzpostaviti povezave med strategijami in načrti financiranja Evropske unije in držav članic ter okrepiti skladnost na ravni načrtovanja, financiranja in izvajanja medsektorskih dejavnosti; |
| --- | --- |

101.

meni, da bi morala nova strategija vzpostaviti povezave med strategijami in načrti financiranja Evropske unije in držav članic ter okrepiti skladnost na ravni načrtovanja, financiranja in izvajanja medsektorskih dejavnosti;

| 102. | poziva k vključujočemu, dobro strukturiranemu in uravnoteženemu izvajanju strategije; |
| --- | --- |

102.

poziva k vključujočemu, dobro strukturiranemu in uravnoteženemu izvajanju strategije;

| 103. | zato meni, da bi bilo treba mandat stalnega odbora za gozdarstvo okrepiti in mu nameniti več sredstev, da bo lahko Komisija v celoti uporabila strokovno znanje iz držav članic ter da bo mogoče na ravni EU izvajati novo gozdarsko strategijo EU; poziva Komisijo, naj se s stalnim odborom za gozdarstvo posvetuje dovolj zgodaj pred vsako pobudo ali osnutkom besedila, ki bi utegnilo vplivati na gospodarjenje z gozdovi in lesno industrijo; |
| --- | --- |

103.

zato meni, da bi bilo treba mandat stalnega odbora za gozdarstvo okrepiti in mu nameniti več sredstev, da bo lahko Komisija v celoti uporabila strokovno znanje iz držav članic ter da bo mogoče na ravni EU izvajati novo gozdarsko strategijo EU; poziva Komisijo, naj se s stalnim odborom za gozdarstvo posvetuje dovolj zgodaj pred vsako pobudo ali osnutkom besedila, ki bi utegnilo vplivati na gospodarjenje z gozdovi in lesno industrijo;

| 104. | poudarja, da imajo skupina za civilni dialog o gozdarstvu in pluti ter drugi pomembni deležniki pomembno vlogo, in poziva, naj se jih ustrezno vključi v izvajanje strategije; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da imajo skupina za civilni dialog o gozdarstvu in pluti ter drugi pomembni deležniki pomembno vlogo, in poziva, naj se jih ustrezno vključi v izvajanje strategije;

| 105. | meni, da je spričo horizontalne narave gozdarskih vprašanj potrebno interno sodelovanje različnih služb Komisije, kadar se obravnavajo ukrepi, ki bi lahko vplivali na posebnosti trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in sorodnih gospodarskih panog; zato poziva GD za okolje, GD za podnebno politiko, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, GD za energetiko, GD za raziskave in inovacije in druge zadevne generalne direktorate, naj strateško sodelujejo in z okrepljenim usklajevanjem in komunikacijo zagotovijo učinkovito izvajanje strategije; |
| --- | --- |

105.

meni, da je spričo horizontalne narave gozdarskih vprašanj potrebno interno sodelovanje različnih služb Komisije, kadar se obravnavajo ukrepi, ki bi lahko vplivali na posebnosti trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in sorodnih gospodarskih panog; zato poziva GD za okolje, GD za podnebno politiko, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, GD za energetiko, GD za raziskave in inovacije in druge zadevne generalne direktorate, naj strateško sodelujejo in z okrepljenim usklajevanjem in komunikacijo zagotovijo učinkovito izvajanje strategije;

| 106. | meni, da bi bilo treba z ozirom na prednostne naloge Komisije o rasti, zaposlovanju in naložbah tudi pri izvajanju gozdarske strategije EU prednostno obravnavati spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti gozdarskega sektorja, podporo podeželskih in mestnih območij, krepitev temeljnega znanja, varstvo gozdov in ohranjanje njihovih ekosistemskih storitev, spodbujanje usklajevanja in komunikacije ter okrepitev trajnostne rabe lesnih in nelesnih gozdnih proizvodov; |
| --- | --- |

106.

meni, da bi bilo treba z ozirom na prednostne naloge Komisije o rasti, zaposlovanju in naložbah tudi pri izvajanju gozdarske strategije EU prednostno obravnavati spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti gozdarskega sektorja, podporo podeželskih in mestnih območij, krepitev temeljnega znanja, varstvo gozdov in ohranjanje njihovih ekosistemskih storitev, spodbujanje usklajevanja in komunikacije ter okrepitev trajnostne rabe lesnih in nelesnih gozdnih proizvodov;

| 107. | poziva Komisijo, naj strategijo dopolni s trdnim akcijskim načrtom, ki bo vseboval konkretne ukrepe, in naj Parlamentu vsako leto poroča o napredku, doseženem pri izvajanju konkretnih ukrepov strategije; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisijo, naj strategijo dopolni s trdnim akcijskim načrtom, ki bo vseboval konkretne ukrepe, in naj Parlamentu vsako leto poroča o napredku, doseženem pri izvajanju konkretnih ukrepov strategije;

| 108. | se zavzema za sklic razširjenega odbora AGRI – ENVI – ITRE, da bo razprava o napredku pri izvajanju nove gozdarske strategije EU uravnotežena; |
| --- | --- |

108.

se zavzema za sklic razširjenega odbora AGRI – ENVI – ITRE, da bo razprava o napredku pri izvajanju nove gozdarske strategije EU uravnotežena;

o

o o

| 109. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

109.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 413.

(2)  Forest Europe – ministrska konferenca o varstvu gozdov v Evropi, medvladni pogajalski odbor za sklenitev pravno zavezujočega sporazuma o gozdovih v Evropi: http://www.foresteurope.org/

(3)  Glej: http://www.forestnegotiations.org/

(4)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 – „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“.

(5)  Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode.

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (FLEGT = izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov).

(7)  Program za zmanjšanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov: http://unfccc.int/methods/redd/items/7377.php

---

Sreda, 29. april 2015

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/27

---

P8_TA(2015)0173

Vmesno poročilo: Monica Macovei

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2016/C 346/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o predlogu Uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (1),

| — | ob upoštevanju predloga direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2012)0363),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (2),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 30. novembra 2009 o načrtu za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obtoženih oseb v kazenskih postopkih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 30. novembra 2009 o načrtu za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obtoženih oseb v kazenskih postopkih,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 86, 218, 263, 265, 267, 268 in 340, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 86, 218, 263, 265, 267, 268 in 340,

| — | ob upoštevanju člena 99(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0055/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0055/2015),

| A. | ker naj bi po podatkih, ki jih je zbrala in preučila Komisija, letno zabeležili za okoli 500 milijonov EUR domnevnih primerov goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, obstajajo pa tehtni razlogi za mnenje, da bi lahko bile zaradi goljufij v nevarnosti do 3 milijarde EUR; |
| --- | --- |

A.

ker naj bi po podatkih, ki jih je zbrala in preučila Komisija, letno zabeležili za okoli 500 milijonov EUR domnevnih primerov goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, obstajajo pa tehtni razlogi za mnenje, da bi lahko bile zaradi goljufij v nevarnosti do 3 milijarde EUR;

| B. | ker je stopnja vloženih obtožnic nizka v primerjavi s številom sodnih priporočil, ki jih je OLAF podal državam članicam, približno 31 % v osmih letih (2006–2013); ker je eden izmed ciljev evropskega javnega tožilstva premostiti to vrzel; |
| --- | --- |

B.

ker je stopnja vloženih obtožnic nizka v primerjavi s številom sodnih priporočil, ki jih je OLAF podal državam članicam, približno 31 % v osmih letih (2006–2013); ker je eden izmed ciljev evropskega javnega tožilstva premostiti to vrzel;

| C. | ker so določene države članice morda manj učinkovite pri odkrivanju in pregonu goljufij, ki škodijo finančnim interesom EU, kar škoduje davkoplačevalcem vseh držav članic, ki prispevajo v proračun Unije; |
| --- | --- |

C.

ker so določene države članice morda manj učinkovite pri odkrivanju in pregonu goljufij, ki škodijo finančnim interesom EU, kar škoduje davkoplačevalcem vseh držav članic, ki prispevajo v proračun Unije;

| D. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 12. marca 2014 Svet pozval, naj ga v veliki meri vključi v zakonodajno delo s pomočjo stalnega toka informacij in ustreznih posvetovanj; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 12. marca 2014 Svet pozval, naj ga v veliki meri vključi v zakonodajno delo s pomočjo stalnega toka informacij in ustreznih posvetovanj;

| E. | ker različne pristojnosti, pravne tradicije, sistemi kazenskega pregona in pravosodni sistemi v državah članicah ne bi smeli ovirati ali spodkopavati boja proti goljufijam in kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije; |
| --- | --- |

E.

ker različne pristojnosti, pravne tradicije, sistemi kazenskega pregona in pravosodni sistemi v državah članicah ne bi smeli ovirati ali spodkopavati boja proti goljufijam in kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije;

| F. | ker organizirane kriminalne združbe tudi financirajo terorizem, sredstva pa zbirajo z goljufijami; |
| --- | --- |

F.

ker organizirane kriminalne združbe tudi financirajo terorizem, sredstva pa zbirajo z goljufijami;

| G. | ker člen 86 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča širjenje pristojnosti evropskega javnega tožilstva na hujše oblike kriminala s čezmejno razsežnostjo; ker lahko Svet to možnost upošteva po ustanovitvi in začetku dela evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

G.

ker člen 86 Pogodbe o delovanju Evropske unije omogoča širjenje pristojnosti evropskega javnega tožilstva na hujše oblike kriminala s čezmejno razsežnostjo; ker lahko Svet to možnost upošteva po ustanovitvi in začetku dela evropskega javnega tožilstva;

| 1. | potrjuje svojo resno pripravljenost, da obravnava prednostne naloge za ustanovitev evropskega javnega tožilstva ter opredeli načela in pogoje za odobritev predloga; |
| --- | --- |

1.

potrjuje svojo resno pripravljenost, da obravnava prednostne naloge za ustanovitev evropskega javnega tožilstva ter opredeli načela in pogoje za odobritev predloga;

| 2. | ponavlja vsebino svojega predhodnega vmesnega poročila, ki je bil sprejet z resolucijo z dne 12. marca 2014, in izraža svojo namero, da dopolni in posodobi to vsebino glede na najnovejše razprave v Svetu; |
| --- | --- |

2.

ponavlja vsebino svojega predhodnega vmesnega poročila, ki je bil sprejet z resolucijo z dne 12. marca 2014, in izraža svojo namero, da dopolni in posodobi to vsebino glede na najnovejše razprave v Svetu;

| 3. | poziva Svet, naj zagotovi preglednost in demokratično legitimnost tako, da ustrezno obvešča Parlament ter se z njim redno posvetuje; poziva Svet, naj ustrezno upošteva stališča Parlamenta, saj je to predpogoj za odobritev sprejetja uredbe o evropskem javnem tožilstvu; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj zagotovi preglednost in demokratično legitimnost tako, da ustrezno obvešča Parlament ter se z njim redno posvetuje; poziva Svet, naj ustrezno upošteva stališča Parlamenta, saj je to predpogoj za odobritev sprejetja uredbe o evropskem javnem tožilstvu;

| 4. | opozarja, da bi moralo evropsko javno tožilstvo imeti pristojnosti za kazniva dejanja v zvezi z goljufijami, ki škodijo finančnim interesom Unije; v zvezi s tem opozarja, da je treba zadevna kazniva dejanja vključiti v predlagano direktivo o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (t. i. direktiva o zaščiti finančnih interesov); čeprav se zaveda napredka sozakonodajalcev v pogajanjih za sprejetje direktive o zaščiti finančnih interesov, poziva Svet, naj obnovi prizadevanja za doseganje dogovora o tej direktivi za ustanovitev evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da bi moralo evropsko javno tožilstvo imeti pristojnosti za kazniva dejanja v zvezi z goljufijami, ki škodijo finančnim interesom Unije; v zvezi s tem opozarja, da je treba zadevna kazniva dejanja vključiti v predlagano direktivo o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (t. i. direktiva o zaščiti finančnih interesov); čeprav se zaveda napredka sozakonodajalcev v pogajanjih za sprejetje direktive o zaščiti finančnih interesov, poziva Svet, naj obnovi prizadevanja za doseganje dogovora o tej direktivi za ustanovitev evropskega javnega tožilstva;

| 5. | meni, da je za preiskovanje, pregon in sodno obravnavo storilcev goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, potreben inovativen pristop, da bi tako izboljšali učinkovitost boja proti goljufijam, stopnjo izterjav in zaupanje davkoplačevalcev v institucije EU; |
| --- | --- |

5.

meni, da je za preiskovanje, pregon in sodno obravnavo storilcev goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, potreben inovativen pristop, da bi tako izboljšali učinkovitost boja proti goljufijam, stopnjo izterjav in zaupanje davkoplačevalcev v institucije EU;

| 6. | meni, da je bistveno ustanoviti skupno, močno in neodvisno evropsko javno tožilstvo, ki bo lahko preiskovalo, preganjalo in sodno obravnavalo storilce kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, in meni, da bi bila kakršna koli šibkejša rešitev strošek za proračun EU; |
| --- | --- |

6.

meni, da je bistveno ustanoviti skupno, močno in neodvisno evropsko javno tožilstvo, ki bo lahko preiskovalo, preganjalo in sodno obravnavalo storilce kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, in meni, da bi bila kakršna koli šibkejša rešitev strošek za proračun EU;

Neodvisno evropsko javno tožilstvo

| 7. | poudarja, da bi morala biti struktura evropskega javnega tožilstva popolnoma neodvisna od nacionalnih vlad in institucij EU ter zaščitena pred političnim vplivom in pritiskom; zato poziva k odprtosti, objektivnosti in preglednosti pri izbiri in imenovanju evropskega glavnega tožilca, njegovih namestnikov, evropskih tožilcev in evropskih delegiranih tožilcev; meni, da bi moralo biti zavoljo preprečevanja konfliktov interesov mesto evropskega tožilca zaposlitev za poln delovni čas; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morala biti struktura evropskega javnega tožilstva popolnoma neodvisna od nacionalnih vlad in institucij EU ter zaščitena pred političnim vplivom in pritiskom; zato poziva k odprtosti, objektivnosti in preglednosti pri izbiri in imenovanju evropskega glavnega tožilca, njegovih namestnikov, evropskih tožilcev in evropskih delegiranih tožilcev; meni, da bi moralo biti zavoljo preprečevanja konfliktov interesov mesto evropskega tožilca zaposlitev za poln delovni čas;

| 8. | poudarja pomembnost svoje vključenosti v postopke imenovanja evropskih tožilcev in predlaga odprt razpis za kandidate, ki so neoporečni in ki imajo potrebno strokovno znanje, izkušnje in spretnosti; meni, da bi morala evropske tožilce imenovati Svet in Parlament soglasno na podlagi ožjega seznama, ki ga pripravi Komisija, po oceni neodvisne skupine strokovnjakov, izbranih izmed sodnikov, tožilcev in priznanih odvetnikov; za imenovanje evropskega glavnega tožilca bi moral biti uporabljen enak postopek, ki bi sledil predstavitvi pred Parlamentom; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomembnost svoje vključenosti v postopke imenovanja evropskih tožilcev in predlaga odprt razpis za kandidate, ki so neoporečni in ki imajo potrebno strokovno znanje, izkušnje in spretnosti; meni, da bi morala evropske tožilce imenovati Svet in Parlament soglasno na podlagi ožjega seznama, ki ga pripravi Komisija, po oceni neodvisne skupine strokovnjakov, izbranih izmed sodnikov, tožilcev in priznanih odvetnikov; za imenovanje evropskega glavnega tožilca bi moral biti uporabljen enak postopek, ki bi sledil predstavitvi pred Parlamentom;

| 9. | meni, da bi bilo treba člane kolegija razrešiti po odločitvi Sodišča Evropske unije, na zahtevo Sveta, Komisije, Parlamenta in/ali evropskega glavnega tožilca; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bilo treba člane kolegija razrešiti po odločitvi Sodišča Evropske unije, na zahtevo Sveta, Komisije, Parlamenta in/ali evropskega glavnega tožilca;

| 10. | poudarja, da morajo države članice nacionalne samoupravne pravosodne organe vključiti v postopke imenovanja evropskih delegiranih tožilcev v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo države članice nacionalne samoupravne pravosodne organe vključiti v postopke imenovanja evropskih delegiranih tožilcev v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso;

| 11. | pozdravlja določbo iz besedila Sveta o letnem poročanju institucijam EU, da bi tako zagotovili stalno ocenjevanje dejavnosti, ki jih izvaja novi organ; poziva Svet, naj zagotovi, da bo letno poročilo med drugim vsebovalo podrobnosti o pripravljenosti nacionalnih organov na sodelovanje z evropskim javnim tožilstvom; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja določbo iz besedila Sveta o letnem poročanju institucijam EU, da bi tako zagotovili stalno ocenjevanje dejavnosti, ki jih izvaja novi organ; poziva Svet, naj zagotovi, da bo letno poročilo med drugim vsebovalo podrobnosti o pripravljenosti nacionalnih organov na sodelovanje z evropskim javnim tožilstvom;

Jasna delitev pristojnosti evropskega javnega tožilstva in nacionalnih organov

| 12. | meni, da bi morala biti pravila, ki določajo delitev pristojnosti med evropskim javnim tožilstvom in nacionalnimi organi, jasno opredeljena, da ne bi dopuščala negotovosti ali nepravilnih razlag v operativni fazi: evropsko javno tožilstvo bi moralo biti pristojno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki štejejo za goljufijo, ki škodi finančnim interesom Unije, v skladu z direktivo o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava; meni, da bi moralo evropsko javno tožilstvo najprej, preden nacionalni organi začnejo svojo preiskavo, odločiti, ali je pristojno, da bi se izognili vzporednim preiskavam, ki so neučinkovite; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morala biti pravila, ki določajo delitev pristojnosti med evropskim javnim tožilstvom in nacionalnimi organi, jasno opredeljena, da ne bi dopuščala negotovosti ali nepravilnih razlag v operativni fazi: evropsko javno tožilstvo bi moralo biti pristojno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki štejejo za goljufijo, ki škodi finančnim interesom Unije, v skladu z direktivo o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava; meni, da bi moralo evropsko javno tožilstvo najprej, preden nacionalni organi začnejo svojo preiskavo, odločiti, ali je pristojno, da bi se izognili vzporednim preiskavam, ki so neučinkovite;

| 13. | vztraja, da morajo nacionalni organi, ki izvajajo preiskave kaznivih dejanj, ki bi lahko spadala v pristojnost evropskega javnega tožilstva, le-to obvezno obvestiti o vseh takšnih preiskavah; ponovno poudarja, da mora imeti evropsko javno tožilstvo, če naj se zagotovi njegova neodvisnost in učinkovitost, pravico prevzeti tovrstno preiskavo, če presodi, da je to primerno; |
| --- | --- |

13.

vztraja, da morajo nacionalni organi, ki izvajajo preiskave kaznivih dejanj, ki bi lahko spadala v pristojnost evropskega javnega tožilstva, le-to obvezno obvestiti o vseh takšnih preiskavah; ponovno poudarja, da mora imeti evropsko javno tožilstvo, če naj se zagotovi njegova neodvisnost in učinkovitost, pravico prevzeti tovrstno preiskavo, če presodi, da je to primerno;

| 14. | ponavlja, da bi morale pristojnosti evropskega javnega tožilstva poleg kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, vključevati tudi druga kazniva dejanja, vendar le, če obenem:






  (a) | določeno ravnanje hkrati predstavlja kaznivo dejanje, ki škodi finančnim interesom Unije, in druga kazniva dejanja; in |
| --- | --- | --- |

14.

ponavlja, da bi morale pristojnosti evropskega javnega tožilstva poleg kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, vključevati tudi druga kazniva dejanja, vendar le, če obenem:

(a)

določeno ravnanje hkrati predstavlja kaznivo dejanje, ki škodi finančnim interesom Unije, in druga kazniva dejanja; in

| (b) | so kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, glavna in so ostala kazniva dejanja le dodatna; in |
| --- | --- |

(b)

so kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, glavna in so ostala kazniva dejanja le dodatna; in

| (c) | drugih kaznivih dejanj ne bi bilo več mogoče preganjati in kaznovati, če ne bi bila predmet pregona in sojenja skupaj s kaznivimi dejanji, ki škodujejo finančnim interesom Unije; |
| --- | --- |

(c)

drugih kaznivih dejanj ne bi bilo več mogoče preganjati in kaznovati, če ne bi bila predmet pregona in sojenja skupaj s kaznivimi dejanji, ki škodujejo finančnim interesom Unije;

meni tudi, da bi moralo v primeru nesoglasja med evropskim javnim tožilstvom in nacionalnimi organi pregona glede pristojnosti za preiskavo in pregon odločati evropsko javno tožilstvo na osrednji ravni; poleg tega meni, da bi morala biti določitev pristojnosti v skladu s temi merili vedno predmet sodnega nadzora;

Učinkovita struktura za uspešno upravljanje primerov

| 15. | obžaluje, da države članice preučujejo možnost oblikovanja kolegija, ki bi nadomestil hierarhično strukturo, ki jo je sprva predlagala Evropska komisija; v zvezi s tem meni, da bi morali vse odločitve o pregonu, izbiri pristojnega sodišča, prerazporeditvi ali opustitvi primera in poravnavi sprejemati senati na osrednji ravni; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da države članice preučujejo možnost oblikovanja kolegija, ki bi nadomestil hierarhično strukturo, ki jo je sprva predlagala Evropska komisija; v zvezi s tem meni, da bi morali vse odločitve o pregonu, izbiri pristojnega sodišča, prerazporeditvi ali opustitvi primera in poravnavi sprejemati senati na osrednji ravni;

| 16. | poudarja, da bi morali imeti senati osrednjo vlogo v preiskavah in v pregonu, njihove dejavnosti pa ne bi smele biti omejene zgolj na usklajevanje, temveč bi morali nadzirati delo evropskih delegiranih tožilcev na terenu; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi morali imeti senati osrednjo vlogo v preiskavah in v pregonu, njihove dejavnosti pa ne bi smele biti omejene zgolj na usklajevanje, temveč bi morali nadzirati delo evropskih delegiranih tožilcev na terenu;

| 17. | je zaskrbljen zaradi samodejne povezave med evropskim tožilcem v osrednjem uradu in primeri, vloženimi v njegovi državi članici, saj bi to lahko privedlo do očitnega pomanjkanja neodvisnosti tožilcev in neenotne razporeditve primerov; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen zaradi samodejne povezave med evropskim tožilcem v osrednjem uradu in primeri, vloženimi v njegovi državi članici, saj bi to lahko privedlo do očitnega pomanjkanja neodvisnosti tožilcev in neenotne razporeditve primerov;

| 18. | zato poziva k razumni razporeditvi delovnih obremenitev v evropskem javnem tožilstvu na osrednji ravni; s tem v zvezi ugotavlja, da bi moral sistem razdeljevanja primerov med senati slediti predhodno določenim in objektivnim merilom; predlaga tudi, da bi lahko morda v kasnejši fazi predvideli tudi posebno specializacijo senatov; |
| --- | --- |

18.

zato poziva k razumni razporeditvi delovnih obremenitev v evropskem javnem tožilstvu na osrednji ravni; s tem v zvezi ugotavlja, da bi moral sistem razdeljevanja primerov med senati slediti predhodno določenim in objektivnim merilom; predlaga tudi, da bi lahko morda v kasnejši fazi predvideli tudi posebno specializacijo senatov;

| 19. | je prepričan, da bo potrebno znanje, izkušnje in strokovno znanje o nacionalnih sistemih kazenskega pregona zagotavljalo tudi osebje v osrednjem uradu evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

19.

je prepričan, da bo potrebno znanje, izkušnje in strokovno znanje o nacionalnih sistemih kazenskega pregona zagotavljalo tudi osebje v osrednjem uradu evropskega javnega tožilstva;

Preiskovalni ukrepi in dopustnost dokazov

| 20. | poziva zakonodajalca, naj zagotovi poenotene postopke, s katerimi bo evropsko javno tožilstvo pridobilo pooblastilo za preiskovalne ukrepe v čezmejnih primerih, v skladu z zakonodajo držav članic, v katerih se bodo zadevni ukrepi izvajali; ponovno opozarja na dejstvo, da sta se sozakonodajalca v Direktivi 2014/41/EU o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah dogovorila o merilih za to, da države članice zahtevajo preiskovalne ukrepe na podlagi načela vzajemnega priznavanja; meni, da bi morala enaka merila veljati tudi za preiskovalne ukrepe, ki naj jih odobri evropsko javno tožilstvo, zlasti kar zadeva razloge za njihovo zavrnitev; |
| --- | --- |

20.

poziva zakonodajalca, naj zagotovi poenotene postopke, s katerimi bo evropsko javno tožilstvo pridobilo pooblastilo za preiskovalne ukrepe v čezmejnih primerih, v skladu z zakonodajo držav članic, v katerih se bodo zadevni ukrepi izvajali; ponovno opozarja na dejstvo, da sta se sozakonodajalca v Direktivi 2014/41/EU o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah dogovorila o merilih za to, da države članice zahtevajo preiskovalne ukrepe na podlagi načela vzajemnega priznavanja; meni, da bi morala enaka merila veljati tudi za preiskovalne ukrepe, ki naj jih odobri evropsko javno tožilstvo, zlasti kar zadeva razloge za njihovo zavrnitev;

| 21. | poziva Svet, naj zagotovi dopustnost dokazov, ki jih bo evropsko javno tožilstvo zbiralo v celotni Uniji ob popolnem spoštovanju ustrezne evropske in nacionalne zakonodaje, saj je to bistveno za učinkovitost pregona, v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

21.

poziva Svet, naj zagotovi dopustnost dokazov, ki jih bo evropsko javno tožilstvo zbiralo v celotni Uniji ob popolnem spoštovanju ustrezne evropske in nacionalne zakonodaje, saj je to bistveno za učinkovitost pregona, v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah;

| 22. | ponovno poudarja, da meni, da bi moralo evropsko javno tožilstvo poskušati pridobiti vse zadevne dokaze, tako obremenilne kot razbremenilne; nadalje vztraja, da je treba osumljenim ali obdolženim osebam v vseh preiskavah, ki jih začne evropsko javno tožilstvo, zagotoviti nekatere pravice v zvezi z dokazi, zlasti naslednje:






  (a) | osumljena ali obdolžena oseba bi morala imeti pravico, da evropskemu javnemu tožilstvu predloži dokaze v preučitev; |
| --- | --- | --- |

22.

ponovno poudarja, da meni, da bi moralo evropsko javno tožilstvo poskušati pridobiti vse zadevne dokaze, tako obremenilne kot razbremenilne; nadalje vztraja, da je treba osumljenim ali obdolženim osebam v vseh preiskavah, ki jih začne evropsko javno tožilstvo, zagotoviti nekatere pravice v zvezi z dokazi, zlasti naslednje:

(a)

osumljena ali obdolžena oseba bi morala imeti pravico, da evropskemu javnemu tožilstvu predloži dokaze v preučitev;

| (b) | osumljena ali obdolžena oseba bi morala imeti pravico zaprositi evropsko javno tožilstvo, da pridobi vse dokaze, pomembne za preiskavo, vključno z imenovanjem izvedencev in zaslišanjem prič; |
| --- | --- |

(b)

osumljena ali obdolžena oseba bi morala imeti pravico zaprositi evropsko javno tožilstvo, da pridobi vse dokaze, pomembne za preiskavo, vključno z imenovanjem izvedencev in zaslišanjem prič;

| 23. | glede na to, da lahko čezmejna kazniva dejanja, ki jih obravnava evropsko javno tožilstvo, sodijo v različne pristojnosti, meni, da morajo evropski tožilci, evropski delegirani tožilci in nacionalna tožilstva popolnoma spoštovati načelo ne bis in idem, ko gre za kazenski pregon kaznivih dejanj, ki so v pristojnosti evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

23.

glede na to, da lahko čezmejna kazniva dejanja, ki jih obravnava evropsko javno tožilstvo, sodijo v različne pristojnosti, meni, da morajo evropski tožilci, evropski delegirani tožilci in nacionalna tožilstva popolnoma spoštovati načelo ne bis in idem, ko gre za kazenski pregon kaznivih dejanj, ki so v pristojnosti evropskega javnega tožilstva;

Dostop do sodnega nadzora

| 24. | ponavlja, da bi morala glede dejavnosti evropskega javnega tožilstva vedno biti na voljo pravna sredstva, obenem pa prepoznava tudi potrebo po tem, da evropsko javno tožilstvo deluje učinkovito; zato meni, da bi morale biti vse odločitve, ki jih sprejme evropsko javno tožilstvo, predmet sodnega nadzora pred pristojnim sodiščem; poudarja, da bi morale biti odločitve senatov, kot so izbira pristojnega sodišča za pregon ter odločitev, da se zadeva ali poravnava opusti ali prerazporedi, predmet sodnega nadzora pred sodišči Unije; |
| --- | --- |

24.

ponavlja, da bi morala glede dejavnosti evropskega javnega tožilstva vedno biti na voljo pravna sredstva, obenem pa prepoznava tudi potrebo po tem, da evropsko javno tožilstvo deluje učinkovito; zato meni, da bi morale biti vse odločitve, ki jih sprejme evropsko javno tožilstvo, predmet sodnega nadzora pred pristojnim sodiščem; poudarja, da bi morale biti odločitve senatov, kot so izbira pristojnega sodišča za pregon ter odločitev, da se zadeva ali poravnava opusti ali prerazporedi, predmet sodnega nadzora pred sodišči Unije;

| 25. | meni, da bi se moralo evropsko javno tožilstvo za namene sodnega nadzora vseh preiskovalnih in drugih postopkovnih ukrepov, ki jih sprejme ob izvajanju svoje naloge pregona, pred pristojnimi sodišči držav članic obravnavati kot nacionalni organ; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi se moralo evropsko javno tožilstvo za namene sodnega nadzora vseh preiskovalnih in drugih postopkovnih ukrepov, ki jih sprejme ob izvajanju svoje naloge pregona, pred pristojnimi sodišči držav članic obravnavati kot nacionalni organ;

Celovita pravna zaščita za osumljene ali obdolžene osebe

| 26. | opozarja, da bi moralo novo tožilstvo svoje dejavnosti izvajati s polnim spoštovanjem pravic osumljenih ali obdolženih oseb iz člena 6 PEU, člena 16 PDEU in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, kot tudi iz zakonodajnih ukrepov, že sprejetih na ravni Unije, o procesnih pravicah osumljenih in obdolženih oseb v kazenskih postopkih ter o varstvu osebnih podatkov; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da bi moralo novo tožilstvo svoje dejavnosti izvajati s polnim spoštovanjem pravic osumljenih ali obdolženih oseb iz člena 6 PEU, člena 16 PDEU in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, kot tudi iz zakonodajnih ukrepov, že sprejetih na ravni Unije, o procesnih pravicah osumljenih in obdolženih oseb v kazenskih postopkih ter o varstvu osebnih podatkov;

| 27. | potrjuje, da bi morala prihodnja direktiva o brezplačni pravni pomoči enako veljati za vse osumljene ali obdolžene osebe, ki so predmet preiskave ali pregona evropskega javnega tožilstva; poziva države članice, naj v času, ko še ni direktive na ravni EU, zagotovijo dejanski dostop do pravne pomoči v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

27.

potrjuje, da bi morala prihodnja direktiva o brezplačni pravni pomoči enako veljati za vse osumljene ali obdolžene osebe, ki so predmet preiskave ali pregona evropskega javnega tožilstva; poziva države članice, naj v času, ko še ni direktive na ravni EU, zagotovijo dejanski dostop do pravne pomoči v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo;

| 28. | poudarja, da imajo vse osumljene ali obdolžene osebe, ki so predmet preiskave ali pregona evropskega javnega tožilstva, pravico, da se varujejo njihovi osebni podatki; s tem v zvezi poudarja, da mora za obdelavo osebnih podatkov na evropskem javnem tožilstvu veljati Uredba (ES) št. 45/2001; poudarja, da lahko specifične določbe o varstvu podatkov iz uredbe Sveta o Evropskem javnem tožilstvu zgolj dopolnjujejo in natančneje opredeljujejo določbe iz Uredbe (ES) št. 45/2001 ter le v potrebni meri; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da imajo vse osumljene ali obdolžene osebe, ki so predmet preiskave ali pregona evropskega javnega tožilstva, pravico, da se varujejo njihovi osebni podatki; s tem v zvezi poudarja, da mora za obdelavo osebnih podatkov na evropskem javnem tožilstvu veljati Uredba (ES) št. 45/2001; poudarja, da lahko specifične določbe o varstvu podatkov iz uredbe Sveta o Evropskem javnem tožilstvu zgolj dopolnjujejo in natančneje opredeljujejo določbe iz Uredbe (ES) št. 45/2001 ter le v potrebni meri;

| 29. | ponovno poudarja svojo resno pripravljenost za ustanovitev evropskega javnega tožilstva in reformo Eurojusta, kot je to predvidela Komisija v obeh svojih predlogih; zahteva, da Komisija popravi ocene učinka, ki ga bo imelo oblikovanje kolegija na proračun; poziva k opredelitvi odnosov med Eurojustom, evropskim javnim tožilstvom in uradom OLAF, da bi imeli pri varovanju finančnih interesov EU jasno razdeljene vloge; poziva Svet in Komisijo, naj preučita možnost močnejšega integriranega pristopa teh agencij za večjo uspešnost preiskav; |
| --- | --- |

29.

ponovno poudarja svojo resno pripravljenost za ustanovitev evropskega javnega tožilstva in reformo Eurojusta, kot je to predvidela Komisija v obeh svojih predlogih; zahteva, da Komisija popravi ocene učinka, ki ga bo imelo oblikovanje kolegija na proračun; poziva k opredelitvi odnosov med Eurojustom, evropskim javnim tožilstvom in uradom OLAF, da bi imeli pri varovanju finančnih interesov EU jasno razdeljene vloge; poziva Svet in Komisijo, naj preučita možnost močnejšega integriranega pristopa teh agencij za večjo uspešnost preiskav;

o

o o

| 30. | poziva Svet, naj sledi tem priporočilom, in poudarja, da so zgoraj omenjeni pogoji nujni, če naj Evropski parlament odobri predlog uredbe Sveta; |
| --- | --- |

30.

poziva Svet, naj sledi tem priporočilom, in poudarja, da so zgoraj omenjeni pogoji nujni, če naj Evropski parlament odobri predlog uredbe Sveta;

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0234.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0444.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/32

---

P8_TA(2015)0174

Strategija o alkoholu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o strategiji o alkoholu (2015/2543(RSP))

(2016/C 346/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o strategiji EU o alkoholu (O-000008/2015 – B8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o strategiji EU o alkoholu (O-000008/2015 – B8-0108/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi tretjega programa ukrepov Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi tretjega programa ukrepov Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (2),

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da Unija zgolj dopolnjuje ukrepe držav članic na področju javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da Unija zgolj dopolnjuje ukrepe držav članic na področju javnega zdravja,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Platforme EU o prehrani, telesni dejavnosti in zdravju za leto 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Platforme EU o prehrani, telesni dejavnosti in zdravju za leto 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o strategiji Evropske unije za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o strategiji Evropske unije za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola (3),

| — | ob upoštevanju sklepov z zasedanja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov 1. in 2. decembra 2011 o odpravljanju razlik v zdravju v EU z usklajenimi ukrepi za spodbujanje zdravih življenjskih slogov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z zasedanja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov 1. in 2. decembra 2011 o odpravljanju razlik v zdravju v EU z usklajenimi ukrepi za spodbujanje zdravih življenjskih slogov,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je v nekaterih državah članicah zloraba alkohola drugi najpogostejši z življenjskim slogom povezan vzrok bolezni, zasvojenost z alkoholom pa je dejavnik tveganja pri več kot 60 kroničnih boleznih, med katere prištevamo bolezni jeter, kronično vnetje trebušne slinavke in skoraj vse druge bolezni prebavil, rakava obolenja, sladkorno bolezen, bolezni srca in ožilja, debelost, fetalni alkoholni sindrom in nevropsihiatrične motnje, kot je odvisnost od alkohola; |
| --- | --- |

A.

ker je v nekaterih državah članicah zloraba alkohola drugi najpogostejši z življenjskim slogom povezan vzrok bolezni, zasvojenost z alkoholom pa je dejavnik tveganja pri več kot 60 kroničnih boleznih, med katere prištevamo bolezni jeter, kronično vnetje trebušne slinavke in skoraj vse druge bolezni prebavil, rakava obolenja, sladkorno bolezen, bolezni srca in ožilja, debelost, fetalni alkoholni sindrom in nevropsihiatrične motnje, kot je odvisnost od alkohola;

| B. | ker so pristojni organi v državah članicah najbolj usposobljeni za pripravo individualno prilagojenih politik za preprečevanje zlorabe alkohola; |
| --- | --- |

B.

ker so pristojni organi v državah članicah najbolj usposobljeni za pripravo individualno prilagojenih politik za preprečevanje zlorabe alkohola;

| C. | ker obstaja vzročna povezava med zlorabo alkohola in široko paleto duševnih in vedenjskih motenj, drugih nenalezljivih bolezni in poškodb; |
| --- | --- |

C.

ker obstaja vzročna povezava med zlorabo alkohola in široko paleto duševnih in vedenjskih motenj, drugih nenalezljivih bolezni in poškodb;

| D. | ker so v letu 2010 v Evropi družbeni stroški, neposredno ali posredno povezani z zlorabo alkohola, po ocenah znašali 155,8 milijard EUR, večinoma (82,9 milijard EUR) zunaj sistema zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

D.

ker so v letu 2010 v Evropi družbeni stroški, neposredno ali posredno povezani z zlorabo alkohola, po ocenah znašali 155,8 milijard EUR, večinoma (82,9 milijard EUR) zunaj sistema zdravstvenega varstva;

| E. | ker zaradi zlorabe alkohola po svetu umre 3,3 milijona ljudi letno, to je 5,9 % vseh smrti; ker je okoli 25 % vseh smrti v starostni skupini od 20 do 39 let povezanih z zlorabo alkohola; ker gre pogosto za posledice nesreč, nasilja ali bolezni jeter; |
| --- | --- |

E.

ker zaradi zlorabe alkohola po svetu umre 3,3 milijona ljudi letno, to je 5,9 % vseh smrti; ker je okoli 25 % vseh smrti v starostni skupini od 20 do 39 let povezanih z zlorabo alkohola; ker gre pogosto za posledice nesreč, nasilja ali bolezni jeter;

| F. | ker zaradi zlorabe alkohola v družini trpi približno 5 do 9 milijonov otrok; |
| --- | --- |

F.

ker zaradi zlorabe alkohola v družini trpi približno 5 do 9 milijonov otrok;

| G. | ker uživanje alkohola nima vedno enakih posledic, saj je to zelo odvisno od vzorca uživanja, vključno s tem, kaj in kako se uživa; ker se vzorci in trendi pitja v različnih regijah Evropske unije zelo razlikujejo in ker je po vsej EU mogoče v posameznih delih regij zaznati vzorce uživanja in posledice za zdravje, povezane s škodljivim uživanjem alkohola; ker je treba zaradi družbenih, kulturnih, geografskih in gospodarskih razlik v državah EU razlikovati med različnimi vzorci in trendi uživanja; |
| --- | --- |

G.

ker uživanje alkohola nima vedno enakih posledic, saj je to zelo odvisno od vzorca uživanja, vključno s tem, kaj in kako se uživa; ker se vzorci in trendi pitja v različnih regijah Evropske unije zelo razlikujejo in ker je po vsej EU mogoče v posameznih delih regij zaznati vzorce uživanja in posledice za zdravje, povezane s škodljivim uživanjem alkohola; ker je treba zaradi družbenih, kulturnih, geografskih in gospodarskih razlik v državah EU razlikovati med različnimi vzorci in trendi uživanja;

| H. | ker bi politika za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola in spodbujanje odgovornega uživanja alkohola, prilagojena posebnim okoliščinam na lokalni in regionalni ravni, privedla do znižanja izdatkov za zdravstveno in socialno varstvo, povezanih z neposrednimi in posrednimi posledicami škodljivega uživanja alkohola, kot so zasvojenost z alkoholom, kronične bolezni, umrljivost in družinsko nasilje ter stroški, povezani z uživanjem alkohola; ker politika za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola ne bi smela biti omejena na zdravstveni sektor, temveč bi morala zadevati tudi deležnike, vključno z združenji za podporo ljudem, ki trpijo zaradi alkoholizma, in bi morala biti povsem skladna z načelom subsidiarnosti in načelom vključevanja zdravja v vse politike ter ob tem zagotoviti bistveno izboljšanje javnega zdravja; |
| --- | --- |

H.

ker bi politika za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola in spodbujanje odgovornega uživanja alkohola, prilagojena posebnim okoliščinam na lokalni in regionalni ravni, privedla do znižanja izdatkov za zdravstveno in socialno varstvo, povezanih z neposrednimi in posrednimi posledicami škodljivega uživanja alkohola, kot so zasvojenost z alkoholom, kronične bolezni, umrljivost in družinsko nasilje ter stroški, povezani z uživanjem alkohola; ker politika za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola ne bi smela biti omejena na zdravstveni sektor, temveč bi morala zadevati tudi deležnike, vključno z združenji za podporo ljudem, ki trpijo zaradi alkoholizma, in bi morala biti povsem skladna z načelom subsidiarnosti in načelom vključevanja zdravja v vse politike ter ob tem zagotoviti bistveno izboljšanje javnega zdravja;

| I. | ker zloraba in škodljivo uživanje alkohola lahko vodita v zasvojenost z alkoholom, čemur je treba v zdravstvenih sistemih držav članic posvetiti večjo pozornost in podporo; |
| --- | --- |

I.

ker zloraba in škodljivo uživanje alkohola lahko vodita v zasvojenost z alkoholom, čemur je treba v zdravstvenih sistemih držav članic posvetiti večjo pozornost in podporo;

| J. | ker bi bilo treba poudariti, da pri nekaterih skupinah ljudi obstaja večja verjetnost za nepravilne vzorce glede uživanja alkohola, zlasti pri mladih, saj je 25 % vseh smrti mladih moških, starih od 15 do 29 let, povezanih z alkoholom, enako pa velja za vsako deseto žensko smrt v tej starostni skupini; ker se v državah članicah širi praksa prekomernega uživanja alkohola med mladimi, in sicer s posebnimi oblikami uživanja, kot je popivanje; ker praviloma moška jetra predelajo alkohol veliko hitreje kot ženska jetra, kar pomeni, da ženske hitreje postanejo kronično odvisne od alkohola, tudi če ga zaužijejo manj; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba poudariti, da pri nekaterih skupinah ljudi obstaja večja verjetnost za nepravilne vzorce glede uživanja alkohola, zlasti pri mladih, saj je 25 % vseh smrti mladih moških, starih od 15 do 29 let, povezanih z alkoholom, enako pa velja za vsako deseto žensko smrt v tej starostni skupini; ker se v državah članicah širi praksa prekomernega uživanja alkohola med mladimi, in sicer s posebnimi oblikami uživanja, kot je popivanje; ker praviloma moška jetra predelajo alkohol veliko hitreje kot ženska jetra, kar pomeni, da ženske hitreje postanejo kronično odvisne od alkohola, tudi če ga zaužijejo manj;

| K. | ker so škodljive posledice v zvezi z alkoholom praviloma povezane s številnimi dejavniki, kot so socialno-ekonomski položaj, kulturno okolje in vzorci pitja ter vpliv staršev in vrstnikov, pa tudi obseg in stopnja uveljavljanja in izvajanja ustreznih politik na tem področju; ker so lahko razlike v dovzetnosti znotraj neke družbe enako velike kot razlike v dovzetnosti med različnimi družbami; |
| --- | --- |

K.

ker so škodljive posledice v zvezi z alkoholom praviloma povezane s številnimi dejavniki, kot so socialno-ekonomski položaj, kulturno okolje in vzorci pitja ter vpliv staršev in vrstnikov, pa tudi obseg in stopnja uveljavljanja in izvajanja ustreznih politik na tem področju; ker so lahko razlike v dovzetnosti znotraj neke družbe enako velike kot razlike v dovzetnosti med različnimi družbami;

| L. | ker je obrtna proizvodnja alkoholnih pijač temelj lokalnega turizma v nekaterih evropskih regijah; |
| --- | --- |

L.

ker je obrtna proizvodnja alkoholnih pijač temelj lokalnega turizma v nekaterih evropskih regijah;

| M. | ker oglaševanje in trženje vplivata na raven uživanja alkohola, zlasti pri mladih; ker je polno in celovito izvajanje Direktive 2010/13/EU o avdiovizualnih medijskih storitvah bistvenega pomena za učinkovito zaščito telesnega, duševnega in moralnega razvoja otrok in mladoletnikov; ker obstaja povezava med uživanjem alkohola v rani mladosti in verjetnostjo pojavitve z alkoholom povezanih težav v odraslem življenju; ker so najučinkovitejša orodja za preprečevanje prekomernega uživanja alkohola pri mladih izobraževanje, ozaveščanje in kampanje za preprečevanje; ker bi morala Komisija zato nemudoma začeti z oblikovanjem nove evropske strategije o alkoholu, ki bo prispevala k omejitvi prekomernega uživanja alkohola, javnost pa bi bilo treba obveščati s kampanjami za ozaveščanje o škodljivih učinkih uživanja alkohola na zdravje; |
| --- | --- |

M.

ker oglaševanje in trženje vplivata na raven uživanja alkohola, zlasti pri mladih; ker je polno in celovito izvajanje Direktive 2010/13/EU o avdiovizualnih medijskih storitvah bistvenega pomena za učinkovito zaščito telesnega, duševnega in moralnega razvoja otrok in mladoletnikov; ker obstaja povezava med uživanjem alkohola v rani mladosti in verjetnostjo pojavitve z alkoholom povezanih težav v odraslem življenju; ker so najučinkovitejša orodja za preprečevanje prekomernega uživanja alkohola pri mladih izobraževanje, ozaveščanje in kampanje za preprečevanje; ker bi morala Komisija zato nemudoma začeti z oblikovanjem nove evropske strategije o alkoholu, ki bo prispevala k omejitvi prekomernega uživanja alkohola, javnost pa bi bilo treba obveščati s kampanjami za ozaveščanje o škodljivih učinkih uživanja alkohola na zdravje;

| N. | ker Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) poudarja potrebo po dodatnih raziskavah in ukrepih glede različnih tem, kot so povezava med uživanjem alkohola in nerojenimi otroki, vpliv alkohola na starejše, posledice uživanja alkohola za socialno prikrajšane ljudi in socialna izključenost, povezana z zlorabo alkohola; |
| --- | --- |

N.

ker Svetovna zdravstvena organizacija (WHO) poudarja potrebo po dodatnih raziskavah in ukrepih glede različnih tem, kot so povezava med uživanjem alkohola in nerojenimi otroki, vpliv alkohola na starejše, posledice uživanja alkohola za socialno prikrajšane ljudi in socialna izključenost, povezana z zlorabo alkohola;

| O. | ker zaradi različnih družbenih, kulturnih, geografskih in gospodarskih dejavnikov v Evropski uniji obstajajo različne navade in trendi glede uživanja alkohola, ki se odražajo tudi na lokalni ravni, in ker so zaradi tega tudi pogledi na pitje alkohola različni; |
| --- | --- |

O.

ker zaradi različnih družbenih, kulturnih, geografskih in gospodarskih dejavnikov v Evropski uniji obstajajo različne navade in trendi glede uživanja alkohola, ki se odražajo tudi na lokalni ravni, in ker so zaradi tega tudi pogledi na pitje alkohola različni;

| P. | ker je treba jasno ločiti med odgovornim in škodljivim uživanjem alkohola; ker je odgovorno uživanje alkohola skladno z zdravim življenjskim slogom |
| --- | --- |

P.

ker je treba jasno ločiti med odgovornim in škodljivim uživanjem alkohola; ker je odgovorno uživanje alkohola skladno z zdravim življenjskim slogom

| Q. | ker je približno vsaka četrta prometna nesreča povezana z vožnjo pod vplivom alkohola in ker je zaradi prometnih nesreč, povezanih z uživanjem alkohola, v EU najmanj 5 200 smrtnih žrtev letno; ker je vožnja pod vplivom alkohola še vedno drugi najpogostejši vzrok prometnih nesreč s smrtnim izidom na cestah v EU; |
| --- | --- |

Q.

ker je približno vsaka četrta prometna nesreča povezana z vožnjo pod vplivom alkohola in ker je zaradi prometnih nesreč, povezanih z uživanjem alkohola, v EU najmanj 5 200 smrtnih žrtev letno; ker je vožnja pod vplivom alkohola še vedno drugi najpogostejši vzrok prometnih nesreč s smrtnim izidom na cestah v EU;

| R. | ker mnogi državljani EU, zlasti mladi, niso dovolj obveščeni o zdravstvenih tveganjih škodljivega uživanja alkohola in zasvojenosti in ker sta torej preprečevanje in ozaveščanje bistvena elementa nove evropske strategije o alkoholu; ker se izkazuje, da ima zgodnje odkrivanje ljudi s škodljivimi vzorci uživanja alkohola in svetovanje tem ljudem pozitivne učinke; ker je treba storiti še veliko za zaščito mladoletnikov pred oglaševanjem alkohola; |
| --- | --- |

R.

ker mnogi državljani EU, zlasti mladi, niso dovolj obveščeni o zdravstvenih tveganjih škodljivega uživanja alkohola in zasvojenosti in ker sta torej preprečevanje in ozaveščanje bistvena elementa nove evropske strategije o alkoholu; ker se izkazuje, da ima zgodnje odkrivanje ljudi s škodljivimi vzorci uživanja alkohola in svetovanje tem ljudem pozitivne učinke; ker je treba storiti še veliko za zaščito mladoletnikov pred oglaševanjem alkohola;

| S. | ker je v Uredbi (ES) št. 178/2002 z dne 28. januarja 2002 (4) določeno, da se hrana, ki je škodljiva za zdravje, šteje za nevarno; |
| --- | --- |

S.

ker je v Uredbi (ES) št. 178/2002 z dne 28. januarja 2002 (4) določeno, da se hrana, ki je škodljiva za zdravje, šteje za nevarno;

| T. | ker se vzorci pitja v različnih starostnih skupinah razlikujejo in še niso ustrezno raziskani; |
| --- | --- |

T.

ker se vzorci pitja v različnih starostnih skupinah razlikujejo in še niso ustrezno raziskani;

| U. | ker so bile pijače z več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola izvzete iz Uredbe (EU) št. 1169/2011 z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (5), in sicer iz dveh določb: o seznamu sestavin in označbi hranilne vrednosti; ker pa je zaradi narave tveganja, povezanega z alkoholom, potrebna zelo dobra obveščenost o alkoholnih pijačah; |
| --- | --- |

U.

ker so bile pijače z več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola izvzete iz Uredbe (EU) št. 1169/2011 z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (5), in sicer iz dveh določb: o seznamu sestavin in označbi hranilne vrednosti; ker pa je zaradi narave tveganja, povezanega z alkoholom, potrebna zelo dobra obveščenost o alkoholnih pijačah;

| V. | ker je morala Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 1169/2011 do decembra 2014 pripraviti poročilo z oceno, ali bi se morala v prihodnosti za alkoholne pijače uporabljati zahteva v zvezi z zagotavljanjem informacij o energijski vrednosti, in utemeljiti morebitne izjeme, po potrebi pa tudi pripraviti zakonodajni predlog, v katerem bi določila pravila o seznamu sestavin v teh proizvodih ali obveznem označevanju njihove hranilne vrednosti; |
| --- | --- |

V.

ker je morala Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 1169/2011 do decembra 2014 pripraviti poročilo z oceno, ali bi se morala v prihodnosti za alkoholne pijače uporabljati zahteva v zvezi z zagotavljanjem informacij o energijski vrednosti, in utemeljiti morebitne izjeme, po potrebi pa tudi pripraviti zakonodajni predlog, v katerem bi določila pravila o seznamu sestavin v teh proizvodih ali obveznem označevanju njihove hranilne vrednosti;

| W. | ker je strategija EU o alkoholu uspešno podprla države članice pri zmanjšanju škodljivih posledic uživanja alkohola, zlasti z izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami na področjih, kot so zaščita mladih, zmanjšanje prometnih nesreč, povezanih z alkoholom in ozaveščanje o porabi alkohola ter z vzpostavitvijo skupne podatkovne baze in spremljanja na ravni EU, pa tudi z večjim usklajevanjem med Komisijo in državami članicami, na podlagi katerega je Odbor za nacionalno alkoholno politiko in ukrepe pripravil akcijski načrt o pitju in popivanju med mladimi (2014–2016); |
| --- | --- |

W.

ker je strategija EU o alkoholu uspešno podprla države članice pri zmanjšanju škodljivih posledic uživanja alkohola, zlasti z izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami na področjih, kot so zaščita mladih, zmanjšanje prometnih nesreč, povezanih z alkoholom in ozaveščanje o porabi alkohola ter z vzpostavitvijo skupne podatkovne baze in spremljanja na ravni EU, pa tudi z večjim usklajevanjem med Komisijo in državami članicami, na podlagi katerega je Odbor za nacionalno alkoholno politiko in ukrepe pripravil akcijski načrt o pitju in popivanju med mladimi (2014–2016);

| X. | ker vključenost širokega kroga deležnikov v evropskem forumu o alkoholu in zdravju ter drugod spodbuja razvoj oprijemljivih in merljivih ukrepov za zmanjšanje škodljivih posledic zlorabe alkohola na lokalni ravni v celi EU; |
| --- | --- |

X.

ker vključenost širokega kroga deležnikov v evropskem forumu o alkoholu in zdravju ter drugod spodbuja razvoj oprijemljivih in merljivih ukrepov za zmanjšanje škodljivih posledic zlorabe alkohola na lokalni ravni v celi EU;

| Y. | ker tretji program ukrepov Unije na področju zdravja (2014–2020) spodbuja privzemanje preverjene najboljše prakse glede stroškovno učinkovitih preventivnih ukrepov, ki se osredotočajo na glavne dejavnike tveganja, vključno z zlorabo alkohola; |
| --- | --- |

Y.

ker tretji program ukrepov Unije na področju zdravja (2014–2020) spodbuja privzemanje preverjene najboljše prakse glede stroškovno učinkovitih preventivnih ukrepov, ki se osredotočajo na glavne dejavnike tveganja, vključno z zlorabo alkohola;

| Z. | ker je bilo pri zunanji oceni strategije, ki je bila opravljena leta 2012, potrjeno, da so njen pristop in prednostne teme ustrezni in uporabni; |
| --- | --- |

Z.

ker je bilo pri zunanji oceni strategije, ki je bila opravljena leta 2012, potrjeno, da so njen pristop in prednostne teme ustrezni in uporabni;

| 1. | je seznanjen, da je Komisija na zasedanju Odbora za nacionalno alkoholno politiko in ukrepe 22. oktobra 2013 napovedala, da si bo prizadevala v tesnem sodelovanju z državami članicami oblikovati evropski akcijski načrt za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola; je seznanjen z akcijskim načrtom o pitju in popivanju med mladimi (2014–2016), ki je bil sprejet septembra 2014, ter poziva Komisijo, naj spremlja njegovo izvajanje v državah članicah; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen, da je Komisija na zasedanju Odbora za nacionalno alkoholno politiko in ukrepe 22. oktobra 2013 napovedala, da si bo prizadevala v tesnem sodelovanju z državami članicami oblikovati evropski akcijski načrt za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola; je seznanjen z akcijskim načrtom o pitju in popivanju med mladimi (2014–2016), ki je bil sprejet septembra 2014, ter poziva Komisijo, naj spremlja njegovo izvajanje v državah članicah;

| 2. | poziva Komisijo, naj zagotovi smernice za boj proti škodljivim posledicam uživanja alkohola ter naj še naprej podpira pristojne organe v državah članicah, kjer ima taka podpora dodano vrednost, pri tem pa naj spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zagotovi smernice za boj proti škodljivim posledicam uživanja alkohola ter naj še naprej podpira pristojne organe v državah članicah, kjer ima taka podpora dodano vrednost, pri tem pa naj spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba za zmanjšanje zdravstvenih, varnostnih in socialno-ekonomskih problemov, ki so posledica alkohola, ukrepati v zvezi z obsegom, vzorci in okoliščinami uživanja alkohola ter na splošno v zvezi s povezanimi socialnimi dejavniki, na primer z izobraževanjem in informacijskimi kampanjami; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba za zmanjšanje zdravstvenih, varnostnih in socialno-ekonomskih problemov, ki so posledica alkohola, ukrepati v zvezi z obsegom, vzorci in okoliščinami uživanja alkohola ter na splošno v zvezi s povezanimi socialnimi dejavniki, na primer z izobraževanjem in informacijskimi kampanjami;

| 4. | poziva Komisijo, naj nemudoma začne pripravljati novo strategijo EU o alkoholu (2016–2022) z istimi cilji ter naj posodobi regulativni okvir in tako pomaga nacionalnim vladam pri soočanju s škodljivimi posledicami uživanja alkohola, podpre spremljanje in zbiranje zanesljivih podatkov, spodbudi preventivo in zdravstveno vzgojo, zgodnje diagnosticiranje, boljši dostop do zdravljenja in stalno podporo za osebe s težavami, povezanimi z alkoholom, in njihove družine, vključno s programi svetovanja, zmanjša število prometnih nesreč zaradi vožnje pod vplivom alkohola ter bolje razlikuje med različnimi vzorci pitja, alkoholnimi izdelki, vedenjskimi vzorci in pogledi na uživanje alkohola; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj nemudoma začne pripravljati novo strategijo EU o alkoholu (2016–2022) z istimi cilji ter naj posodobi regulativni okvir in tako pomaga nacionalnim vladam pri soočanju s škodljivimi posledicami uživanja alkohola, podpre spremljanje in zbiranje zanesljivih podatkov, spodbudi preventivo in zdravstveno vzgojo, zgodnje diagnosticiranje, boljši dostop do zdravljenja in stalno podporo za osebe s težavami, povezanimi z alkoholom, in njihove družine, vključno s programi svetovanja, zmanjša število prometnih nesreč zaradi vožnje pod vplivom alkohola ter bolje razlikuje med različnimi vzorci pitja, alkoholnimi izdelki, vedenjskimi vzorci in pogledi na uživanje alkohola;

| 5. | meni, da bi bilo treba sedanjo strategijo EU za podporo državam članicam pri obravnavanju škodljivih posledic uživanja alkohola prenoviti, a ohraniti njeno obliko in cilje, namreč obravnavati škodljive posledice uživanja alkohola na ravni držav članic, biti usmerjen v ukrepanje in spodbujati pristop z udeležbo več deležnikov; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo treba sedanjo strategijo EU za podporo državam članicam pri obravnavanju škodljivih posledic uživanja alkohola prenoviti, a ohraniti njeno obliko in cilje, namreč obravnavati škodljive posledice uživanja alkohola na ravni držav članic, biti usmerjen v ukrepanje in spodbujati pristop z udeležbo več deležnikov;

| 6. | poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi poročilo z oceno, ali bi se morala v prihodnosti za alkoholne pijače uporabljati zahteva v zvezi z zagotavljanjem informacij o sestavinah in o hranilni vrednosti, ki bi ga morala v skladu z Uredbo (EU) št. 1169/2011 pripraviti do decembra 2014, pri tem pa naj bo zlasti pozorna na vpliv na mala in srednja podjetja in obrtno proizvodnjo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi poročilo z oceno, ali bi se morala v prihodnosti za alkoholne pijače uporabljati zahteva v zvezi z zagotavljanjem informacij o sestavinah in o hranilni vrednosti, ki bi ga morala v skladu z Uredbo (EU) št. 1169/2011 pripraviti do decembra 2014, pri tem pa naj bo zlasti pozorna na vpliv na mala in srednja podjetja in obrtno proizvodnjo;

| 7. | odločno poziva Komisijo, naj Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) pozove k ponovni oceni uporabe acetaldehida kot aromatičnega dodatka alkoholnim in nealkoholnim pijačam; |
| --- | --- |

7.

odločno poziva Komisijo, naj Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) pozove k ponovni oceni uporabe acetaldehida kot aromatičnega dodatka alkoholnim in nealkoholnim pijačam;

| 8. | poudarja, da je treba čim prej jasno označiti vsaj kalorično vrednost alkoholnih pijač, in poziva Komisijo, naj predloži ustrezen zakonodajni predlog najpozneje v letu 2016; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba čim prej jasno označiti vsaj kalorično vrednost alkoholnih pijač, in poziva Komisijo, naj predloži ustrezen zakonodajni predlog najpozneje v letu 2016;

| 9. | poziva Komisijo, naj nemudoma začne pripravljati novo strategijo EU o alkoholu za obdobje 2016–2022 ter pri tem upošteva akcijski načrt Odbora za nacionalno alkoholno politiko in ukrepe in ugotovitve neodvisne ocene strategije EU o škodljivih posledicah uživanja alkohola, da bi zagotovila trajen učinek dosedanjih rezultatov in še naprej podpirala nacionalne vlade pri dolgoročnem soočanju s škodljivimi posledicami uživanja alkohola; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj nemudoma začne pripravljati novo strategijo EU o alkoholu za obdobje 2016–2022 ter pri tem upošteva akcijski načrt Odbora za nacionalno alkoholno politiko in ukrepe in ugotovitve neodvisne ocene strategije EU o škodljivih posledicah uživanja alkohola, da bi zagotovila trajen učinek dosedanjih rezultatov in še naprej podpirala nacionalne vlade pri dolgoročnem soočanju s škodljivimi posledicami uživanja alkohola;

| 10. | poudarja, da je dopolnjevanje med zakonodajo in kodeksi ravnanja v zvezi z zaščito mladoletnikov pred škodljivimi posledicami nevarnega uživanja alkohola nujno za njihovo učinkovito zaščito; poziva države članice, naj dosledno izvajajo obstoječo nacionalno zakonodajo o starostnih omejitvah glede uživanja alkohola in ocenijo potrebo po dodatnih pravno zavezujočih zahtevah za učinkovito zaščito mladoletnikov; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je dopolnjevanje med zakonodajo in kodeksi ravnanja v zvezi z zaščito mladoletnikov pred škodljivimi posledicami nevarnega uživanja alkohola nujno za njihovo učinkovito zaščito; poziva države članice, naj dosledno izvajajo obstoječo nacionalno zakonodajo o starostnih omejitvah glede uživanja alkohola in ocenijo potrebo po dodatnih pravno zavezujočih zahtevah za učinkovito zaščito mladoletnikov;

| 11. | poziva države članice, naj izvajajo politike in postopke v svojih sistemih zdravstvenega varstva, ki zmanjšujejo zasvojenost posameznikov z alkoholom; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj izvajajo politike in postopke v svojih sistemih zdravstvenega varstva, ki zmanjšujejo zasvojenost posameznikov z alkoholom;

| 12. | poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za ozaveščanje splošne javnosti, zlasti mladoletnikov in nosečnic, o škodljivih učinkih uživanja alkohola ter po potrebi sprejmejo ustrezne predpise; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za ozaveščanje splošne javnosti, zlasti mladoletnikov in nosečnic, o škodljivih učinkih uživanja alkohola ter po potrebi sprejmejo ustrezne predpise;

| 13. | priznava, da se vzorci uživanja med državami članicami razlikujejo, in je seznanjen s kulturnimi vidiki odgovornega uživanja alkohola; |
| --- | --- |

13.

priznava, da se vzorci uživanja med državami članicami razlikujejo, in je seznanjen s kulturnimi vidiki odgovornega uživanja alkohola;

| 14. | poudarja, da je treba v vsej EU uvesti kampanjo obveščanja, v okviru katere bi nosečnice opozarjali, naj ne uživajo alkohola, ter poziva Komisijo, naj preuči učinek označevanja v ta namen in predloži ustrezen zakonodajni predlog najpozneje v letu 2016; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba v vsej EU uvesti kampanjo obveščanja, v okviru katere bi nosečnice opozarjali, naj ne uživajo alkohola, ter poziva Komisijo, naj preuči učinek označevanja v ta namen in predloži ustrezen zakonodajni predlog najpozneje v letu 2016;

| 15. | spodbuja države članice, ki so primarno pristojne za oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje politik javnega zdravja za zmanjšanje škodljivega uživanja alkohola, naj uvedejo stroge predpise o trženju alkoholnih pijač, zlasti mladim; |
| --- | --- |

15.

spodbuja države članice, ki so primarno pristojne za oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje politik javnega zdravja za zmanjšanje škodljivega uživanja alkohola, naj uvedejo stroge predpise o trženju alkoholnih pijač, zlasti mladim;

| 16. | poziva Komisijo, naj razmisli o označevanju v celotni EU za opozarjanje potrošnikov o nevarnosti vožnje pod vplivom alkohola; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj razmisli o označevanju v celotni EU za opozarjanje potrošnikov o nevarnosti vožnje pod vplivom alkohola;

| 17. | poziva Komisijo, naj oceni in po potrebi reformira vlogo in delovanje evropskega foruma o alkoholu in zdravju, da bi v njegovem članstvu zagotovila uravnoteženo zastopanost vseh ustreznih deležnikov, vključno z nevladnimi organizacijami in gospodarskimi subjekti, ter naj prizadevno spodbuja in podpre njihovo udeležbo v forumu in njihovo zavezanost razvoju oprijemljivih in učinkovitih ukrepov za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola ter podpre ciljno usmerjene ukrepe, ki so pomembni na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj oceni in po potrebi reformira vlogo in delovanje evropskega foruma o alkoholu in zdravju, da bi v njegovem članstvu zagotovila uravnoteženo zastopanost vseh ustreznih deležnikov, vključno z nevladnimi organizacijami in gospodarskimi subjekti, ter naj prizadevno spodbuja in podpre njihovo udeležbo v forumu in njihovo zavezanost razvoju oprijemljivih in učinkovitih ukrepov za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola ter podpre ciljno usmerjene ukrepe, ki so pomembni na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 18. | poziva Komisijo, naj uvede dodatna operativna izboljšanja pri izvajanju sedanje strategije EU, kot so: razširitev članstva evropskega foruma o alkoholu in zdravju na vse ustrezne deležnike; povečanje vzajemnih učinkov z akcijskim načrtom za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola na ravni EU; spodbujanje dobre prakse za oblikovanje, spremljanje in vrednotenje obveznosti; zbiranje boljših kazalnikov, ki zagotavljajo objektivno, posodobljeno in resnično sliko o vzorcih pitja in škodljivih posledicah uživanja alkohola; podpora ciljno usmerjenim ukrepom, ki so pomembni na lokalni ravni, na podlagi polnega spoštovanja temeljnih določb pogodb EU; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj uvede dodatna operativna izboljšanja pri izvajanju sedanje strategije EU, kot so: razširitev članstva evropskega foruma o alkoholu in zdravju na vse ustrezne deležnike; povečanje vzajemnih učinkov z akcijskim načrtom za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola na ravni EU; spodbujanje dobre prakse za oblikovanje, spremljanje in vrednotenje obveznosti; zbiranje boljših kazalnikov, ki zagotavljajo objektivno, posodobljeno in resnično sliko o vzorcih pitja in škodljivih posledicah uživanja alkohola; podpora ciljno usmerjenim ukrepom, ki so pomembni na lokalni ravni, na podlagi polnega spoštovanja temeljnih določb pogodb EU;

| 19. | poudarja, da nova strategija EU o alkoholu ne bi smela določati novih ciljev, temveč podpreti tiste, ki so že dogovorjeni kot del evropskega akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije za zmanjšanje škodljivega uživanja alkohola za obdobje 2012–2020; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da nova strategija EU o alkoholu ne bi smela določati novih ciljev, temveč podpreti tiste, ki so že dogovorjeni kot del evropskega akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije za zmanjšanje škodljivega uživanja alkohola za obdobje 2012–2020;

| 20. | ugotavlja, da je nova strategija EU lahko veliko pripomore, da se državam članicam zagotovijo možnosti ukrepanja, ki so podprte z dokazi, saj so nacionalne, regionalne in lokalne oblasti odgovorne, da uporabijo najprimernejši pristop za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola; poziva Komisijo, naj ohrani pomembno vlogo pri spodbujanju dobrih raziskav in izmenjavi izkušenj; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da je nova strategija EU lahko veliko pripomore, da se državam članicam zagotovijo možnosti ukrepanja, ki so podprte z dokazi, saj so nacionalne, regionalne in lokalne oblasti odgovorne, da uporabijo najprimernejši pristop za zmanjšanje škodljivih posledic uživanja alkohola; poziva Komisijo, naj ohrani pomembno vlogo pri spodbujanju dobrih raziskav in izmenjavi izkušenj;

| 21. | poudarja, kako pomembna je politična zavezanost Komisije, Sveta in držav članic EU povečanju prizadevanj za preprečevanje škodljivih posledic uživanja alkohola in zagotavljanje ustreznega z dokazi podprtega odziva politike, ki bo odražal različne hude zdravstvene in socialno-ekonomske posledice uživanja alkohola ter vzajemne učinke alkohola in drugih dejavnikov tveganja; |
| --- | --- |

21.

poudarja, kako pomembna je politična zavezanost Komisije, Sveta in držav članic EU povečanju prizadevanj za preprečevanje škodljivih posledic uživanja alkohola in zagotavljanje ustreznega z dokazi podprtega odziva politike, ki bo odražal različne hude zdravstvene in socialno-ekonomske posledice uživanja alkohola ter vzajemne učinke alkohola in drugih dejavnikov tveganja;

| 22. | želi spomniti na pomen merljivih in natančnih ciljev politike ter ustreznih večletnih mehanizmov za spremljanje napredka, da se zagotovi učinkovito izvajanje strategije v vseh državah članicah; poudarja, da je treba spremljati izvajanje nacionalne zakonodaje, ki se nanaša na alkohol; |
| --- | --- |

22.

želi spomniti na pomen merljivih in natančnih ciljev politike ter ustreznih večletnih mehanizmov za spremljanje napredka, da se zagotovi učinkovito izvajanje strategije v vseh državah članicah; poudarja, da je treba spremljati izvajanje nacionalne zakonodaje, ki se nanaša na alkohol;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavno pomagajo izboljšati kazalnike, zbiranje zanesljivih podatkov, njihovo primerljivost ter pravočasno analizo uživanja alkohola in njegovih zdravstvenih in socialnih posledic, naj namenijo ustrezne vire za zmanjšanje bremena, ki je posledica zlorabe alkohola, in neposrednih in posrednih stroškov škodljivih posledic uživanja alkohola za družbo ter naj spodbujajo učinkovito vključevanje ustreznih podatkov v politiko EU o alkoholu in nacionalne politike na tem področju na podlagi skupnih ugotovitev; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj dejavno pomagajo izboljšati kazalnike, zbiranje zanesljivih podatkov, njihovo primerljivost ter pravočasno analizo uživanja alkohola in njegovih zdravstvenih in socialnih posledic, naj namenijo ustrezne vire za zmanjšanje bremena, ki je posledica zlorabe alkohola, in neposrednih in posrednih stroškov škodljivih posledic uživanja alkohola za družbo ter naj spodbujajo učinkovito vključevanje ustreznih podatkov v politiko EU o alkoholu in nacionalne politike na tem področju na podlagi skupnih ugotovitev;

| 24. | poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za zaščito mladostnikov pred škodljivimi posledicami uživanja alkohola, zlasti doslednim izvajanjem nacionalne zakonodaje v zvezi s starostno mejo ter zagotovitvijo odgovornega oglaševanja; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za zaščito mladostnikov pred škodljivimi posledicami uživanja alkohola, zlasti doslednim izvajanjem nacionalne zakonodaje v zvezi s starostno mejo ter zagotovitvijo odgovornega oglaševanja;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v izobraževanje, da bi na ta način poudarile posledice škodljivega uživanja alkohola za zdravje in družbo ter spodbujale zmernost in odgovornost pri uživanju alkoholnih pijač; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v izobraževanje, da bi na ta način poudarile posledice škodljivega uživanja alkohola za zdravje in družbo ter spodbujale zmernost in odgovornost pri uživanju alkoholnih pijač;

| 26. | poudarja, da nikoli ne bi smeli uporabljati javnih sredstev za spodbujanje uživanja alkohola, z izjemo ukrepov za promocijo, zajetih v uredbah (EU) št. 1144/2014 in 1308/2013; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da nikoli ne bi smeli uporabljati javnih sredstev za spodbujanje uživanja alkohola, z izjemo ukrepov za promocijo, zajetih v uredbah (EU) št. 1144/2014 in 1308/2013;

| 27. | poudarja, da morajo države članice omejiti prodajo alkohola osebam, ki so mlajše od zakonsko določene starosti, pri kateri je nakup alkohola dovoljen, in sicer z izvajanjem rednih ukrepov preverjanja, zlasti v bližini šol; poziva Komisijo, naj se ustrezno loti problematike čezmejne prodaje alkohola po internetu; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo kampanje ozaveščanja o nevarnosti popivanja, namenjene zlasti mladoletnikom, ter naj si še bolj prizadevajo za zmanjšanje števila prometnih nesreč, povezanih z vožnjo pod vplivom alkohola; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da morajo države članice omejiti prodajo alkohola osebam, ki so mlajše od zakonsko določene starosti, pri kateri je nakup alkohola dovoljen, in sicer z izvajanjem rednih ukrepov preverjanja, zlasti v bližini šol; poziva Komisijo, naj se ustrezno loti problematike čezmejne prodaje alkohola po internetu; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo kampanje ozaveščanja o nevarnosti popivanja, namenjene zlasti mladoletnikom, ter naj si še bolj prizadevajo za zmanjšanje števila prometnih nesreč, povezanih z vožnjo pod vplivom alkohola;

| 28. | poziva Komisijo, naj strogo spremlja izvajanje Direktive 2010/13/EU o avdiovizualnih medijskih storitvah ter razmisli o njeni reviziji glede trženja alkohola med mladimi in glede sponzorstva proizvajalcev alkohola, da bi bili mladi manj izpostavljeni trženju alkoholnih pijač; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj strogo spremlja izvajanje Direktive 2010/13/EU o avdiovizualnih medijskih storitvah ter razmisli o njeni reviziji glede trženja alkohola med mladimi in glede sponzorstva proizvajalcev alkohola, da bi bili mladi manj izpostavljeni trženju alkoholnih pijač;

| 29. | poziva države članice in Komisijo ter vse ustrezne deležnike, naj pregledajo in okrepijo kampanje ozaveščanja o škodljivem uživanju alkohola, zlasti v nosečnosti, in učinku alkohola na nerojenega otroka; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice in Komisijo ter vse ustrezne deležnike, naj pregledajo in okrepijo kampanje ozaveščanja o škodljivem uživanju alkohola, zlasti v nosečnosti, in učinku alkohola na nerojenega otroka;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o konkretnih ukrepih za omejitev uživanja alkohola, zlasti pri mladoletnikih in osebah, ki trpijo zaradi hudih motenj ali kroničnih obolenj, povezanih z uživanjem alkohola, ali velike odvisnosti od njega; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o konkretnih ukrepih za omejitev uživanja alkohola, zlasti pri mladoletnikih in osebah, ki trpijo zaradi hudih motenj ali kroničnih obolenj, povezanih z uživanjem alkohola, ali velike odvisnosti od njega;

| 31. | poziva Komisijo, naj v svoji strategiji ohrani finančno podporo za učinkovite in znanstveno utemeljene projekte v zvezi s škodljivimi posledicami zlorabe alkohola ter razumevanje temeljnih vzrokov zlorabe alkohola v okviru novega zdravstvenega programa in programa Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo finančna podpora namenjena samo projektom z znanstveno utemeljeno metodologijo in objektivnim nosilcem; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj v svoji strategiji ohrani finančno podporo za učinkovite in znanstveno utemeljene projekte v zvezi s škodljivimi posledicami zlorabe alkohola ter razumevanje temeljnih vzrokov zlorabe alkohola v okviru novega zdravstvenega programa in programa Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo finančna podpora namenjena samo projektom z znanstveno utemeljeno metodologijo in objektivnim nosilcem;

| 32. | poziva države članice, Komisijo in druge deležnike, naj pripravijo različne kampanje obveščanja o nevarnosti uživanja alkohola za različne starostne skupine, o tem, kako ljudje vozijo pod vplivom alkohola, in o posledicah take vožnje, ter naj tovrstne kampanje prilagodijo različnim starostnim skupinam in jih odločneje izvajajo; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, Komisijo in druge deležnike, naj pripravijo različne kampanje obveščanja o nevarnosti uživanja alkohola za različne starostne skupine, o tem, kako ljudje vozijo pod vplivom alkohola, in o posledicah take vožnje, ter naj tovrstne kampanje prilagodijo različnim starostnim skupinam in jih odločneje izvajajo;

| 33. | poziva države članice, naj v okviru svojih strategij za preprečevanje zlorabe in razširjanje primerov dobre prakse izvajajo usmerjene ukrepe za ozaveščanje in vzgojo mladih; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj v okviru svojih strategij za preprečevanje zlorabe in razširjanje primerov dobre prakse izvajajo usmerjene ukrepe za ozaveščanje in vzgojo mladih;

| 34. | poziva države članice, naj kot izhodišče uporabijo strategijo Svetovne zdravstvene organizacije o alkoholu in izboljšajo zgodnje odkrivanje škodljivega uživanja alkohola v osnovnem zdravstvenem varstvu s spodbujanjem presejalnih testov in zagotavljanjem ustreznih podpornih storitev za zdravljenje motenj zaradi uživanja alkohola in s tem povezanih kroničnih obolenj; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj kot izhodišče uporabijo strategijo Svetovne zdravstvene organizacije o alkoholu in izboljšajo zgodnje odkrivanje škodljivega uživanja alkohola v osnovnem zdravstvenem varstvu s spodbujanjem presejalnih testov in zagotavljanjem ustreznih podpornih storitev za zdravljenje motenj zaradi uživanja alkohola in s tem povezanih kroničnih obolenj;

| 35. | poudarja, da morajo predpisi pristojnih organov v državah članicah prispevati k ozaveščanju o posledicah zlorabe alkohola, pomagati, da bodo imeli ljudje z motnjami, povezanimi s prekomernim uživanjem alkohola, dostop do cenovno ugodnega zdravljenja, ter podpreti uvedbo programov presejalnih testov in hitrega ukrepanja v primerih škodljivega in nevarnega uživanja alkohola; poziva države članice, naj poiščejo rešitve za podporo osebam, ki trpijo zaradi motenj ali kroničnih obolenj, povezanih z uživanjem alkohola, ali velike odvisnosti od njega, in jim pomagajo, da se pozdravijo in rešijo odvisnosti; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da morajo predpisi pristojnih organov v državah članicah prispevati k ozaveščanju o posledicah zlorabe alkohola, pomagati, da bodo imeli ljudje z motnjami, povezanimi s prekomernim uživanjem alkohola, dostop do cenovno ugodnega zdravljenja, ter podpreti uvedbo programov presejalnih testov in hitrega ukrepanja v primerih škodljivega in nevarnega uživanja alkohola; poziva države članice, naj poiščejo rešitve za podporo osebam, ki trpijo zaradi motenj ali kroničnih obolenj, povezanih z uživanjem alkohola, ali velike odvisnosti od njega, in jim pomagajo, da se pozdravijo in rešijo odvisnosti;

| 36. | obžaluje, da so v nekaterih državah članicah zmanjšali število osrednjih služb za zdravljenje zasvojenosti z alkoholom; |
| --- | --- |

36.

obžaluje, da so v nekaterih državah članicah zmanjšali število osrednjih služb za zdravljenje zasvojenosti z alkoholom;

| 37. | poziva države članice in vse druge ustrezne deležnike, naj nadaljujejo, krepijo oziroma razvijajo politike in ukrepe za spodbujanje zdravega življenjskega sloga, vključno s pravilno prehrano, športom in zdravimi rekreacijskimi dejavnostmi, obenem pa priznajo, da je zmerno uživanje alkoholnih pijač bistveni element kulturnega življenja v številnih državah članicah in ni nujno v nasprotju z zdravim življenjskim slogom; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice in vse druge ustrezne deležnike, naj nadaljujejo, krepijo oziroma razvijajo politike in ukrepe za spodbujanje zdravega življenjskega sloga, vključno s pravilno prehrano, športom in zdravimi rekreacijskimi dejavnostmi, obenem pa priznajo, da je zmerno uživanje alkoholnih pijač bistveni element kulturnega življenja v številnih državah članicah in ni nujno v nasprotju z zdravim življenjskim slogom;

| 38. | poziva države članice, naj temeljito preučijo primernost uvedbe nacionalnih politik za preprečevanje prodaje zelo cenenega alkohola, če bi se s takimi ukrepi učinkovito zavarovalo zdravje in bi se ustrezno upoštevalo načeli sorazmernosti in subsidiarnosti in mnenje, ki ga pripravlja Sodišče Evropske unije, o združljivosti politike najnižje cene, ki jo izvaja škotska vlada, s pravom EU; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj temeljito preučijo primernost uvedbe nacionalnih politik za preprečevanje prodaje zelo cenenega alkohola, če bi se s takimi ukrepi učinkovito zavarovalo zdravje in bi se ustrezno upoštevalo načeli sorazmernosti in subsidiarnosti in mnenje, ki ga pripravlja Sodišče Evropske unije, o združljivosti politike najnižje cene, ki jo izvaja škotska vlada, s pravom EU;

| 39. | poziva države članice, naj preučijo svojo obstoječo zakonodajo in pobude o obveščanju potrošnikov in primerni kulturi pitja z namenom izobraževanja in ozaveščanja o posledicah škodljivega uživanja alkohola in z namenom zmanjševanja škodljivih posledic zlorabe alkohola; predvsem pa priporoča državam članicam, naj spremljajo oglaševanje alkohola in njegov vpliv na mlade ter naj ustrezno ukrepajo, da bi omejili izpostavljenost mladih takemu oglaševanju; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj preučijo svojo obstoječo zakonodajo in pobude o obveščanju potrošnikov in primerni kulturi pitja z namenom izobraževanja in ozaveščanja o posledicah škodljivega uživanja alkohola in z namenom zmanjševanja škodljivih posledic zlorabe alkohola; predvsem pa priporoča državam članicam, naj spremljajo oglaševanje alkohola in njegov vpliv na mlade ter naj ustrezno ukrepajo, da bi omejili izpostavljenost mladih takemu oglaševanju;

| 40. | poziva Komisijo, naj oceni, kako se v obstoječi evropski zakonodaji odraža potreba po boljši obveščenosti potrošnikov o alkoholu, ter naj zagotovi, da bodo potrošniki obveščeni o vsebnosti alkohola in kalorij, pri čemer naj ne uvaja ovir za enotni trg; poudarja, da je pomembno zagotoviti jasne, zgoščene in koristne informacije o posledicah uživanja alkohola in tveganju za zdravje; poziva Komisijo, naj razmisli o sprejetju označbe na ravni EU, ki bi vsebovala opozorilo za potrošnike glede nevarnosti, povezanih z uživanjem alhkoholnih pijač v nosečnosti in pri vožnji; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj oceni, kako se v obstoječi evropski zakonodaji odraža potreba po boljši obveščenosti potrošnikov o alkoholu, ter naj zagotovi, da bodo potrošniki obveščeni o vsebnosti alkohola in kalorij, pri čemer naj ne uvaja ovir za enotni trg; poudarja, da je pomembno zagotoviti jasne, zgoščene in koristne informacije o posledicah uživanja alkohola in tveganju za zdravje; poziva Komisijo, naj razmisli o sprejetju označbe na ravni EU, ki bi vsebovala opozorilo za potrošnike glede nevarnosti, povezanih z uživanjem alhkoholnih pijač v nosečnosti in pri vožnji;

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj z ustreznimi strategijami in z okrepitvijo nadzora obravnavajo problematiko ponarejanja alkoholnih izdelkov, nezakonite prodaje alkohola in črnega trga z alkoholom, ki posebej negativno vplivajo na najbolj prikrajšane družbene skupine in na mlade, ter naj zaščitijo geografske označbe v Uniji in po vsem svetu prek mednarodnih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in države članice, naj z ustreznimi strategijami in z okrepitvijo nadzora obravnavajo problematiko ponarejanja alkoholnih izdelkov, nezakonite prodaje alkohola in črnega trga z alkoholom, ki posebej negativno vplivajo na najbolj prikrajšane družbene skupine in na mlade, ter naj zaščitijo geografske označbe v Uniji in po vsem svetu prek mednarodnih trgovinskih sporazumov;

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji.

---

(1)  UL L 86, 21.3.2014, str. 1.

(2)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 25.

(3)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 160.

(4)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

(5)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/39

---

P8_TA(2015)0175

Druga obletnica zrušitve poslopja Rana Plaza in stanje glede trajnostnega sporazuma

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o drugi obletnici zrušitve poslopja Rana Plaza in napredku glede bangladeškega trajnostnega sporazuma (2015/2589(RSP))

(2016/C 346/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti z dne 18. septembra 2014 (1), 16. januarja 2014 (2), 21. novembra 2013 (3) in 14. marca 2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti z dne 18. septembra 2014 (1), 16. januarja 2014 (2), 21. novembra 2013 (3) in 14. marca 2013 (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (5) in o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (5) in o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (6),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ljudsko republiko Bangladeš o partnerstvu in razvoju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ljudsko republiko Bangladeš o partnerstvu in razvoju (7),

| — | ob upoštevanju trajnostnega pakta za trajno izboljševanje na področju pravic delavcev in varnosti v tovarnah konfekcijske in pletilne industrije v Bangladešu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju trajnostnega pakta za trajno izboljševanje na področju pravic delavcev in varnosti v tovarnah konfekcijske in pletilne industrije v Bangladešu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, komisarke za trgovino Cecilie Malmström, komisarke za zaposlovanje, socialne zadeve, strokovno usposobljenost in mobilnost delovne sile Marianne Thyssen in komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevena Mimice ob drugi obletnici tragedije poslopja Rana Plaza, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, komisarke za trgovino Cecilie Malmström, komisarke za zaposlovanje, socialne zadeve, strokovno usposobljenost in mobilnost delovne sile Marianne Thyssen in komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj Nevena Mimice ob drugi obletnici tragedije poslopja Rana Plaza,

| — | ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov iz Johannesburga o trajnostni potrošnji in proizvodnji za spodbujanje socialnega in gospodarskega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov iz Johannesburga o trajnostni potrošnji in proizvodnji za spodbujanje socialnega in gospodarskega razvoja,

| — | ob upoštevanju okvira za promocijo varnosti in zdravja pri delu Mednarodne organizacije dela (2006, C–187) in Konvencije za varnost in zdravje pri delu (1981, C–155), ki ju Bangladeš ni ratificiral, ter njunih priporočil (R–197); ob upoštevanju Konvencije o inšpekciji dela (1947, C–081), ki jo je podpisal Bangladeš, ter njenih priporočil (R–164), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za promocijo varnosti in zdravja pri delu Mednarodne organizacije dela (2006, C–187) in Konvencije za varnost in zdravje pri delu (1981, C–155), ki ju Bangladeš ni ratificiral, ter njunih priporočil (R–197); ob upoštevanju Konvencije o inšpekciji dela (1947, C–081), ki jo je podpisal Bangladeš, ter njenih priporočil (R–164),

| — | ob upoštevanju programa Better work Mednarodne organizacije dela v Bangladešu, ki se je začel izvajati oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa Better work Mednarodne organizacije dela v Bangladešu, ki se je začel izvajati oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681) in rezultatov javnega posvetovanja o delu Komisije na področju usmeritve njene politike družbene odgovornosti gospodarskih družb po letu 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Obnovljena strategija EU za družbeno odgovornost podjetij za obdobje 2011–2014“ (COM(2011)0681) in rezultatov javnega posvetovanja o delu Komisije na področju usmeritve njene politike družbene odgovornosti gospodarskih družb po letu 2014,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb z naslovom Upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast (8) ter o družbeni odgovornosti gospodarskih družb z naslovom Spodbujanje interesov družbe in pot k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 6. februarja 2013 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb z naslovom Upravičljivo, pregledno in odgovorno poslovno ravnanje in trajnostna rast (8) ter o družbeni odgovornosti gospodarskih družb z naslovom Spodbujanje interesov družbe in pot k trajnostnemu in vključujočemu okrevanju (9),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, ki so okvir za varstvo in spoštovanje človekovih pravic za vlade in družbe in jih je junija 2011 sprejel Svet za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah, ki so okvir za varstvo in spoštovanje človekovih pravic za vlade in družbe in jih je junija 2011 sprejel Svet za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice, ki je bila sprejeta 26. junija 2014 in s katero je bila ustanovljena medvladna delovna skupina z nalogo, naj razvije pravno zavezujoč instrument za urejanje dejavnosti nadnacionalnih korporacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice, ki je bila sprejeta 26. junija 2014 in s katero je bila ustanovljena medvladna delovna skupina z nalogo, naj razvije pravno zavezujoč instrument za urejanje dejavnosti nadnacionalnih korporacij,

| — | ob upoštevanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu,

| — | ob upoštevanju svetovnega pakta Združenih narodov o človekovih pravicah, delu, okolju in preprečevanju korupcije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega pakta Združenih narodov o človekovih pravicah, delu, okolju in preprečevanju korupcije,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe o vzpostavitvi sistema Unije o potrebni skrbnosti v dobavni verigi (COM(2014)0111), ki ga je podala Komisija in katerega cilj je v zakonodajo prenesti smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z minerali z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe o vzpostavitvi sistema Unije o potrebni skrbnosti v dobavni verigi (COM(2014)0111), ki ga je podala Komisija in katerega cilj je v zakonodajo prenesti smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z minerali z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem,

| — | ob upoštevanju osnutka zakona (št. 2578) v zvezi s potrebno skrbnostjo nadrejenih podjetij in glavnih izvajalskih družb, ki ga je 30. marca 2015 v prvi obravnavi sprejela francoska državna skupščina, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka zakona (št. 2578) v zvezi s potrebno skrbnostjo nadrejenih podjetij in glavnih izvajalskih družb, ki ga je 30. marca 2015 v prvi obravnavi sprejela francoska državna skupščina,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se je 24. aprila 2013 zrušila Rana Plaza, osemnadstropna stavba v Savarju v predmestju Dake, v kateri je bilo več tovarn oblačil, zaradi česar je umrlo več kot 1100 oseb, okoli 2500 pa je bilo ranjenih; ker je bila zrušitev stavbe Rana Plaza najhujša industrijska nesreča v zgodovini Bangladeša in najsmrtonosnejša nesreča, nastala zaradi konstrukcijskih napak, v moderni zgodovini; |
| --- | --- |

A.

ker se je 24. aprila 2013 zrušila Rana Plaza, osemnadstropna stavba v Savarju v predmestju Dake, v kateri je bilo več tovarn oblačil, zaradi česar je umrlo več kot 1100 oseb, okoli 2500 pa je bilo ranjenih; ker je bila zrušitev stavbe Rana Plaza najhujša industrijska nesreča v zgodovini Bangladeša in najsmrtonosnejša nesreča, nastala zaradi konstrukcijskih napak, v moderni zgodovini;

| B. | ker je v požaru v tovarni Tazreen (okrožje Ašulija, Daka, Bangladeš) 24. novembra 2012 umrlo najmanj 112 ljudi; ker tovarniški požari, zrušitve stavb in druge nesreče, povezane z zdravjem in varnostjo pri delu, niso omejeni le na sektor konfekcijskih oblačil v Bangladešu, temveč so resna težava tudi v drugih državah v razvoju in najmanj razvitih državah z močnim, izvozno usmerjenim sektorjem konfekcijskih oblačil, kot sta Pakistan in Kambodža; |
| --- | --- |

B.

ker je v požaru v tovarni Tazreen (okrožje Ašulija, Daka, Bangladeš) 24. novembra 2012 umrlo najmanj 112 ljudi; ker tovarniški požari, zrušitve stavb in druge nesreče, povezane z zdravjem in varnostjo pri delu, niso omejeni le na sektor konfekcijskih oblačil v Bangladešu, temveč so resna težava tudi v drugih državah v razvoju in najmanj razvitih državah z močnim, izvozno usmerjenim sektorjem konfekcijskih oblačil, kot sta Pakistan in Kambodža;

| C. | ker so po prenehanju veljavnosti sporazuma o tekstilu (Multi-Fibre Agreement) in zaradi visoke delovne intenzivnosti sektorja konfekcijskih oblačil države, kot so Kitajska, Bangladeš, Indija in Vietnam, postale svetovne proizvajalke; ker je postal Bangladeš za Kitajsko druga največja izvoznica oblačil na svetu, z eno najnižjih ravni plač v oblačilni industriji, tekstilni sektor pa predstavlja skoraj 85 % vsega izvoza države; ker se 60 % tam narejenih oblačil izvozi v EU, ki je največje izvozno tržišče Bangladeša; |
| --- | --- |

C.

ker so po prenehanju veljavnosti sporazuma o tekstilu (Multi-Fibre Agreement) in zaradi visoke delovne intenzivnosti sektorja konfekcijskih oblačil države, kot so Kitajska, Bangladeš, Indija in Vietnam, postale svetovne proizvajalke; ker je postal Bangladeš za Kitajsko druga največja izvoznica oblačil na svetu, z eno najnižjih ravni plač v oblačilni industriji, tekstilni sektor pa predstavlja skoraj 85 % vsega izvoza države; ker se 60 % tam narejenih oblačil izvozi v EU, ki je največje izvozno tržišče Bangladeša;

| D. | ker je v industriji konfekcijskih oblačil v Bangladešu zaposlenih približno štiri milijone ljudi in ker ta industrija posredno omogoča preživljanje skoraj 40 milijonom ljudem, kar je približno četrtina bangladeškega prebivalstva; ker je industrija konfekcijskih oblačil pomembno prispevala k zmanjšanju revščine; ker je Bangladeš pomembno napredoval pri zmanjšanju družbenih razlik med spoloma, saj je uspešno dosegel tretji razvojni cilj tisočletja Združenih narodov o enakosti spolov, in ker je k temu pomembno prispeval ravno sektor konfekcijskih oblačil, saj je v sektorju zaposlenih 3,2 milijona žensk od skupno 4 milijonov zaposlenih; ker je zaposlenost žensk v mnogih primerih pripomogla h krepitvi njihove vloge in položaja; |
| --- | --- |

D.

ker je v industriji konfekcijskih oblačil v Bangladešu zaposlenih približno štiri milijone ljudi in ker ta industrija posredno omogoča preživljanje skoraj 40 milijonom ljudem, kar je približno četrtina bangladeškega prebivalstva; ker je industrija konfekcijskih oblačil pomembno prispevala k zmanjšanju revščine; ker je Bangladeš pomembno napredoval pri zmanjšanju družbenih razlik med spoloma, saj je uspešno dosegel tretji razvojni cilj tisočletja Združenih narodov o enakosti spolov, in ker je k temu pomembno prispeval ravno sektor konfekcijskih oblačil, saj je v sektorju zaposlenih 3,2 milijona žensk od skupno 4 milijonov zaposlenih; ker je zaposlenost žensk v mnogih primerih pripomogla h krepitvi njihove vloge in položaja;

| E. | ker je reorganizacija sektorja konfekcijskih oblačil na podlagi modela celovite vrednostne verige pomenila, da je mogoče pridobiti naročilo samo z boljšo produktivnostjo in nadaljnjim zniževanjem stroškov proizvodnje, zaradi česar je postala delovna sila Bangladeša in drugih držav v razvoju še posebej ranljiva; ker so se plače v Bangladešu, Kambodži in Šrilanki, kjer je gospodarstvo močno odvisno od sektorja konfekcijskih oblačil, znižale, čeprav se je močno povečalo število proizvodnih obratov in zvišala zaposlenost; ker se je minimalna plača v Bangladešu po nesreči v poslopju Rana Plaza občutno zvišala, vendar je še vedno nižja od plače, ki bi zaposlenim omogočala zadovoljitev osnovnih potreb; |
| --- | --- |

E.

ker je reorganizacija sektorja konfekcijskih oblačil na podlagi modela celovite vrednostne verige pomenila, da je mogoče pridobiti naročilo samo z boljšo produktivnostjo in nadaljnjim zniževanjem stroškov proizvodnje, zaradi česar je postala delovna sila Bangladeša in drugih držav v razvoju še posebej ranljiva; ker so se plače v Bangladešu, Kambodži in Šrilanki, kjer je gospodarstvo močno odvisno od sektorja konfekcijskih oblačil, znižale, čeprav se je močno povečalo število proizvodnih obratov in zvišala zaposlenost; ker se je minimalna plača v Bangladešu po nesreči v poslopju Rana Plaza občutno zvišala, vendar je še vedno nižja od plače, ki bi zaposlenim omogočala zadovoljitev osnovnih potreb;

| F. | ker je glede na različna poročila med letom 2006 in začetkom leta 2013 v Bangladešu v tovarniških požarih umrlo več kot 600 tekstilnih delavcev, poročila organizacij za človekove pravice pa ugotavljajo, da nihče od lastnikov tovarn ali direktorjev zaradi tega ni odgovarjal na sodišču; |
| --- | --- |

F.

ker je glede na različna poročila med letom 2006 in začetkom leta 2013 v Bangladešu v tovarniških požarih umrlo več kot 600 tekstilnih delavcev, poročila organizacij za človekove pravice pa ugotavljajo, da nihče od lastnikov tovarn ali direktorjev zaradi tega ni odgovarjal na sodišču;

| G. | ker je bilo zrušeno poslopje Rana Plaza zgrajeno nezakonito in ni izpolnjevalo varnostnih standardov; ker je bilo zaradi resnih pomislekov glede varnosti po nesreči dokončno zaprtih 32 tovarn in delno zaprtih 26 tovarn v Bangladešu; ker številne tovarne svojih standardov še niso zvišale na zakonito raven; ker Mednarodna organizacija dela (ILO) podpira pobudo vlade Bangladeša, da bo izvedla preglede strukturne, požarne in električne varnosti približno 1800 tovarn konfekcijskih oblačil, med katerimi je mnogo preurejenih poslovnih ali stanovanjskih stavb; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo zrušeno poslopje Rana Plaza zgrajeno nezakonito in ni izpolnjevalo varnostnih standardov; ker je bilo zaradi resnih pomislekov glede varnosti po nesreči dokončno zaprtih 32 tovarn in delno zaprtih 26 tovarn v Bangladešu; ker številne tovarne svojih standardov še niso zvišale na zakonito raven; ker Mednarodna organizacija dela (ILO) podpira pobudo vlade Bangladeša, da bo izvedla preglede strukturne, požarne in električne varnosti približno 1800 tovarn konfekcijskih oblačil, med katerimi je mnogo preurejenih poslovnih ali stanovanjskih stavb;

| H. | ker so predstavniki bangladeške vlade, lokalnih proizvajalcev oblačil, mednarodnih znamk oblačil, lokalnih in mednarodnih sindikatov in mednarodnih nevladnih organizacij 24. aprila 2013 podpisali dogovor za praktično ureditev plačil žrtvam nesreče v poslopju Rana Plaza in njihovim družinam (skrbniški sklad donatorjev) za izplačilo odškodnin žrtvam nesreče in njihovim družinam; ker je bil za kritje vseh odškodninskih zahtev določen znesek 30 milijonov dolarjev; ker je bilo do druge obletnice nesreče zbranih 27 milijonov dolarjev prostovoljnih prispevkov gospodarskih družb, kar je tri milijone manj od načrtovanega; |
| --- | --- |

H.

ker so predstavniki bangladeške vlade, lokalnih proizvajalcev oblačil, mednarodnih znamk oblačil, lokalnih in mednarodnih sindikatov in mednarodnih nevladnih organizacij 24. aprila 2013 podpisali dogovor za praktično ureditev plačil žrtvam nesreče v poslopju Rana Plaza in njihovim družinam (skrbniški sklad donatorjev) za izplačilo odškodnin žrtvam nesreče in njihovim družinam; ker je bil za kritje vseh odškodninskih zahtev določen znesek 30 milijonov dolarjev; ker je bilo do druge obletnice nesreče zbranih 27 milijonov dolarjev prostovoljnih prispevkov gospodarskih družb, kar je tri milijone manj od načrtovanega;

| I. | ker je denarna odškodnina temeljna ekonomska pomoč in ne bo mogoče plačati stroškov zdravljenja žrtev, ki potrebujejo dolgotrajno zdravstveno oskrbo, če v skladu ne bo dovolj sredstev; ker je Evropski parlament izrazil obžalovanje, da prostovoljna odškodninska ureditev preko skrbniškega sklada donatorjev ni dosegla svojega cilja in ugotovil, da bi bil obvezen mehanizem bolj koristen za preživele in družine žrtev; |
| --- | --- |

I.

ker je denarna odškodnina temeljna ekonomska pomoč in ne bo mogoče plačati stroškov zdravljenja žrtev, ki potrebujejo dolgotrajno zdravstveno oskrbo, če v skladu ne bo dovolj sredstev; ker je Evropski parlament izrazil obžalovanje, da prostovoljna odškodninska ureditev preko skrbniškega sklada donatorjev ni dosegla svojega cilja in ugotovil, da bi bil obvezen mehanizem bolj koristen za preživele in družine žrtev;

| J. | ker je EU zaradi tragičnih dogodkov v poslopju Rana Plaza in pozivov Evropskega parlamenta k ukrepanju v sodelovanju z vlado Bangladeša in ILO 8. julija 2013 oblikovala sporazum za stalno izboljševanje na področju pravic delavcev in varnosti v tovarnah konfekcijske in pletilne industrije v Bangladešu (v nadaljevanju: sporazum), v katerem se je Bangladeš zavezal, da bo sprejel ukrepe za izboljšanje standardov na področju dela in delovnih pogojev v industriji konfekcijskih oblačil v državi; |
| --- | --- |

J.

ker je EU zaradi tragičnih dogodkov v poslopju Rana Plaza in pozivov Evropskega parlamenta k ukrepanju v sodelovanju z vlado Bangladeša in ILO 8. julija 2013 oblikovala sporazum za stalno izboljševanje na področju pravic delavcev in varnosti v tovarnah konfekcijske in pletilne industrije v Bangladešu (v nadaljevanju: sporazum), v katerem se je Bangladeš zavezal, da bo sprejel ukrepe za izboljšanje standardov na področju dela in delovnih pogojev v industriji konfekcijskih oblačil v državi;

| K. | ker je bilo v Bangladešu pred nesrečo zaposlenih samo 92 inšpektorjev, ki so nadzorovali približno 5000 tovarn konfekcijskih oblačil in drugih obratov v tej državi; ker se je vlada Bangladeša zavezala, da bo do konca leta 2013 zaposlila dodatnih 200 inšpektorjev; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v Bangladešu pred nesrečo zaposlenih samo 92 inšpektorjev, ki so nadzorovali približno 5000 tovarn konfekcijskih oblačil in drugih obratov v tej državi; ker se je vlada Bangladeša zavezala, da bo do konca leta 2013 zaposlila dodatnih 200 inšpektorjev;

| L. | ker je bil oktobra 2014 opravljen prvi pregled sporazuma, pri katerem se je izkazalo, da mora vlada Bangladeša kljub dobremu napredku narediti nadaljnje pomembne korake, zlasti kar zadeva izboljšanje in izvajanje delovne zakonodaje, izboljšanje pravic delavcev v conah izvozne proizvodnje in zaposlovanje večjega števila delovnih inšpektorjev; ker bo drugi pregled sporazuma opravljen jeseni 2015; |
| --- | --- |

L.

ker je bil oktobra 2014 opravljen prvi pregled sporazuma, pri katerem se je izkazalo, da mora vlada Bangladeša kljub dobremu napredku narediti nadaljnje pomembne korake, zlasti kar zadeva izboljšanje in izvajanje delovne zakonodaje, izboljšanje pravic delavcev v conah izvozne proizvodnje in zaposlovanje večjega števila delovnih inšpektorjev; ker bo drugi pregled sporazuma opravljen jeseni 2015;

| M. | ker je bil julija 2013 spremenjen bangladeški zakon o delovnih razmerjih; ker zakon kljub nekaterim pozitivnim reformam, kot je področje zdravja in varnosti pri delu, še vedno ne izpolnjuje vseh mednarodnih standardov v zvezi s svobodo združevanja in pravico do kolektivnega pogajanja, na kar je v komentarju h konvencijama št. 87 in 98 opozoril odbor strokovnjakov ILO, ter vsebuje omejitve pravic do popolnoma svobodne izvolitve predstavnikov, številne omejitve pravice do stavke in široka upravna pooblastila za preklic registracije sindikata, in ker je vlada večkrat ponovila, da zakona ne namerava dodatno spreminjati; |
| --- | --- |

M.

ker je bil julija 2013 spremenjen bangladeški zakon o delovnih razmerjih; ker zakon kljub nekaterim pozitivnim reformam, kot je področje zdravja in varnosti pri delu, še vedno ne izpolnjuje vseh mednarodnih standardov v zvezi s svobodo združevanja in pravico do kolektivnega pogajanja, na kar je v komentarju h konvencijama št. 87 in 98 opozoril odbor strokovnjakov ILO, ter vsebuje omejitve pravic do popolnoma svobodne izvolitve predstavnikov, številne omejitve pravice do stavke in široka upravna pooblastila za preklic registracije sindikata, in ker je vlada večkrat ponovila, da zakona ne namerava dodatno spreminjati;

| N. | ker so korporacije, ki proizvajajo oblačila, globalni in lokalni sindikati, nevladne organizacije in skupine za pravice delavcev 13. maja 2013 podpisale bangladeški sporazum o požarni in gradbeni varnosti, 9. julija 2013 pa je bila ustanovljena zveza za varnost delavcev v Bangladešu, ki združuje 26 blagovnih znamk, večinoma severnoameriških, ne vključuje pa sindikatov; ker je k temu sporazumu doslej pristopilo 175 modnih znamk in trgovcev na drobno; ker so podpisniki sporazuma o požarni in gradbeni varnosti skupaj z zvezo za varnost delavcev opravili inšpekcijske preglede v 1904 izvozno usmerjenih tovarnah; |
| --- | --- |

N.

ker so korporacije, ki proizvajajo oblačila, globalni in lokalni sindikati, nevladne organizacije in skupine za pravice delavcev 13. maja 2013 podpisale bangladeški sporazum o požarni in gradbeni varnosti, 9. julija 2013 pa je bila ustanovljena zveza za varnost delavcev v Bangladešu, ki združuje 26 blagovnih znamk, večinoma severnoameriških, ne vključuje pa sindikatov; ker je k temu sporazumu doslej pristopilo 175 modnih znamk in trgovcev na drobno; ker so podpisniki sporazuma o požarni in gradbeni varnosti skupaj z zvezo za varnost delavcev opravili inšpekcijske preglede v 1904 izvozno usmerjenih tovarnah;

| O. | ker vlada Bangladeša še ni sprejela pravil in predpisov za izvajanje zakona o delovnih razmerjih, in to kljub večkratnim zagotovilom – nazadnje je izjavila, da bo to storila do poletja 2015; ker je izvajanje zakonodaje nujni pogoj za upravičenost do programa Better Work v okviru ILO in za delovanje programa usposabljanja v okviru sporazuma o požarni in gradbeni varnosti; |
| --- | --- |

O.

ker vlada Bangladeša še ni sprejela pravil in predpisov za izvajanje zakona o delovnih razmerjih, in to kljub večkratnim zagotovilom – nazadnje je izjavila, da bo to storila do poletja 2015; ker je izvajanje zakonodaje nujni pogoj za upravičenost do programa Better Work v okviru ILO in za delovanje programa usposabljanja v okviru sporazuma o požarni in gradbeni varnosti;

| P. | ker je v Bangladešu 10 % delavcev v sektorju konfekcijskih oblačil zaposlenih v conah izvozne proizvodnje; ker je vlada Bangladeša julija 2014 sprejela nov zakon o delu v conah izvozne proizvodnje, ki pa delavcem še vedno ne zagotavlja pravic, ki bi bile sorazmerne s pravicami delavcev drugod v Bangladešu; ker je 1. januarja 2014 sicer prenehala veljati prepoved stavke, vendar pa združenja za socialno varnost delavcev nimajo enakih pravic in privilegijev kot sindikati; |
| --- | --- |

P.

ker je v Bangladešu 10 % delavcev v sektorju konfekcijskih oblačil zaposlenih v conah izvozne proizvodnje; ker je vlada Bangladeša julija 2014 sprejela nov zakon o delu v conah izvozne proizvodnje, ki pa delavcem še vedno ne zagotavlja pravic, ki bi bile sorazmerne s pravicami delavcev drugod v Bangladešu; ker je 1. januarja 2014 sicer prenehala veljati prepoved stavke, vendar pa združenja za socialno varnost delavcev nimajo enakih pravic in privilegijev kot sindikati;

| Q. | ker je bilo od začetka leta 2013 v oblačilni industriji registriranih približno 300 novih sindikatov; ker je bilo leta 2014 zavrnjenih 66 vlog za registracijo, kar je 26 % vseh vloženih vlog; ker je diskriminacija sindikatov zelo resen in hitro naraščajoč problem; ker sindikati poročajo, da bangladeška vlada delavcem in delodajalcem proaktivno preprečuje ustanavljanje odborov za varnost v skladu z zahtevami bangladeškega sporazuma o požarni in gradbeni varnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo od začetka leta 2013 v oblačilni industriji registriranih približno 300 novih sindikatov; ker je bilo leta 2014 zavrnjenih 66 vlog za registracijo, kar je 26 % vseh vloženih vlog; ker je diskriminacija sindikatov zelo resen in hitro naraščajoč problem; ker sindikati poročajo, da bangladeška vlada delavcem in delodajalcem proaktivno preprečuje ustanavljanje odborov za varnost v skladu z zahtevami bangladeškega sporazuma o požarni in gradbeni varnosti;

| R. | ker je na indeksu preglednosti Bangladeš med državami uvrščen na 136. od 177 mest in ker je korupcija v svetovni dobavni verigi v oblačilnem sektorju vseprisotna in vključuje politično vodstvo ter lokalne in multinacionalne korporacije; |
| --- | --- |

R.

ker je na indeksu preglednosti Bangladeš med državami uvrščen na 136. od 177 mest in ker je korupcija v svetovni dobavni verigi v oblačilnem sektorju vseprisotna in vključuje politično vodstvo ter lokalne in multinacionalne korporacije;

| S. | ker bi po ocenah bangladeškega združenja za pravice delavcev uskladitev 5000 tovarn oblačil z zahodnimi varnostnimi standardi v petih letih pomenila, da bi se tovarniška cena vsakega od 7 milijard kosov oblačil, kolikor jih Bangladeš vsako leto proda zahodnim znamkam, zvišala za manj kot 10 centov; ker ni podatkov o tem, da bi se cene oblačil in tekstilnih izdelkov v zadnjih dveh letih zvišale; |
| --- | --- |

S.

ker bi po ocenah bangladeškega združenja za pravice delavcev uskladitev 5000 tovarn oblačil z zahodnimi varnostnimi standardi v petih letih pomenila, da bi se tovarniška cena vsakega od 7 milijard kosov oblačil, kolikor jih Bangladeš vsako leto proda zahodnim znamkam, zvišala za manj kot 10 centov; ker ni podatkov o tem, da bi se cene oblačil in tekstilnih izdelkov v zadnjih dveh letih zvišale;

| T. | ker v sektorju konfekcijskih oblačil prevladujejo veliki trgovci na drobno ter proizvajalci in trgovci znamk, ki obvladujejo globalne proizvodne mreže in neposredno določajo specifikacije glede dobave; ker so proizvajalci oblačil in tekstila v kontekstu globalne industrije pogosto prisiljeni sprejeti nižje cene, zvišati standarde kakovosti, skrajšati dobavne roke, znižati minimalne količine in prevzeti čim več tveganja; ker obstajajo resne pomanjkljivosti pri preglednosti in sledljivosti v svetovni dobavni verigi; ker bo dostojno delo v svetovni dobavni verigi ključna točka na dnevnem redu konference ILO leta 2016; |
| --- | --- |

T.

ker v sektorju konfekcijskih oblačil prevladujejo veliki trgovci na drobno ter proizvajalci in trgovci znamk, ki obvladujejo globalne proizvodne mreže in neposredno določajo specifikacije glede dobave; ker so proizvajalci oblačil in tekstila v kontekstu globalne industrije pogosto prisiljeni sprejeti nižje cene, zvišati standarde kakovosti, skrajšati dobavne roke, znižati minimalne količine in prevzeti čim več tveganja; ker obstajajo resne pomanjkljivosti pri preglednosti in sledljivosti v svetovni dobavni verigi; ker bo dostojno delo v svetovni dobavni verigi ključna točka na dnevnem redu konference ILO leta 2016;

| U. | ker evropski potrošniki še nikoli doslej niso v tolikšni meri zahtevali več informacij o izvoru proizvodov in pogojih, v katerih se ti proizvedejo, kot po tej nesreči; ker so evropski državljani vložili številne peticije in organizirali kampanje, s katerimi so zahtevali večjo odgovornost znamk oblačil pri zagotavljanju, da se njihovi izdelki proizvajajo na etičen način; |
| --- | --- |

U.

ker evropski potrošniki še nikoli doslej niso v tolikšni meri zahtevali več informacij o izvoru proizvodov in pogojih, v katerih se ti proizvedejo, kot po tej nesreči; ker so evropski državljani vložili številne peticije in organizirali kampanje, s katerimi so zahtevali večjo odgovornost znamk oblačil pri zagotavljanju, da se njihovi izdelki proizvajajo na etičen način;

| V. | ker je Bangladeš kot ena izmed najmanj razvitih držav upravičen do brezcarinskega in kvot prostega dostopa do trga EU za vse svoje izdelke v skladu s pobudo „Vse razen orožja“, ki zajema 55 % državnega izvoza, veliko od tega oblačil in tekstila, in mora zato zagotoviti učinkovito izvajanje številnih temeljnih konvencij Združenih narodov in Mednarodne organizacije dela, ki se nanašajo na človekove pravice in pravice delavcev; |
| --- | --- |

V.

ker je Bangladeš kot ena izmed najmanj razvitih držav upravičen do brezcarinskega in kvot prostega dostopa do trga EU za vse svoje izdelke v skladu s pobudo „Vse razen orožja“, ki zajema 55 % državnega izvoza, veliko od tega oblačil in tekstila, in mora zato zagotoviti učinkovito izvajanje številnih temeljnih konvencij Združenih narodov in Mednarodne organizacije dela, ki se nanašajo na človekove pravice in pravice delavcev;

| 1. | se spominja žrtev ob drugi obletnici tragedije poslopja Rana Plaza, ene najhujših industrijskih nesreč vseh časov; znova izreka sožalje prizadetim družinam in vsem, ki so bili v nesreči ranjeni ali so postali invalidi; poudarja, da bi te izgube lahko preprečili z boljšimi sistemi varnosti pri delu; |
| --- | --- |

1.

se spominja žrtev ob drugi obletnici tragedije poslopja Rana Plaza, ene najhujših industrijskih nesreč vseh časov; znova izreka sožalje prizadetim družinam in vsem, ki so bili v nesreči ranjeni ali so postali invalidi; poudarja, da bi te izgube lahko preprečili z boljšimi sistemi varnosti pri delu;

| 2. | želi spomniti, da je koordinacijski odbor Rana Plaza ustanovil skrbniški sklad donatorjev, ki zbira prostovoljne prispevke podjetij in iz katerega naj bi se izplačala odškodnina žrtvam nesreče in njihovim družinam; obžaluje, da aprila 2015 še vedno ni bilo izplačanih 3 milijone USD od skupno 30 milijonov USD odškodnin, ter odločno poziva mednarodne znamke, ki so tržile blago, proizvedeno v poslopju Rana Plaza, ali so tesno povezane z Bangladešem, vlado Bangladeša in Združenjem proizvajalcev in izvoznikov oblačil Bangladeša (BGMEA), naj zagotovijo, da bodo vse dolgovane odškodnine nemudoma izplačane; |
| --- | --- |

2.

želi spomniti, da je koordinacijski odbor Rana Plaza ustanovil skrbniški sklad donatorjev, ki zbira prostovoljne prispevke podjetij in iz katerega naj bi se izplačala odškodnina žrtvam nesreče in njihovim družinam; obžaluje, da aprila 2015 še vedno ni bilo izplačanih 3 milijone USD od skupno 30 milijonov USD odškodnin, ter odločno poziva mednarodne znamke, ki so tržile blago, proizvedeno v poslopju Rana Plaza, ali so tesno povezane z Bangladešem, vlado Bangladeša in Združenjem proizvajalcev in izvoznikov oblačil Bangladeša (BGMEA), naj zagotovijo, da bodo vse dolgovane odškodnine nemudoma izplačane;

| 3. | obsoja, da približno tretjina podjetij, ki naj bi bila povezana s tem tovarniškim poslopjem, kot so Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J. C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT ali YesZee, še vedno ni prispevala v skrbniški sklad; globoko obžaluje, da je Benetton po mesecih izgovarjanja v skrbniški sklad donatorjev prispeval le 1,1 milijona ameriških dolarjev, kljub temu, da je glede na plačilno zmožnost in obseg sodelovanja s tovarnami v poslopju Rana Plaza obvezni prispevek ocenjen precej višje; podobno obžaluje, da so donacije prav vseh znamk, povezanih s poslopjem Rana Plaza, nezadostne, kar pomeni, da te znamke ne izpolnjujejo svoje odgovornosti do žrtev, med njimi pa Mango, Matalan in Inditex svojih donacij sploh niso želele navesti, medtem ko so druge, npr. Walmart in The Children's Place, prispevale le minimalne zneske; |
| --- | --- |

3.

obsoja, da približno tretjina podjetij, ki naj bi bila povezana s tem tovarniškim poslopjem, kot so Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J. C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT ali YesZee, še vedno ni prispevala v skrbniški sklad; globoko obžaluje, da je Benetton po mesecih izgovarjanja v skrbniški sklad donatorjev prispeval le 1,1 milijona ameriških dolarjev, kljub temu, da je glede na plačilno zmožnost in obseg sodelovanja s tovarnami v poslopju Rana Plaza obvezni prispevek ocenjen precej višje; podobno obžaluje, da so donacije prav vseh znamk, povezanih s poslopjem Rana Plaza, nezadostne, kar pomeni, da te znamke ne izpolnjujejo svoje odgovornosti do žrtev, med njimi pa Mango, Matalan in Inditex svojih donacij sploh niso želele navesti, medtem ko so druge, npr. Walmart in The Children's Place, prispevale le minimalne zneske;

| 4. | ugotavlja, da pogajanja za odškodnino po požaru v tovarni Tazreen zdaj potekajo po vzoru dogovora po nesreči v poslopju Rana Plaza; močno obžaluje, da pri tem prihaja do zamud, in poziva, naj se odškodnine izplačajo čim prej; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da pogajanja za odškodnino po požaru v tovarni Tazreen zdaj potekajo po vzoru dogovora po nesreči v poslopju Rana Plaza; močno obžaluje, da pri tem prihaja do zamud, in poziva, naj se odškodnine izplačajo čim prej;

| 5. | pozdravlja napredek pri vzpostavitvi stalnega nacionalnega sistema zavarovanja za nesreče pri delu ter spodbuja vlado Bangladeša, naj v zvezi s tem sistemom izpolni zavezo, dano v okviru nacionalnega tristranskega akcijskega načrta; poziva Komisijo, naj po potrebi ta prizadevanja podpre, čeprav ugotavlja, da so sedanja prizadevanja za izplačilo odškodnine sicer resnično velika, vendar bo to ostalo ovira pri doseganju napredka na tem področju; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja napredek pri vzpostavitvi stalnega nacionalnega sistema zavarovanja za nesreče pri delu ter spodbuja vlado Bangladeša, naj v zvezi s tem sistemom izpolni zavezo, dano v okviru nacionalnega tristranskega akcijskega načrta; poziva Komisijo, naj po potrebi ta prizadevanja podpre, čeprav ugotavlja, da so sedanja prizadevanja za izplačilo odškodnine sicer resnično velika, vendar bo to ostalo ovira pri doseganju napredka na tem področju;

| 6. | poziva Komisijo, vlade držav članic EU ter druge, naj razmislijo o predlogih za zavezujoče okvire, s katerimi bodo zagotovile, da bo dostop do pomoči in odškodnin osnovan na potrebi in odgovornosti in ne zgolj na aktivističnih skupinah, ki vodijo kampanje za razkritje in izpostavitev družb, in na prostovoljnih prispevkih podjetij; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, vlade držav članic EU ter druge, naj razmislijo o predlogih za zavezujoče okvire, s katerimi bodo zagotovile, da bo dostop do pomoči in odškodnin osnovan na potrebi in odgovornosti in ne zgolj na aktivističnih skupinah, ki vodijo kampanje za razkritje in izpostavitev družb, in na prostovoljnih prispevkih podjetij;

| 7. | pozdravlja pobudo za sklenitev sporazuma, na čelu katere je EU, ki je namenjena zagotovitvi novega začetka na področju varnosti in zdravja pri delu, delovnih pogojih, spoštovanju pravic delavcev in spodbujanju odgovornega poslovanja podjetij v industriji konfekcijskih oblačil v Bangladešu; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pobudo za sklenitev sporazuma, na čelu katere je EU, ki je namenjena zagotovitvi novega začetka na področju varnosti in zdravja pri delu, delovnih pogojih, spoštovanju pravic delavcev in spodbujanju odgovornega poslovanja podjetij v industriji konfekcijskih oblačil v Bangladešu;

| 8. | je seznanjen z ugotovitvami prvega pregleda sporazuma iz oktobra 2014, iz katerih je razvidno, da so bangladeške oblasti dosegle dober napredek, ter priznava prispevek sporazuma k izboljšanju zdravja in varnosti v tovarnah in delovnih pogojev v industriji konfekcijskih oblačil; vlado Bangladeša vseeno poziva, naj se bolj zavzeto in dejavno loti izvajanja vseh zavez iz sporazuma ter naj bo to njena najpomembnejša prednostna naloga; je prepričan, da je mogoče pred drugim pregledom sporazuma, ki je predviden jeseni 2015, doseči velik napredek pri vseh vprašanjih v zvezi z delom in varnostjo – zlasti kar zadeva pravice delavcev, delovne inšpekcije, dostojne plače, strukturno neoporečnost stavb ter varnost in zdravje pri delu in odgovorno poslovanje podjetij; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen z ugotovitvami prvega pregleda sporazuma iz oktobra 2014, iz katerih je razvidno, da so bangladeške oblasti dosegle dober napredek, ter priznava prispevek sporazuma k izboljšanju zdravja in varnosti v tovarnah in delovnih pogojev v industriji konfekcijskih oblačil; vlado Bangladeša vseeno poziva, naj se bolj zavzeto in dejavno loti izvajanja vseh zavez iz sporazuma ter naj bo to njena najpomembnejša prednostna naloga; je prepričan, da je mogoče pred drugim pregledom sporazuma, ki je predviden jeseni 2015, doseči velik napredek pri vseh vprašanjih v zvezi z delom in varnostjo – zlasti kar zadeva pravice delavcev, delovne inšpekcije, dostojne plače, strukturno neoporečnost stavb ter varnost in zdravje pri delu in odgovorno poslovanje podjetij;

| 9. | je seznanjen z ukrepi Bangladeša za spremembo zakona o delovnih razmerjih po nesreči poslopja Rana Plaza, pri čemer so bile okrepljene temeljne pravice na področju zdravja in varnosti pri delu ter pravice delavcev; obžaluje, da pri tej spremembi niso bile obravnavane številne omejitve svobode združevanja delavcev in da zakon še vedno ni skladen s temeljnimi konvencijami ILO; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen z ukrepi Bangladeša za spremembo zakona o delovnih razmerjih po nesreči poslopja Rana Plaza, pri čemer so bile okrepljene temeljne pravice na področju zdravja in varnosti pri delu ter pravice delavcev; obžaluje, da pri tej spremembi niso bile obravnavane številne omejitve svobode združevanja delavcev in da zakon še vedno ni skladen s temeljnimi konvencijami ILO;

| 10. | v skladu z zavezami v sporazumu poziva vlado in parlament Bangladeša, naj najvišjo prednost namenita sprejetju pravil in predpisov, potrebnih za zagotovitev učinkovitega izvajanja zakona, pri tem pa naj se v celoti posvetujeta s tristranskim posvetovalnim svetom in posebno pozornost namenita izvajanju konvencij ILO št. 87 in 98 o svobodi združevanja in pravici do kolektivnega pogajanja; |
| --- | --- |

10.

v skladu z zavezami v sporazumu poziva vlado in parlament Bangladeša, naj najvišjo prednost namenita sprejetju pravil in predpisov, potrebnih za zagotovitev učinkovitega izvajanja zakona, pri tem pa naj se v celoti posvetujeta s tristranskim posvetovalnim svetom in posebno pozornost namenita izvajanju konvencij ILO št. 87 in 98 o svobodi združevanja in pravici do kolektivnega pogajanja;

| 11. | je zaskrbljen zaradi razmer v conah izvozne proizvodnje, kjer so sindikati še vedno prepovedani, delovne razmere ter zdravstveni in varnostni standardi pa so slabi; poudarja, da bi morali za tamkajšnje delavce veljati temeljne pravne svoboščine in varnostni standardi, sorazmerni s tistimi, ki veljajo za delavce drugod po državi; močno obžaluje, da predlagani zakon o delovnih razmerjih v conah izvozne proizvodnje delavcem še vedno prepoveduje ustanavljanje sindikatov, ter poudarja, da združenja za socialno varnost delavcev nikakor nimajo pravic in privilegijev, primerljivih s sindikati; poziva vlado Bangladeša, naj veljavnost zakona o delovnih razmerjih takoj in v celoti razširi tudi na te cone; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen zaradi razmer v conah izvozne proizvodnje, kjer so sindikati še vedno prepovedani, delovne razmere ter zdravstveni in varnostni standardi pa so slabi; poudarja, da bi morali za tamkajšnje delavce veljati temeljne pravne svoboščine in varnostni standardi, sorazmerni s tistimi, ki veljajo za delavce drugod po državi; močno obžaluje, da predlagani zakon o delovnih razmerjih v conah izvozne proizvodnje delavcem še vedno prepoveduje ustanavljanje sindikatov, ter poudarja, da združenja za socialno varnost delavcev nikakor nimajo pravic in privilegijev, primerljivih s sindikati; poziva vlado Bangladeša, naj veljavnost zakona o delovnih razmerjih takoj in v celoti razširi tudi na te cone;

| 12. | pozdravlja zvišanje minimalne plače v sektorju konfekcijskih oblačil za 77 % s 35 EUR na 62 EUR mesečno in spodbuja k bolj univerzalnemu izvajanju te odločitve; vseeno opozarja, da minimalna plača v tekstilni industriji v praksi še vedno ne zadošča za pokritje osnovnih potreb delavcev ter da bi morala znašati najmanj 104 EUR, da bi izpolnila ta pogoj; poziva vlado Bangladeša, naj v temeljitem posvetovanju s sindikati in delavci določi minimalno plačo, ki bo omogočila preživljanje; poleg tega poziva vlado, naj poskrbi za to, da bodo vse tovarne oblačil dejansko izplačale plače, ki jih dolgujejo; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja zvišanje minimalne plače v sektorju konfekcijskih oblačil za 77 % s 35 EUR na 62 EUR mesečno in spodbuja k bolj univerzalnemu izvajanju te odločitve; vseeno opozarja, da minimalna plača v tekstilni industriji v praksi še vedno ne zadošča za pokritje osnovnih potreb delavcev ter da bi morala znašati najmanj 104 EUR, da bi izpolnila ta pogoj; poziva vlado Bangladeša, naj v temeljitem posvetovanju s sindikati in delavci določi minimalno plačo, ki bo omogočila preživljanje; poleg tega poziva vlado, naj poskrbi za to, da bodo vse tovarne oblačil dejansko izplačale plače, ki jih dolgujejo;

| 13. | pozdravlja, da je bilo od začetka leta 2013 v tekstilni industriji registriranih približno 300 novih sindikatov, s čimer se je njihovo število v tem sektorju podvojilo, vendar je zaskrbljen zaradi upočasnitve ustanavljanja sindikatov v letih 2014 in 2015; spodbuja bangladeške oblasti, naj nadaljujejo v na začetku nakazani pozitivni smeri, da bodo izpolnile cilj ustrezne zastopanosti štirih milijonov delavcev v sektorju konfekcijskih oblačil; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja, da je bilo od začetka leta 2013 v tekstilni industriji registriranih približno 300 novih sindikatov, s čimer se je njihovo število v tem sektorju podvojilo, vendar je zaskrbljen zaradi upočasnitve ustanavljanja sindikatov v letih 2014 in 2015; spodbuja bangladeške oblasti, naj nadaljujejo v na začetku nakazani pozitivni smeri, da bodo izpolnile cilj ustrezne zastopanosti štirih milijonov delavcev v sektorju konfekcijskih oblačil;

| 14. | je zelo zaskrbljen nad poročili, da so novoustanovljeni sindikati žrtve diskriminacije, odpuščanj in povračilnih ukrepov; je ogorčen nad zelo razširjeno diskriminacijo sindikatov, na katero kažejo dokumentirana dejanja, med drugim grožnje, nadlegovanje in telesno nasilje nad predstavniki delavcev, vključno z umorom sindikalnega vodje Aminula Islama; odločno poziva vlado Bangladeša, naj se učinkovito loti problema nepoštene delovne prakse in v ta namen sprejme ukrepe, potrebne za pravočasno in pregledno preprečevanje, preiskovanje in preganjanje nepravilnosti, da se bo končala nekaznovanost in da bodo morilci Aminula Islama privedeni pred sodišče; je prepričan, da sta ustrezno usposabljanje in ozaveščanje o delavskih pravicah učinkovita načina za zmanjšanje diskriminacije sindikatov; |
| --- | --- |

14.

je zelo zaskrbljen nad poročili, da so novoustanovljeni sindikati žrtve diskriminacije, odpuščanj in povračilnih ukrepov; je ogorčen nad zelo razširjeno diskriminacijo sindikatov, na katero kažejo dokumentirana dejanja, med drugim grožnje, nadlegovanje in telesno nasilje nad predstavniki delavcev, vključno z umorom sindikalnega vodje Aminula Islama; odločno poziva vlado Bangladeša, naj se učinkovito loti problema nepoštene delovne prakse in v ta namen sprejme ukrepe, potrebne za pravočasno in pregledno preprečevanje, preiskovanje in preganjanje nepravilnosti, da se bo končala nekaznovanost in da bodo morilci Aminula Islama privedeni pred sodišče; je prepričan, da sta ustrezno usposabljanje in ozaveščanje o delavskih pravicah učinkovita načina za zmanjšanje diskriminacije sindikatov;

| 15. | meni, da ima obstoj demokratičnih sindikalnih struktur pomembno vlogo pri izboljšanju zdravstvenih in varnostnih standardov, na primer stalni razvoj odborov za varnost pod vodstvom delavcev v vseh tovarnah; poudarja tudi pomen dostopa sindikatov do tovarn, da lahko izobrazijo delavce o tem, kako lahko zaščitijo svoje pravice in poskrbijo za svojo varnost, vključno s pravico do zavrnitve nevarnega dela; |
| --- | --- |

15.

meni, da ima obstoj demokratičnih sindikalnih struktur pomembno vlogo pri izboljšanju zdravstvenih in varnostnih standardov, na primer stalni razvoj odborov za varnost pod vodstvom delavcev v vseh tovarnah; poudarja tudi pomen dostopa sindikatov do tovarn, da lahko izobrazijo delavce o tem, kako lahko zaščitijo svoje pravice in poskrbijo za svojo varnost, vključno s pravico do zavrnitve nevarnega dela;

| 16. | pozdravlja zavezo vlade, da bo preuredila oddelek za inšpekcije tovarn in podjetij, ki naj bi imel na koncu 993 zaposlenih in 23 okrožnih uradov, posodobitev inšpekcijskih služb, izvedeno januarja 2014, ter sprejetje nacionalne politike na področju zdravja in varnosti ter enotnih standardov za zdravstvene in varnostne inšpekcije; poziva Komisijo in mednarodne partnerje, naj ponudijo tehnično pomoč in izmenjavo primerov dobre prakse kot pomoč pri posodobitvi oddelka za inšpekcije tovarn in podjetij; poziva vlado Bangladeša, naj izpolni dane zaveze glede delovnih inšpekcij in naj spoštuje konvencijo ILO št. 81; pozdravlja zaprtje tovarn, ki ne izpolnjujejo varnostnih standardov; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja zavezo vlade, da bo preuredila oddelek za inšpekcije tovarn in podjetij, ki naj bi imel na koncu 993 zaposlenih in 23 okrožnih uradov, posodobitev inšpekcijskih služb, izvedeno januarja 2014, ter sprejetje nacionalne politike na področju zdravja in varnosti ter enotnih standardov za zdravstvene in varnostne inšpekcije; poziva Komisijo in mednarodne partnerje, naj ponudijo tehnično pomoč in izmenjavo primerov dobre prakse kot pomoč pri posodobitvi oddelka za inšpekcije tovarn in podjetij; poziva vlado Bangladeša, naj izpolni dane zaveze glede delovnih inšpekcij in naj spoštuje konvencijo ILO št. 81; pozdravlja zaprtje tovarn, ki ne izpolnjujejo varnostnih standardov;

| 17. | ponovno izraža zaskrbljenost, ker se v Bangladešu govori o vseprisotni korupciji med zdravstvenimi in varnostnimi inšpektorji ter lastniki tovarn oblačil, in poziva, naj se proti tovrstni praksi stori več; |
| --- | --- |

17.

ponovno izraža zaskrbljenost, ker se v Bangladešu govori o vseprisotni korupciji med zdravstvenimi in varnostnimi inšpektorji ter lastniki tovarn oblačil, in poziva, naj se proti tovrstni praksi stori več;

| 18. | razume težave, povezane z napredkom pri zaposlovanju inšpektorjev, saj je treba osebje pred nastopom službe najprej ustrezno usposobiti v skladu z enotnim standardom in usklajenimi operativnimi postopki; kljub temu obžaluje, da še vedno ni izpolnjen cilj, da se do konca leta 2013 zaposli 200 inšpektorjev, saj je njihovo število trenutno 173, in poudarja, da je tudi 200 inšpektorjev premalo za nadzor industrije, v kateri so zaposleni štirje milijoni delavcev; |
| --- | --- |

18.

razume težave, povezane z napredkom pri zaposlovanju inšpektorjev, saj je treba osebje pred nastopom službe najprej ustrezno usposobiti v skladu z enotnim standardom in usklajenimi operativnimi postopki; kljub temu obžaluje, da še vedno ni izpolnjen cilj, da se do konca leta 2013 zaposli 200 inšpektorjev, saj je njihovo število trenutno 173, in poudarja, da je tudi 200 inšpektorjev premalo za nadzor industrije, v kateri so zaposleni štirje milijoni delavcev;

| 19. | pozdravlja, da so podpisniki sporazuma o požarni in gradbeni varnosti in zveza za varnost delavcev opravili inšpekcijske preglede v vseh tovarnah v njihovi pristojnosti ter da so pripravili več kot 400 načrtov popravnih ukrepov; poziva vlado Bangladeša, naj te ukrepe dopolni s hitro izvedbo inšpekcij tovarn v njeni pristojnosti ter sprejme ustrezne popravne ukrepe; podpira pomemben prispevek ILO pri tem; pozdravlja prizadevanja proizvajalcev, ki želijo izboljšati standarde, ter poziva vse deležnike, naj zagotovijo pravilno izvajanje načrtov popravnih ukrepov; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja, da so podpisniki sporazuma o požarni in gradbeni varnosti in zveza za varnost delavcev opravili inšpekcijske preglede v vseh tovarnah v njihovi pristojnosti ter da so pripravili več kot 400 načrtov popravnih ukrepov; poziva vlado Bangladeša, naj te ukrepe dopolni s hitro izvedbo inšpekcij tovarn v njeni pristojnosti ter sprejme ustrezne popravne ukrepe; podpira pomemben prispevek ILO pri tem; pozdravlja prizadevanja proizvajalcev, ki želijo izboljšati standarde, ter poziva vse deležnike, naj zagotovijo pravilno izvajanje načrtov popravnih ukrepov;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da je zaenkrat več kot 250 velikih modnih in blagovnih znamk, ki konfekcijska oblačila naročajo v Bangladešu, pristopilo k sporazumu o požarni in gradbeni varnosti ali k zvezi za varnost delavcev in na ta način uskladilo svoja prizadevanja za doseganje večje varnosti v bangladeških tovarnah, ki jih oskrbujejo; v zvezi s tem spodbuja druga podjetja, tudi mala in srednja, naj pristopijo k temu sporazumu; poudarja potrebo po ustrezni vključenosti in sodelovanju vseh deležnikov, če naj se ta sporazum učinkovito izvaja, ter spodbuja njegovo posnemanje v drugih državah, kjer je tveganje visoko; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da je zaenkrat več kot 250 velikih modnih in blagovnih znamk, ki konfekcijska oblačila naročajo v Bangladešu, pristopilo k sporazumu o požarni in gradbeni varnosti ali k zvezi za varnost delavcev in na ta način uskladilo svoja prizadevanja za doseganje večje varnosti v bangladeških tovarnah, ki jih oskrbujejo; v zvezi s tem spodbuja druga podjetja, tudi mala in srednja, naj pristopijo k temu sporazumu; poudarja potrebo po ustrezni vključenosti in sodelovanju vseh deležnikov, če naj se ta sporazum učinkovito izvaja, ter spodbuja njegovo posnemanje v drugih državah, kjer je tveganje visoko;

| 21. | spodbuja k boljšemu sodelovanju sporazuma o požarni in gradbeni varnosti in zveze za varnost delavcev ter k sistematični izmenjavi poročil o inšpekcijskih pregledih tovarn, da bi se izognili podvajanju dela in različnim standardom; poziva zvezo za varnost delavcev, naj svoja poročila objavi tudi v bengalskem jeziku in na spletu ter jih opremi s slikami, tako da bodo dostopna vsem v državi; |
| --- | --- |

21.

spodbuja k boljšemu sodelovanju sporazuma o požarni in gradbeni varnosti in zveze za varnost delavcev ter k sistematični izmenjavi poročil o inšpekcijskih pregledih tovarn, da bi se izognili podvajanju dela in različnim standardom; poziva zvezo za varnost delavcev, naj svoja poročila objavi tudi v bengalskem jeziku in na spletu ter jih opremi s slikami, tako da bodo dostopna vsem v državi;

| 22. | meni, da veliki trgovci na drobno in proizvajalci znamk ob sedanjih proizvodnih vzorcih veliko pripomorejo k otežitvi izboljšanja delovnih pogojev in plač v državah proizvajalkah; je prepričan, da bi lahko ustvarili pravičnejšo tržno strukturo in družbene razmere, če bi te družbe vzdolž svoje celotne dobavne verige zagotovile polno spoštovanje temeljnih delovnih standardov ILO, mednarodno sprejetih standardov družbene odgovornosti podjetij, zlasti nedavno posodobljenih smernic OECD za multinacionalna podjetja, desetih načel globalnega dogovora Združenih narodov, usmerjevalnih standardov ISO 26000 o družbeni odgovornosti, tristranske deklaracije ILO o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko ter vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah; pozdravlja vodilno pobudo Komisije za odgovorno upravljanje dobavne verige v oblačilnem sektorju, ki upošteva obstoječe nacionalne pobude v Nemčiji, na Nizozemskem, Danskem in v Franciji, ter meni, da je EU sposobna in dolžna biti vodilna svetovna sila pri zagotavljanja odgovornosti v dobavni verigi; |
| --- | --- |

22.

meni, da veliki trgovci na drobno in proizvajalci znamk ob sedanjih proizvodnih vzorcih veliko pripomorejo k otežitvi izboljšanja delovnih pogojev in plač v državah proizvajalkah; je prepričan, da bi lahko ustvarili pravičnejšo tržno strukturo in družbene razmere, če bi te družbe vzdolž svoje celotne dobavne verige zagotovile polno spoštovanje temeljnih delovnih standardov ILO, mednarodno sprejetih standardov družbene odgovornosti podjetij, zlasti nedavno posodobljenih smernic OECD za multinacionalna podjetja, desetih načel globalnega dogovora Združenih narodov, usmerjevalnih standardov ISO 26000 o družbeni odgovornosti, tristranske deklaracije ILO o načelih za multinacionalna podjetja in socialno politiko ter vodilnih načel Združenih narodov o podjetništvu in človekovih pravicah; pozdravlja vodilno pobudo Komisije za odgovorno upravljanje dobavne verige v oblačilnem sektorju, ki upošteva obstoječe nacionalne pobude v Nemčiji, na Nizozemskem, Danskem in v Franciji, ter meni, da je EU sposobna in dolžna biti vodilna svetovna sila pri zagotavljanja odgovornosti v dobavni verigi;

| 23. | meni, da je pomanjkljiv dostop do informacij v oblačilnem sektorju pogosto največja ovira pri spopadanju s kršitvami človekovih pravic v svetovni dobavni verigi, zato je potreben obvezen sistem poročanja, ki bo zagotavljal informacije, s pomočjo katerih bo mogoče povezati vse subjekte znotraj vrednostne verige posameznega izdelka, od kraja izdelave do trgovcev; meni, da je potrebna nova zakonodaja EU, ki bo vzpostavila pravno obveznost potrebne skrbnosti za podjetja EU, ki svojo proizvodnjo selijo v tretje države, vključno z ukrepi za zagotovitev sledljivosti in preglednosti, v skladu z vodilnimi načeli ZN o podjetništvu in človekovih pravicah in smernicami OECD za multinacionalna podjetja; |
| --- | --- |

23.

meni, da je pomanjkljiv dostop do informacij v oblačilnem sektorju pogosto največja ovira pri spopadanju s kršitvami človekovih pravic v svetovni dobavni verigi, zato je potreben obvezen sistem poročanja, ki bo zagotavljal informacije, s pomočjo katerih bo mogoče povezati vse subjekte znotraj vrednostne verige posameznega izdelka, od kraja izdelave do trgovcev; meni, da je potrebna nova zakonodaja EU, ki bo vzpostavila pravno obveznost potrebne skrbnosti za podjetja EU, ki svojo proizvodnjo selijo v tretje države, vključno z ukrepi za zagotovitev sledljivosti in preglednosti, v skladu z vodilnimi načeli ZN o podjetništvu in človekovih pravicah in smernicami OECD za multinacionalna podjetja;

| 24. | poziva Svet in Komisijo, naj vključita obvezno in izvršljivo klavzulo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v vse dvostranske trgovinske in naložbene sporazume, ki jih podpisuje EU, s katero bodo evropski vlagatelji primorani spoštovati načela družbene odgovornosti gospodarskih družb, kot so določena na mednarodni ravni, vključno s posodobljenimi smernicami in standardi OECD iz leta 2010, kot so jih določili ZN, ILO in EU; zahteva, naj varnost in zdravje pri delu v prihodnjih trgovinskih sporazumih EU s tretjimi državami zasedata pomembnejše mesto kot sestavni del programa o dostojnem delu ter naj EU nudi tehnično pomoč za izvajanje teh določb, da ne bi ovirale trgovine; |
| --- | --- |

24.

poziva Svet in Komisijo, naj vključita obvezno in izvršljivo klavzulo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v vse dvostranske trgovinske in naložbene sporazume, ki jih podpisuje EU, s katero bodo evropski vlagatelji primorani spoštovati načela družbene odgovornosti gospodarskih družb, kot so določena na mednarodni ravni, vključno s posodobljenimi smernicami in standardi OECD iz leta 2010, kot so jih določili ZN, ILO in EU; zahteva, naj varnost in zdravje pri delu v prihodnjih trgovinskih sporazumih EU s tretjimi državami zasedata pomembnejše mesto kot sestavni del programa o dostojnem delu ter naj EU nudi tehnično pomoč za izvajanje teh določb, da ne bi ovirale trgovine;

| 25. | se zaveda, da je zaposlitev v oblačilni industriji pomagala milijonom revnih kmečkih žena v Bangladešu in drugod, da so ubežale pomanjkanju in odvisnosti od moške pomoči; ugotavlja, da delovno silo, ki ni v sindikatih, tvorijo predvsem nekvalificirani delavci in ženske v sektorju konfekcijskih oblačil v državah v razvoju; se zaveda, da je napredek glede zaščite delavcev in njihovih pravic nujen za okrepitev vloge žensk, poudarja, da je treba povečati zastopanost žensk v sindikatih, med drugim tudi v novoustanovljenih v Bangladešu, in pozdravlja, da sporazum priznava pomen krepitve vloge žensk za izboljšanje delovnih standardov; |
| --- | --- |

25.

se zaveda, da je zaposlitev v oblačilni industriji pomagala milijonom revnih kmečkih žena v Bangladešu in drugod, da so ubežale pomanjkanju in odvisnosti od moške pomoči; ugotavlja, da delovno silo, ki ni v sindikatih, tvorijo predvsem nekvalificirani delavci in ženske v sektorju konfekcijskih oblačil v državah v razvoju; se zaveda, da je napredek glede zaščite delavcev in njihovih pravic nujen za okrepitev vloge žensk, poudarja, da je treba povečati zastopanost žensk v sindikatih, med drugim tudi v novoustanovljenih v Bangladešu, in pozdravlja, da sporazum priznava pomen krepitve vloge žensk za izboljšanje delovnih standardov;

| 26. | ugotavlja, da je pobuda „Vse razen orožja“ pomembno vplivala na gospodarski razvoj Bangladeša in da je prispevala k izboljšanju materialnih pogojev milijonov ljudi, zlasti žensk; je obenem prepričan, da lahko omenjena pobuda in sistem splošnih preferencialov brez zdravega pogojevanja glede človekovih in delavskih pravic nizke standarde zaščite delavcev še dodatno poslabšata in ogrozita dostojno delo; poziva Komisijo, naj ugotovi, ali Bangladeš v okviru splošnega sistema preferencialov spoštuje konvencije o človekovih pravicah, pravicah delavcev in okolju, ter naj o tem poroča Parlamentu; poudarja, da bi bilo treba države, ki dobro napredujejo na področju socialnih in delovnih standardov, nagraditi s polnim dostopom njihovih proizvodov do trga; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da je pobuda „Vse razen orožja“ pomembno vplivala na gospodarski razvoj Bangladeša in da je prispevala k izboljšanju materialnih pogojev milijonov ljudi, zlasti žensk; je obenem prepričan, da lahko omenjena pobuda in sistem splošnih preferencialov brez zdravega pogojevanja glede človekovih in delavskih pravic nizke standarde zaščite delavcev še dodatno poslabšata in ogrozita dostojno delo; poziva Komisijo, naj ugotovi, ali Bangladeš v okviru splošnega sistema preferencialov spoštuje konvencije o človekovih pravicah, pravicah delavcev in okolju, ter naj o tem poroča Parlamentu; poudarja, da bi bilo treba države, ki dobro napredujejo na področju socialnih in delovnih standardov, nagraditi s polnim dostopom njihovih proizvodov do trga;

| 27. | spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico Federico Mogherini in komisarko Cecilio Malmström, naj v razprave o nadaljnji preferencialni trgovini z Bangladešem še naprej vključujeta ratifikacijo temeljnih standardov ILO, zdravstvene in varnostne inšpekcije in svobodo združevanja; |
| --- | --- |

27.

spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico Federico Mogherini in komisarko Cecilio Malmström, naj v razprave o nadaljnji preferencialni trgovini z Bangladešem še naprej vključujeta ratifikacijo temeljnih standardov ILO, zdravstvene in varnostne inšpekcije in svobodo združevanja;

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Svetu ZN za človekove pravice, vladi in parlamentu Bangladeša ter generalnemu direktorju Mednarodne organizacije dela. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Svetu ZN za človekove pravice, vladi in parlamentu Bangladeša ter generalnemu direktorju Mednarodne organizacije dela.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0024.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0045.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0516.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0100.

(5)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(6)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(7)  UL L 118, 27.4.2001, str. 48.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0049.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0050.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/47

---

P8_TA(2015)0176

Izredno zasedanje Evropskega sveta (23. april 2015) – nedavni tragični dogodki v Sredozemlju in politika EU na področju priseljevanja in azila

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o nedavnih tragičnih dogodkih v Sredozemlju in politiki EU na področju migracij in azila (2015/2660(RSP))

(2016/C 346/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1951 in njenih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ženevske konvencije iz leta 1951 in njenih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o migracijskih tokovih v Sredozemlju, s posebnim poudarkom na tragičnih dogodkih pri otoku Lampedusa (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2013 o migracijskih tokovih v Sredozemlju, s posebnim poudarkom na tragičnih dogodkih pri otoku Lampedusa (1),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. maja 2014 o izvajanju sporočila o delu projektne skupine za Sredozemlje; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 22. maja 2014 o izvajanju sporočila o delu projektne skupine za Sredozemlje;

| — | ob upoštevanju razprave o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji, ki je potekala v Parlamentu 25. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji, ki je potekala v Parlamentu 25. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (2),

| — | ob upoštevanju pobude Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) za osrednje Sredozemsko morje in predlogov UNHCR za obravnavo sedanjih in prihodnjih prihodov prosilcev za azil, beguncev in migrantov v Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR) za osrednje Sredozemsko morje in predlogov UNHCR za obravnavo sedanjih in prihodnjih prihodov prosilcev za azil, beguncev in migrantov v Evropo,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta o migraciji v desetih točkah s skupnega zasedanja Sveta za zunanje in Sveta za notranje zadeve z dne 20. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta o migraciji v desetih točkah s skupnega zasedanja Sveta za zunanje in Sveta za notranje zadeve z dne 20. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju zaključkov izrednega zasedanja Sveta EU o begunski krizi v Sredozemlju z dne 22. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov izrednega zasedanja Sveta EU o begunski krizi v Sredozemlju z dne 22. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije (IOM) od začetka tega leta v Sredozemskem morju umrlo več kot 1500 ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije (IOM) od začetka tega leta v Sredozemskem morju umrlo več kot 1500 ljudi;

| B. | ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije od 1. januarja 2015 italijansko obalo doseglo 23 918 migrantov; ker je grška obalna straža po navedbah grških oblasti v prvem četrtletju leta 2015 v Egejskem morju rešila 10 445 migrantov; |
| --- | --- |

B.

ker je po podatkih Mednarodne organizacije za migracije od 1. januarja 2015 italijansko obalo doseglo 23 918 migrantov; ker je grška obalna straža po navedbah grških oblasti v prvem četrtletju leta 2015 v Egejskem morju rešila 10 445 migrantov;

| C. | ker so italijanske pomorske sile, italijanska obalna straža, italijanska mornarica in nekatere trgovske ladje neutrudno izvajale operacije za reševanje migrantov v nevarnosti v Sredozemlju in jih v šestih dneh od petka, 10. aprila, do četrtka, 16. aprila 2015, rešile okrog deset tisoč; |
| --- | --- |

C.

ker so italijanske pomorske sile, italijanska obalna straža, italijanska mornarica in nekatere trgovske ladje neutrudno izvajale operacije za reševanje migrantov v nevarnosti v Sredozemlju in jih v šestih dneh od petka, 10. aprila, do četrtka, 16. aprila 2015, rešile okrog deset tisoč;

| D. | ker je bilo v okviru zadnje operacije Mare Nostrum, ki je bila namenjena izključno iskanju in reševanju v Sredozemskem morju, v obdobju 364 dni rešenih 150 810 migrantov; ker prve ocene ne kažejo zmanjšanja števila migrantov, ki po tej poti prečkajo Sredozemsko morje; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo v okviru zadnje operacije Mare Nostrum, ki je bila namenjena izključno iskanju in reševanju v Sredozemskem morju, v obdobju 364 dni rešenih 150 810 migrantov; ker prve ocene ne kažejo zmanjšanja števila migrantov, ki po tej poti prečkajo Sredozemsko morje;

| E. | ker tisti, ki skušajo prečkati Sredozemsko morje, večinoma bežijo pred konfliktom in pregonom v Siriji, Iraku, Eritreji, Somaliji in Libiji; ker je pogrešanih in najbrž utopljenih do 700 migrantov, ki so bili nagneteni na lesenem ribiškem čolnu, ki se je blizu libijske obale pozno v soboto, 18. aprila 2015, prevrnil ravno takrat, ko mu je na pomoč hitela portugalska trgovska ladja; ker je po poročilih eden od preživelih italijanske oblasti obvestil o tem, da je bilo na ladji morda kar 950 ljudi; ker se je v začetku tega meseca že zgodila podobna tragedija, v kateri naj bi po poročilih utonilo približno 400 migrantov, ko se je prevrnil lesen ribiški čoln, na katerem je bilo okrog 550 ljudi; |
| --- | --- |

E.

ker tisti, ki skušajo prečkati Sredozemsko morje, večinoma bežijo pred konfliktom in pregonom v Siriji, Iraku, Eritreji, Somaliji in Libiji; ker je pogrešanih in najbrž utopljenih do 700 migrantov, ki so bili nagneteni na lesenem ribiškem čolnu, ki se je blizu libijske obale pozno v soboto, 18. aprila 2015, prevrnil ravno takrat, ko mu je na pomoč hitela portugalska trgovska ladja; ker je po poročilih eden od preživelih italijanske oblasti obvestil o tem, da je bilo na ladji morda kar 950 ljudi; ker se je v začetku tega meseca že zgodila podobna tragedija, v kateri naj bi po poročilih utonilo približno 400 migrantov, ko se je prevrnil lesen ribiški čoln, na katerem je bilo okrog 550 ljudi;

| F. | ker je skupna operacija Triton, ki jo usklajuje Frontex, začela v celoti delovati 1. novembra 2014, njen začetni proračun pa je znašal le 2,9 milijona EUR mesečno, medtem ko je bilo za operacijo Mare Nostrum na voljo več kot 9 milijonov EUR mesečno; ker je bilo od začetka skupne operacije Triton na osrednji sredozemski poti rešenih več kot 24 400 nezakonitih migrantov, od tega skoraj 7860 z uporabo opreme, ki jo sofinancira Frontex; |
| --- | --- |

F.

ker je skupna operacija Triton, ki jo usklajuje Frontex, začela v celoti delovati 1. novembra 2014, njen začetni proračun pa je znašal le 2,9 milijona EUR mesečno, medtem ko je bilo za operacijo Mare Nostrum na voljo več kot 9 milijonov EUR mesečno; ker je bilo od začetka skupne operacije Triton na osrednji sredozemski poti rešenih več kot 24 400 nezakonitih migrantov, od tega skoraj 7860 z uporabo opreme, ki jo sofinancira Frontex;

| G. | ker se tihotapci in trgovci z ljudmi okoriščajo z nezakonito migracijo in ker ogrožajo življenja migrantov zavoljo lastne poslovne koristi, so odgovorni za tisoče smrti in so za EU in države članice resen izziv; ker trgovci z ljudmi s svojimi kriminalnimi dejanji letno ustvarijo 20 milijard EUR dobička; ker so po navedbah Europola organizirane kriminalne skupine, ki aktivno podpirajo prevoz nezakonitih migrantov prek Sredozemskega morja v EU, povezane s trgovino z ljudmi, drogami, orožjem in terorizmom; ker je 17. marca 2015 začela delovati Europolova skupna operacijska skupina Mare za ukrepanje zoper te kriminalne združbe; |
| --- | --- |

G.

ker se tihotapci in trgovci z ljudmi okoriščajo z nezakonito migracijo in ker ogrožajo življenja migrantov zavoljo lastne poslovne koristi, so odgovorni za tisoče smrti in so za EU in države članice resen izziv; ker trgovci z ljudmi s svojimi kriminalnimi dejanji letno ustvarijo 20 milijard EUR dobička; ker so po navedbah Europola organizirane kriminalne skupine, ki aktivno podpirajo prevoz nezakonitih migrantov prek Sredozemskega morja v EU, povezane s trgovino z ljudmi, drogami, orožjem in terorizmom; ker je 17. marca 2015 začela delovati Europolova skupna operacijska skupina Mare za ukrepanje zoper te kriminalne združbe;

| H. | ker regionalna nestabilnost in konflikti vplivajo na množični prihod migrantov in tokove razseljenih oseb ter posledično na število oseb, ki poskušajo priti v EU; ker bo hitro širjenje IS in Daiša na sosednjih konfliktnih območjih na koncu vplivalo na množični pritok migrantov in tokove razseljenih oseb; |
| --- | --- |

H.

ker regionalna nestabilnost in konflikti vplivajo na množični prihod migrantov in tokove razseljenih oseb ter posledično na število oseb, ki poskušajo priti v EU; ker bo hitro širjenje IS in Daiša na sosednjih konfliktnih območjih na koncu vplivalo na množični pritok migrantov in tokove razseljenih oseb;

| 1. | izraža globoko obžalovanje in žalost ob ponovni tragični izgubi življenj na Sredozemskem morju; poziva Evropsko unijo in države članice, naj nadgradijo dosedanje sodelovanje in storijo vse, kar je mogoče, da bi preprečile nadaljnjo izgubo življenj na morju; poziva EU in države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi identificirale trupla in pogrešane osebe ter obvestile svojce; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko obžalovanje in žalost ob ponovni tragični izgubi življenj na Sredozemskem morju; poziva Evropsko unijo in države članice, naj nadgradijo dosedanje sodelovanje in storijo vse, kar je mogoče, da bi preprečile nadaljnjo izgubo življenj na morju; poziva EU in države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi identificirale trupla in pogrešane osebe ter obvestile svojce;

| 2. | poziva EU in države članice, naj dajo na voljo potrebne vire za učinkovito izpolnjevanje obveznosti iskanja in reševanja, da bo torej na voljo dovolj finančnih sredstev; poziva države članice, naj tudi v prihodnje izkazujejo solidarnost in zavezanost, tako da povečajo svoje prispevke v proračun Frontexa in Evropskega azilnega podpornega urada (EASO) ter za njune operacije; se zavezuje, da bo omenjenima agencijama prek proračuna EU in ustreznih skladov dal na voljo sredstva (človeške vire in opremo), potrebna za izpolnjevanje njunih obveznosti; |
| --- | --- |

2.

poziva EU in države članice, naj dajo na voljo potrebne vire za učinkovito izpolnjevanje obveznosti iskanja in reševanja, da bo torej na voljo dovolj finančnih sredstev; poziva države članice, naj tudi v prihodnje izkazujejo solidarnost in zavezanost, tako da povečajo svoje prispevke v proračun Frontexa in Evropskega azilnega podpornega urada (EASO) ter za njune operacije; se zavezuje, da bo omenjenima agencijama prek proračuna EU in ustreznih skladov dal na voljo sredstva (človeške vire in opremo), potrebna za izpolnjevanje njunih obveznosti;

| 3. | ponavlja, da mora odziv EU na nedavne tragične dogodke v Sredozemlju temeljiti na solidarnosti in pravični delitvi odgovornosti, kot določa člen 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter da mora EU sprejeti celovit evropski pristop; ponovno poudarja, da mora EU okrepiti pravično delitev odgovornosti in solidarnost do držav članic, ki sprejmejo absolutno ali sorazmerno največji delež beguncev in prosilcev za azil; |
| --- | --- |

3.

ponavlja, da mora odziv EU na nedavne tragične dogodke v Sredozemlju temeljiti na solidarnosti in pravični delitvi odgovornosti, kot določa člen 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ter da mora EU sprejeti celovit evropski pristop; ponovno poudarja, da mora EU okrepiti pravično delitev odgovornosti in solidarnost do držav članic, ki sprejmejo absolutno ali sorazmerno največji delež beguncev in prosilcev za azil;

| 4. | pozdravlja zavezo Evropskega sveta, da bo povečal financiranje in sredstva za operacijo Triton; poziva EU, naj operaciji Triton določi jasen mandat, da bo lahko povečala svoje območje delovanja in razširila svoj mandat na operacije iskanja in reševanja na ravni EU; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja zavezo Evropskega sveta, da bo povečal financiranje in sredstva za operacijo Triton; poziva EU, naj operaciji Triton določi jasen mandat, da bo lahko povečala svoje območje delovanja in razširila svoj mandat na operacije iskanja in reševanja na ravni EU;

| 5. | poziva k uvedbi zanesljive in stalne evropske humanitarne reševalne operacije, ki bo podobno kot Mare Nostrum delovala na odprtem morju, vse države članice pa bodo zanjo prispevale finančno, z opremo in sredstvi; poziva EU, naj sofinancira takšno operacijo; |
| --- | --- |

5.

poziva k uvedbi zanesljive in stalne evropske humanitarne reševalne operacije, ki bo podobno kot Mare Nostrum delovala na odprtem morju, vse države članice pa bodo zanjo prispevale finančno, z opremo in sredstvi; poziva EU, naj sofinancira takšno operacijo;

| 6. | pozdravlja predlog Evropskega sveta o skupni obdelavi prošenj za azil s pomočjo ekip EASO; poziva Komisijo, naj razširi mandat urada EASO, da bo imel pomembnejšo operativno vlogo pri obdelavi prošenj za azil; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlog Evropskega sveta o skupni obdelavi prošenj za azil s pomočjo ekip EASO; poziva Komisijo, naj razširi mandat urada EASO, da bo imel pomembnejšo operativno vlogo pri obdelavi prošenj za azil;

| 7. | poziva države članice, naj na svojih veleposlaništvih in konzularnih predstavništvih v celoti izkoristijo obstoječe možnosti izdajanja vizumov na podlagi humanitarnih razlogov; v zvezi s tem poudarja, da bi moral Svet resno preučiti možnost, da uporabi direktivo o začasni zaščiti iz leta 2001 ali člen 78(3) PDEU, z obema je namreč določena vzpostavitev solidarnostnega mehanizma v primeru množičnega ali nenadnega prihoda razseljenih oseb; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj na svojih veleposlaništvih in konzularnih predstavništvih v celoti izkoristijo obstoječe možnosti izdajanja vizumov na podlagi humanitarnih razlogov; v zvezi s tem poudarja, da bi moral Svet resno preučiti možnost, da uporabi direktivo o začasni zaščiti iz leta 2001 ali člen 78(3) PDEU, z obema je namreč določena vzpostavitev solidarnostnega mehanizma v primeru množičnega ali nenadnega prihoda razseljenih oseb;

| 8. | poziva države članice, naj več prispevajo k obstoječim programom ponovnega naseljevanja, zlasti tiste države, ki niso prispevale ničesar; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj več prispevajo k obstoječim programom ponovnega naseljevanja, zlasti tiste države, ki niso prispevale ničesar;

| 9. | poziva Komisijo, naj določi zavezujoče kvote za razdelitev prosilcev za azil med vse države članice; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj določi zavezujoče kvote za razdelitev prosilcev za azil med vse države članice;

| 10. | poudarja, da je treba spodbujati politike prostovoljnega vračanja, obenem pa vsem migrantom zagotoviti varstvo pravic ter jim omogočiti varen in zakonit dostop do azilnega sistema EU ob ustreznem spoštovanju načela nevračanja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba spodbujati politike prostovoljnega vračanja, obenem pa vsem migrantom zagotoviti varstvo pravic ter jim omogočiti varen in zakonit dostop do azilnega sistema EU ob ustreznem spoštovanju načela nevračanja;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da sta podpredsednica/visoka predstavnica in latvijsko predsedstvo nemudoma sklicala izredno skupno srečanje ministrov za zunanje zadeve in ministrov za notranje zadeve v Luxembourgu, ter dejstvo, da so države članice nemudoma sklicale izredno zasedanje, da bi našle skupne rešitve za odziv na krizne razmere v Sredozemlju; ugotavlja, da je potekala široka prva razprava o možnostih za reševanje življenj, o boju proti tihotapcem in trgovcem z ljudmi ter o deljeni odgovornosti držav članic pri sprejemu in zaščiti migrantov; poudarja, da morajo države članice sprejeti dodatne obveznosti, ter obžaluje, da se Evropski svet ni dovolj zavzel za vzpostavitev verodostojnega mehanizma za solidarnost, ki bi bil zavezujoč po vsej EU; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da sta podpredsednica/visoka predstavnica in latvijsko predsedstvo nemudoma sklicala izredno skupno srečanje ministrov za zunanje zadeve in ministrov za notranje zadeve v Luxembourgu, ter dejstvo, da so države članice nemudoma sklicale izredno zasedanje, da bi našle skupne rešitve za odziv na krizne razmere v Sredozemlju; ugotavlja, da je potekala široka prva razprava o možnostih za reševanje življenj, o boju proti tihotapcem in trgovcem z ljudmi ter o deljeni odgovornosti držav članic pri sprejemu in zaščiti migrantov; poudarja, da morajo države članice sprejeti dodatne obveznosti, ter obžaluje, da se Evropski svet ni dovolj zavzel za vzpostavitev verodostojnega mehanizma za solidarnost, ki bi bil zavezujoč po vsej EU;

| 12. | vse sodelujoče države članice poziva k hitremu in celovitemu prenosu ter učinkovitemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, saj bi tako zagotovile skupne evropske standarde, vključno s pogoji za sprejem prosilcev azila in spoštovanjem temeljnih pravic, kot jih predvideva veljavna zakonodaja; |
| --- | --- |

12.

vse sodelujoče države članice poziva k hitremu in celovitemu prenosu ter učinkovitemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, saj bi tako zagotovile skupne evropske standarde, vključno s pogoji za sprejem prosilcev azila in spoštovanjem temeljnih pravic, kot jih predvideva veljavna zakonodaja;

| 13. | poziva k tesnejšemu usklajevanju ukrepov EU in držav članic pri odpravi temeljnih vzrokov za migracijo; poudarja, da je potreben celostni pristop EU, ki bo okrepil soodvisnost njenih notranjih in zunanjih politik ter zlasti njene skupne zunanje in varnostne politike, razvojne politike in migracijske politike; poziva h krepitvi sodelovanja EU s partnerskimi državami na Bližnjem vzhodu in v Afriki za spodbujanje demokracije, temeljnih svoboščin in pravic, varnosti in blaginje; |
| --- | --- |

13.

poziva k tesnejšemu usklajevanju ukrepov EU in držav članic pri odpravi temeljnih vzrokov za migracijo; poudarja, da je potreben celostni pristop EU, ki bo okrepil soodvisnost njenih notranjih in zunanjih politik ter zlasti njene skupne zunanje in varnostne politike, razvojne politike in migracijske politike; poziva h krepitvi sodelovanja EU s partnerskimi državami na Bližnjem vzhodu in v Afriki za spodbujanje demokracije, temeljnih svoboščin in pravic, varnosti in blaginje;

| 14. | poziva države članice in tretje države, naj določijo najstrožje možne kazenske sankcije proti trgovini z ljudmi in tihotapstvu, tako iz tujine v EU kot znotraj EU, ter tudi proti posameznikom in skupinam, ki izkoriščajo ranljive migrante v EU, hkrati pa zagotovijo, da posamezniki, ki pomagajo prosilcem azila in plovilom v nevarnosti, ne bodo preganjani; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice in tretje države, naj določijo najstrožje možne kazenske sankcije proti trgovini z ljudmi in tihotapstvu, tako iz tujine v EU kot znotraj EU, ter tudi proti posameznikom in skupinam, ki izkoriščajo ranljive migrante v EU, hkrati pa zagotovijo, da posamezniki, ki pomagajo prosilcem azila in plovilom v nevarnosti, ne bodo preganjani;

| 15. | poziva države članice, naj v boju proti trgovcem z ljudmi in kriminalnim mrežam tihotapcev ter pri odkrivanju in sledenju njihovemu financiranju tesno sodelujejo z Europolom, Frontexom, EASO in Eurojustom ter ugotovijo njihov način delovanja in jim tako preprečijo, da bi služili z ogrožanjem življenj migrantov; poudarja, da je treba poglobiti sodelovanje s tretjimi državami, zlasti sosedami Libije, na področju usposabljanja organov pregona in zagotavljanja informacijskih storitev, kar je nujno za uspešno uničenje tovrstnih kriminalnih mrež; poudarja, da morajo tretje države spoštovati mednarodno pravo glede reševanja življenj na morju ter zagotoviti zaščito beguncev in spoštovanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj v boju proti trgovcem z ljudmi in kriminalnim mrežam tihotapcev ter pri odkrivanju in sledenju njihovemu financiranju tesno sodelujejo z Europolom, Frontexom, EASO in Eurojustom ter ugotovijo njihov način delovanja in jim tako preprečijo, da bi služili z ogrožanjem življenj migrantov; poudarja, da je treba poglobiti sodelovanje s tretjimi državami, zlasti sosedami Libije, na področju usposabljanja organov pregona in zagotavljanja informacijskih storitev, kar je nujno za uspešno uničenje tovrstnih kriminalnih mrež; poudarja, da morajo tretje države spoštovati mednarodno pravo glede reševanja življenj na morju ter zagotoviti zaščito beguncev in spoštovanje temeljnih pravic;

| 16. | poudarja, da je treba odpraviti temeljne vzroke nasilja in nerazvitosti v državah izvora, da bi zajezili tok beguncev in ekonomskih migrantov; s tem v zvezi opozarja, da bi morale biti glavne prednostne naloge vseh vlad v državah izvora, da močno okrepijo strukture upravljanja z izgradnjo uspešnih in vključujočih javnih inštitucij, zagotovijo kapacitete v azilnih sistemih tretjih držav, vzpostavijo pravno državo in se borijo proti endemični korupciji na vseh ravneh ter spodbujajo spoštovanje človekovih pravic in nadaljnjo demokratizacijo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba odpraviti temeljne vzroke nasilja in nerazvitosti v državah izvora, da bi zajezili tok beguncev in ekonomskih migrantov; s tem v zvezi opozarja, da bi morale biti glavne prednostne naloge vseh vlad v državah izvora, da močno okrepijo strukture upravljanja z izgradnjo uspešnih in vključujočih javnih inštitucij, zagotovijo kapacitete v azilnih sistemih tretjih držav, vzpostavijo pravno državo in se borijo proti endemični korupciji na vseh ravneh ter spodbujajo spoštovanje človekovih pravic in nadaljnjo demokratizacijo;

| 17. | ponovno izraža podporo vsem pogajanjem pod vodstvom OZN, katerih cilj je ponovno vzpostaviti demokratično vlado v Libiji, ter zavezanost odločnejšim prizadevanjem za reševanje konfliktov in odpravo nestabilnosti v Libiji in Siriji; poudarja, da je vzpostavitev regionalne stabilnosti na konfliktnih območjih bistvena za omejitev nadaljnjega razseljevanja ljudi; |
| --- | --- |

17.

ponovno izraža podporo vsem pogajanjem pod vodstvom OZN, katerih cilj je ponovno vzpostaviti demokratično vlado v Libiji, ter zavezanost odločnejšim prizadevanjem za reševanje konfliktov in odpravo nestabilnosti v Libiji in Siriji; poudarja, da je vzpostavitev regionalne stabilnosti na konfliktnih območjih bistvena za omejitev nadaljnjega razseljevanja ljudi;

| 18. | opominja, da je namen te resolucije, da se odzove na nedavne tragične dogodke v Sredozemskem morju in na sklepe Evropskega sveta z dne 23. aprila 2015 ter da predlaga nabor nujnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti takoj, pri tem pa upoštevati, da Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pravkar pripravlja poročilo, ki bo vsebovalo srednje- in dolgoročne politične usmeritve Parlamenta o migraciji; |
| --- | --- |

18.

opominja, da je namen te resolucije, da se odzove na nedavne tragične dogodke v Sredozemskem morju in na sklepe Evropskega sveta z dne 23. aprila 2015 ter da predlaga nabor nujnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti takoj, pri tem pa upoštevati, da Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pravkar pripravlja poročilo, ki bo vsebovalo srednje- in dolgoročne politične usmeritve Parlamenta o migraciji;

| 19. | poziva Komisijo, naj pripravi in predstavi ambiciozen evropski program o migraciji, ki bo upošteval vse njene vidike; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj pripravi in predstavi ambiciozen evropski program o migraciji, ki bo upošteval vse njene vidike;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0448.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0105.

---

Četrtek, 30. april 2015

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/51

---

P8_TA(2015)0178

Preganjanje kristjanov po svetu, zlasti v zvezi s pobojem študentov v Keniji, ki ga je izvedla teroristična skupina Al Šabab

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o preganjanju kristjanov po svetu, zlasti v zvezi s pobojem študentov v Keniji, ki ga je izvedla teroristična skupina Al Šabab (2015/2661(RSP))

(2016/C 346/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Keniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Keniji,

| — | ob upoštevanju drugega spremenjenega sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum iz Cotonouja“), zlasti členov 8, 11 in 26, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega spremenjenega sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum iz Cotonouja“), zlasti členov 8, 11 in 26,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 23. novembra 2014 o pokolu 28 civilnih popotnikov in z dne 3. aprila 2015 o pokolu na Univerzi v Garissi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 23. novembra 2014 o pokolu 28 civilnih popotnikov in z dne 3. aprila 2015 o pokolu na Univerzi v Garissi,

| — | ob upoštevanju izjave za novinarje o terorističnem napadu v Garissi v Keniji, ki jo je svet Afriške unije za mir in varnost podal ob svojem 497. zasedanju 9. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za novinarje o terorističnem napadu v Garissi v Keniji, ki jo je svet Afriške unije za mir in varnost podal ob svojem 497. zasedanju 9. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju napada zračnih sil kenijske vojske na oporišča za urjenje Al Šababa v Somaliji kot odziv na pokol na Univerzi v Garissi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napada zračnih sil kenijske vojske na oporišča za urjenje Al Šababa v Somaliji kot odziv na pokol na Univerzi v Garissi,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere in prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju smernic EU o mednarodnem humanitarnem pravu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o mednarodnem humanitarnem pravu,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so v zadnjem terorističnem napadu v kenijskem mestu Garissa napadli mlade, izobraževanje in s tem tudi prihodnost države; ker mladi predstavljajo obete in mir ter bodo v prihodnosti zagotavljali razvoj države; ker je izobraževanje ključnega pomena za boj proti nasilnemu ekstremizmu in fundamentalizmu; |
| --- | --- |

A.

ker so v zadnjem terorističnem napadu v kenijskem mestu Garissa napadli mlade, izobraževanje in s tem tudi prihodnost države; ker mladi predstavljajo obete in mir ter bodo v prihodnosti zagotavljali razvoj države; ker je izobraževanje ključnega pomena za boj proti nasilnemu ekstremizmu in fundamentalizmu;

| B. | ker se je v zadnjih mesecih po svetu izjemno povečalo število napadov na verske manjšine, zlasti kristjane; predvsem džihadistični teroristi v nekaterih delih arabskega sveta kristjane vsak dan ubijajo, pretepajo in aretirajo; |
| --- | --- |

B.

ker se je v zadnjih mesecih po svetu izjemno povečalo število napadov na verske manjšine, zlasti kristjane; predvsem džihadistični teroristi v nekaterih delih arabskega sveta kristjane vsak dan ubijajo, pretepajo in aretirajo;

| C. | ker so kristjani najbolj preganjana verska skupnost; ker je vse bolj očitno, da tovrstna ekstremizem in preganjanje pomembno prispevata k vse pogostejšemu pojavu množičnega preseljevanja; ker je po podatkih vsako leto ubitih več kot 150 000 kristjanov; |
| --- | --- |

C.

ker so kristjani najbolj preganjana verska skupnost; ker je vse bolj očitno, da tovrstna ekstremizem in preganjanje pomembno prispevata k vse pogostejšemu pojavu množičnega preseljevanja; ker je po podatkih vsako leto ubitih več kot 150 000 kristjanov;

| D. | ker je organizacija ISIS/Daiš 15. februarja 2015 v Libiji obglavila 21 egiptovskih koptskih kristjanov; |
| --- | --- |

D.

ker je organizacija ISIS/Daiš 15. februarja 2015 v Libiji obglavila 21 egiptovskih koptskih kristjanov;

| E. | ker so napadalci univerze Garissa namenoma napadli nemuslimane in izpostavili kristjane, ki so jih nato brutalno usmrtili; ker je organizacija Al Šabab odprto in javno priznala, da vodi vojno proti kristjanom v regiji; |
| --- | --- |

E.

ker so napadalci univerze Garissa namenoma napadli nemuslimane in izpostavili kristjane, ki so jih nato brutalno usmrtili; ker je organizacija Al Šabab odprto in javno priznala, da vodi vojno proti kristjanom v regiji;

| F. | ker sta zaščita pravic otrok in mladih ter krepitev veščin, izobraženosti in inovacij nujni za izboljšanje njihovih gospodarskih, družbenih in kulturnih možnosti ter za okrepitev razvoja države; |
| --- | --- |

F.

ker sta zaščita pravic otrok in mladih ter krepitev veščin, izobraženosti in inovacij nujni za izboljšanje njihovih gospodarskih, družbenih in kulturnih možnosti ter za okrepitev razvoja države;

| G. | ker Al Šabab redno napada študente, šole in druge izobraževalne ustanove; ker je med drugim decembra 2009 samomorilski napadalec z bombo na podelitvi diplom študentom medicine v Mogadišu v Somaliji ubil 19 ljudi, oktobra 2011 pa je ta teroristična skupina prevzela odgovornost za bombni napad, ravno tako v Mogadišu, v katerem je umrlo 70 ljudi, med katerimi so bili tudi študenti, ki so na somalijskem ministrstvu za izobraževanje čakali na objavo izpitnih rezultatov; |
| --- | --- |

G.

ker Al Šabab redno napada študente, šole in druge izobraževalne ustanove; ker je med drugim decembra 2009 samomorilski napadalec z bombo na podelitvi diplom študentom medicine v Mogadišu v Somaliji ubil 19 ljudi, oktobra 2011 pa je ta teroristična skupina prevzela odgovornost za bombni napad, ravno tako v Mogadišu, v katerem je umrlo 70 ljudi, med katerimi so bili tudi študenti, ki so na somalijskem ministrstvu za izobraževanje čakali na objavo izpitnih rezultatov;

| H. | ker je v napadu skupine Al Šabab na hotel v Mogadišu 25. marca 2015 življenje izgubilo vsaj 15 ljudi in ker je bil med ubitimi v napadu Jusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, stalni predstavnik Somalije pri Organizaciji združenih narodih v Ženevi v Švici; |
| --- | --- |

H.

ker je v napadu skupine Al Šabab na hotel v Mogadišu 25. marca 2015 življenje izgubilo vsaj 15 ljudi in ker je bil med ubitimi v napadu Jusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, stalni predstavnik Somalije pri Organizaciji združenih narodih v Ženevi v Švici;

| I. | ker so se napadi na civiliste v Keniji pomnožili, odkar so kenijski vojaki oktobra 2011 vstopili v južno Somalijo, da bi s somalijsko vojsko sodelovali v usklajeni operaciji na območju pod nadzorom skupine Al Šabab, potem ko je ta teroristična skupina zajela štiri talce; |
| --- | --- |

I.

ker so se napadi na civiliste v Keniji pomnožili, odkar so kenijski vojaki oktobra 2011 vstopili v južno Somalijo, da bi s somalijsko vojsko sodelovali v usklajeni operaciji na območju pod nadzorom skupine Al Šabab, potem ko je ta teroristična skupina zajela štiri talce;

| J. | ker kenijski vojaki od novembra 2011 sodelujejo v misiji Afriške unije v Somaliji (AMISOM), ki jo je 19. januarja 2007 ustanovil svet za mir in varnost Afriške unije, 20. februarja 2007 pa jo je odobril varnostni svet Združenih narodov (resolucija 1744 (2007)), ki je nedavno Afriški uniji dovolil tudi, da misijo nadaljuje do 30. novembra 2015 (resolucija 2182 (2014)); |
| --- | --- |

J.

ker kenijski vojaki od novembra 2011 sodelujejo v misiji Afriške unije v Somaliji (AMISOM), ki jo je 19. januarja 2007 ustanovil svet za mir in varnost Afriške unije, 20. februarja 2007 pa jo je odobril varnostni svet Združenih narodov (resolucija 1744 (2007)), ki je nedavno Afriški uniji dovolil tudi, da misijo nadaljuje do 30. novembra 2015 (resolucija 2182 (2014));

| K. | ker je k boju proti teroristični skupini Al Šabab največ prispevala etiopska vojska, v nekoliko manjši meri pa tudi ugandska; |
| --- | --- |

K.

ker je k boju proti teroristični skupini Al Šabab največ prispevala etiopska vojska, v nekoliko manjši meri pa tudi ugandska;

| L. | ker je skupina Al Šabab vzpostavila stike z drugimi islamističnimi skupinami v Afriki, kot sta Boko Haram v Nigeriji in Al Kajda v islamskem Magrebu; |
| --- | --- |

L.

ker je skupina Al Šabab vzpostavila stike z drugimi islamističnimi skupinami v Afriki, kot sta Boko Haram v Nigeriji in Al Kajda v islamskem Magrebu;

| M. | ker teroristična skupina Al Šabab redno bombardira in ubija pretežno civiliste v Somaliji, pa tudi v sosednjih državah, na primer v Kampali v Ugandi julija 2010, še bistveno pogosteje pa v Keniji, kjer so bili mednarodne pozornosti deležni zgolj večji napadi, manjši pa so vsakodneven pojav; |
| --- | --- |

M.

ker teroristična skupina Al Šabab redno bombardira in ubija pretežno civiliste v Somaliji, pa tudi v sosednjih državah, na primer v Kampali v Ugandi julija 2010, še bistveno pogosteje pa v Keniji, kjer so bili mednarodne pozornosti deležni zgolj večji napadi, manjši pa so vsakodneven pojav;

| N. | ker je skupina Al Šabab prevzela odgovornost za napade na vasi Hindi, Gamba, Lamu in Tana River na kenijski obali julija 2014, v katerih je bilo ubitih več kot 100 ljudi, in za dva napada v občini Mandela proti koncu leta 2014, v katerih je bilo ubitih 64 ljudi; |
| --- | --- |

N.

ker je skupina Al Šabab prevzela odgovornost za napade na vasi Hindi, Gamba, Lamu in Tana River na kenijski obali julija 2014, v katerih je bilo ubitih več kot 100 ljudi, in za dva napada v občini Mandela proti koncu leta 2014, v katerih je bilo ubitih 64 ljudi;

| O. | ker je kenijska vlada po napadu na Univerzo v Garissi zagrozila Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR), da bo v treh mesecih zaprla begunsko taborišče Dadaab; ker je UNHCR posvaril da bi to imelo „skrajne humanitarne in praktične posledice“; ker Konvencija OZN o beguncih prepoveduje prisilno vračanje beguncev na območja, kjer bi bila ogrožena njihova življenja ali svoboda; |
| --- | --- |

O.

ker je kenijska vlada po napadu na Univerzo v Garissi zagrozila Uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR), da bo v treh mesecih zaprla begunsko taborišče Dadaab; ker je UNHCR posvaril da bi to imelo „skrajne humanitarne in praktične posledice“; ker Konvencija OZN o beguncih prepoveduje prisilno vračanje beguncev na območja, kjer bi bila ogrožena njihova življenja ali svoboda;

| P. | ker afriške rezervne enote (African Standby Force – ASF) še niso operativne in ker je EU izrazila pripravljenost, da v okviru svoje varnostne strategije za Afriko podpre afriške zmogljivosti za ohranjanje miru; |
| --- | --- |

P.

ker afriške rezervne enote (African Standby Force – ASF) še niso operativne in ker je EU izrazila pripravljenost, da v okviru svoje varnostne strategije za Afriko podpre afriške zmogljivosti za ohranjanje miru;

| Q. | ker v skladu s členom 11 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU „Ukrepi na področju vzpostavljanja miru ter preprečevanja in reševanja konfliktov zajemajo zlasti podporo uravnoteženju političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih priložnosti med vsemi deli družbe, krepitvi demokratične legitimnosti in učinkovitosti vodenja, vzpostavitvi učinkovitih mehanizmov za mirno spravo med interesnimi skupinami, [...] premostitvi ločnic med različnimi deli družbe, pa tudi podporo dejavni in organizirani civilni družbi“; |
| --- | --- |

Q.

ker v skladu s členom 11 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU „Ukrepi na področju vzpostavljanja miru ter preprečevanja in reševanja konfliktov zajemajo zlasti podporo uravnoteženju političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih priložnosti med vsemi deli družbe, krepitvi demokratične legitimnosti in učinkovitosti vodenja, vzpostavitvi učinkovitih mehanizmov za mirno spravo med interesnimi skupinami, [...] premostitvi ločnic med različnimi deli družbe, pa tudi podporo dejavni in organizirani civilni družbi“;

| 1. | najodločneje obsoja načrtovani teroristični napad v Garissi 2. aprila 2015, ki ga je izvedla skupina Al Šabab in v katerem je bilo ubitih 147 mladih, nedolžnih študentov ter ranjenih 79 oseb; odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic, zlasti kadar ljudje izgubijo življenje zaradi svoje veroizpovedi, prepričanja ali etničnega porekla; |
| --- | --- |

1.

najodločneje obsoja načrtovani teroristični napad v Garissi 2. aprila 2015, ki ga je izvedla skupina Al Šabab in v katerem je bilo ubitih 147 mladih, nedolžnih študentov ter ranjenih 79 oseb; odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic, zlasti kadar ljudje izgubijo življenje zaradi svoje veroizpovedi, prepričanja ali etničnega porekla;

| 2. | ponovno obsoja napade, ki jih je skupina Al Šabab izvedla poleti 2014 v več obalnih kenijskih vaseh, tudi Mpeketoni, kjer je bilo usmrčenih 50 ljudi; odločno obsoja napad na nakupovalno središče Westgate v Nairobiju 24. septembra 2013, po katerem je bilo odkritih 67 trupel; obsoja napad skupine Al Šabab 25. marca 2015 v Mogadišu, v katerem je izgubil življenje veleposlanik Jusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, stalni predstavnik Somalije pri Organizaciji združenih narodov v Ženevi; |
| --- | --- |

2.

ponovno obsoja napade, ki jih je skupina Al Šabab izvedla poleti 2014 v več obalnih kenijskih vaseh, tudi Mpeketoni, kjer je bilo usmrčenih 50 ljudi; odločno obsoja napad na nakupovalno središče Westgate v Nairobiju 24. septembra 2013, po katerem je bilo odkritih 67 trupel; obsoja napad skupine Al Šabab 25. marca 2015 v Mogadišu, v katerem je izgubil življenje veleposlanik Jusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, stalni predstavnik Somalije pri Organizaciji združenih narodov v Ženevi;

| 3. | izreka sožalje družinam žrtev ter ljudstvu in vladi Republike Kenije; stoji ob strani kenijskemu narodu, ki se spoprijema s to obsojanja vredno agresijo; |
| --- | --- |

3.

izreka sožalje družinam žrtev ter ljudstvu in vladi Republike Kenije; stoji ob strani kenijskemu narodu, ki se spoprijema s to obsojanja vredno agresijo;

| 4. | spominja, da je svoboda veroizpovedi temeljna pravica in odločno obsoja vse oblike nasilja in diskriminacije na podlagi vere; |
| --- | --- |

4.

spominja, da je svoboda veroizpovedi temeljna pravica in odločno obsoja vse oblike nasilja in diskriminacije na podlagi vere;

| 5. | obsoja nedavne napade na skupnosti kristjanov v različnih državah, zlasti to, da je bilo 12 kristjanov vrženih v morje med nedavnim prečkanjem morja iz Libije, in pokol 30 etiopskih kristjanov 19. aprila 2015, ter izraža solidarnost z družinami žrtev; |
| --- | --- |

5.

obsoja nedavne napade na skupnosti kristjanov v različnih državah, zlasti to, da je bilo 12 kristjanov vrženih v morje med nedavnim prečkanjem morja iz Libije, in pokol 30 etiopskih kristjanov 19. aprila 2015, ter izraža solidarnost z družinami žrtev;

| 6. | izraža globoko zaskrbljenost, ker storilci terorističnih dejanj na več koncih sveta zlorabljajo religijo in ker so vedno pogostejši primeri nestrpnosti, zatiranja in nasilja v odnosu do kristjanov, zlasti v nekaterih delih arabskega sveta; obsoja uporabo religije kot pretveze v različnih konfliktih; obsoja vse pogostejše napade na cerkve po svetu, zlasti napad v Pakistanu 15. marca 2015, v katerem je bilo ubitih 14 ljudi; ostro obsoja zaprtje, izginotje, mučenje, zasužnjevanje in javno usmrtitev kristjanov v Severni Koreji; potrjuje in podpira neodtujljivo pravico vseh verskih in etničnih manjšin, ki živijo v Iraku in Siriji, vključno s kristjani, da še naprej dostojno, enakopravno in varno živijo v svojih zgodovinskih in tradicionalnih domovinah; ugotavlja, da so pripadniki različnih verskih skupnosti v tej regiji stoletja sobivali; |
| --- | --- |

6.

izraža globoko zaskrbljenost, ker storilci terorističnih dejanj na več koncih sveta zlorabljajo religijo in ker so vedno pogostejši primeri nestrpnosti, zatiranja in nasilja v odnosu do kristjanov, zlasti v nekaterih delih arabskega sveta; obsoja uporabo religije kot pretveze v različnih konfliktih; obsoja vse pogostejše napade na cerkve po svetu, zlasti napad v Pakistanu 15. marca 2015, v katerem je bilo ubitih 14 ljudi; ostro obsoja zaprtje, izginotje, mučenje, zasužnjevanje in javno usmrtitev kristjanov v Severni Koreji; potrjuje in podpira neodtujljivo pravico vseh verskih in etničnih manjšin, ki živijo v Iraku in Siriji, vključno s kristjani, da še naprej dostojno, enakopravno in varno živijo v svojih zgodovinskih in tradicionalnih domovinah; ugotavlja, da so pripadniki različnih verskih skupnosti v tej regiji stoletja sobivali;

| 7. | poziva institucije EU, naj ravnajo v skladu s svojimi obveznostmi iz člena 17 PDEU, kar zadeva ohranjanje odprtega, preglednega in rednega dialoga s cerkvami ter verskimi, filozofskimi in neverskimi organizacijami, da bi v okviru EU zagotovile prednostno obravnavo vprašanja preganjanja kristjanov in drugih verskih skupnosti; |
| --- | --- |

7.

poziva institucije EU, naj ravnajo v skladu s svojimi obveznostmi iz člena 17 PDEU, kar zadeva ohranjanje odprtega, preglednega in rednega dialoga s cerkvami ter verskimi, filozofskimi in neverskimi organizacijami, da bi v okviru EU zagotovile prednostno obravnavo vprašanja preganjanja kristjanov in drugih verskih skupnosti;

| 8. | obsoja, da se organizacija ISIS/Daiš v Siriji in Iraku sklicuje na stari zakon (pakt dhimmi), da bi na podlagi vere od kristjanov izsilila plačilo davkov in uvedla omejitve, pri tem pa jim grozi s smrtjo; |
| --- | --- |

8.

obsoja, da se organizacija ISIS/Daiš v Siriji in Iraku sklicuje na stari zakon (pakt dhimmi), da bi na podlagi vere od kristjanov izsilila plačilo davkov in uvedla omejitve, pri tem pa jim grozi s smrtjo;

| 9. | ponovno izraža solidarnost z vsemi kristjani, ki jih preganjajo v različnih delih Afrike, še zlasti glede na nedavna grozodejstva v Libiji, Nigeriji in Sudanu; |
| --- | --- |

9.

ponovno izraža solidarnost z vsemi kristjani, ki jih preganjajo v različnih delih Afrike, še zlasti glede na nedavna grozodejstva v Libiji, Nigeriji in Sudanu;

| 10. | obsoja in zavrača vsako napačno razlago sporočila Islama, na podlagi katere se želi ustvariti nasilno, kruto, totalitarno, zatirajočo in ekspanzivno ideologijo, ki daje legitimnost iztrebljanju krščanskih manjšin; poziva muslimanske voditelje, naj v celoti obsodijo vse teroristične napade, tudi tiste, ki imajo za cilj verske skupnosti in manjšine, zlasti kristjane; |
| --- | --- |

10.

obsoja in zavrača vsako napačno razlago sporočila Islama, na podlagi katere se želi ustvariti nasilno, kruto, totalitarno, zatirajočo in ekspanzivno ideologijo, ki daje legitimnost iztrebljanju krščanskih manjšin; poziva muslimanske voditelje, naj v celoti obsodijo vse teroristične napade, tudi tiste, ki imajo za cilj verske skupnosti in manjšine, zlasti kristjane;

| 11. | poziva, naj se opravi temeljita, hitra, nepristranska in učinkovita preiskava, da se odkrijejo odgovorni in pred sodišče privedejo storilci, organizatorji, financerji in sponzorji teh obsojanja vrednih terorističnih dejanj; |
| --- | --- |

11.

poziva, naj se opravi temeljita, hitra, nepristranska in učinkovita preiskava, da se odkrijejo odgovorni in pred sodišče privedejo storilci, organizatorji, financerji in sponzorji teh obsojanja vrednih terorističnih dejanj;

| 12. | priznava, da je treba resnični odziv organizirati v povezavi z usklajenimi ukrepi z drugimi afriškimi državami, ter poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Svet, naj ogrožanje varnosti in teroristične grožnje v tem delu sveta obravnavata v sodelovanju z Afriško unijo in s podpiranjem njenih izjemno pomembnih prizadevanj, da se proti skupini Al Šabab bori z misijo AMISOM; poziva Evropsko unijo, naj odločno podpre izvajanje mehanizmov na ravni celine in regionalnih mehanizmov za reševanje sporov, zlasti afriške rezervne enote; |
| --- | --- |

12.

priznava, da je treba resnični odziv organizirati v povezavi z usklajenimi ukrepi z drugimi afriškimi državami, ter poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Svet, naj ogrožanje varnosti in teroristične grožnje v tem delu sveta obravnavata v sodelovanju z Afriško unijo in s podpiranjem njenih izjemno pomembnih prizadevanj, da se proti skupini Al Šabab bori z misijo AMISOM; poziva Evropsko unijo, naj odločno podpre izvajanje mehanizmov na ravni celine in regionalnih mehanizmov za reševanje sporov, zlasti afriške rezervne enote;

| 13. | poziva kenijsko vlado, naj prevzame odgovornost in naj se loti vprašanja nasilja skupine Al Šabab in njegovih dejanskih vzrokov; meni, da je mogoče varnost zagotoviti le, če se ustrezno odpravijo razkoli v kenijski politični in civilni družbi ter regionalna razvojna neravnotežja; meni, da je pozen odziv policijskih sil vreden obžalovanja; še posebej poziva vlado, naj terorističnih napadov ne uporabi kot pretvezo za omejevanje državljanskih svoboščin; poziva kenijske oblasti, naj svojo strategijo boja proti terorizmu utemeljijo na pravni državi in spoštovanju temeljnih pravic; vztraja, da je potreben demokratični in sodni nadzor protiteroristične politike; |
| --- | --- |

13.

poziva kenijsko vlado, naj prevzame odgovornost in naj se loti vprašanja nasilja skupine Al Šabab in njegovih dejanskih vzrokov; meni, da je mogoče varnost zagotoviti le, če se ustrezno odpravijo razkoli v kenijski politični in civilni družbi ter regionalna razvojna neravnotežja; meni, da je pozen odziv policijskih sil vreden obžalovanja; še posebej poziva vlado, naj terorističnih napadov ne uporabi kot pretvezo za omejevanje državljanskih svoboščin; poziva kenijske oblasti, naj svojo strategijo boja proti terorizmu utemeljijo na pravni državi in spoštovanju temeljnih pravic; vztraja, da je potreben demokratični in sodni nadzor protiteroristične politike;

| 14. | poziva kenijske oblasti, naj preprečijo vsakršno ločevanje med verami in povezovanje muslimanske skupnosti s skupino Al Šabab ter naj sprejmejo ukrepe za ohranitev enotnosti države v korist družbeni in gospodarski rasti ter stabilnosti in za ohranitev dostojanstva in človekovih pravic prebivalcev; poziva kenijsko vlado, vodje opozicije in verske voditelje, naj rešijo vprašanja zgodovinskih krivic – socialne izključenosti, razlik med regijami v državi in institucionalne diskriminacije – ter naj zagotovijo, da bodo protiteroristične operacije usmerjene le proti storilcem, ne proti širšim etničnim in verskim skupnostim; |
| --- | --- |

14.

poziva kenijske oblasti, naj preprečijo vsakršno ločevanje med verami in povezovanje muslimanske skupnosti s skupino Al Šabab ter naj sprejmejo ukrepe za ohranitev enotnosti države v korist družbeni in gospodarski rasti ter stabilnosti in za ohranitev dostojanstva in človekovih pravic prebivalcev; poziva kenijsko vlado, vodje opozicije in verske voditelje, naj rešijo vprašanja zgodovinskih krivic – socialne izključenosti, razlik med regijami v državi in institucionalne diskriminacije – ter naj zagotovijo, da bodo protiteroristične operacije usmerjene le proti storilcem, ne proti širšim etničnim in verskim skupnostim;

| 15. | opozarja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice na njihovo zavezo iz akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, sprejetega junija 2012, da bodo zagotovile obravnavo vprašanja človekovih pravic v vseh oblikah pogovorov s tretjimi državami o boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

15.

opozarja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice na njihovo zavezo iz akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, sprejetega junija 2012, da bodo zagotovile obravnavo vprašanja človekovih pravic v vseh oblikah pogovorov s tretjimi državami o boju proti terorizmu;

| 16. | poziva EU, naj v Keniji izvaja program misije usposabljanja ter kenijski vojski in policiji zagotovi sodobno opremo in z njima sodeluje ter ju usposobi za boj proti terorizmu in za preprečevanje širjenja skupine Al Šabab; |
| --- | --- |

16.

poziva EU, naj v Keniji izvaja program misije usposabljanja ter kenijski vojski in policiji zagotovi sodobno opremo in z njima sodeluje ter ju usposobi za boj proti terorizmu in za preprečevanje širjenja skupine Al Šabab;

| 17. | poziva kenijsko vlado, naj si po najboljših močeh prizadeva za upoštevanje pravne države, človekovih pravic, demokratičnih načel in temeljnih svoboščin, in poziva EU, naj svoje mednarodne partnerje vodi v to smer in skupaj z njimi zbere finančni prispevek za okrepitev obstoječih programov upravljanja, da se zagotovi nacionalna varnost ter da se v državo in regijo prineseta mir in stabilnost; vztraja, da se je treba z nasiljem skupine Al Šabab, ki se vedno bolj zaostruje, soočiti v sodelovanju s sosednjimi državami; poziva EU, naj za to zagotovi vso potrebno finančno, logistično in strokovno podporo, vključno z možnostjo dostopa do mirovne pomoči za Afriko in instrumentov EU za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

17.

poziva kenijsko vlado, naj si po najboljših močeh prizadeva za upoštevanje pravne države, človekovih pravic, demokratičnih načel in temeljnih svoboščin, in poziva EU, naj svoje mednarodne partnerje vodi v to smer in skupaj z njimi zbere finančni prispevek za okrepitev obstoječih programov upravljanja, da se zagotovi nacionalna varnost ter da se v državo in regijo prineseta mir in stabilnost; vztraja, da se je treba z nasiljem skupine Al Šabab, ki se vedno bolj zaostruje, soočiti v sodelovanju s sosednjimi državami; poziva EU, naj za to zagotovi vso potrebno finančno, logistično in strokovno podporo, vključno z možnostjo dostopa do mirovne pomoči za Afriko in instrumentov EU za krizno upravljanje;

| 18. | poziva kenijske varnostne sile, naj zagotovijo zakonit odziv v boju proti terorističnim grožnjam; poziva kenijsko vlado, naj v skladu z mednarodnim pravom zagotovi varnost in zaščito begunskih taborišč na svojem ozemlju; |
| --- | --- |

18.

poziva kenijske varnostne sile, naj zagotovijo zakonit odziv v boju proti terorističnim grožnjam; poziva kenijsko vlado, naj v skladu z mednarodnim pravom zagotovi varnost in zaščito begunskih taborišč na svojem ozemlju;

| 19. | poudarja, da se mednarodni terorizem financira z nezakonitim pranjem denarja, odkupninami, izsiljevanjem, preprodajo drog in korupcijo; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami pri izmenjavi obveščevalnih podatkov, poveznih s pranjem denarja in financiranjem terorizma; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da se mednarodni terorizem financira z nezakonitim pranjem denarja, odkupninami, izsiljevanjem, preprodajo drog in korupcijo; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami pri izmenjavi obveščevalnih podatkov, poveznih s pranjem denarja in financiranjem terorizma;

| 20. | ponovno izraža podporo vsem pobudam, katerih cilj je spodbujanje dialoga in vzajemnega spoštovanja med verskimi in drugimi skupnostmi; poziva verske oblasti, naj se zavzemajo za strpnost in dajejo pobude proti sovraštvu ter nasilnemu in skrajnemu radikalizmu; |
| --- | --- |

20.

ponovno izraža podporo vsem pobudam, katerih cilj je spodbujanje dialoga in vzajemnega spoštovanja med verskimi in drugimi skupnostmi; poziva verske oblasti, naj se zavzemajo za strpnost in dajejo pobude proti sovraštvu ter nasilnemu in skrajnemu radikalizmu;

| 21. | obsoja dejstvo, da so teroristični napadi usmerjeni proti izobraževalnim ustanovam in poslopjem, saj gre za ogrožanje izobraževanja in dostojanstva vseh državljanov, povzroča pa tudi nezaupanje in razkol med skupnostmi; spominja, da so džihadisti teroristične skupine Boko Haram lani v nigerijskem mestu Chibok ugrabili krščanske deklice, ki so nato izginile, kar je poželo obsodbe po vsem svetu; |
| --- | --- |

21.

obsoja dejstvo, da so teroristični napadi usmerjeni proti izobraževalnim ustanovam in poslopjem, saj gre za ogrožanje izobraževanja in dostojanstva vseh državljanov, povzroča pa tudi nezaupanje in razkol med skupnostmi; spominja, da so džihadisti teroristične skupine Boko Haram lani v nigerijskem mestu Chibok ugrabili krščanske deklice, ki so nato izginile, kar je poželo obsodbe po vsem svetu;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi Kenije, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj (IGAD), generalnemu sekretarju in generalni skupščini Organizacije združenih narodov in sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi Kenije, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj (IGAD), generalnemu sekretarju in generalni skupščini Organizacije združenih narodov in sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/55

---

P8_TA(2015)0179

Uničene kulturne znamenitosti po akcijah organizacije ISIS/Daiš

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o uničenih kulturnih znamenitostih po akcijah organizacije ISIS/Daiš (2015/2649(RSP))

(2016/C 346/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor Svetu in Komisiji o uničenih kulturnih znamenitostih v Siriji in Iraku, ki jih je zakrivil ISIS/Daiš O-000031/2015 – B8-0115/2015 in O000032/2015 – B8-0116/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor Svetu in Komisiji o uničenih kulturnih znamenitostih v Siriji in Iraku, ki jih je zakrivil ISIS/Daiš O-000031/2015 – B8-0115/2015 in O000032/2015 – B8-0116/2015),

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da je dejavnost Unije namenjena spodbujanju sodelovanja med državami članicami, med drugim na področju ohranjanja in varstva kulturne dediščine evropskega pomena, ter da Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da je dejavnost Unije namenjena spodbujanju sodelovanja med državami članicami, med drugim na področju ohranjanja in varstva kulturne dediščine evropskega pomena, ter da Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 116/2009 z dne 18. decembra 2008 o izvozu predmetov kulturne dediščine (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 116/2009 z dne 18. decembra 2008 o izvozu predmetov kulturne dediščine (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 z dne 7. julija 2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2465/96 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 z dne 7. julija 2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2465/96 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1332/2013 z dne 13. decembra 2013, ki spreminja Uredbo (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (3), sprejeto na osnovi Sklepa Sveta 2013/760/SZVP z dne 13. decembra 2013 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (4), ter zlasti člena 11c te uredbe o uvozu, izvozu in prenosu predmetov sirske kulturne dediščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1332/2013 z dne 13. decembra 2013, ki spreminja Uredbo (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (3), sprejeto na osnovi Sklepa Sveta 2013/760/SZVP z dne 13. decembra 2013 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (4), ter zlasti člena 11c te uredbe o uvozu, izvozu in prenosu predmetov sirske kulturne dediščine,

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2001/555/SZVP z dne 20. julija 2001 o ustanovitvi Satelitskega centra Evropske unije (5), kot je bil spremenjen s Skupnim ukrepom Sveta 2009/834/SZVP (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2001/555/SZVP z dne 20. julija 2001 o ustanovitvi Satelitskega centra Evropske unije (5), kot je bil spremenjen s Skupnim ukrepom Sveta 2009/834/SZVP (6),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta iz oktobra 2012 o vzpostavitvi neuradne mreže organov pregona in strokovnjakov, pristojnih na področju predmetov kulturne dediščine (EU CULTNET) (14232/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta iz oktobra 2012 o vzpostavitvi neuradne mreže organov pregona in strokovnjakov, pristojnih na področju predmetov kulturne dediščine (EU CULTNET) (14232/2012),

| — | ob upoštevanju drugega protokola k Haaški konvenciji iz leta 1954 o varstvu kulturnih dobrin v primeru oboroženega spopada iz leta 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega protokola k Haaški konvenciji iz leta 1954 o varstvu kulturnih dobrin v primeru oboroženega spopada iz leta 1999,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih z dne 14. novembra 1970, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih z dne 14. novembra 1970,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine z dne 16. novembra 1972, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine z dne 16. novembra 1972,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o varovanju nesnovne kulturne dediščine z dne 17. oktobra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o varovanju nesnovne kulturne dediščine z dne 17. oktobra 2003,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov z dne 20. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov z dne 20. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 2199 z dne 12. februarja 2015 o grožnjah mednarodnemu miru in varnosti, ki jih povzročajo teroristična dejanja Al Kaide (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 2199 z dne 12. februarja 2015 o grožnjah mednarodnemu miru in varnosti, ki jih povzročajo teroristična dejanja Al Kaide (7),

| — | ob upoštevanju Beneške listine o ohranjanju in obnovi spomenikov in spomeniških območij iz leta 1964, ki je mednarodni okvir za ohranjanje in obnovo starih zgradb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Beneške listine o ohranjanju in obnovi spomenikov in spomeniških območij iz leta 1964, ki je mednarodni okvir za ohranjanje in obnovo starih zgradb,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetega 17. julija 1998, zlasti člena 8(2)(b)(ix), ki naklepne napade na zgradbe, namenjene veri, izobraževanju, umetnosti, znanosti ali dobrodelni dejavnosti, zgodovinske spomenike, bolnišnice in kraje, kjer se zbirajo bolniki in ranjenci, če ti objekti niso vojaški cilji, označuje kot vojno hudodelstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetega 17. julija 1998, zlasti člena 8(2)(b)(ix), ki naklepne napade na zgradbe, namenjene veri, izobraževanju, umetnosti, znanosti ali dobrodelni dejavnosti, zgodovinske spomenike, bolnišnice in kraje, kjer se zbirajo bolniki in ranjenci, če ti objekti niso vojaški cilji, označuje kot vojno hudodelstvo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (8) z dne 12. marca 2015, ki v odstavku 211 pravi, da je treba dejanja namenskega uničevanja kulturne in umetnostne dediščine, kar se trenutno dogaja v Iraku in Siriji, kazensko preganjati kot vojno hudodelstvo in hudodelstvo zoper človečnost; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (8) z dne 12. marca 2015, ki v odstavku 211 pravi, da je treba dejanja namenskega uničevanja kulturne in umetnostne dediščine, kar se trenutno dogaja v Iraku in Siriji, kazensko preganjati kot vojno hudodelstvo in hudodelstvo zoper človečnost;

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 6. februarja 2015 o sestavnih delih regionalne strategije EU za Sirijo in Irak ter grožnji Daiša, (JOIN(2015)0002), v katerem Komisija ter podpredsednica Komisija/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko priznavata, da je uničevanje in plenjenje kulturne dediščine resen problem pri obvladovanju krize v Siriji in Iraku ter da je Daiš velika grožnja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 6. februarja 2015 o sestavnih delih regionalne strategije EU za Sirijo in Irak ter grožnji Daiša, (JOIN(2015)0002), v katerem Komisija ter podpredsednica Komisija/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko priznavata, da je uničevanje in plenjenje kulturne dediščine resen problem pri obvladovanju krize v Siriji in Iraku ter da je Daiš velika grožnja,

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so skupine skrajnežev, povezane zlasti z Islamsko državo v Iraku in Siriji (ISIS/Daiš), v nedavnih akcijah namensko uničevale številna območja arheološke, verske in kulturne dediščine v Siriji in Iraku ter ker je generalna direktorica Unesca Irina Bokova te sistematične napade na kulturno dediščino označila za kulturno čiščenje; |
| --- | --- |

A.

ker so skupine skrajnežev, povezane zlasti z Islamsko državo v Iraku in Siriji (ISIS/Daiš), v nedavnih akcijah namensko uničevale številna območja arheološke, verske in kulturne dediščine v Siriji in Iraku ter ker je generalna direktorica Unesca Irina Bokova te sistematične napade na kulturno dediščino označila za kulturno čiščenje;

| B. | ker izraz kulturno čiščenje po Unescu pomeni naklepno strategijo, katere namen je uničiti kulturno raznolikost, in sicer tako, da je namerno uperjena zoper posameznike na podlagi njihove kulturne, etnične ali verske pripadnosti, obenem z namenskimi napadi na njihove verske, spominske in izobraževalne objekte, ter ker se strategija kulturnega čiščenja, ki smo ji priča v Iraku in Siriji, kaže v napadih na kulturno dediščino, tako na njen fizični, snovni in zgrajeni kulturni izraz, kot so spomeniki in zgradbe, kot tudi na manjšine in nesnovni kulturni izraz, kot so običaji, tradicije in prepričanje (9); |
| --- | --- |

B.

ker izraz kulturno čiščenje po Unescu pomeni naklepno strategijo, katere namen je uničiti kulturno raznolikost, in sicer tako, da je namerno uperjena zoper posameznike na podlagi njihove kulturne, etnične ali verske pripadnosti, obenem z namenskimi napadi na njihove verske, spominske in izobraževalne objekte, ter ker se strategija kulturnega čiščenja, ki smo ji priča v Iraku in Siriji, kaže v napadih na kulturno dediščino, tako na njen fizični, snovni in zgrajeni kulturni izraz, kot so spomeniki in zgradbe, kot tudi na manjšine in nesnovni kulturni izraz, kot so običaji, tradicije in prepričanje (9);

| C. | ker nekatera dejanja uničevanja kulturne dediščine pod določenimi pogoji štejejo za hudodelstvo zoper človečnost (10); ker je mogoče ta dejanja, še posebej če so uperjena zoper pripadnike verske ali etnične skupine, enačiti z zločinom preganjanja, kot je določen členu 7 (1)(h) statuta Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

C.

ker nekatera dejanja uničevanja kulturne dediščine pod določenimi pogoji štejejo za hudodelstvo zoper človečnost (10); ker je mogoče ta dejanja, še posebej če so uperjena zoper pripadnike verske ali etnične skupine, enačiti z zločinom preganjanja, kot je določen členu 7 (1)(h) statuta Mednarodnega kazenskega sodišča;

| D. | ker uničevanje območij in objektov kulturne in zgodovinske dediščine ni novo in se ne izvaja samo v Iraku in Siriji; ker je po mnenju Unesca kulturna dediščina pomemben del kulturne identitete skupnosti, skupin in posameznikov ter socialne kohezije, torej lahko ima njeno namerno uničevanje negativne posledice za človekovo dostojanstvo in človekove pravice (11), poudarja, da se po navedbah Unesca in drugih izkupiček od blaga, ki ga ISIS/Daiš zapleni pri napadih na kulturne in verske spomenike in nato pretihotapi, uporabi za dodatno financiranje terorističnih dejavnosti ISIS/Daiša, zaradi česar se umetnine in predmeti kulturne dediščine spreminjajo v vojaško orožje; |
| --- | --- |

D.

ker uničevanje območij in objektov kulturne in zgodovinske dediščine ni novo in se ne izvaja samo v Iraku in Siriji; ker je po mnenju Unesca kulturna dediščina pomemben del kulturne identitete skupnosti, skupin in posameznikov ter socialne kohezije, torej lahko ima njeno namerno uničevanje negativne posledice za človekovo dostojanstvo in človekove pravice (11), poudarja, da se po navedbah Unesca in drugih izkupiček od blaga, ki ga ISIS/Daiš zapleni pri napadih na kulturne in verske spomenike in nato pretihotapi, uporabi za dodatno financiranje terorističnih dejavnosti ISIS/Daiša, zaradi česar se umetnine in predmeti kulturne dediščine spreminjajo v vojaško orožje;

| E. | ker je Unesco z drugimi strateškimi partnerji 1. marca 2014 s finančno pomočjo EU začel izvajati triletni projekt, imenovan Nujna ohranitev sirske dediščine, katerega namen je zlasti zagotoviti nujno zaščito sirske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

E.

ker je Unesco z drugimi strateškimi partnerji 1. marca 2014 s finančno pomočjo EU začel izvajati triletni projekt, imenovan Nujna ohranitev sirske dediščine, katerega namen je zlasti zagotoviti nujno zaščito sirske kulturne dediščine;

| F. | ker je Evropska unija ratificirala konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je bila sprejeta 20. oktobra 2005 in je prvi mednarodni instrument, ki priznava, da imajo predmeti kulturne dediščine dvojno, ekonomsko in kulturno naravo ter jih zato ni mogoče obravnavati le z vidika njihove komercialne vrednosti; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropska unija ratificirala konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je bila sprejeta 20. oktobra 2005 in je prvi mednarodni instrument, ki priznava, da imajo predmeti kulturne dediščine dvojno, ekonomsko in kulturno naravo ter jih zato ni mogoče obravnavati le z vidika njihove komercialne vrednosti;

| G. | ker sta konvencija Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza predmetov kulturne dediščine ter prenosa lastninske pravice na njih, podpisana 17. novembra 1970, in konvencija Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine, podpisana 24. junija 1995, bistvena instrumenta za večjo zaščito svetovne kulturne dediščine; |
| --- | --- |

G.

ker sta konvencija Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza predmetov kulturne dediščine ter prenosa lastninske pravice na njih, podpisana 17. novembra 1970, in konvencija Unidroita o ukradenih ali nezakonito izvoženih predmetih kulturne dediščine, podpisana 24. junija 1995, bistvena instrumenta za večjo zaščito svetovne kulturne dediščine;

| H. | ker je danes nedovoljena trgovina s predmeti kulturne dediščine za trgovino z drogami in orožjem tretja najpomembnejša oblika nedovoljene trgovine; ker to nedovoljeno trgovino obvladujejo organizirane kriminalne mreže ter ker sedanji nacionalni in mednarodni mehanizmi niso niti primerno opremljeni niti dovolj podprti za rešitev tega problema (12); |
| --- | --- |

H.

ker je danes nedovoljena trgovina s predmeti kulturne dediščine za trgovino z drogami in orožjem tretja najpomembnejša oblika nedovoljene trgovine; ker to nedovoljeno trgovino obvladujejo organizirane kriminalne mreže ter ker sedanji nacionalni in mednarodni mehanizmi niso niti primerno opremljeni niti dovolj podprti za rešitev tega problema (12);

| I. | ker boj proti nedovoljeni trgovini s predmeti kulturne dediščine sicer ni v posebni pristojnosti Evropske unije, saj to ni izrecno določeno v ustanovnih pogodbah, kljub temu pa sodi na več področij pristojnosti EU, kot so notranji trg, območje svobode, varnosti in pravice, kultura ter skupna zunanja in varnostna politika; |
| --- | --- |

I.

ker boj proti nedovoljeni trgovini s predmeti kulturne dediščine sicer ni v posebni pristojnosti Evropske unije, saj to ni izrecno določeno v ustanovnih pogodbah, kljub temu pa sodi na več področij pristojnosti EU, kot so notranji trg, območje svobode, varnosti in pravice, kultura ter skupna zunanja in varnostna politika;

| J. | ker je treba boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi artefakti bolje uskladiti in tesneje sodelovati med seboj, da bi razširili ozaveščenost, spodbudili izmenjavo informacij in okrepili pravne okvire; pri tem opozarja, da je Svet v svojih sklepih o preprečevanju kaznivih dejanj v zvezi s predmeti kulturne dediščine in boju proti njim decembra 2011 med drugim priporočil, naj države članice okrepijo sodelovanje med organi pregona, kulturnimi organi in zasebnimi organizacijami; |
| --- | --- |

J.

ker je treba boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi artefakti bolje uskladiti in tesneje sodelovati med seboj, da bi razširili ozaveščenost, spodbudili izmenjavo informacij in okrepili pravne okvire; pri tem opozarja, da je Svet v svojih sklepih o preprečevanju kaznivih dejanj v zvezi s predmeti kulturne dediščine in boju proti njim decembra 2011 med drugim priporočil, naj države članice okrepijo sodelovanje med organi pregona, kulturnimi organi in zasebnimi organizacijami;

| K. | ker je bila oktobra 2012 z resolucijo Sveta ustanovljena neformalna mreža organov pregona in strokovnjakov, pristojnih na področju predmetov kulturne dediščine (EU CULTNET), katere glavni cilj je izboljšati izmenjavo informacij, povezanih s preprečevanjem nedovoljene trgovine s predmeti kulturne dediščine, ter identificirati kriminalne združbe, ki so domnevno vpletene v nedovoljeno trgovino, in izmenjati informacije o njih; |
| --- | --- |

K.

ker je bila oktobra 2012 z resolucijo Sveta ustanovljena neformalna mreža organov pregona in strokovnjakov, pristojnih na področju predmetov kulturne dediščine (EU CULTNET), katere glavni cilj je izboljšati izmenjavo informacij, povezanih s preprečevanjem nedovoljene trgovine s predmeti kulturne dediščine, ter identificirati kriminalne združbe, ki so domnevno vpletene v nedovoljeno trgovino, in izmenjati informacije o njih;

| L. | ker je generalna direktorica Unesca Irina Bokova 28. marca 2015 v Bagdadu začela kampanjo #Unite4Heritage, da bi s pomočjo socialnih omrežij pridobili svetovno podporo za zaščito kulturne dediščine; |
| --- | --- |

L.

ker je generalna direktorica Unesca Irina Bokova 28. marca 2015 v Bagdadu začela kampanjo #Unite4Heritage, da bi s pomočjo socialnih omrežij pridobili svetovno podporo za zaščito kulturne dediščine;

| 1. | ostro obsoja namerno uničevanje območij kulturne, arheološke in verske dediščine, ki ga izvaja ISIS v Siriji in Iraku; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja namerno uničevanje območij kulturne, arheološke in verske dediščine, ki ga izvaja ISIS v Siriji in Iraku;

| 2. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj v skladu z resolucijo št. 2199 varnostnega sveta Združenih narodov z dne 12. februarja 2015 ustrezno ukrepa na politični ravni, da bi s tem ustavili nezakonito trgovino s predmeti kulturne dediščine z ozemlja Sirije in Iraka, dokler tam trajajo spopadi, in preprečili, da bi se izkupiček uporabil kot vir financiranja; |
| --- | --- |

2.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj v skladu z resolucijo št. 2199 varnostnega sveta Združenih narodov z dne 12. februarja 2015 ustrezno ukrepa na politični ravni, da bi s tem ustavili nezakonito trgovino s predmeti kulturne dediščine z ozemlja Sirije in Iraka, dokler tam trajajo spopadi, in preprečili, da bi se izkupiček uporabil kot vir financiranja;

| 3. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj uporabi kulturno diplomacijo in medkulturni dialog kot pripomoček pri spravi med različnimi skupnostmi in obnovi uničenih spomenikov; |
| --- | --- |

3.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj uporabi kulturno diplomacijo in medkulturni dialog kot pripomoček pri spravi med različnimi skupnostmi in obnovi uničenih spomenikov;

| 4. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, EU in njene države članice, naj na zunanjih mejah EU izvajata varnostne ukrepe, da se prepreči tihotapljenje predmetov kulturne dediščine iz Sirije in Iraka v Unijo, ter naj dejansko sodelujejo v skupnem ukrepanju zoper trgovino z artefakti sirskega in iraškega porekla v Evropi, saj je velik del trgovine z umetninami z Bližnjega vzhoda pravzaprav namenjen na evropski trg, pa tudi v Združene države in na območje Perzijskega zaliva; |
| --- | --- |

4.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, EU in njene države članice, naj na zunanjih mejah EU izvajata varnostne ukrepe, da se prepreči tihotapljenje predmetov kulturne dediščine iz Sirije in Iraka v Unijo, ter naj dejansko sodelujejo v skupnem ukrepanju zoper trgovino z artefakti sirskega in iraškega porekla v Evropi, saj je velik del trgovine z umetninami z Bližnjega vzhoda pravzaprav namenjen na evropski trg, pa tudi v Združene države in na območje Perzijskega zaliva;

| 5. | v zvezi s tem predlaga Komisiji, naj se v skladu s 17. odstavkom resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 2199 z dne 12. februarja 2015 osredotoči na boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi artefakti, zlasti ko gre za predmete kulturne dediščine, ki so bili nezakonito odneseni iz Iraka po 6. avgustu 1990 oziroma iz Sirije po 15. marcu 2011; poziva Komisijo, naj zasnuje usklajen pristop k boju proti tej nezakoniti trgovini, pri tem pa naj tesno sodeluje s pristojnimi v preiskovalnih službah na nacionalni ravni ter v tesnem sodelovanju z Unescom in drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so ICOM (Mednarodni muzejski svet), ICBS (Mednarodni odbor modrega ščita pri ICOM), Europol, Interpol, UNIDROIT (Mednarodni inštitut za unifikacijo zasebnega prava), WCO (Svetovna carinska organizacija), ICOMOS (Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja) in ICCROM (Mednarodni center za študij varstva in restavriranja kulturnih dobrin); |
| --- | --- |

5.

v zvezi s tem predlaga Komisiji, naj se v skladu s 17. odstavkom resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 2199 z dne 12. februarja 2015 osredotoči na boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi artefakti, zlasti ko gre za predmete kulturne dediščine, ki so bili nezakonito odneseni iz Iraka po 6. avgustu 1990 oziroma iz Sirije po 15. marcu 2011; poziva Komisijo, naj zasnuje usklajen pristop k boju proti tej nezakoniti trgovini, pri tem pa naj tesno sodeluje s pristojnimi v preiskovalnih službah na nacionalni ravni ter v tesnem sodelovanju z Unescom in drugimi mednarodnimi organizacijami, kot so ICOM (Mednarodni muzejski svet), ICBS (Mednarodni odbor modrega ščita pri ICOM), Europol, Interpol, UNIDROIT (Mednarodni inštitut za unifikacijo zasebnega prava), WCO (Svetovna carinska organizacija), ICOMOS (Mednarodni svet za spomenike in spomeniška območja) in ICCROM (Mednarodni center za študij varstva in restavriranja kulturnih dobrin);

| 6. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Satelitski center Evropske unije v Torrejónu, ki z zagotavljanjem materiala iz analiz satelitskih posnetkov podpira Unijo pri sprejemanju odločitev v okviru skupne zunanje in varnostne politike, vključi v nadzor in popis arheoloških najdišč in območij kulturne dediščine v Siriji in Iraku in v podporo sirskim arheologom, da bi preprečili nadaljnje plenjenje in rešili življenja civilistov; |
| --- | --- |

6.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Satelitski center Evropske unije v Torrejónu, ki z zagotavljanjem materiala iz analiz satelitskih posnetkov podpira Unijo pri sprejemanju odločitev v okviru skupne zunanje in varnostne politike, vključi v nadzor in popis arheoloških najdišč in območij kulturne dediščine v Siriji in Iraku in v podporo sirskim arheologom, da bi preprečili nadaljnje plenjenje in rešili življenja civilistov;

| 7. | poziva Komisijo, naj vzpostavi hitro in varno izmenjavo informacij in dobre prakse med državami članicami za učinkovit boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi artefakti, nezakonito odnesenimi iz Iraka in Sirije, in naj pozove države članice, naj njihova policija in carinski uslužbenci uporabljajo mednarodna orodja proti nezakoniti trgovini s predmeti kulturne dediščine, kot je Interpolova namenska podatkovna zbirka „I-24/7“ o ukradenih umetninah in spletno komunikacijsko orodje programa ARCHEO pri Svetovni carinski organizaciji (WCO); |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj vzpostavi hitro in varno izmenjavo informacij in dobre prakse med državami članicami za učinkovit boj proti nedovoljeni trgovini s kulturnimi artefakti, nezakonito odnesenimi iz Iraka in Sirije, in naj pozove države članice, naj njihova policija in carinski uslužbenci uporabljajo mednarodna orodja proti nezakoniti trgovini s predmeti kulturne dediščine, kot je Interpolova namenska podatkovna zbirka „I-24/7“ o ukradenih umetninah in spletno komunikacijsko orodje programa ARCHEO pri Svetovni carinski organizaciji (WCO);

| 8. | poziva, da bi veljalo razmisliti o oblikovanju evropskih programov usposabljanja za sodnike, policijo in carinske uslužbence, vladne uradnike in na splošno akterje na trgu, da bi tistim, ki se ukvarjajo z bojem proti nedovoljeni trgovini s predmeti kulturne dediščine, omogočili razvoj in nadgradnjo strokovnega znanja in da bi podprli pobude, kot je elektronski seminar za sirske strokovnjake s področja kulturne dediščine, ki ga je januarja 2013 organiziral svet ICOMOS in na katerem so obravnavali obvladovanje tveganja v izrednih razmerah, prvo pomoč za kulturne zbirke in tehnike dokumentiranja; |
| --- | --- |

8.

poziva, da bi veljalo razmisliti o oblikovanju evropskih programov usposabljanja za sodnike, policijo in carinske uslužbence, vladne uradnike in na splošno akterje na trgu, da bi tistim, ki se ukvarjajo z bojem proti nedovoljeni trgovini s predmeti kulturne dediščine, omogočili razvoj in nadgradnjo strokovnega znanja in da bi podprli pobude, kot je elektronski seminar za sirske strokovnjake s področja kulturne dediščine, ki ga je januarja 2013 organiziral svet ICOMOS in na katerem so obravnavali obvladovanje tveganja v izrednih razmerah, prvo pomoč za kulturne zbirke in tehnike dokumentiranja;

| 9. | poziva Komisijo, naj se poveže z mednarodnimi civilnodružbenimi projekti za zaščito ogroženih predmetov kulturne dediščine in poročanje o njih, na primer s projektom geoprostorskih tehnologij pri Ameriškem združenju za napredek znanosti (AAAS), in naj še naprej podpira dejavnosti v raziskovalnih skupnostih, na primer projekt Mosul, ki so ga razvili v mreži za začetno usposabljanje na področju digitalne kulturne dediščine (s finančnimi sredstvi iz ukrepov Marie Skłodowske – Curie); |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj se poveže z mednarodnimi civilnodružbenimi projekti za zaščito ogroženih predmetov kulturne dediščine in poročanje o njih, na primer s projektom geoprostorskih tehnologij pri Ameriškem združenju za napredek znanosti (AAAS), in naj še naprej podpira dejavnosti v raziskovalnih skupnostih, na primer projekt Mosul, ki so ga razvili v mreži za začetno usposabljanje na področju digitalne kulturne dediščine (s finančnimi sredstvi iz ukrepov Marie Skłodowske – Curie);

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi večjo podporo Mednarodnemu observatoriju za nedovoljeno trgovino s predmeti kulturne dediščine pri svetu ICOM, ki je kot orodje za muzeje, carinske uslužbence, prodajalce in zbiratelje umetnin oblikoval rdeči seznam močno ogroženih sirskih in iraških starin ter namerava uporabljati satelitske posnetke za spremljanje razmer na terenu v sodelovanju z Inštitutom Združenih narodov za usposabljanje in raziskave (UNITAR); |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj zagotovi večjo podporo Mednarodnemu observatoriju za nedovoljeno trgovino s predmeti kulturne dediščine pri svetu ICOM, ki je kot orodje za muzeje, carinske uslužbence, prodajalce in zbiratelje umetnin oblikoval rdeči seznam močno ogroženih sirskih in iraških starin ter namerava uporabljati satelitske posnetke za spremljanje razmer na terenu v sodelovanju z Inštitutom Združenih narodov za usposabljanje in raziskave (UNITAR);

| 11. | poziva EU in države članice, naj začnejo kampanje ozaveščanja, da bi preprečile nakup in prodajo predmetov kulturne dediščine, ki prihajajo od nezakonite trgovine z vojnih območij; |
| --- | --- |

11.

poziva EU in države članice, naj začnejo kampanje ozaveščanja, da bi preprečile nakup in prodajo predmetov kulturne dediščine, ki prihajajo od nezakonite trgovine z vojnih območij;

| 12. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za vključitev univerz, raziskovalnih organov in kulturnih institucij v boj proti nezakoniti trgovini predmetov kulturne dediščine z vojnih območij, med drugim s pomočjo etičnih kodeksov; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za vključitev univerz, raziskovalnih organov in kulturnih institucij v boj proti nezakoniti trgovini predmetov kulturne dediščine z vojnih območij, med drugim s pomočjo etičnih kodeksov;

| 13. | poziva Komisijo, naj podpre Unescovo kampanjo #Unite4Heritage in začne informacijsko kampanjo s poudarkom na Iraku in Siriji, da bi povečali ozaveščenost o pomenu njune kulturne dediščine, o tem, kako se zaplenjeno blagi uporablja za financiranje terorističnih dejavnosti in o možnih kaznih za nezakonit uvoz predmetov kulturne dediščine iz teh dveh držav ali drugih tretjih držav; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj podpre Unescovo kampanjo #Unite4Heritage in začne informacijsko kampanjo s poudarkom na Iraku in Siriji, da bi povečali ozaveščenost o pomenu njune kulturne dediščine, o tem, kako se zaplenjeno blagi uporablja za financiranje terorističnih dejavnosti in o možnih kaznih za nezakonit uvoz predmetov kulturne dediščine iz teh dveh držav ali drugih tretjih držav;

| 14. | poziva Komisijo, naj okrepi in izboljša delovanje neuradne mreže organov pregona in strokovnjakov, pristojnih na področju predmetov kulturne dediščine (EU CULTNET), ki jo je oktobra 2012 z resolucijo ustanovil Svet in katere glavni cilj je izboljšati izmenjavo informacij, povezanih s preprečevanjem nedovoljene trgovine s temi predmeti, ter naj predvidi vzpostavitev dodatnega instrumenta za nadzor nad uvozom nezakonito odnesenih predmetov kulturne dediščine iz Sirije in Iraka v EU; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj okrepi in izboljša delovanje neuradne mreže organov pregona in strokovnjakov, pristojnih na področju predmetov kulturne dediščine (EU CULTNET), ki jo je oktobra 2012 z resolucijo ustanovil Svet in katere glavni cilj je izboljšati izmenjavo informacij, povezanih s preprečevanjem nedovoljene trgovine s temi predmeti, ter naj predvidi vzpostavitev dodatnega instrumenta za nadzor nad uvozom nezakonito odnesenih predmetov kulturne dediščine iz Sirije in Iraka v EU;

| 15. | poziva Svet, naj okrepi posebne enote Eurojusta in Europola za podporo preiskavam v teku, preprečevanje in izmenjavo obveščevalnih podatkov o nezakoniti trgovini s predmeti kulturne dediščine, |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, naj okrepi posebne enote Eurojusta in Europola za podporo preiskavam v teku, preprečevanje in izmenjavo obveščevalnih podatkov o nezakoniti trgovini s predmeti kulturne dediščine,

| 16. | spodbuja začetek delovanja Mednarodnega odbora modrega ščita pri Mednarodnem muzejskem svetu (ICOM); |
| --- | --- |

16.

spodbuja začetek delovanja Mednarodnega odbora modrega ščita pri Mednarodnem muzejskem svetu (ICOM);

| 17. | poziva Evropsko unijo, naj v sodelovanju z Unescom in Mednarodnim kazenskim sodiščem sprejme ukrepe, potrebne za razširitev mednarodnopravne kategorije hudodelstev zoper človečnost, tako da bo zajemala tudi dejanja namernega obsežnega poškodovanja in uničenja človekove kulturne dediščine; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko unijo, naj v sodelovanju z Unescom in Mednarodnim kazenskim sodiščem sprejme ukrepe, potrebne za razširitev mednarodnopravne kategorije hudodelstev zoper človečnost, tako da bo zajemala tudi dejanja namernega obsežnega poškodovanja in uničenja človekove kulturne dediščine;

| 18. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo konvencijo Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza predmetov kulturne dediščine ter prenosa lastninske pravice na njih iz leta 1970, konvencijo Unidroita iz leta 1995 ter Haaško konvencijo o varstvu kulturnih dobrin v primeru oboroženega spopada iz leta 1954 in njenega drugega protokola iz leta 1999; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo konvencijo Unesca o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza predmetov kulturne dediščine ter prenosa lastninske pravice na njih iz leta 1970, konvencijo Unidroita iz leta 1995 ter Haaško konvencijo o varstvu kulturnih dobrin v primeru oboroženega spopada iz leta 1954 in njenega drugega protokola iz leta 1999;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalni direktorici Unesca, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalni direktorici Unesca, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 39, 10.2.2009, str. 1.

(2)  UL L 169, 8.7.2003, str. 6.

(3)  UL L 335, 14.12.2013, str. 3.

(4)  UL L 335, 14.12.2013, str. 50.

(5)  UL L 200, 25.7.2001, str. 5.

(6)  UL L 297, 13.11.2009, str. 18.

(7)  http://www.refworld.org/docid/54ef1f704.html

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0076.

(9)  http://www.unesco.org/new/en/media-services/single-view/news/conference_report_heritage_and_cultural_diversity_at_risk_in_iraq_and_syria/ (ni na voljo v slovenščini, op. prev.)

(10)  Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo, Kordić & Čerkez, 26. februar 2001, IT-95-14/2; odstavka 207–8.

(11)  Deklaracija Unesca o namernem uničevanju kulturne dediščine, 2003.

(12)  http://www.africa-eu-partnership.org/newsroom/all-news/morocco-africa-eu-workshop-fight-against-illegal-trafficking-cultural-goods (ni na voljo v slovenščini, op. prev.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/60

---

P8_TA(2015)0180

Razmere na Maldivih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah na Maldivih (2015/2662(RSP))

(2016/C 346/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Maldivih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Maldivih,

| — | ob upoštevanju skupne lokalne izjave Evropske unije z dne 20. januarja 2012 o najnovejših dogodkih na Maldivih, vključno z odvzemom prostosti sodniku kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne lokalne izjave Evropske unije z dne 20. januarja 2012 o najnovejših dogodkih na Maldivih, vključno z odvzemom prostosti sodniku kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju skupne lokalne izjave Evropske unije z dne 30. septembra 2014 o ogroženosti civilne družbe in človekovih pravic na Maldivih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne lokalne izjave Evropske unije z dne 30. septembra 2014 o ogroženosti civilne družbe in človekovih pravic na Maldivih,

| — | ob upoštevanju skupne lokalne izjave Evropske unije z dne 24. februarja 2015 o načelih pravne države na Maldivih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne lokalne izjave Evropske unije z dne 24. februarja 2015 o načelih pravne države na Maldivih,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 30. aprila 2014 o ponovni uvedbi smrtne kazni na Maldivih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 30. aprila 2014 o ponovni uvedbi smrtne kazni na Maldivih,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. marca 2015 o obsodbi nekdanjega predsednika Maldivov Mohameda Našida, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. marca 2015 o obsodbi nekdanjega predsednika Maldivov Mohameda Našida,

| — | ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Raada Al Huseina z dne 18. marca 2015 o sojenju nekdanjemu predsedniku Mohamedu Našidu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice Zejda Raada Al Huseina z dne 18. marca 2015 o sojenju nekdanjemu predsedniku Mohamedu Našidu,

| — | ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN Gabriele Knaul z dne 19. marca 2015 o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov z naslovom Demokracija na Maldivih ni mogoča brez pravičnega in neodvisnega sodstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN Gabriele Knaul z dne 19. marca 2015 o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov z naslovom Demokracija na Maldivih ni mogoča brez pravičnega in neodvisnega sodstva,

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev z dne 22. marca 2014 o parlamentarnih volitvah v Republiki Maldivi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev z dne 22. marca 2014 o parlamentarnih volitvah v Republiki Maldivi,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki so ga podpisali tudi Maldivi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki so ga podpisali tudi Maldivi,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je bil 13. marca 2015 nekdanji predsednik Maldivov Mohamed Našid obsojen na 13-letno zaporno kazen, obtožen terorizma zaradi odvzema prostosti takratnemu glavnemu sodniku kazenskega sodišča januarja 2012, zaradi česar EU izraža zaskrbljenost; |
| --- | --- |

A.

ker je bil 13. marca 2015 nekdanji predsednik Maldivov Mohamed Našid obsojen na 13-letno zaporno kazen, obtožen terorizma zaradi odvzema prostosti takratnemu glavnemu sodniku kazenskega sodišča januarja 2012, zaradi česar EU izraža zaskrbljenost;

| B. | ker kontroverzno sojenje proti nekdanjemu predsedniku Našidu, kljub pozivu OZN in EU k pravičnemu in preglednemu sodnemu postopku, ni izpolnjevalo nacionalnih in mednarodnih pravnih standardov; |
| --- | --- |

B.

ker kontroverzno sojenje proti nekdanjemu predsedniku Našidu, kljub pozivu OZN in EU k pravičnemu in preglednemu sodnemu postopku, ni izpolnjevalo nacionalnih in mednarodnih pravnih standardov;

| C. | ker je bila Mohamedu Našidu kot dolgoletnemu nenasilnemu zagovorniku človekovih pravic in večstrankarske demokracije v 30. letih diktature predsednika Momuna Abdula Gajuna večkrat odvzeta prostost, sam pa je v dvomljivih okoliščinah sestopil z oblasti štiri leta po tem, ko je postal prvi demokratično izvoljeni predsednik Maldivov; |
| --- | --- |

C.

ker je bila Mohamedu Našidu kot dolgoletnemu nenasilnemu zagovorniku človekovih pravic in večstrankarske demokracije v 30. letih diktature predsednika Momuna Abdula Gajuna večkrat odvzeta prostost, sam pa je v dvomljivih okoliščinah sestopil z oblasti štiri leta po tem, ko je postal prvi demokratično izvoljeni predsednik Maldivov;

| D. | ker pomanjkanje politične neodvisnosti in usposobljenosti maldivijskega sodstva spodkopava nacionalno in mednarodno verodostojnost pravosodnega sistema te države; |
| --- | --- |

D.

ker pomanjkanje politične neodvisnosti in usposobljenosti maldivijskega sodstva spodkopava nacionalno in mednarodno verodostojnost pravosodnega sistema te države;

| E. | ker sta bila na Maldivih nekdanja ministra za obrambo Tolat Ibrahim in Mohamed Nazim nedavno obsojena na 10-letno in 11-letno zaporno kazen, nekdanji podpredsednik parlamenta (madžlisa) Ahmed Nazim pa na 25-letno zaporno kazen; ker naj bi bilo tudi pri teh sojenjih veliko nepravilnosti; |
| --- | --- |

E.

ker sta bila na Maldivih nekdanja ministra za obrambo Tolat Ibrahim in Mohamed Nazim nedavno obsojena na 10-letno in 11-letno zaporno kazen, nekdanji podpredsednik parlamenta (madžlisa) Ahmed Nazim pa na 25-letno zaporno kazen; ker naj bi bilo tudi pri teh sojenjih veliko nepravilnosti;

| F. | ker so opozicijski politiki na Maldivih sistematično žrtve ustrahovanja in ker je odbor za človekove pravice Medparlamentarne unije v nedavnem poročilu to državo opredelil kot eno najslabših na svetu zaradi napadov na poslance opozicije, njihovega mučenja in ustrahovanja; |
| --- | --- |

F.

ker so opozicijski politiki na Maldivih sistematično žrtve ustrahovanja in ker je odbor za človekove pravice Medparlamentarne unije v nedavnem poročilu to državo opredelil kot eno najslabših na svetu zaradi napadov na poslance opozicije, njihovega mučenja in ustrahovanja;

| G. | ker je maldivijski parlament 30. marca 2015 sprejel predlog spremembe k maldivijskemu zakonu o zaporih in pogojnih izpustih, s katerim je zapornikom onemogočil članstvo v strankah, in ker je s tem Mohamedu Našidu dejansko onemogočil aktivno udejstvovanje v politiki in mu preprečil, da bi kandidiral na predsedniških volitvah leta 2018; |
| --- | --- |

G.

ker je maldivijski parlament 30. marca 2015 sprejel predlog spremembe k maldivijskemu zakonu o zaporih in pogojnih izpustih, s katerim je zapornikom onemogočil članstvo v strankah, in ker je s tem Mohamedu Našidu dejansko onemogočil aktivno udejstvovanje v politiki in mu preprečil, da bi kandidiral na predsedniških volitvah leta 2018;

| H. | ker je bilo od februarja 2015 aretiranih najmanj 140 mirnih protestnikov, izpuščeni pa so bili pod pogoji, ki zelo omejujejo njihovo pravico do udeleževanja na prihodnjih demonstracijah; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo od februarja 2015 aretiranih najmanj 140 mirnih protestnikov, izpuščeni pa so bili pod pogoji, ki zelo omejujejo njihovo pravico do udeleževanja na prihodnjih demonstracijah;

| I. | ker so organizacije civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic vse pogosteje žrtve nadlegovanja, groženj in napadov, med njimi je tudi Odbor Maldivov za človekove pravice, ki se je moral pred vrhovnim sodiščem braniti obtožbe veleizdaje in spodkopavanja ustave zaradi predložitve poročila Svetu OZN za človekove pravice o stanju na področju človekovih pravic na Maldivih v okviru splošnega rednega pregleda; ker so nevladnim organizacijam grozili, da jih bodo izbrisali iz registra; |
| --- | --- |

I.

ker so organizacije civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic vse pogosteje žrtve nadlegovanja, groženj in napadov, med njimi je tudi Odbor Maldivov za človekove pravice, ki se je moral pred vrhovnim sodiščem braniti obtožbe veleizdaje in spodkopavanja ustave zaradi predložitve poročila Svetu OZN za človekove pravice o stanju na področju človekovih pravic na Maldivih v okviru splošnega rednega pregleda; ker so nevladnim organizacijam grozili, da jih bodo izbrisali iz registra;

| J. | ker se svoboda tiska zadnja leta zelo omejuje, trije novinarji pa so bili aretirani med poročanjem o političnih demonstracijah, na katerih so protestniki pozivali k izpustitvi Mohameda Našida, in ker je novinar Ahmed Rilvan, ki je kritično poročal o vladi, od avgusta 2014 še vedno pogrešan, obstaja pa bojazen, da je mrtev; |
| --- | --- |

J.

ker se svoboda tiska zadnja leta zelo omejuje, trije novinarji pa so bili aretirani med poročanjem o političnih demonstracijah, na katerih so protestniki pozivali k izpustitvi Mohameda Našida, in ker je novinar Ahmed Rilvan, ki je kritično poročal o vladi, od avgusta 2014 še vedno pogrešan, obstaja pa bojazen, da je mrtev;

| K. | ker so se politični pretresi pridružili skrbi zaradi naraščajoče islamistične militantnosti na Maldivih in zaradi številnih radikaliziranih mladih moških, ki naj bi se pridružili organizaciji ISIS; |
| --- | --- |

K.

ker so se politični pretresi pridružili skrbi zaradi naraščajoče islamistične militantnosti na Maldivih in zaradi številnih radikaliziranih mladih moških, ki naj bi se pridružili organizaciji ISIS;

| L. | ker je 27. aprila 2014 parlament Maldivov glasoval za konec moratorija za smrtno kazen, ki je veljal od leta 1954, s tem pa omogočil sojenje mladoletnikom, celo sedemletnikom, ki jim je mogoče pripisati odgovornost in jih usmrtiti, takoj ko dopolnijo 18 let, do takrat pa životarijo v zaporu; ker je to v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Maldivov na področju človekovih pravic, saj so podpisnik konvencije OZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

L.

ker je 27. aprila 2014 parlament Maldivov glasoval za konec moratorija za smrtno kazen, ki je veljal od leta 1954, s tem pa omogočil sojenje mladoletnikom, celo sedemletnikom, ki jim je mogoče pripisati odgovornost in jih usmrtiti, takoj ko dopolnijo 18 let, do takrat pa životarijo v zaporu; ker je to v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Maldivov na področju človekovih pravic, saj so podpisnik konvencije OZN o otrokovih pravicah;

| M. | ker se priseljenski delavci soočajo s prisilnim delom, odvzemom identifikacijskih in potnih listin, zadrževanjem izplačila ali neizplačilom plač in služenjem zaradi zadolženosti in ker so jim maldivijske oblasti ob protestu zaradi diskriminacije in nasilja, ki je sledil vrsti napadov nanje, grozile z izgonom; |
| --- | --- |

M.

ker se priseljenski delavci soočajo s prisilnim delom, odvzemom identifikacijskih in potnih listin, zadrževanjem izplačila ali neizplačilom plač in služenjem zaradi zadolženosti in ker so jim maldivijske oblasti ob protestu zaradi diskriminacije in nasilja, ki je sledil vrsti napadov nanje, grozile z izgonom;

| N. | ker je nekaj žensk s Šrilanke, Tajske, Indije, Kitajske, Filipinov, vzhodne Evrope, nekdanjih držav Sovjetske zveze, Bangladeša in Maldivov žrtev trgovine z ljudmi za spolne namene na Maldivih, nekateri otroci z Maldivov pa naj bi bili spolno zlorabljeni in so morda žrtve prisilnega dela; |
| --- | --- |

N.

ker je nekaj žensk s Šrilanke, Tajske, Indije, Kitajske, Filipinov, vzhodne Evrope, nekdanjih držav Sovjetske zveze, Bangladeša in Maldivov žrtev trgovine z ljudmi za spolne namene na Maldivih, nekateri otroci z Maldivov pa naj bi bili spolno zlorabljeni in so morda žrtve prisilnega dela;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost nad rastočimi težnjami k avtoritarnemu režimu na Maldivih, zatiranjem političnih nasprotnikov ter zastrahovanjem medijev in civilne družbe, kar bi utegnilo ogroziti napredek, dosežen v minulih letih pri uveljavljanju človekovih pravic, demokracije in načel pravne države; poziva vse strani, naj se vzdržijo vseh ukrepov, s katerimi bi lahko krizo še poglobili, in naj spoštujejo demokracijo in načelo pravne države; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost nad rastočimi težnjami k avtoritarnemu režimu na Maldivih, zatiranjem političnih nasprotnikov ter zastrahovanjem medijev in civilne družbe, kar bi utegnilo ogroziti napredek, dosežen v minulih letih pri uveljavljanju človekovih pravic, demokracije in načel pravne države; poziva vse strani, naj se vzdržijo vseh ukrepov, s katerimi bi lahko krizo še poglobili, in naj spoštujejo demokracijo in načelo pravne države;

| 2. | obžaluje hude nepravilnosti pri sojenju nekdanjemu predsedniku Mohamedu Našidu; vztraja, da bi ga bilo treba takoj izpustiti, če bi vložil pritožbo, in v celoti spoštovati njegove pravice v skladu z mednarodnimi obveznostmi Maldivov, njihovo ustavo in vsemi mednarodno priznanimi jamstvi za pošteno sojenje; poziva delegacijo EU na Šrilanki in Maldivih, naj vztraja, da bo lahko neposredno spremljala pritožbeni postopek; |
| --- | --- |

2.

obžaluje hude nepravilnosti pri sojenju nekdanjemu predsedniku Mohamedu Našidu; vztraja, da bi ga bilo treba takoj izpustiti, če bi vložil pritožbo, in v celoti spoštovati njegove pravice v skladu z mednarodnimi obveznostmi Maldivov, njihovo ustavo in vsemi mednarodno priznanimi jamstvi za pošteno sojenje; poziva delegacijo EU na Šrilanki in Maldivih, naj vztraja, da bo lahko neposredno spremljala pritožbeni postopek;

| 3. | poudarja, da so spoštovanje načel pravne države, pravica do poštenega sojenja, pravnega postopanja in neodvisnost sodstva, v skladu z določbami Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, osrednji elementi demokratičnega procesa; poudarja, da je treba vse maldivijske državljane, vključno z nekdanjim predsednikom Našidom, obravnavati v skladu s temi načeli, ki so že sama po sebi pomembna za pluralistično družbo; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so spoštovanje načel pravne države, pravica do poštenega sojenja, pravnega postopanja in neodvisnost sodstva, v skladu z določbami Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, osrednji elementi demokratičnega procesa; poudarja, da je treba vse maldivijske državljane, vključno z nekdanjim predsednikom Našidom, obravnavati v skladu s temi načeli, ki so že sama po sebi pomembna za pluralistično družbo;

| 4. | poziva k verodostojnemu in vključujočemu političnemu procesu, v katerem bodo udeležene vse demokratične sile, da bi ponovno vzpostavile in ohranile stabilnost na Maldivih ter državo popeljale nazaj na pot k demokraciji; poziva, naj se nemudoma prenehajo ustrahovati politični nasprotniki; poziva vlado Maldivov, naj sprejme ukrepe, potrebne za povrnitev zaupanja v njeno zavezanost demokraciji, neodvisnosti sodstva in načelu pravne države, vključno s svobodo izražanja, svobodo zbiranja in spoštovanje dolžnega pravnega postopanja; |
| --- | --- |

4.

poziva k verodostojnemu in vključujočemu političnemu procesu, v katerem bodo udeležene vse demokratične sile, da bi ponovno vzpostavile in ohranile stabilnost na Maldivih ter državo popeljale nazaj na pot k demokraciji; poziva, naj se nemudoma prenehajo ustrahovati politični nasprotniki; poziva vlado Maldivov, naj sprejme ukrepe, potrebne za povrnitev zaupanja v njeno zavezanost demokraciji, neodvisnosti sodstva in načelu pravne države, vključno s svobodo izražanja, svobodo zbiranja in spoštovanje dolžnega pravnega postopanja;

| 5. | poziva k takojšnjemu prenehanju političnega vmešavanja v pravosodni sistem na Maldivih in k njegovi depolitizaciji; poziva k nujnim reformam, s katerimi bi zagotovili neodvisnost in nepristranskost maldivijskega sodstva in tako ponovno vzpostavili domače in mednarodno zaupanje v njegovo delovanje; poudarja, da bi morali te reforme potrditi in izvajati brez odlašanja; |
| --- | --- |

5.

poziva k takojšnjemu prenehanju političnega vmešavanja v pravosodni sistem na Maldivih in k njegovi depolitizaciji; poziva k nujnim reformam, s katerimi bi zagotovili neodvisnost in nepristranskost maldivijskega sodstva in tako ponovno vzpostavili domače in mednarodno zaupanje v njegovo delovanje; poudarja, da bi morali te reforme potrditi in izvajati brez odlašanja;

| 6. | opozarja maldivijsko vlado, da državna ustava zagotavlja pravico do protesta ter da so pogoji za izpustitev, s katerimi se ljudem preprečuje udeležba na mirnih demonstracijah, nezakoniti, |
| --- | --- |

6.

opozarja maldivijsko vlado, da državna ustava zagotavlja pravico do protesta ter da so pogoji za izpustitev, s katerimi se ljudem preprečuje udeležba na mirnih demonstracijah, nezakoniti,

| 7. | poziva, naj se nemudoma ustavijo vse oblike nasilja, vključno z nasiljem nad miroljubnimi protestniki, in opominja varnostne sile, da je njihova dolžnost, da jih zaščitijo pred nasilnimi tolpami; poziva maldivijsko vlado, naj odpravi nekaznovanost nasilnežev, ki so obračunavali z osebami, ki spodbujajo versko strpnost, mirnimi protestniki, kritičnimi mediji in civilno družbo; poziva, naj se odgovorni za nasilne napade privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

7.

poziva, naj se nemudoma ustavijo vse oblike nasilja, vključno z nasiljem nad miroljubnimi protestniki, in opominja varnostne sile, da je njihova dolžnost, da jih zaščitijo pred nasilnimi tolpami; poziva maldivijsko vlado, naj odpravi nekaznovanost nasilnežev, ki so obračunavali z osebami, ki spodbujajo versko strpnost, mirnimi protestniki, kritičnimi mediji in civilno družbo; poziva, naj se odgovorni za nasilne napade privedejo pred sodišče;

| 8. | poziva vlado Maldivov, naj omogoči dejansko preiskavo izginotja Ahmeda Rilvana; |
| --- | --- |

8.

poziva vlado Maldivov, naj omogoči dejansko preiskavo izginotja Ahmeda Rilvana;

| 9. | obsoja ponovno uvedbo smrtne kazni na Maldivih in poziva maldivijsko vlado in parlament, naj ponovno uvedeta moratorij za smrtno kazen; |
| --- | --- |

9.

obsoja ponovno uvedbo smrtne kazni na Maldivih in poziva maldivijsko vlado in parlament, naj ponovno uvedeta moratorij za smrtno kazen;

| 10. | spodbuja vse akterje na Maldivih, naj konstruktivno sodelujejo na vseh področjih, zlasti ko gre za podnebne spremembe, saj lahko te destabilizirajo državo; |
| --- | --- |

10.

spodbuja vse akterje na Maldivih, naj konstruktivno sodelujejo na vseh področjih, zlasti ko gre za podnebne spremembe, saj lahko te destabilizirajo državo;

| 11. | poziva lokalne oblasti, naj v celoti sprejmejo minimalne standarde za odpravo trgovine z ljudmi; ceni prizadevanja za odpravo tega problema in napredek na tem področju, vendar vztraja, da bi treba takoj začeti izvajati določbe zakona proti trgovini z ljudmi, saj ostajajo hude težave pri njegovem izvajanju in zaščiti žrtev; |
| --- | --- |

11.

poziva lokalne oblasti, naj v celoti sprejmejo minimalne standarde za odpravo trgovine z ljudmi; ceni prizadevanja za odpravo tega problema in napredek na tem področju, vendar vztraja, da bi treba takoj začeti izvajati določbe zakona proti trgovini z ljudmi, saj ostajajo hude težave pri njegovem izvajanju in zaščiti žrtev;

| 12. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj na svojih spletnih straneh, namenjenih popotnikom, izdajo opozorila o stanju na področju človekovih pravic na Maldivih; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj na svojih spletnih straneh, namenjenih popotnikom, izdajo opozorila o stanju na področju človekovih pravic na Maldivih;

| 13. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej podrobno spremljata politične razmere na Maldivih in prevzameta proaktivno vlogo v dvostranskih odnosih EU s to državo in na mednarodnih večstranskih forumih, da bi se v njej dosegla stabilnost, okrepila demokracija in spoštovanje načel pravne države ter zagotovilo popolno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

13.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej podrobno spremljata politične razmere na Maldivih in prevzameta proaktivno vlogo v dvostranskih odnosih EU s to državo in na mednarodnih večstranskih forumih, da bi se v njej dosegla stabilnost, okrepila demokracija in spoštovanje načel pravne države ter zagotovilo popolno spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic ter parlamentu in vladi Republike Maldivi. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic ter parlamentu in vladi Republike Maldivi.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/63

---

P8_TA(2015)0181

Poročilo o napredku Albanije za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o poročilu o napredku Albanije za leto 2014 (2014/2951(RSP))

(2016/C 346/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 26. in 27. junija 2014 ter Sveta za splošne zadeve z dne 16. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 26. in 27. junija 2014 ter Sveta za splošne zadeve z dne 16. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije o prošnji Albanije za članstvo v Evropski uniji z dne 9. novembra 2010 in poročila Komisije z dne 4. junija 2014 o napredku Albanije v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter pri reformi pravosodja (COM(2014)0331), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije o prošnji Albanije za članstvo v Evropski uniji z dne 9. novembra 2010 in poročila Komisije z dne 4. junija 2014 o napredku Albanije v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter pri reformi pravosodja (COM(2014)0331),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014–2015 z dne 8. oktobra 2014 (COM(2014)0700) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Poročilo o napredku Albanije za leto 2014 SWD(2014)0304 ter okvirnega strateškega dokumenta za Albanijo (2014–2020), sprejetega 18. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014–2015 z dne 8. oktobra 2014 (COM(2014)0700) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Poročilo o napredku Albanije za leto 2014 SWD(2014)0304 ter okvirnega strateškega dokumenta za Albanijo (2014–2020), sprejetega 18. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju resolucije albanskega parlamenta z dne 24. decembra 2014 o političnem dogovoru med vladajočo večino in opozicijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije albanskega parlamenta z dne 24. decembra 2014 o političnem dogovoru med vladajočo večino in opozicijo,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Albaniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Albaniji,

| — | ob upoštevanju dela stalnega poročevalca Odbora za zunanje zadeve za Albanijo Knuta Fleckensteina, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela stalnega poročevalca Odbora za zunanje zadeve za Albanijo Knuta Fleckensteina,

| — | ob upoštevanju člena 123(2)Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2)Poslovnika,

| A. | ker je Albanija v zadnjih nekaj letih dosegla impresiven napredek na svoji poti k pristopu k EU in je zato junija 2014 dobila status države kandidatke; ker izzivi ostajajo in se je treba z njimi spoprijeti hitro in učinkovito, da bi dosegli nadaljnji napredek na poti do članstva v EU; |
| --- | --- |

A.

ker je Albanija v zadnjih nekaj letih dosegla impresiven napredek na svoji poti k pristopu k EU in je zato junija 2014 dobila status države kandidatke; ker izzivi ostajajo in se je treba z njimi spoprijeti hitro in učinkovito, da bi dosegli nadaljnji napredek na poti do članstva v EU;

| B. | ker dosledno sprejemanje in učinkovito izvajanje trajnostnih reform o petih ključnih prednostnih nalogah služi demokratičnemu preoblikovanju Albanije in ji utira pot za začetek pogajanj za pristop k EU; ker je proces pristopa k EU postal gonilna sila za reforme v zvezi z EU v Albaniji in ker bosta na ta časovni načrt vplivala hitrost in kakovost takšnih reform; ker bi začetek pogajanj za pristop spodbudil nadaljnje reforme, saj bi ponudil oprijemljivo in verodostojno perspektivo EU; |
| --- | --- |

B.

ker dosledno sprejemanje in učinkovito izvajanje trajnostnih reform o petih ključnih prednostnih nalogah služi demokratičnemu preoblikovanju Albanije in ji utira pot za začetek pogajanj za pristop k EU; ker je proces pristopa k EU postal gonilna sila za reforme v zvezi z EU v Albaniji in ker bosta na ta časovni načrt vplivala hitrost in kakovost takšnih reform; ker bi začetek pogajanj za pristop spodbudil nadaljnje reforme, saj bi ponudil oprijemljivo in verodostojno perspektivo EU;

| C. | ker je pristop k EU vključujoč proces, ki pripada celotni državi in vsem njenim državljanom; ker je konstruktiven in trajnosten politični dialog o reformah v zvezi z EU, ki poteka v duhu sodelovanja in kompromisa med glavnimi političnimi silami, bistven za nadaljnji napredek v procesu pristopa k EU; ker ima proces povezovanja z EU politično soglasje in široko javno podporo; ker je uspeh agende reform močno odvisen od obstoja demokratičnega političnega okolja; |
| --- | --- |

C.

ker je pristop k EU vključujoč proces, ki pripada celotni državi in vsem njenim državljanom; ker je konstruktiven in trajnosten politični dialog o reformah v zvezi z EU, ki poteka v duhu sodelovanja in kompromisa med glavnimi političnimi silami, bistven za nadaljnji napredek v procesu pristopa k EU; ker ima proces povezovanja z EU politično soglasje in široko javno podporo; ker je uspeh agende reform močno odvisen od obstoja demokratičnega političnega okolja;

| D. | ker ima Evropski parlament pomembno vlogo pri prizadevanjih za vzpostavitev zdravega političnega ozračja v državi; |
| --- | --- |

D.

ker ima Evropski parlament pomembno vlogo pri prizadevanjih za vzpostavitev zdravega političnega ozračja v državi;

| E. | ker je EU postavila pravno državo v osrčje procesa širitve; ker je oprijemljiv napredek pri neodvisnosti sodstva in v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu bistven za napredovanje pri procesu povezovanja z EU; ker je močna politična podpora ključnega pomena za napredek na teh področjih; |
| --- | --- |

E.

ker je EU postavila pravno državo v osrčje procesa širitve; ker je oprijemljiv napredek pri neodvisnosti sodstva in v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu bistven za napredovanje pri procesu povezovanja z EU; ker je močna politična podpora ključnega pomena za napredek na teh področjih;

| F. | ker je treba narediti pomembne korake pri reformiranju in izvajanju reform sodnega sistema; ker boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu kljub doseženemu napredku ostaja resen izziv; ker je še vedno treba zagotoviti svobodo izražanja in neodvisnost medijev; |
| --- | --- |

F.

ker je treba narediti pomembne korake pri reformiranju in izvajanju reform sodnega sistema; ker boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu kljub doseženemu napredku ostaja resen izziv; ker je še vedno treba zagotoviti svobodo izražanja in neodvisnost medijev;

| G. | ker je strokovna, učinkovita in na dosežkih temelječa javna uprava temelj procesa povezovanja za vsako državo, ki želi postati članica EU; |
| --- | --- |

G.

ker je strokovna, učinkovita in na dosežkih temelječa javna uprava temelj procesa povezovanja za vsako državo, ki želi postati članica EU;

| H. | ker so odnosi Albanije z njenimi sosedami konstruktivni, njena usklajenost z zunanjo politiko EU pa zgledna; |
| --- | --- |

H.

ker so odnosi Albanije z njenimi sosedami konstruktivni, njena usklajenost z zunanjo politiko EU pa zgledna;

| 1. | izreka pohvalo Albaniji za pridobitev statusa države kandidatke; poudarja, da bi to morala obravnavati kot spodbudo za nadaljnjo okrepitev reformnih prizadevanj; izraža stalno podporo procesu povezovanja Albanije z EU; meni, da so za obravnavo izzivov uspešnega utrjevanja demokratičnega preoblikovanja in izvajanja reform v zvezi z EU potrebni konkretni ukrepi in trajna politična zavezanost njihovemu izvajanju; spodbuja Albanijo, naj doseže prepričljive rezultate pri takšnih reformah; |
| --- | --- |

1.

izreka pohvalo Albaniji za pridobitev statusa države kandidatke; poudarja, da bi to morala obravnavati kot spodbudo za nadaljnjo okrepitev reformnih prizadevanj; izraža stalno podporo procesu povezovanja Albanije z EU; meni, da so za obravnavo izzivov uspešnega utrjevanja demokratičnega preoblikovanja in izvajanja reform v zvezi z EU potrebni konkretni ukrepi in trajna politična zavezanost njihovemu izvajanju; spodbuja Albanijo, naj doseže prepričljive rezultate pri takšnih reformah;

| 2. | meni, da je bistveno vzdrževati in podpirati pristno politično sodelovanje med vsemi političnimi strankami, kar vključuje pošteno tekmovanje za boljše politične ideje in zamisli, in si prizadevati za demokratično politično kulturo, ki bo temeljila na razumevanju tega, da se demokratični politični procesi gradijo na dialogu ter zmožnosti doseganja in sprejemanja kompromisov; je prepričan, da bo to povečalo zaupanje državljanov v politične institucije; poziva vladajočo koalicijo, naj olajša uveljavljanje pravice opozicije do demokratičnega nadzora, in poziva opozicijo, naj to pravico uveljavlja v celoti in odgovorno; |
| --- | --- |

2.

meni, da je bistveno vzdrževati in podpirati pristno politično sodelovanje med vsemi političnimi strankami, kar vključuje pošteno tekmovanje za boljše politične ideje in zamisli, in si prizadevati za demokratično politično kulturo, ki bo temeljila na razumevanju tega, da se demokratični politični procesi gradijo na dialogu ter zmožnosti doseganja in sprejemanja kompromisov; je prepričan, da bo to povečalo zaupanje državljanov v politične institucije; poziva vladajočo koalicijo, naj olajša uveljavljanje pravice opozicije do demokratičnega nadzora, in poziva opozicijo, naj to pravico uveljavlja v celoti in odgovorno;

| 3. | pozdravlja ustanovitev skupnih delovnih skupin v okviru dialoga na visoki ravni o ključnih prednostnih nalogah, katerih namen je oblikovati celovito platformo za nemoteno zagotavljanje reform in spremljati napredek petih ključnih prednostnih nalog, zlasti pri reformi javne uprave, okrepitvi pravosodja, boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter okrepitvi varstva človekovih pravic; spodbuja oblasti, naj okrepijo svoje delo pri teh prednostnih nalogah in pokažejo prepričljive rezultate pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja ustanovitev skupnih delovnih skupin v okviru dialoga na visoki ravni o ključnih prednostnih nalogah, katerih namen je oblikovati celovito platformo za nemoteno zagotavljanje reform in spremljati napredek petih ključnih prednostnih nalog, zlasti pri reformi javne uprave, okrepitvi pravosodja, boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter okrepitvi varstva človekovih pravic; spodbuja oblasti, naj okrepijo svoje delo pri teh prednostnih nalogah in pokažejo prepričljive rezultate pri njihovem izvajanju;

| 4. | poziva k takojšnji vzpostavitvi vključujočega nacionalnega sveta za evropsko povezovanje, ki bo vključeval tudi predstavnike civilne družbe in neodvisnih institucij, da se zagotovi široko nacionalno soglasje o reformah v zvezi z EU in v procesu pristopa k EU; poziva pristojne organe, naj celostno in pravočasno obveščajo deležnike in širšo javnost o poteku procesa integracije EU; |
| --- | --- |

4.

poziva k takojšnji vzpostavitvi vključujočega nacionalnega sveta za evropsko povezovanje, ki bo vključeval tudi predstavnike civilne družbe in neodvisnih institucij, da se zagotovi široko nacionalno soglasje o reformah v zvezi z EU in v procesu pristopa k EU; poziva pristojne organe, naj celostno in pravočasno obveščajo deležnike in širšo javnost o poteku procesa integracije EU;

| 5. | poudarja vlogo parlamenta kot ključne demokratične institucije in zato poziva k okrepitvi njegove nadzorne vloge in zagotovitvi bolj institucionaliziranega procesa posvetovanja glede priprave zakonodaje; v zvezi s tem pozdravlja, da je bil 5. marca 2015 sprejet spremenjen zakon o vlogi parlamenta v procesu evropskega vključevanja Albanije, pa tudi sporazumno resolucijo parlamenta z dne 24. decembra 2014, v kateri je bil sprejet dogovor, da se bo opozicija vrnila k parlamentarnemu delu, vladajoča večina pa bo pri pomembnih reformah iskala soglasje z opozicijo, da se bodo spoštovale odločitve ustavnega sodišča in da se bo obravnavalo vprašanje oseb s kazensko evidenco, ki opravljajo ali kandidirajo za javne funkcije; poziva k primernemu in pravočasnemu izvajanju te resolucije na konstruktiven način; poziva vse politične stranke, naj izboljšajo doseganje demokratičnega soglasja, ki je bistvenega pomena za napredek pri procesu pristopa; meni, da je pomembno, da albanska civilna družba, mediji in državljani od svojih voditeljev zahtevajo odgovornost za konkretne politične rezultate; |
| --- | --- |

5.

poudarja vlogo parlamenta kot ključne demokratične institucije in zato poziva k okrepitvi njegove nadzorne vloge in zagotovitvi bolj institucionaliziranega procesa posvetovanja glede priprave zakonodaje; v zvezi s tem pozdravlja, da je bil 5. marca 2015 sprejet spremenjen zakon o vlogi parlamenta v procesu evropskega vključevanja Albanije, pa tudi sporazumno resolucijo parlamenta z dne 24. decembra 2014, v kateri je bil sprejet dogovor, da se bo opozicija vrnila k parlamentarnemu delu, vladajoča večina pa bo pri pomembnih reformah iskala soglasje z opozicijo, da se bodo spoštovale odločitve ustavnega sodišča in da se bo obravnavalo vprašanje oseb s kazensko evidenco, ki opravljajo ali kandidirajo za javne funkcije; poziva k primernemu in pravočasnemu izvajanju te resolucije na konstruktiven način; poziva vse politične stranke, naj izboljšajo doseganje demokratičnega soglasja, ki je bistvenega pomena za napredek pri procesu pristopa; meni, da je pomembno, da albanska civilna družba, mediji in državljani od svojih voditeljev zahtevajo odgovornost za konkretne politične rezultate;

| 6. | je zaskrbljen zaradi nepretrgane in stalne politične razdvojenosti v Albaniji, ki bi lahko ogrozila nadaljnja prizadevanja za povezovanje z EU; opominja vladajočo koalicijo in opozicijo na njuno deljeno odgovornost do državljanov za trajnosten, konstruktiven in vključujoč politični dialog, ki omogoča sprejetje in izvajanje bistvenih reform; poziva vladajočo večino in opozicijo, naj si dodatno prizadevata za vzpostavitev pristnega političnega dialoga in naj konstruktivno sodelujeta; |
| --- | --- |

6.

je zaskrbljen zaradi nepretrgane in stalne politične razdvojenosti v Albaniji, ki bi lahko ogrozila nadaljnja prizadevanja za povezovanje z EU; opominja vladajočo koalicijo in opozicijo na njuno deljeno odgovornost do državljanov za trajnosten, konstruktiven in vključujoč politični dialog, ki omogoča sprejetje in izvajanje bistvenih reform; poziva vladajočo večino in opozicijo, naj si dodatno prizadevata za vzpostavitev pristnega političnega dialoga in naj konstruktivno sodelujeta;

| 7. | poudarja, da je strokovna javna uprava bistvena za uspešno izvajanje vseh drugih reform; zato pozdravlja, da se je začel izvajati zakon o javni službi, in poziva k primernemu izvajanju tega zakona, da bi okrepili upravne zmogljivosti, depolitizirali javno upravo in se borili proti korupciji v javni službi, okrepili imenovanja, napredovanja in odpuščanja na podlagi zaslug, povečali učinkovitost, preglednost, odgovornost, strokovnost in finančno vzdržnost javne službe ter izboljšali dobro upravljanje na vseh ravneh; poziva h krepitvi upravljanja človeških virov, ocenjevalnemu sistemu za javne uslužbence in neodvisnemu spremljanju izvajanja zakonodaje o javni službi; spodbuja dokončanje celovite strategije za reformo javne uprave in nadaljnje spodbujanje depolarizacije in znanja o pravu EU in postopkih odločanja; poudarja, da je treba okrepiti javno integriteto, izboljšati javne storitve in učinkoviteje upravljati z javnimi viri; poziva k izboljšanju javnega dostopa do storitev in informacij; v zvezi s tem pozdravlja novi zakon o dostopu do informacij; poziva k okrepitvi institucije varuha človekovih pravic s primernimi nadaljnjimi ukrepi v zvezi z njenimi ugotovitvami in priporočili; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je strokovna javna uprava bistvena za uspešno izvajanje vseh drugih reform; zato pozdravlja, da se je začel izvajati zakon o javni službi, in poziva k primernemu izvajanju tega zakona, da bi okrepili upravne zmogljivosti, depolitizirali javno upravo in se borili proti korupciji v javni službi, okrepili imenovanja, napredovanja in odpuščanja na podlagi zaslug, povečali učinkovitost, preglednost, odgovornost, strokovnost in finančno vzdržnost javne službe ter izboljšali dobro upravljanje na vseh ravneh; poziva h krepitvi upravljanja človeških virov, ocenjevalnemu sistemu za javne uslužbence in neodvisnemu spremljanju izvajanja zakonodaje o javni službi; spodbuja dokončanje celovite strategije za reformo javne uprave in nadaljnje spodbujanje depolarizacije in znanja o pravu EU in postopkih odločanja; poudarja, da je treba okrepiti javno integriteto, izboljšati javne storitve in učinkoviteje upravljati z javnimi viri; poziva k izboljšanju javnega dostopa do storitev in informacij; v zvezi s tem pozdravlja novi zakon o dostopu do informacij; poziva k okrepitvi institucije varuha človekovih pravic s primernimi nadaljnjimi ukrepi v zvezi z njenimi ugotovitvami in priporočili;

| 8. | poudarja, da je treba odpraviti razdrobljen sistem lokalnih vlad in vzpostaviti delujoč sistem lokalnega upravljanja, ki se bo lahko z učinkovitim zagotavljanjem javnih storitev odzval na potrebe državljanov; poziva h krepitvi upravne zmogljivosti lokalnih vlad, da bodo lahko izvrševale svoje pristojnosti in izvajale zakonodajo na finančno vzdržen način; poziva k uveljavljanju preglednosti, učinkovitosti in vključevanja lokalnih vlad; je seznanjen s sodbo ustavnega sodišča o pravnih izzivih reforme upravne in ozemeljske razdelitve države; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba odpraviti razdrobljen sistem lokalnih vlad in vzpostaviti delujoč sistem lokalnega upravljanja, ki se bo lahko z učinkovitim zagotavljanjem javnih storitev odzval na potrebe državljanov; poziva h krepitvi upravne zmogljivosti lokalnih vlad, da bodo lahko izvrševale svoje pristojnosti in izvajale zakonodajo na finančno vzdržen način; poziva k uveljavljanju preglednosti, učinkovitosti in vključevanja lokalnih vlad; je seznanjen s sodbo ustavnega sodišča o pravnih izzivih reforme upravne in ozemeljske razdelitve države;

| 9. | poudarja pomen prihajajočih lokalnih volitev in poziva pristojne oblasti, naj izvedejo priporočila urada ODIHR in osrednje volilne komisije; poziva k okrepitvi neodvisnosti in zmogljivosti volilnih organov; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen prihajajočih lokalnih volitev in poziva pristojne oblasti, naj izvedejo priporočila urada ODIHR in osrednje volilne komisije; poziva k okrepitvi neodvisnosti in zmogljivosti volilnih organov;

| 10. | poudarja, da je treba okrepiti pravno državo in reformirati sodstvo, da bi spodbudili zaupanje državljanov in poslovne skupnosti v sodni sistem; pozdravlja, da je Albanija zavezana pravosodnim reformam, vendar še vedno obžaluje trajne pomanjkljivosti v delovanju pravosodnega sistema, kot so politizacija in omejena odgovornost, visoka stopnja korupcije, nezadostna sredstva in sodni zaostanki; ponavlja, da si je treba še naprej močno prizadevati, da se zagotovi neodvisnost, učinkovitost in uspešnost pravosodja, ter izboljšati imenovanje in napredovanje ter disciplinski sistem za sodnike, tožilce in odvetnike; poziva oblasti, naj reforme opravijo v konstruktivnem sodelovanju z vsemi deležniki, vključno z ustreznimi organizacijami civilne družbe, in s sodelovanjem z Beneško komisijo, tako da pripravijo in izvedejo dolgoročno strategijo reforme pravosodja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba okrepiti pravno državo in reformirati sodstvo, da bi spodbudili zaupanje državljanov in poslovne skupnosti v sodni sistem; pozdravlja, da je Albanija zavezana pravosodnim reformam, vendar še vedno obžaluje trajne pomanjkljivosti v delovanju pravosodnega sistema, kot so politizacija in omejena odgovornost, visoka stopnja korupcije, nezadostna sredstva in sodni zaostanki; ponavlja, da si je treba še naprej močno prizadevati, da se zagotovi neodvisnost, učinkovitost in uspešnost pravosodja, ter izboljšati imenovanje in napredovanje ter disciplinski sistem za sodnike, tožilce in odvetnike; poziva oblasti, naj reforme opravijo v konstruktivnem sodelovanju z vsemi deležniki, vključno z ustreznimi organizacijami civilne družbe, in s sodelovanjem z Beneško komisijo, tako da pripravijo in izvedejo dolgoročno strategijo reforme pravosodja;

| 11. | opominja na resolucijo albanskega parlamenta iz novembra 2013 o evropskem povezovanju Albanije, v kateri je ta podprl številne pomembne ukrepe, zlasti v zvezi s pravno državo; poudarja pomen globokega spoštovanja pravne države ter neodvisnosti in preglednosti pravosodnih institucij, kot je visoki sodni svet; poudarja, da treba v zvezi s tem upoštevati odločitve ustavnega sodišča; poziva pristojne organe, naj spodbudijo integriteto in neodvisnost ključnih demokratičnih institucij ter depolitizacijo pravosodja; poziva pristojne organe, naj brez nepotrebnega odlašanja nadaljujejo z zagotavljanjem pravice žrtvam dogodkov z dne 21. januarja 2011; |
| --- | --- |

11.

opominja na resolucijo albanskega parlamenta iz novembra 2013 o evropskem povezovanju Albanije, v kateri je ta podprl številne pomembne ukrepe, zlasti v zvezi s pravno državo; poudarja pomen globokega spoštovanja pravne države ter neodvisnosti in preglednosti pravosodnih institucij, kot je visoki sodni svet; poudarja, da treba v zvezi s tem upoštevati odločitve ustavnega sodišča; poziva pristojne organe, naj spodbudijo integriteto in neodvisnost ključnih demokratičnih institucij ter depolitizacijo pravosodja; poziva pristojne organe, naj brez nepotrebnega odlašanja nadaljujejo z zagotavljanjem pravice žrtvam dogodkov z dne 21. januarja 2011;

| 12. | opozarja na neustrezno stanje pravosodnega sistema za obravnavo mladoletnikov; poziva pristojne organe, naj predložijo načrte za izboljšanje razmer; |
| --- | --- |

12.

opozarja na neustrezno stanje pravosodnega sistema za obravnavo mladoletnikov; poziva pristojne organe, naj predložijo načrte za izboljšanje razmer;

| 13. | je zaskrbljen, da korupcija, tudi v pravosodnem sistemu, ostaja resna težava; poziva Albanijo, naj močno okrepi svoja prizadevanja v boju proti korupciji na vseh ravneh in naj okrepi zakonodajni okvir, institucionalno zmogljivost ter medinstitucionalno izmenjavo informacij in sodelovanje; pozdravlja imenovanje nacionalnega koordinatorja za boj proti korupciji, ki bo usklajeval prizadevanja in spremljal izvajanje na osrednji ravni, ter poziva k sprejetju celovite in stroge strategije in akcijskih načrtov proti korupciji za obdobje 2014–2020; ponavlja, da je treba razviti trdnejši protikorupcijski okvir, ki bi moral vključevati širok nabor institucij; pozitivno ocenjuje ukrepe za povečanje preglednosti, vključno z objavo prijav premoženjskega stanja visokih uradnikov ter vzpostavitvijo kontaktnih točk za boj proti korupciji v vseh resornih ministrstvih; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen, da korupcija, tudi v pravosodnem sistemu, ostaja resna težava; poziva Albanijo, naj močno okrepi svoja prizadevanja v boju proti korupciji na vseh ravneh in naj okrepi zakonodajni okvir, institucionalno zmogljivost ter medinstitucionalno izmenjavo informacij in sodelovanje; pozdravlja imenovanje nacionalnega koordinatorja za boj proti korupciji, ki bo usklajeval prizadevanja in spremljal izvajanje na osrednji ravni, ter poziva k sprejetju celovite in stroge strategije in akcijskih načrtov proti korupciji za obdobje 2014–2020; ponavlja, da je treba razviti trdnejši protikorupcijski okvir, ki bi moral vključevati širok nabor institucij; pozitivno ocenjuje ukrepe za povečanje preglednosti, vključno z objavo prijav premoženjskega stanja visokih uradnikov ter vzpostavitvijo kontaktnih točk za boj proti korupciji v vseh resornih ministrstvih;

| 14. | ponavlja, da je treba doseči prepričljive rezultate pri preiskovanju, pregonu in obsodbi na vseh ravneh, tudi v primerih korupcije na visoki ravni; meni, da je bistveno izboljšati učinkovitost preiskav ter zagotoviti zadostna sredstva, usposabljanje in specializirano osebje v boju proti korupciji, zlasti na področjih javnih naročil, zdravstva, obdavčitve, izobraževanja, policije, carine in lokalne uprave; spodbuja sodelovanje in nadzorno vlogo organizacij civilne družbe v boju proti korupciji; poziva k sistematični uporabi odvzema premoženja nezakonitega izvora in obsodb zaradi pranja denarja ter k sistematični uporabi finančnih preiskav; poziva pristojne organe, naj okrepijo veljavno zakonodajo o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

14.

ponavlja, da je treba doseči prepričljive rezultate pri preiskovanju, pregonu in obsodbi na vseh ravneh, tudi v primerih korupcije na visoki ravni; meni, da je bistveno izboljšati učinkovitost preiskav ter zagotoviti zadostna sredstva, usposabljanje in specializirano osebje v boju proti korupciji, zlasti na področjih javnih naročil, zdravstva, obdavčitve, izobraževanja, policije, carine in lokalne uprave; spodbuja sodelovanje in nadzorno vlogo organizacij civilne družbe v boju proti korupciji; poziva k sistematični uporabi odvzema premoženja nezakonitega izvora in obsodb zaradi pranja denarja ter k sistematični uporabi finančnih preiskav; poziva pristojne organe, naj okrepijo veljavno zakonodajo o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti;

| 15. | je zaskrbljen, da je kljub pozitivnemu trendu v boju proti organiziranemu kriminalu, zlasti v boju proti trgovanju z mamili in njihovi proizvodnji, ta boj še vedno pomemben izziv; ob upoštevanju uspeha nedavnih policijskih operacij poziva Albanijo, naj razvije celovit strateški pristop in sprejme ukrepe, s katerimi bi odpravila ovire za večjo učinkovitost preiskav, da bi dosegli rezultate pri preiskavah, pregonih in obsodbah na vseh področjih in na vseh ravneh; spodbuja okrepitev usklajevanja znotraj agencij, tudi na lokalni ravni, ter regionalno in mednarodno policijsko in pravosodno sodelovanje; priporoča okrepitev sodelovanja v boju proti trgovini z mamili s partnerskimi agencijami na Zahodnem Balkanu in s službami držav članic EU; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen, da je kljub pozitivnemu trendu v boju proti organiziranemu kriminalu, zlasti v boju proti trgovanju z mamili in njihovi proizvodnji, ta boj še vedno pomemben izziv; ob upoštevanju uspeha nedavnih policijskih operacij poziva Albanijo, naj razvije celovit strateški pristop in sprejme ukrepe, s katerimi bi odpravila ovire za večjo učinkovitost preiskav, da bi dosegli rezultate pri preiskavah, pregonih in obsodbah na vseh področjih in na vseh ravneh; spodbuja okrepitev usklajevanja znotraj agencij, tudi na lokalni ravni, ter regionalno in mednarodno policijsko in pravosodno sodelovanje; priporoča okrepitev sodelovanja v boju proti trgovini z mamili s partnerskimi agencijami na Zahodnem Balkanu in s službami držav članic EU;

| 16. | izreka pohvalo prizadevanjem v boju proti trgovini z ljudmi, ki ostaja resen izziv; poziva pristojne organe, naj razvijejo celovit pristop, usmerjen k žrtvam, da bi izboljšali medinstitucionalno usklajevanje in izgradili zmogljivosti tožilcev, sodnikov in policije; ponovno izpostavlja potrebo po stalnem specializiranem skupnem usposabljanju, ki se ga bodo udeležili tožilci, sodniki in policisti; pozdravlja sodelovanje med albansko policijo in tožilstvi iz držav članic EU, ki je obrodilo dobre rezultate; |
| --- | --- |

16.

izreka pohvalo prizadevanjem v boju proti trgovini z ljudmi, ki ostaja resen izziv; poziva pristojne organe, naj razvijejo celovit pristop, usmerjen k žrtvam, da bi izboljšali medinstitucionalno usklajevanje in izgradili zmogljivosti tožilcev, sodnikov in policije; ponovno izpostavlja potrebo po stalnem specializiranem skupnem usposabljanju, ki se ga bodo udeležili tožilci, sodniki in policisti; pozdravlja sodelovanje med albansko policijo in tožilstvi iz držav članic EU, ki je obrodilo dobre rezultate;

| 17. | izreka pohvalo varuhu človekovih pravic za njegovo delo pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic, odprtost do ranljivih skupin in sodelovanje z organizacijami civilne družbe; obžaluje dejstvo, da se o letnem in posebnih poročilih varuha človekovih pravic v parlamentu ni razpravljalo ter zato ne morejo biti objavljena in niso javno priznana; poziva vlado in parlament, naj okrepita neodvisnost, učinkovitost in uspešnost institucij za človekove pravice, izboljšata sodelovanje z uradom varuha človekovih pravic ter ga še naprej politično in finančno podpirata; |
| --- | --- |

17.

izreka pohvalo varuhu človekovih pravic za njegovo delo pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic, odprtost do ranljivih skupin in sodelovanje z organizacijami civilne družbe; obžaluje dejstvo, da se o letnem in posebnih poročilih varuha človekovih pravic v parlamentu ni razpravljalo ter zato ne morejo biti objavljena in niso javno priznana; poziva vlado in parlament, naj okrepita neodvisnost, učinkovitost in uspešnost institucij za človekove pravice, izboljšata sodelovanje z uradom varuha človekovih pravic ter ga še naprej politično in finančno podpirata;

| 18. | poudarja varnostne pomisleke zaradi vračanja tujih borcev; pozdravlja ukrepe za preprečevanje radikalizacije in za obravnavo pojava tujih borcev; poudarja, da je treba izvajati strategijo in akcijski načrt za boj proti terorizmu; pozdravlja povečanje števila osebja v protiteroristični enoti policije in spodbuja okrepitev regionalnega sodelovanja v boju proti terorizmu; pozdravlja nov operativni sporazum, podpisan z Europolom, in poziva k njegovemu takojšnjemu izvajanju; |
| --- | --- |

18.

poudarja varnostne pomisleke zaradi vračanja tujih borcev; pozdravlja ukrepe za preprečevanje radikalizacije in za obravnavo pojava tujih borcev; poudarja, da je treba izvajati strategijo in akcijski načrt za boj proti terorizmu; pozdravlja povečanje števila osebja v protiteroristični enoti policije in spodbuja okrepitev regionalnega sodelovanja v boju proti terorizmu; pozdravlja nov operativni sporazum, podpisan z Europolom, in poziva k njegovemu takojšnjemu izvajanju;

| 19. | poudarja, da je treba okrepiti udeležbo državljanov v javnem življenju ter pri načrtovanju in oblikovanju politik, pa tudi v procesu evropskega povezovanja, da bi spodbudili široko nacionalno soglasje o reformah in o procesu pristopa k EU; priporoča nadaljnji razvoj mehanizmov posvetovanja s civilno družbo in lokalnimi skupnostmi ter med njimi; je zaskrbljen, da bi lahko politiziranje organizacij civilne družbe oslabilo njihovo morebitno vlogo pri krepitvi kulture demokracije; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba okrepiti udeležbo državljanov v javnem življenju ter pri načrtovanju in oblikovanju politik, pa tudi v procesu evropskega povezovanja, da bi spodbudili široko nacionalno soglasje o reformah in o procesu pristopa k EU; priporoča nadaljnji razvoj mehanizmov posvetovanja s civilno družbo in lokalnimi skupnostmi ter med njimi; je zaskrbljen, da bi lahko politiziranje organizacij civilne družbe oslabilo njihovo morebitno vlogo pri krepitvi kulture demokracije;

| 20. | izreka pohvalo verskemu sožitju in vzdušju verske strpnosti ter na splošno dobrim medetničnim odnosom v državi; poziva pristojne oblasti, naj si še naprej prizadevajo za razmere, ki bodo spodbujale vključevanje in strpnost do vseh manjšin v državi; poziva vlado, naj po širokem procesu posvetovanja sprejme celovito zakonodajo o manjšinah, da bi odpravila obstoječe pravne vrzeli, v skladu s priporočili svetovalnega odbora okvirne konvencije Sveta Evrope o narodnih manjšinah, in naj učinkovito izvede zakon o varstvu pred diskriminacijo ter vzpostavi trdno sodno prakso proti diskriminaciji; izreka pohvalo prispevku komisarja za varstvo pred diskriminacijo k boju proti diskriminaciji, tudi diskriminaciji na podlagi spola, zlasti pri zaposlovanju, izobraževanju in dostopu do socialnih storitev; spodbuja nadaljnje ukrepe za izboljšanje življenjskih pogojev Romov z izboljšanjem njihovega dostopa do registriranja, stanovanj, izobraževanja, trga dela ter storitev socialnega in zdravstvenega varstva; poudarja, da je treba življenjske pogoje Romov izboljšati tudi z boljšim usklajevanjem med centralno in lokalnimi vladami ter s sodelovanjem med ministrstvi; |
| --- | --- |

20.

izreka pohvalo verskemu sožitju in vzdušju verske strpnosti ter na splošno dobrim medetničnim odnosom v državi; poziva pristojne oblasti, naj si še naprej prizadevajo za razmere, ki bodo spodbujale vključevanje in strpnost do vseh manjšin v državi; poziva vlado, naj po širokem procesu posvetovanja sprejme celovito zakonodajo o manjšinah, da bi odpravila obstoječe pravne vrzeli, v skladu s priporočili svetovalnega odbora okvirne konvencije Sveta Evrope o narodnih manjšinah, in naj učinkovito izvede zakon o varstvu pred diskriminacijo ter vzpostavi trdno sodno prakso proti diskriminaciji; izreka pohvalo prispevku komisarja za varstvo pred diskriminacijo k boju proti diskriminaciji, tudi diskriminaciji na podlagi spola, zlasti pri zaposlovanju, izobraževanju in dostopu do socialnih storitev; spodbuja nadaljnje ukrepe za izboljšanje življenjskih pogojev Romov z izboljšanjem njihovega dostopa do registriranja, stanovanj, izobraževanja, trga dela ter storitev socialnega in zdravstvenega varstva; poudarja, da je treba življenjske pogoje Romov izboljšati tudi z boljšim usklajevanjem med centralno in lokalnimi vladami ter s sodelovanjem med ministrstvi;

| 21. | pozdravlja ustanovitev nacionalnega sveta za enakost spolov in imenovanje koordinatorjev za vprašanja v zvezi s spolom v vseh resornih ministrstvih; poziva k nadaljnjim ukrepom za obravnavo nasilja v družini, primerov nezadostnega dostopa žensk do sodstva in diskriminacije na podlagi spola pri zaposlovanju; pozdravlja vključitev skupnosti LGBTI v strategijo o družbeni vključenosti 2015–2020, ustanovitev delovne skupine o pravicah LGBTI v okviru ministrstva za socialne zadeve in odprtje prvega stanovanjskega zatočišča za osebe LGBTI; pozdravlja spremembe kazenskega zakonika, s kaznuje kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor na podlagi spolne usmerjenosti in identitete; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja ustanovitev nacionalnega sveta za enakost spolov in imenovanje koordinatorjev za vprašanja v zvezi s spolom v vseh resornih ministrstvih; poziva k nadaljnjim ukrepom za obravnavo nasilja v družini, primerov nezadostnega dostopa žensk do sodstva in diskriminacije na podlagi spola pri zaposlovanju; pozdravlja vključitev skupnosti LGBTI v strategijo o družbeni vključenosti 2015–2020, ustanovitev delovne skupine o pravicah LGBTI v okviru ministrstva za socialne zadeve in odprtje prvega stanovanjskega zatočišča za osebe LGBTI; pozdravlja spremembe kazenskega zakonika, s kaznuje kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor na podlagi spolne usmerjenosti in identitete;

| 22. | nadalje poziva vlado, naj pripravi zakon o priznanju spolov ter zagotovi, da bodo pogoji za priznanje spolov izpolnjevali standarde iz priporočila CM/Rec(2010) odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete; meni, da bodo pravice oseb LGBTI z večjo gotovostjo zaščitene, če jim bo zagotovljen dostop do pravnega instituta, denimo sobivanja, registrirane partnerske skupnosti ali zakonske zveze, ter spodbuja albanske oblasti, naj preučijo te možnosti; |
| --- | --- |

22.

nadalje poziva vlado, naj pripravi zakon o priznanju spolov ter zagotovi, da bodo pogoji za priznanje spolov izpolnjevali standarde iz priporočila CM/Rec(2010) odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete; meni, da bodo pravice oseb LGBTI z večjo gotovostjo zaščitene, če jim bo zagotovljen dostop do pravnega instituta, denimo sobivanja, registrirane partnerske skupnosti ali zakonske zveze, ter spodbuja albanske oblasti, naj preučijo te možnosti;

| 23. | poziva albanske oblasti, naj se odzovejo na zahtevo Združenih narodov in priporočila varuha človekovih pravic in naj ustvarijo enotno in zanesljivo bazo podatkov, aktivirajo usklajevalni svet za boj proti krvnemu maščevanju, ki je bil ustanovljen leta 2005, in oblikujejo akcijski načrt, osredotočen na vidike pravne države v boju proti krvnemu maščevanju; |
| --- | --- |

23.

poziva albanske oblasti, naj se odzovejo na zahtevo Združenih narodov in priporočila varuha človekovih pravic in naj ustvarijo enotno in zanesljivo bazo podatkov, aktivirajo usklajevalni svet za boj proti krvnemu maščevanju, ki je bil ustanovljen leta 2005, in oblikujejo akcijski načrt, osredotočen na vidike pravne države v boju proti krvnemu maščevanju;

| 24. | poudarja izjemen pomen strokovnih, neodvisnih ter raznolikih javnih radiotelevizij in zasebnih medijev, saj so steber demokracije; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja prave medijske neodvisnosti in slabe preglednosti pri lastništvu in financiranju medijev; spodbuja Albanijo, naj zagotovi svobodno delovno okolje za novinarje; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za zagotovitev popolne neodvisnosti regulativnega organa za medije in javne radiotelevizije; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja preglednosti pri lastništvu in financiranju medijev, polarizacije medijev in samocenzure; poziva k okrepitvi strokovnih in etičnih standardov novinarjev; poziva k ustreznemu izvajanju zakonodaje o razžalitvi; je seznanjen s tem, da je opozicija podvomila v izvolitev novega predsednika in članov uprave urada za avdiovizualne medije; spodbuja vlado, naj mu zagotovi neodvisnost in podporo, da bo lahko organ začel izvajati svoje naloge v celoti, tudi kar zadeva omogočanje procesa digitalnega prehoda in učinkovito izvajanje zakona o avdiovizualnih medijih; |
| --- | --- |

24.

poudarja izjemen pomen strokovnih, neodvisnih ter raznolikih javnih radiotelevizij in zasebnih medijev, saj so steber demokracije; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja prave medijske neodvisnosti in slabe preglednosti pri lastništvu in financiranju medijev; spodbuja Albanijo, naj zagotovi svobodno delovno okolje za novinarje; poudarja, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za zagotovitev popolne neodvisnosti regulativnega organa za medije in javne radiotelevizije; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja preglednosti pri lastništvu in financiranju medijev, polarizacije medijev in samocenzure; poziva k okrepitvi strokovnih in etičnih standardov novinarjev; poziva k ustreznemu izvajanju zakonodaje o razžalitvi; je seznanjen s tem, da je opozicija podvomila v izvolitev novega predsednika in članov uprave urada za avdiovizualne medije; spodbuja vlado, naj mu zagotovi neodvisnost in podporo, da bo lahko organ začel izvajati svoje naloge v celoti, tudi kar zadeva omogočanje procesa digitalnega prehoda in učinkovito izvajanje zakona o avdiovizualnih medijih;

| 25. | pozdravlja izboljšanje poslovnega ozračja in prizadevanje za vzpostavitev delujočega tržnega gospodarstva, vendar poziva vlado, naj še naprej odpravlja pomanjkljivosti pri uveljavljanju pogodb in pravni državi ter obravnava obsežno sivo ekonomijo; poziva k nadaljnjim reformam, da bi se zmogli spoprijeti s konkurenčnim pritiskom na skupnem evropskem trgu; poziva vlado, naj okrepi varstvo lastniških pravic in pospeši vzpostavitev trajnostne in skladne politike legalizacije premoženja, vračila zemlje in odškodnin; poudarja pomen ustvarjanja ugodnih pogojev za razvoj zasebnega sektorja in neposredne tuje naložbe; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja izboljšanje poslovnega ozračja in prizadevanje za vzpostavitev delujočega tržnega gospodarstva, vendar poziva vlado, naj še naprej odpravlja pomanjkljivosti pri uveljavljanju pogodb in pravni državi ter obravnava obsežno sivo ekonomijo; poziva k nadaljnjim reformam, da bi se zmogli spoprijeti s konkurenčnim pritiskom na skupnem evropskem trgu; poziva vlado, naj okrepi varstvo lastniških pravic in pospeši vzpostavitev trajnostne in skladne politike legalizacije premoženja, vračila zemlje in odškodnin; poudarja pomen ustvarjanja ugodnih pogojev za razvoj zasebnega sektorja in neposredne tuje naložbe;

| 26. | poudarja potrebo po izboljšanju izobraževanja in usposabljanja, da bi obravnavali problem neustreznih spretnosti in izboljšali zaposljivost, zlasti med mladimi; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z vlado, da bi odpravila pomanjkljivosti pri pogojih na trgu dela, vključno z vedno večjo brezposelnostjo, in zagotovila rešitve v skladu s strategijo Evropa 2020; pozdravlja okvirni strateški dokument za Albanijo za obdobje 2014–2020, v katerem se priznava, da je za politike izobraževanja in zaposlovanja ter socialne politike potrebna podpora iz instrumenta za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

26.

poudarja potrebo po izboljšanju izobraževanja in usposabljanja, da bi obravnavali problem neustreznih spretnosti in izboljšali zaposljivost, zlasti med mladimi; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z vlado, da bi odpravila pomanjkljivosti pri pogojih na trgu dela, vključno z vedno večjo brezposelnostjo, in zagotovila rešitve v skladu s strategijo Evropa 2020; pozdravlja okvirni strateški dokument za Albanijo za obdobje 2014–2020, v katerem se priznava, da je za politike izobraževanja in zaposlovanja ter socialne politike potrebna podpora iz instrumenta za predpristopno pomoč;

| 27. | poziva pristojne oblasti, naj pripravijo nacionalno strategijo za energijo s posebnim poudarkom na obnovljivih virih energije in energetski varnosti, vključno z diverzifikacijo virov energije; meni, da bi morala Albanija več vlagati v projekte obnovljivih virov energije in sorodno infrastrukturo; poziva Albanijo, naj premisli o ekološkem vplivu projektov hidroelektrarn na nacionalno naravno dediščino; poziva k izpolnjevanju okvirne direktive EU o vodah, katere cilj je doseči dobro ekološko in kemično stanje vseh naravnih površinskih vodnih teles; |
| --- | --- |

27.

poziva pristojne oblasti, naj pripravijo nacionalno strategijo za energijo s posebnim poudarkom na obnovljivih virih energije in energetski varnosti, vključno z diverzifikacijo virov energije; meni, da bi morala Albanija več vlagati v projekte obnovljivih virov energije in sorodno infrastrukturo; poziva Albanijo, naj premisli o ekološkem vplivu projektov hidroelektrarn na nacionalno naravno dediščino; poziva k izpolnjevanju okvirne direktive EU o vodah, katere cilj je doseči dobro ekološko in kemično stanje vseh naravnih površinskih vodnih teles;

| 28. | poziva albanske oblasti, naj razvijejo celovite načrte za upravljanje obstoječih nacionalnih parkov v skladu s smernicami o kakovosti in upravljanju zaščitenih območij kategorije II Svetovne komisije za zavarovana območja v okviru Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov; poziva oblasti, naj opustijo vse razvojne načrte, ki bi ogrozili mrežo zaščitenih območij države, in poziva k opustitvi načrtov za gradnjo majhnih in velikih hidroelektrarn, zlasti v vseh nacionalnih parkih; zahteva zlasti ponovni razmislek o načrtih za gradnjo hidroelektrarn na reki Vjosi in njenih pritokih, saj bi ti projekti ogrozili enega od zadnjih obsežnih, nedotaknjenih in skoraj naravnih rečnih ekosistemov v Evropi; |
| --- | --- |

28.

poziva albanske oblasti, naj razvijejo celovite načrte za upravljanje obstoječih nacionalnih parkov v skladu s smernicami o kakovosti in upravljanju zaščitenih območij kategorije II Svetovne komisije za zavarovana območja v okviru Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov; poziva oblasti, naj opustijo vse razvojne načrte, ki bi ogrozili mrežo zaščitenih območij države, in poziva k opustitvi načrtov za gradnjo majhnih in velikih hidroelektrarn, zlasti v vseh nacionalnih parkih; zahteva zlasti ponovni razmislek o načrtih za gradnjo hidroelektrarn na reki Vjosi in njenih pritokih, saj bi ti projekti ogrozili enega od zadnjih obsežnih, nedotaknjenih in skoraj naravnih rečnih ekosistemov v Evropi;

| 29. | pozdravlja nadaljnjo konstruktivno in proaktivno držo Albanije v regionalnem in dvostranskem sodelovanju; pozdravlja njeno ključno vlogo pri krepitvi regionalne stabilnosti; izreka pohvalo politični volji za izboljšanje odnosov s Srbijo; spodbuja Albanijo in Srbijo, naj sprejmeta nadaljnje ukrepe, v izjavah pa spodbujata regionalno stabilnost in sodelovanje ter dobre sosedske odnose; je zaskrbljen zaradi izjav albanskega predsednika vlade, v katerih je ugibal o združitvi Albancev iz Albanije in Kosova; spodbuja Albanijo, naj ohrani svojo konstruktivno držo v regiji in z ostalimi državami Zahodnega Balkana izmenja znanje in izkušnje, pridobljene med postopkom njihove pridružitve k EU, da bi okrepila sodelovanje in dodatno stabilizirala regijo; pozdravlja popolno usklajenost Albanije z zunanjepolitičnimi stališči EU, vključno z omejevalnimi ukrepi v zvezi z Rusijo, in njeno sodelovanje v operacijah SVOP za krizno upravljanje; je seznanjen z njenimi ambicijami kot trenutno predsedujoče Procesu sodelovanja v jugovzhodni Evropi, da bi dodatno spodbudila dialog med sodelujočimi državami; poziva Albanijo, naj dejavno sodeluje pri izvajanju jadransko-jonske strategije Evropske unije; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja nadaljnjo konstruktivno in proaktivno držo Albanije v regionalnem in dvostranskem sodelovanju; pozdravlja njeno ključno vlogo pri krepitvi regionalne stabilnosti; izreka pohvalo politični volji za izboljšanje odnosov s Srbijo; spodbuja Albanijo in Srbijo, naj sprejmeta nadaljnje ukrepe, v izjavah pa spodbujata regionalno stabilnost in sodelovanje ter dobre sosedske odnose; je zaskrbljen zaradi izjav albanskega predsednika vlade, v katerih je ugibal o združitvi Albancev iz Albanije in Kosova; spodbuja Albanijo, naj ohrani svojo konstruktivno držo v regiji in z ostalimi državami Zahodnega Balkana izmenja znanje in izkušnje, pridobljene med postopkom njihove pridružitve k EU, da bi okrepila sodelovanje in dodatno stabilizirala regijo; pozdravlja popolno usklajenost Albanije z zunanjepolitičnimi stališči EU, vključno z omejevalnimi ukrepi v zvezi z Rusijo, in njeno sodelovanje v operacijah SVOP za krizno upravljanje; je seznanjen z njenimi ambicijami kot trenutno predsedujoče Procesu sodelovanja v jugovzhodni Evropi, da bi dodatno spodbudila dialog med sodelujočimi državami; poziva Albanijo, naj dejavno sodeluje pri izvajanju jadransko-jonske strategije Evropske unije;

| 30. | poziva k okrepitvi medparlamentarnega sodelovanja med Evropskim parlamentom in Albanijo; priporoča, da se v največji možni meri harmonizira prihodnji časovni razpored sestankov stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Albanija ter dialoga na visoki ravni o ključnih prednostnih nalogah, da bi okrepili parlamentarni nadzor nad procesom pristopa k EU; |
| --- | --- |

30.

poziva k okrepitvi medparlamentarnega sodelovanja med Evropskim parlamentom in Albanijo; priporoča, da se v največji možni meri harmonizira prihodnji časovni razpored sestankov stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Albanija ter dialoga na visoki ravni o ključnih prednostnih nalogah, da bi okrepili parlamentarni nadzor nad procesom pristopa k EU;

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Albanije. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Albanije.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/69

---

P8_TA(2015)0182

Poročilo o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o poročilu o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2014 (2014/2952(RSP))

(2016/C 346/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, ki je bil podpisan 16. junija 2008 in so ga ratificirale vse države članice EU ter Bosna in Hercegovina, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, ki je bil podpisan 16. junija 2008 in so ga ratificirale vse države članice EU ter Bosna in Hercegovina,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Zahodnem Balkanu z dne 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Zahodnem Balkanu z dne 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom „Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji“,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z 20. oktobra, 17. in 18. novembra ter 15. in 16. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z 20. oktobra, 17. in 18. novembra ter 15. in 16. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014–2015“ z dne 8. oktobra 2014 (COM(2014)0700) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Poročilo o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2014“ SWD(2014)0305 in okvirnega strateškega dokumenta o Bosni in Hercegovini (2014–2017), sprejetega 15. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014–2015“ z dne 8. oktobra 2014 (COM(2014)0700) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Poročilo o napredku Bosne in Hercegovine za leto 2014“ SWD(2014)0305 in okvirnega strateškega dokumenta o Bosni in Hercegovini (2014–2017), sprejetega 15. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju pisne zaveze k vključevanju v EU, ki jo je 29. januarja 2015 sprejelo predsedstvo Bosne in Hercegovine, 23. februarja 2015 pa potrdila parlamentarna skupščina Bosne in Hercegovine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisne zaveze k vključevanju v EU, ki jo je 29. januarja 2015 sprejelo predsedstvo Bosne in Hercegovine, 23. februarja 2015 pa potrdila parlamentarna skupščina Bosne in Hercegovine,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 19. januarja 2015 o imenovanju Lars-Gunnarja Wigemarka za posebnega predstavnika EU in vodjo delegacije v Bosni in Hercegovini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 19. januarja 2015 o imenovanju Lars-Gunnarja Wigemarka za posebnega predstavnika EU in vodjo delegacije v Bosni in Hercegovini,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju dela stalnega poročevalca Odbora za zunanje zadeve za Bosno in Hercegovino Cristiana Dana Prede, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela stalnega poročevalca Odbora za zunanje zadeve za Bosno in Hercegovino Cristiana Dana Prede,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je EU večkrat izrazila svojo jasno zavezanost evropski perspektivi Bosne in Hercegovine ter njeni ozemeljski celovitosti, suverenosti in enotnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je EU večkrat izrazila svojo jasno zavezanost evropski perspektivi Bosne in Hercegovine ter njeni ozemeljski celovitosti, suverenosti in enotnosti;

| B. | ker je EU Bosni in Hercegovini ponudila novo priložnost na podlagi usklajenega pristopa, ki naj bi državi pomagal nadaljevati postopek reform, izboljšati družbene in gospodarske razmere ter se približati Evropski uniji; ker se zdaj enako jasna zavezanost in udejstvovanje zahtevata od politične elite Bosne in Hercegovine; ker je pristop k EU vključujoč proces, ki pripada celotni državi in vsem njenim državljanom ter zahteva nacionalno soglasje o programu reform; |
| --- | --- |

B.

ker je EU Bosni in Hercegovini ponudila novo priložnost na podlagi usklajenega pristopa, ki naj bi državi pomagal nadaljevati postopek reform, izboljšati družbene in gospodarske razmere ter se približati Evropski uniji; ker se zdaj enako jasna zavezanost in udejstvovanje zahtevata od politične elite Bosne in Hercegovine; ker je pristop k EU vključujoč proces, ki pripada celotni državi in vsem njenim državljanom ter zahteva nacionalno soglasje o programu reform;

| C. | ker prezapletena in neučinkovita institucionalna struktura, pomanjkanje zadostnega sodelovanja in usklajevanja med političnimi voditelji Bosne in Hercegovine in vsemi ravnmi upravljanja, pomanjkanje skupne vizije in politične volje ter etnocentrični pristop resno ovirajo napredek v državi; ker politična in etnična nestrinjanja močno negativno vplivajo na delo skupščin na državni ravni; |
| --- | --- |

C.

ker prezapletena in neučinkovita institucionalna struktura, pomanjkanje zadostnega sodelovanja in usklajevanja med političnimi voditelji Bosne in Hercegovine in vsemi ravnmi upravljanja, pomanjkanje skupne vizije in politične volje ter etnocentrični pristop resno ovirajo napredek v državi; ker politična in etnična nestrinjanja močno negativno vplivajo na delo skupščin na državni ravni;

| D. | ker dolgotrajni politični zastoj predstavlja resno oviro za stabilizacijo in razvoj te države ter državljanom odteguje možnost varne in uspešne prihodnosti; ker so politična nedejavnost, brezposelnost, zelo visoka stopnja korupcije in nezadovoljstvo nad politično elito pripeljali do nemirov, ki so se februarja 2014 iz Tuzle razširili po vsej državi; |
| --- | --- |

D.

ker dolgotrajni politični zastoj predstavlja resno oviro za stabilizacijo in razvoj te države ter državljanom odteguje možnost varne in uspešne prihodnosti; ker so politična nedejavnost, brezposelnost, zelo visoka stopnja korupcije in nezadovoljstvo nad politično elito pripeljali do nemirov, ki so se februarja 2014 iz Tuzle razširili po vsej državi;

| E. | ker je EU postavila pravno državo v osrčje procesa širitve; ker je močna politična podpora ključnega pomena za napredek na teh področjih; |
| --- | --- |

E.

ker je EU postavila pravno državo v osrčje procesa širitve; ker je močna politična podpora ključnega pomena za napredek na teh področjih;

| F. | ker je korupcija splošno razširjena, javna uprava razdrobljena, številni različni pravni sistemi predstavljajo izziv, mehanizmi sodelovanja s civilno družbo ostajajo šibki, ker je medijsko prizorišče polarizirano in ker vsem narodom in državljanom Bosne in Hercegovine niso zagotovljene enake pravice; |
| --- | --- |

F.

ker je korupcija splošno razširjena, javna uprava razdrobljena, številni različni pravni sistemi predstavljajo izziv, mehanizmi sodelovanja s civilno družbo ostajajo šibki, ker je medijsko prizorišče polarizirano in ker vsem narodom in državljanom Bosne in Hercegovine niso zagotovljene enake pravice;

| G. | ker se več kot 50 % državnih prihodkov Bosne in Hercegovine porabi za vzdrževanje uprave na številnih ravneh; ker je Bosna in Hercegovina glede na kazalnike Svetovne banke najslabše ocenjena evropska država glede enostavnosti poslovanja in se uvršča na eno zadnjih mest na indeksu zaznave korupcije; ker ima Bosna in Hercegovina najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih v Evropi (59 % aktivnega prebivalstva, starega od 15 do 24 let); |
| --- | --- |

G.

ker se več kot 50 % državnih prihodkov Bosne in Hercegovine porabi za vzdrževanje uprave na številnih ravneh; ker je Bosna in Hercegovina glede na kazalnike Svetovne banke najslabše ocenjena evropska država glede enostavnosti poslovanja in se uvršča na eno zadnjih mest na indeksu zaznave korupcije; ker ima Bosna in Hercegovina najvišjo stopnjo brezposelnosti mladih v Evropi (59 % aktivnega prebivalstva, starega od 15 do 24 let);

| 1. | pozdravlja dejstvo, da se je Svet odzval na poziv Parlamenta o ponovnem premisleku o pogledih Evropske unije na Bosno in Hercegovino; poziva nove voditelje Bosne in Hercegovine, naj se popolnoma zavežejo k izvedbi potrebnih institucionalnih, gospodarskih in družbenih reform, da bi izboljšali življenje državljanov Bosne in Hercegovine ter omogočili napredek na poti do članstva v Evropski uniji; poudarja, da bo treba doseči precejšen napredek pri izvajanju načrta reform, tudi Pakta za rast in delovna mesta, da bo mogoče obravnavati prošnjo za članstvo; poudarja dejstvo, da bi morali Bosno in Hercegovino, tako kot vsako drugo (potencialno) državo kandidatko, ocenjevati glede na dosežke, časovni načrt za pristop pa bi se moral določiti glede na hitrost in kakovost uvajanja potrebnih reform; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da se je Svet odzval na poziv Parlamenta o ponovnem premisleku o pogledih Evropske unije na Bosno in Hercegovino; poziva nove voditelje Bosne in Hercegovine, naj se popolnoma zavežejo k izvedbi potrebnih institucionalnih, gospodarskih in družbenih reform, da bi izboljšali življenje državljanov Bosne in Hercegovine ter omogočili napredek na poti do članstva v Evropski uniji; poudarja, da bo treba doseči precejšen napredek pri izvajanju načrta reform, tudi Pakta za rast in delovna mesta, da bo mogoče obravnavati prošnjo za članstvo; poudarja dejstvo, da bi morali Bosno in Hercegovino, tako kot vsako drugo (potencialno) državo kandidatko, ocenjevati glede na dosežke, časovni načrt za pristop pa bi se moral določiti glede na hitrost in kakovost uvajanja potrebnih reform;

| 2. | poudarja, da bi morala Komisija posebno pozornost nameniti izvrševanju sodbe Sejdić-Finci, ko bo na zahtevo Sveta pripravljala mnenje o prošnji za članstvo v EU; poziva Komisijo, naj bo pripravljenja na spodbujanje sprejetja dogovora o izvrševanju te sodbe, da bi se zagotavile enake pravice za vse državljane, ter naj prispeva k uresničevanju ciljev programa EU, med katerimi so delujoč sistem dobrega upravljanja, demokratični razvoj in gospodarska blaginja ter spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi morala Komisija posebno pozornost nameniti izvrševanju sodbe Sejdić-Finci, ko bo na zahtevo Sveta pripravljala mnenje o prošnji za članstvo v EU; poziva Komisijo, naj bo pripravljenja na spodbujanje sprejetja dogovora o izvrševanju te sodbe, da bi se zagotavile enake pravice za vse državljane, ter naj prispeva k uresničevanju ciljev programa EU, med katerimi so delujoč sistem dobrega upravljanja, demokratični razvoj in gospodarska blaginja ter spoštovanje človekovih pravic;

| 3. | močno podpira evropsko integracijo Bosne in Hercegovine in meni, da bi morala biti okrepljena prizadevanja Evropske unije med drugim osredotočena na družbeno-gospodarska vprašanja, poslovno okolje, institucionalni okvir, pravno državo ter upravljanje, politiko kazenskega preiskovanja in pregona, neodvisno pravosodje, boj proti korupciji, reformo javne uprave, civilno družbo in mlade, pri čemer pa morajo pogoji EU za pristop ostati nespremenjeni; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Komisijo ter države članice, naj ohranijo usklajeno, dosledno in skladno stališče EU ter pokažejo, da je evropska intergracija Bosne in Hercegovine prednostna naloga v zunanji politiki EU; poudarja, da bi si EU morala prizadevati, da združi vse finančne donatorje, s čimer bi podprli učinkovito izvedbo novega pristopa EU in pisne zaveze; |
| --- | --- |

3.

močno podpira evropsko integracijo Bosne in Hercegovine in meni, da bi morala biti okrepljena prizadevanja Evropske unije med drugim osredotočena na družbeno-gospodarska vprašanja, poslovno okolje, institucionalni okvir, pravno državo ter upravljanje, politiko kazenskega preiskovanja in pregona, neodvisno pravosodje, boj proti korupciji, reformo javne uprave, civilno družbo in mlade, pri čemer pa morajo pogoji EU za pristop ostati nespremenjeni; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Komisijo ter države članice, naj ohranijo usklajeno, dosledno in skladno stališče EU ter pokažejo, da je evropska intergracija Bosne in Hercegovine prednostna naloga v zunanji politiki EU; poudarja, da bi si EU morala prizadevati, da združi vse finančne donatorje, s čimer bi podprli učinkovito izvedbo novega pristopa EU in pisne zaveze;

| 4. | pozdravlja pisno zavezo k vključevanju v EU, ki jo je sprejelo predsedstvo Bosne in Hercegovine, so jo podpisali voditelji vseh političnih strank in jo je 23. februarja 2015 potrdil parlament BiH, o ukrepih, s katerimi bi vzpostavili institucionalno funkcionalnost in učinkovitost, uvedli reforme na vseh ravneh upravljanja ter pospešili proces sprave in okrepili upravne zmogljivosti; priznava, da je zaveza odprla pot sporazumu v Svetu 16. marca 2015 o sklenitvi in uveljavitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; pozdravlja uveljavitev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, predvideno za 1. juniji 2015, ki bo Bosni in Hercegovini in EU omogočil, da tesneje sodelujeta poglobita odnose; poziva k popolnemu sodelovanju vseh političnih voditeljev pri temeljitem in učinkovitem izvrševanju zaveze, zlasti pri krepitvi pravne države ter boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; opozarja, da sta politična zavezanost in resnična odgovornost ključni za proces reform; poziva nove voditelje BiH, naj se z EU dogovorijo o konkretnem časovnem načrtu za program obsežnih in vključujočih reform za napredek države na poti v EU; poziva k preglednosti v postopku načrtovanja in izvajanja reform ter k vključevanju civilne družbe v proces reform; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pisno zavezo k vključevanju v EU, ki jo je sprejelo predsedstvo Bosne in Hercegovine, so jo podpisali voditelji vseh političnih strank in jo je 23. februarja 2015 potrdil parlament BiH, o ukrepih, s katerimi bi vzpostavili institucionalno funkcionalnost in učinkovitost, uvedli reforme na vseh ravneh upravljanja ter pospešili proces sprave in okrepili upravne zmogljivosti; priznava, da je zaveza odprla pot sporazumu v Svetu 16. marca 2015 o sklenitvi in uveljavitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; pozdravlja uveljavitev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, predvideno za 1. juniji 2015, ki bo Bosni in Hercegovini in EU omogočil, da tesneje sodelujeta poglobita odnose; poziva k popolnemu sodelovanju vseh političnih voditeljev pri temeljitem in učinkovitem izvrševanju zaveze, zlasti pri krepitvi pravne države ter boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; opozarja, da sta politična zavezanost in resnična odgovornost ključni za proces reform; poziva nove voditelje BiH, naj se z EU dogovorijo o konkretnem časovnem načrtu za program obsežnih in vključujočih reform za napredek države na poti v EU; poziva k preglednosti v postopku načrtovanja in izvajanja reform ter k vključevanju civilne družbe v proces reform;

| 5. | je globoko zaskrbljen zaradi izjave, ki jo je 25. aprila 2015 podal kongres Zavezništva neodvisnih socialdemokratov (SNSD) v vzhodnem Sarajevu, s katero je med drugim pozval k referendumu o neodvisnosti Republike Srbske leta 2018; poudarja, da v skladu z Daytonskim sporazumom Republika Srbska nima pravice do odcepitve; ponovno poudarja, da so se s sprejetjem pisne zaveze vse politične sile, tudi SNSD, zavezale k spoštovanju suverenosti, ozemeljske celovitosti in politične neodvisnosti Bosne in Hercegovine; poziva nove politične voditelje, naj se vzdržijo razdiralne nacionalistične in odcepitvene retorike, ki polarizira družbo, in se resno lotijo reform, ki bodo izboljšale življenje državljanov Bosne in Hercegovine, ter naj oblikujejo demokratično, vključujočo in delujočo državo in jo približajo Evropski uniji; |
| --- | --- |

5.

je globoko zaskrbljen zaradi izjave, ki jo je 25. aprila 2015 podal kongres Zavezništva neodvisnih socialdemokratov (SNSD) v vzhodnem Sarajevu, s katero je med drugim pozval k referendumu o neodvisnosti Republike Srbske leta 2018; poudarja, da v skladu z Daytonskim sporazumom Republika Srbska nima pravice do odcepitve; ponovno poudarja, da so se s sprejetjem pisne zaveze vse politične sile, tudi SNSD, zavezale k spoštovanju suverenosti, ozemeljske celovitosti in politične neodvisnosti Bosne in Hercegovine; poziva nove politične voditelje, naj se vzdržijo razdiralne nacionalistične in odcepitvene retorike, ki polarizira družbo, in se resno lotijo reform, ki bodo izboljšale življenje državljanov Bosne in Hercegovine, ter naj oblikujejo demokratično, vključujočo in delujočo državo in jo približajo Evropski uniji;

| 6. | poziva politične voditelje, naj prednostno obravnavajo vzpostavitev uspešnega in učinkovitega mehanizma EU za usklajevanje, ki bi učinkovito povezal institucije na vseh ravneh upravljanja, da bi zagotovili usklajevanje s pravnim redom EU ter njegovo izvajanje po vsej državi, kar bi bilo v prid splošni blaginji njenih državljanov; poudarja, da bo brez takega mehanizma proces pridruževanja EU ostal v slepi ulici, saj je sedanja organizacija države preveč neučinkovita in disfunkcionalna; poudarja, da bi vzpostavitev takšnega mehanizma Bosni in Hercegovini omogočila, da v celoti izkoristi finančna sredstva, ki so na voljo; poudarja, da je treba sprejeti konkretne reformne ukrepe in zagotovitvi jasno usmeritev za državo in njene državljane; |
| --- | --- |

6.

poziva politične voditelje, naj prednostno obravnavajo vzpostavitev uspešnega in učinkovitega mehanizma EU za usklajevanje, ki bi učinkovito povezal institucije na vseh ravneh upravljanja, da bi zagotovili usklajevanje s pravnim redom EU ter njegovo izvajanje po vsej državi, kar bi bilo v prid splošni blaginji njenih državljanov; poudarja, da bo brez takega mehanizma proces pridruževanja EU ostal v slepi ulici, saj je sedanja organizacija države preveč neučinkovita in disfunkcionalna; poudarja, da bi vzpostavitev takšnega mehanizma Bosni in Hercegovini omogočila, da v celoti izkoristi finančna sredstva, ki so na voljo; poudarja, da je treba sprejeti konkretne reformne ukrepe in zagotovitvi jasno usmeritev za državo in njene državljane;

| 7. | poudarja, da mora biti obravnavanje družbeno-ekonomskih potreb državljanov prednostna naloga; vseeno pa meni, da je ključnega pomena, da se vzporedno nadaljujejo politične reforme in demokratizacija političnega sistema; poudarja, da je gospodarska blaginja možna samo, če temelji na demokratični in vključujoči družbi in državi; poudarja tudi, da Bosna in Hercegovina ne bo uspešna kandidatka za članstvo v EU, dokler se ne vzpostavijo ustrezni institucionalni pogoji; ugotavlja, da so ustavne reforme za utrditev, poenostavitev in okrepitev institucionalnega okvira še vedno ključnega pomena za preoblikovanje Bosne in Hercegovine v učinkovito, vključujočo in popolnoma delojočo državo; opozarja, da bi morala prihodnja ustavna reforma upoštevati tudi načela federalizma, decentralizacije, subsidiarnosti in legitimnega zastopanja, da bi zagotovili učinkovito in nemoteno vključevanje Bosne in Hercegovine v Evropsko unijo; poziva vse politine voditelje, naj si prizadevajo za uvedbo potrebnih sprememb; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora biti obravnavanje družbeno-ekonomskih potreb državljanov prednostna naloga; vseeno pa meni, da je ključnega pomena, da se vzporedno nadaljujejo politične reforme in demokratizacija političnega sistema; poudarja, da je gospodarska blaginja možna samo, če temelji na demokratični in vključujoči družbi in državi; poudarja tudi, da Bosna in Hercegovina ne bo uspešna kandidatka za članstvo v EU, dokler se ne vzpostavijo ustrezni institucionalni pogoji; ugotavlja, da so ustavne reforme za utrditev, poenostavitev in okrepitev institucionalnega okvira še vedno ključnega pomena za preoblikovanje Bosne in Hercegovine v učinkovito, vključujočo in popolnoma delojočo državo; opozarja, da bi morala prihodnja ustavna reforma upoštevati tudi načela federalizma, decentralizacije, subsidiarnosti in legitimnega zastopanja, da bi zagotovili učinkovito in nemoteno vključevanje Bosne in Hercegovine v Evropsko unijo; poziva vse politine voditelje, naj si prizadevajo za uvedbo potrebnih sprememb;

| 8. | pozdravlja pobude Komisije za pospešitev izvajanja projektov v okviru instrumenta za predpristopno pomoč ter okrepitev ekonomskega upravljanja; obžaluje, da ima nedejavnost lahko posledice za dodelitev sredstev EU za politični in socialno-ekonomski razvoj v okviru instrumenta za predpristopno pomoč II; poziva pristojne organe, naj se dogovorijo o sektorskih strategijah za vso državo, zlasti o prednostnih področjih prometa, energije, okolja in kmetijstva kot bistvenih zahtevah, da bo mogoče v celoti izkoristiti sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja pobude Komisije za pospešitev izvajanja projektov v okviru instrumenta za predpristopno pomoč ter okrepitev ekonomskega upravljanja; obžaluje, da ima nedejavnost lahko posledice za dodelitev sredstev EU za politični in socialno-ekonomski razvoj v okviru instrumenta za predpristopno pomoč II; poziva pristojne organe, naj se dogovorijo o sektorskih strategijah za vso državo, zlasti o prednostnih področjih prometa, energije, okolja in kmetijstva kot bistvenih zahtevah, da bo mogoče v celoti izkoristiti sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč;

| 9. | izraža priznanje za urejeno izvedbo volitev oktobra 2014; vendar ugotavlja, da je že drugič zapored volilni proces potekal tako, da vsak državljan ni mogel kandidirati za vsak položaj; poudarja, da je odločilnega pomena, da se nemudoma oblikujejo novi parlamentarni organi in uprava na vseh ravneh; poziva nove voditelje, naj spoštujejo načelo splošnih, enakopravnih in neposrednih volitev, se povežejo z ljudmi, vključijo civilno družbo ter ponudijo odgovorne in takojšnje odgovore na njihove legitimne skrbi; poziva pristojne organe, naj preiščejo zelo hude obtožbe zoper premierko Republike Srbske, da je bila vpletena v kupovanje glasov dveh poslancev, ki nista člana njene stranke, da je dobila večino v narodni skupščini Republike Srbske; |
| --- | --- |

9.

izraža priznanje za urejeno izvedbo volitev oktobra 2014; vendar ugotavlja, da je že drugič zapored volilni proces potekal tako, da vsak državljan ni mogel kandidirati za vsak položaj; poudarja, da je odločilnega pomena, da se nemudoma oblikujejo novi parlamentarni organi in uprava na vseh ravneh; poziva nove voditelje, naj spoštujejo načelo splošnih, enakopravnih in neposrednih volitev, se povežejo z ljudmi, vključijo civilno družbo ter ponudijo odgovorne in takojšnje odgovore na njihove legitimne skrbi; poziva pristojne organe, naj preiščejo zelo hude obtožbe zoper premierko Republike Srbske, da je bila vpletena v kupovanje glasov dveh poslancev, ki nista člana njene stranke, da je dobila večino v narodni skupščini Republike Srbske;

| 10. | pozdravlja veliko nacionalno in mednarodno solidarnost, tudi v okviru programa EU za obnovo po poplavah, pri odzivu na naravne nesreče leta 2014; pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija na prošnjo Bosne in Hercegovine sprejela takojšnje in obsežne ukrepe za reševanje in pomoč ter julija 2014 organizirala donatorsko konferenco, ki jo je gostila Komisija, soorganizatorici pa sta bili Francija in Slovenija; poudarja, da je Komisija Bosno in Hercegovino povabila, naj se pridruži mehanizmu EU za civilno zaščito; poziva k učinkovitim in usklajenim preventivnim ukrepom na vseh ravneh, s katerimi bi odpravili posledice zadnjih nesreč ter jih v prihodnje preprečili; pozdravlja številne pozitivne primere zelo tesnega medetničnega sodelovanja in podpore po poplavah kot znak, da je sprava mogoča; meni, da so regionalno sodelovanje in tesni odnosi s sosednjimi državami bistveni dejavniki za odziv na take nesreče v prihodnje; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja veliko nacionalno in mednarodno solidarnost, tudi v okviru programa EU za obnovo po poplavah, pri odzivu na naravne nesreče leta 2014; pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija na prošnjo Bosne in Hercegovine sprejela takojšnje in obsežne ukrepe za reševanje in pomoč ter julija 2014 organizirala donatorsko konferenco, ki jo je gostila Komisija, soorganizatorici pa sta bili Francija in Slovenija; poudarja, da je Komisija Bosno in Hercegovino povabila, naj se pridruži mehanizmu EU za civilno zaščito; poziva k učinkovitim in usklajenim preventivnim ukrepom na vseh ravneh, s katerimi bi odpravili posledice zadnjih nesreč ter jih v prihodnje preprečili; pozdravlja številne pozitivne primere zelo tesnega medetničnega sodelovanja in podpore po poplavah kot znak, da je sprava mogoča; meni, da so regionalno sodelovanje in tesni odnosi s sosednjimi državami bistveni dejavniki za odziv na take nesreče v prihodnje;

| 11. | opozarja, da je strokovna, učinkovita in na zaslugah temelječa javna uprava temelj procesa integracije za Bosno in Hercegovino ter za vsako državo, ki si želi postati članica EU; je resno zaskrbljen nad dejstvom, da je javna uprava, ki naj bi prispevala k napredovanju Bosne in Hercegovine na poti v EU ter izboljšanju življenjskih pogojev državljanov, še vedno razdrobljena, pod vplivom politike in disfunkcionalna; ostaja zaskrbljen zaradi njene finančne vzdržnosti in dejstva, da bi pomanjkanje politične volje za reformo uprave lahko vplivalo na zagotavljanje javnih storitev; poziva vse pristojne subjekte, naj sprejmejo strategijo in akcijski načrt za refomo javne uprave po letu 2014, da bi poenostavili zapleteno institucionalno strukturo, racionalizirali stroške in državo napravili bolj funkcionalno; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je strokovna, učinkovita in na zaslugah temelječa javna uprava temelj procesa integracije za Bosno in Hercegovino ter za vsako državo, ki si želi postati članica EU; je resno zaskrbljen nad dejstvom, da je javna uprava, ki naj bi prispevala k napredovanju Bosne in Hercegovine na poti v EU ter izboljšanju življenjskih pogojev državljanov, še vedno razdrobljena, pod vplivom politike in disfunkcionalna; ostaja zaskrbljen zaradi njene finančne vzdržnosti in dejstva, da bi pomanjkanje politične volje za reformo uprave lahko vplivalo na zagotavljanje javnih storitev; poziva vse pristojne subjekte, naj sprejmejo strategijo in akcijski načrt za refomo javne uprave po letu 2014, da bi poenostavili zapleteno institucionalno strukturo, racionalizirali stroške in državo napravili bolj funkcionalno;

| 12. | poziva oblasti, naj bo boj proti korupciji absolutna prednostna naloga, saj saj do sedaj še ni bilo zadovoljivega napredka, korupcija pa vpliva na vse sektorje, vključno z zdravstvom in izobraževanjem, izkorišča najbolj ranljive ljudi ter povečuje pesimizem in zmanjšuje zaupanje državljanov v njihove institucije; poziva k učinkovitim protikorupcijskim mehanizmom, neodvisnem pravosodnemu spremljanju in k vključujočim posvetovanjem z vsemi deležniki, s čimer bi zagotovili pravočasno sprejetje prenovljenega strateškega okvira za obdobje 2015–2019; v splošnem poziva k učinkovitemu izvrševanju protikorupcijskih ukrepov; pozdravlja sprejetje svežnja protikorupcijskih zakonov, tudi o spodbujanju zaščite prijaviteljev nepravilnosti na državni ravni, ter ustanovitvev preventivnih organov na federativni ravni; obsoja poskuse spodkopavanja obstoječih načel pravne države in je zaskrbljen, ker novi zakon o navzkrižju interesov slabi pravni okvir in pomeni korak nazaj pri preprečevanju navzkrižja interesov, saj povečuje tveganje za politično vmešavanje in uradnikov ne spodbuja k spoštovanju pravil; poziva h krepitvi parlamentarnih organov za preprečevanje navzkrižij interesov; poziva pristojne organe, naj izboljšajo rezultate v zvezi z učinkovitimi preiskavami, kazenskim pregonom in obsodbami v odmevnih primerih korupcije, zlasti v okviru javnih naročil in privatizacije; |
| --- | --- |

12.

poziva oblasti, naj bo boj proti korupciji absolutna prednostna naloga, saj saj do sedaj še ni bilo zadovoljivega napredka, korupcija pa vpliva na vse sektorje, vključno z zdravstvom in izobraževanjem, izkorišča najbolj ranljive ljudi ter povečuje pesimizem in zmanjšuje zaupanje državljanov v njihove institucije; poziva k učinkovitim protikorupcijskim mehanizmom, neodvisnem pravosodnemu spremljanju in k vključujočim posvetovanjem z vsemi deležniki, s čimer bi zagotovili pravočasno sprejetje prenovljenega strateškega okvira za obdobje 2015–2019; v splošnem poziva k učinkovitemu izvrševanju protikorupcijskih ukrepov; pozdravlja sprejetje svežnja protikorupcijskih zakonov, tudi o spodbujanju zaščite prijaviteljev nepravilnosti na državni ravni, ter ustanovitvev preventivnih organov na federativni ravni; obsoja poskuse spodkopavanja obstoječih načel pravne države in je zaskrbljen, ker novi zakon o navzkrižju interesov slabi pravni okvir in pomeni korak nazaj pri preprečevanju navzkrižja interesov, saj povečuje tveganje za politično vmešavanje in uradnikov ne spodbuja k spoštovanju pravil; poziva h krepitvi parlamentarnih organov za preprečevanje navzkrižij interesov; poziva pristojne organe, naj izboljšajo rezultate v zvezi z učinkovitimi preiskavami, kazenskim pregonom in obsodbami v odmevnih primerih korupcije, zlasti v okviru javnih naročil in privatizacije;

| 13. | je še vedno resno zaskrbljen zaradi neučinkovitosti pravosodnega sistema, možnosti za politično vmešavanje v sodne postopke, vmešavanja politike v postopke imenovanja, razdrobljene priprave proračuna za sodstvo in tožilstvo ter tveganja za navzkrižje interesov v pravosodju; poziva nove voditelje države, naj uvedejo strukturne in institucionalne reforme, med drugim za harmonizacijo štirih različnih pravnih sistemov; poziva jih, naj obravnavajo priporočila Komisije, na primer institucionalne reforme pravosodja na državni ravni, vključno s sprejetjem zakona o sodiščih Bosne in Hercegovine; poziva prihodnji Svet ministrov, naj sprejme že pripravljeno novo strategijo za reformo pravosodja; ponovno izraža podporo uradu varuha človekovih pravic; ugotavlja, da ustava Republike Srbske še vedno vsebuje moratorij na smrtno kazen, in poziva organe Republike Srbske, naj smrtno kazen nemudoma odpravijo; |
| --- | --- |

13.

je še vedno resno zaskrbljen zaradi neučinkovitosti pravosodnega sistema, možnosti za politično vmešavanje v sodne postopke, vmešavanja politike v postopke imenovanja, razdrobljene priprave proračuna za sodstvo in tožilstvo ter tveganja za navzkrižje interesov v pravosodju; poziva nove voditelje države, naj uvedejo strukturne in institucionalne reforme, med drugim za harmonizacijo štirih različnih pravnih sistemov; poziva jih, naj obravnavajo priporočila Komisije, na primer institucionalne reforme pravosodja na državni ravni, vključno s sprejetjem zakona o sodiščih Bosne in Hercegovine; poziva prihodnji Svet ministrov, naj sprejme že pripravljeno novo strategijo za reformo pravosodja; ponovno izraža podporo uradu varuha človekovih pravic; ugotavlja, da ustava Republike Srbske še vedno vsebuje moratorij na smrtno kazen, in poziva organe Republike Srbske, naj smrtno kazen nemudoma odpravijo;

| 14. | je zaskrbljen, ker je dostop do brezplačne pravne pomoči zelo omejen in pravica do njenega zagotavljanja zakonsko še ni povsem urejena po vsej Bosni in Hercegovini, s čimer je omejena pravica najbolj ranljivih skupin do pravnega varstva; poziva pristojne organe, naj sprejmejo zakonodajo o brezplačni pravni pomoči na državni ravni in jasno opredelijo vlogo civilne družbe pri njenem zagotavljanju; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen, ker je dostop do brezplačne pravne pomoči zelo omejen in pravica do njenega zagotavljanja zakonsko še ni povsem urejena po vsej Bosni in Hercegovini, s čimer je omejena pravica najbolj ranljivih skupin do pravnega varstva; poziva pristojne organe, naj sprejmejo zakonodajo o brezplačni pravni pomoči na državni ravni in jasno opredelijo vlogo civilne družbe pri njenem zagotavljanju;

| 15. | pozdravlja razširitev strukturiranega dialoga med Evropsko unijo ter Bosno in Hercegovino o pravosodju na dodatna področja o pravni državi, zlasti korupcijo in diskriminacijo, ter dejstvo, da ta dialog daje nekaj pozitivnih rezultatov pri regionalnem sodelovanju, obravnavi vojnih zločinov, profesionalnosti in učinkovitosti pravosodja; pozdravlja vključitev civilne družbe v ta proces; ugotavlja, da so se izboljšale razmere na nekaterih sodiščih v entitetah, vključno z zaščito prič; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja razširitev strukturiranega dialoga med Evropsko unijo ter Bosno in Hercegovino o pravosodju na dodatna področja o pravni državi, zlasti korupcijo in diskriminacijo, ter dejstvo, da ta dialog daje nekaj pozitivnih rezultatov pri regionalnem sodelovanju, obravnavi vojnih zločinov, profesionalnosti in učinkovitosti pravosodja; pozdravlja vključitev civilne družbe v ta proces; ugotavlja, da so se izboljšale razmere na nekaterih sodiščih v entitetah, vključno z zaščito prič;

| 16. | je zaskrbljen zaradi nekaterih izjav, kjer je bil izražen dvom o legitimnosti obsodb Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo, kar spodkopava verodostojnost sodišča v Haagu; poziva k ukrepom za večjo zaščito prič ter izboljšanje dela tožilstva Bosne in Hercegovine s ponovno obravnavo vojnih zločinov druge kategorije; pozdravlja doseženi napredek pri zmanjševanju sodnih zaostankov v zadevah vojnih zločinov; ugotavlja, da se je izboljšal pregon v primerih vojnih zločinov, ki vključujejo spolno nasilje, in zahteva, naj se to nadaljuje tudi v prihodnje; poudarja, da morajo pristojni organi sprejeti dolgo pričakovani načrt na državni ravni, s katerim bi izboljšali položaj žrtev tovrstnih vojnih zločinov, vključno z njihovo pravico do odškodnine, zagotovili učinkovit dostop do pravnega varstva in uskladili določbe kazenskega prava Bosne in Hercegovine v zvezi s spolnim nasiljem z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi nekaterih izjav, kjer je bil izražen dvom o legitimnosti obsodb Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo, kar spodkopava verodostojnost sodišča v Haagu; poziva k ukrepom za večjo zaščito prič ter izboljšanje dela tožilstva Bosne in Hercegovine s ponovno obravnavo vojnih zločinov druge kategorije; pozdravlja doseženi napredek pri zmanjševanju sodnih zaostankov v zadevah vojnih zločinov; ugotavlja, da se je izboljšal pregon v primerih vojnih zločinov, ki vključujejo spolno nasilje, in zahteva, naj se to nadaljuje tudi v prihodnje; poudarja, da morajo pristojni organi sprejeti dolgo pričakovani načrt na državni ravni, s katerim bi izboljšali položaj žrtev tovrstnih vojnih zločinov, vključno z njihovo pravico do odškodnine, zagotovili učinkovit dostop do pravnega varstva in uskladili določbe kazenskega prava Bosne in Hercegovine v zvezi s spolnim nasiljem z mednarodnimi standardi;

| 17. | je zaskrbljen zaradi še vedno visokega števila pogrešanih oseb in počasnega napredka na tem področju; poziva organe, naj začnejo tesno sodelovanje med obema entitetama in okrepijo prizadevanja za iskanje pogrešanih oseb; |
| --- | --- |

17.

je zaskrbljen zaradi še vedno visokega števila pogrešanih oseb in počasnega napredka na tem področju; poziva organe, naj začnejo tesno sodelovanje med obema entitetama in okrepijo prizadevanja za iskanje pogrešanih oseb;

| 18. | obuja spomin na vse žrtve genocida v Srebrenici leta 1995 in izraža globoko sožalje njihovim družinam in preživelim; izraža podporo organizacijam, kot je Združenje mater enklav Srebrenice in Žepe, zaradi njihove odločilne vloge pri ozaveščanju in gradnji širših temeljev za spravo med vsemi državljani BiH; poziva državljane Bosne in Hercegovine, naj izkoristijo 20. obletnico poboja v Srebrenici kot priložnost za krepitev sprave in sodelovanja, ki sta ključna predpogoja za napredovanje vseh držav v regiji na poti v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

18.

obuja spomin na vse žrtve genocida v Srebrenici leta 1995 in izraža globoko sožalje njihovim družinam in preživelim; izraža podporo organizacijam, kot je Združenje mater enklav Srebrenice in Žepe, zaradi njihove odločilne vloge pri ozaveščanju in gradnji širših temeljev za spravo med vsemi državljani BiH; poziva državljane Bosne in Hercegovine, naj izkoristijo 20. obletnico poboja v Srebrenici kot priložnost za krepitev sprave in sodelovanja, ki sta ključna predpogoja za napredovanje vseh držav v regiji na poti v Evropsko unijo;

| 19. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v Bosni in Hercegovini še vedno 84 500 notranje razseljenih oseb ter 6 853 beguncev; je zaskrbljen zaradi kršitve pravic povratnikov v Republiki Srbski; pozdravlja nove ukrepe, ki jih je sprejel parlament Federacije in ki povratnikom iz Republike Srbske omogočajo dostop do pokojninskih prejemkov in zdravstvene oskrbe v Federaciji, hkrati pa kažejo, da je pomemben enak dostop do socialne pomoči za vse državljane; poziva vse ravni oblasti, zlasti organe Republike Srbske, naj olajšajo in pospešijo vračanje notranje razseljenih oseb in beguncev s sprejetjem in izvajanjem vseh potrebnih zakonodajnih in upravnih ukrepov; spodbuja k sodelovanju na tem področju ter naj se vzpostavijo ustrezni pogoji za njihovo mirno in trajnostno ponovno vključitev; poziva k učinkovitemu izvajanju prenovljene strategije glede Priloge VII Daytonskega mirovnega sporazuma; poziva k nadaljnjemu dobremu regionalnemu sodelovanju v okviru procesa sarajevske deklaracije; poziva k celovitemu pristopu, da bi se odzvali na preostale izzive pri odstranitvi min iz te države do leta 2019; |
| --- | --- |

19.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v Bosni in Hercegovini še vedno 84 500 notranje razseljenih oseb ter 6 853 beguncev; je zaskrbljen zaradi kršitve pravic povratnikov v Republiki Srbski; pozdravlja nove ukrepe, ki jih je sprejel parlament Federacije in ki povratnikom iz Republike Srbske omogočajo dostop do pokojninskih prejemkov in zdravstvene oskrbe v Federaciji, hkrati pa kažejo, da je pomemben enak dostop do socialne pomoči za vse državljane; poziva vse ravni oblasti, zlasti organe Republike Srbske, naj olajšajo in pospešijo vračanje notranje razseljenih oseb in beguncev s sprejetjem in izvajanjem vseh potrebnih zakonodajnih in upravnih ukrepov; spodbuja k sodelovanju na tem področju ter naj se vzpostavijo ustrezni pogoji za njihovo mirno in trajnostno ponovno vključitev; poziva k učinkovitemu izvajanju prenovljene strategije glede Priloge VII Daytonskega mirovnega sporazuma; poziva k nadaljnjemu dobremu regionalnemu sodelovanju v okviru procesa sarajevske deklaracije; poziva k celovitemu pristopu, da bi se odzvali na preostale izzive pri odstranitvi min iz te države do leta 2019;

| 20. | ponovno poudarja svojo podporo liberalizaciji vizumskega režima, ki je prinesla vidne pozitivne učinke za državljane Bosne in Hercegovine; ponovno poudarja svojo zavezo k varovanju pravice do potovanja brez vizumov za državljane držav zahodnega Balkana; hkrati poziva k ukrepom na nacionalni ravni, zlasti k družbeno-gospodarskim ukrepom za bolj ranljive skupine, ter k aktivnim ukrepom za krepitev sodelovanja in izmenjave informacij, da se dokončno razbijejo mreže organiziranega kriminala, in k okrepljenemu mejnemu nadzoru in kampanjam ozaveščanja; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za ohranitev celovitosti brezvizumskega režima in ob sodelovanju z državami članicami obravnava možne zlorabe evropskega azilnega sistema; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja svojo podporo liberalizaciji vizumskega režima, ki je prinesla vidne pozitivne učinke za državljane Bosne in Hercegovine; ponovno poudarja svojo zavezo k varovanju pravice do potovanja brez vizumov za državljane držav zahodnega Balkana; hkrati poziva k ukrepom na nacionalni ravni, zlasti k družbeno-gospodarskim ukrepom za bolj ranljive skupine, ter k aktivnim ukrepom za krepitev sodelovanja in izmenjave informacij, da se dokončno razbijejo mreže organiziranega kriminala, in k okrepljenemu mejnemu nadzoru in kampanjam ozaveščanja; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za ohranitev celovitosti brezvizumskega režima in ob sodelovanju z državami članicami obravnava možne zlorabe evropskega azilnega sistema;

| 21. | ugotavlja, da je boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji bistven za preprečevanje poskusov vdora kriminalitete v politični, pravni in gospodarski sistem; ugotavlja, da je bilo v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu doseženega nekaj napredka; opozarja na pomen izpolnjevanja priporočil skupine GRECO; je zaskrbljen zaradi poročil o vse večji radikalizaciji med mladimi v Bosni in Hercegovini, med katerimi se jih relativno veliko v primerjavi z drugimi državami v tej regiji pridruži terorističnim borcem Islamske države Iraka in Levante; poziva oblasti, naj spremenijo kazenski zakonik, da bi se povečala kaznivost financiranja terorizma; pozdravlja spremembo kazenskega zakonika, ki prepoveduje in kaznuje članstvo v tujih paravojaških skupinah, da bi preprečili versko radikalizacijo; poleg tega poudarja pomen preprečevanja vseh oblik ekstremizma in nasilne radikalizacije; pozdravlja tudi obsežne policijske operacije v celotni Bosni in Hercegovini, ki so privedle do aretacije osumljencev organiziranja, podpiranja in financiranja terorističnih dejavnosti, vključno s tujimi borci; poziva k vključitvi določbe o kaznivih dejanjih iz sovraštva v kazenski zakonih Federacije Bosne in Hercegovine; izraža priznanje ustreznim organom Bosne in Hercegovine za profesionalnost in odločenost v boju proti vse večjim varnostnim grožnjam; poziva Komisijo, naj pristojnim organom nudi pomoč pri zatiranju varnostnih in terorističnih groženj; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji bistven za preprečevanje poskusov vdora kriminalitete v politični, pravni in gospodarski sistem; ugotavlja, da je bilo v boju proti organiziranemu kriminalu in terorizmu doseženega nekaj napredka; opozarja na pomen izpolnjevanja priporočil skupine GRECO; je zaskrbljen zaradi poročil o vse večji radikalizaciji med mladimi v Bosni in Hercegovini, med katerimi se jih relativno veliko v primerjavi z drugimi državami v tej regiji pridruži terorističnim borcem Islamske države Iraka in Levante; poziva oblasti, naj spremenijo kazenski zakonik, da bi se povečala kaznivost financiranja terorizma; pozdravlja spremembo kazenskega zakonika, ki prepoveduje in kaznuje članstvo v tujih paravojaških skupinah, da bi preprečili versko radikalizacijo; poleg tega poudarja pomen preprečevanja vseh oblik ekstremizma in nasilne radikalizacije; pozdravlja tudi obsežne policijske operacije v celotni Bosni in Hercegovini, ki so privedle do aretacije osumljencev organiziranja, podpiranja in financiranja terorističnih dejavnosti, vključno s tujimi borci; poziva k vključitvi določbe o kaznivih dejanjih iz sovraštva v kazenski zakonih Federacije Bosne in Hercegovine; izraža priznanje ustreznim organom Bosne in Hercegovine za profesionalnost in odločenost v boju proti vse večjim varnostnim grožnjam; poziva Komisijo, naj pristojnim organom nudi pomoč pri zatiranju varnostnih in terorističnih groženj;

| 22. | strogo obsoja teroristični napad na policijsko postajo v mestu Zvornik na vzhodu Bosne, ki se je zgodil dne 27. aprila 2015, v katerem je bil ubit policist, dva pa sta bila ranjena; izraža svojo solidarnost z žrtvami in njihovimi družinami; najstrožje obsoja nasilno skrajno ideologijo, na kateri sloni ta napad; poziva pristojne organe, odgovorne varnostne agencije in pravosodne institucije, naj sodelujejo v izvajanju hitre in temeljite preiskave ter preprečevanju novih napadov; izraža upanje, da se bodo institucije in državljani Bosne in Hercegovine povezali v boju proti grožnji terorizma in skrajnega nasilja; |
| --- | --- |

22.

strogo obsoja teroristični napad na policijsko postajo v mestu Zvornik na vzhodu Bosne, ki se je zgodil dne 27. aprila 2015, v katerem je bil ubit policist, dva pa sta bila ranjena; izraža svojo solidarnost z žrtvami in njihovimi družinami; najstrožje obsoja nasilno skrajno ideologijo, na kateri sloni ta napad; poziva pristojne organe, odgovorne varnostne agencije in pravosodne institucije, naj sodelujejo v izvajanju hitre in temeljite preiskave ter preprečevanju novih napadov; izraža upanje, da se bodo institucije in državljani Bosne in Hercegovine povezali v boju proti grožnji terorizma in skrajnega nasilja;

| 23. | ugotavlja, da za trgovino z ljudmi Bosna in Hercegovina ostaja država izvora in tranzita ter ciljna država; priporoča, naj oblasti sprejmejo učinkovite ukrepe, vključno z zakonodajnimi, za boj proti trgovini s prepovedanimi drogami in ljudmi, ter naj zaščitijo žrtve trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da za trgovino z ljudmi Bosna in Hercegovina ostaja država izvora in tranzita ter ciljna država; priporoča, naj oblasti sprejmejo učinkovite ukrepe, vključno z zakonodajnimi, za boj proti trgovini s prepovedanimi drogami in ljudmi, ter naj zaščitijo žrtve trgovine z ljudmi;

| 24. | meni, da je nujno okrepiti vlogo civilne družbe tako, da se ji omogoči, da bo izražala interese državljanov, zlasti mladih, kot se je pokazalo lani na t.i. plenumih; ponovno opozarja, da lahko civilna družba dopolni razvoj socialno kohezivne in demokratične družbe z zagotavljanjem socialnih storitev odločilnega pomena; ugotavlja, da bi morala civilna družba odigrati pomembno vlogo pri olajšanju procesa pristopa k EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo organizacije civilne družbe še dalje imele dostop do evropskih sredstev, ugotavlja, da institucionalni mehanizmi za sodelovanje s civilno družbo ostajajo šibki ter ovirajo razvoj bolj participativne, vključujoče in odzivne demokracije v vsej državi; zato poziva k preglednim in vključujočim mehanizmom javnega posvetovanja, ki bi vključevali vse javne deležnike, k vzpostavitvi okvira za ujavno razpravo o pomembnih zakonodajnih odločitvah ter k sprejetju nacionalne strategijie za civilno družbo; je zaskrbljen zaradi prijavljenih primerov ustrahovanja med lanskimi družbenimi nemiri; |
| --- | --- |

24.

meni, da je nujno okrepiti vlogo civilne družbe tako, da se ji omogoči, da bo izražala interese državljanov, zlasti mladih, kot se je pokazalo lani na t.i. plenumih; ponovno opozarja, da lahko civilna družba dopolni razvoj socialno kohezivne in demokratične družbe z zagotavljanjem socialnih storitev odločilnega pomena; ugotavlja, da bi morala civilna družba odigrati pomembno vlogo pri olajšanju procesa pristopa k EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo organizacije civilne družbe še dalje imele dostop do evropskih sredstev, ugotavlja, da institucionalni mehanizmi za sodelovanje s civilno družbo ostajajo šibki ter ovirajo razvoj bolj participativne, vključujoče in odzivne demokracije v vsej državi; zato poziva k preglednim in vključujočim mehanizmom javnega posvetovanja, ki bi vključevali vse javne deležnike, k vzpostavitvi okvira za ujavno razpravo o pomembnih zakonodajnih odločitvah ter k sprejetju nacionalne strategijie za civilno družbo; je zaskrbljen zaradi prijavljenih primerov ustrahovanja med lanskimi družbenimi nemiri;

| 25. | meni, da je v Bosni in Hercegovini treba spodbujati vključujočo in strpno družbo ter zaščititi in spodbujati pravice manjšin in ranljivih skupin; opozarja, da neizvrševanje sodbe v primeru Sejdić-Finci povzroča odkrito diskriminacijo državljanov Bosne in Hercegovine; poziva k sprejetju ukrepov za krepitev vloge varuha človekovih pravic in k temu, da bi v sodelovanju s civilno družbo pripravili protidiskriminacijsko strategijo na državni ravni; poziva pristojne organe, naj še naprej usklajujejo nacionalno zakonodajo s pravnim redom EU, pri čemer naj posebno pozornost namenijo diskirminaciji na podlagi invalidnosti in starosti, kot je poudarjeno v strukturiranem dialogu; poziva ministrstvo za človekove pravice in begunce Bosne in Hercegovine, naj nemudoma vzpostavi delovno skupino za oblikovanje predlogov sprememb k protidiskriminacijskemu zakonu BiH; je zaskrbljen, ker so še vedno razširjeni nadlegovanje LGBTI oseb ter sovražni govor, zločini iz sovraštva in grožnje zoper njih; spodbuja oblasti, naj izvajajo ukrepe za ozaveščanje sodstva, organov kazenskega pregona in širše javnosti o pravicah oseb LGBTI; je zaskrbljen zaradi poročil o primerih diskriminacije iz verskih razlogov; |
| --- | --- |

25.

meni, da je v Bosni in Hercegovini treba spodbujati vključujočo in strpno družbo ter zaščititi in spodbujati pravice manjšin in ranljivih skupin; opozarja, da neizvrševanje sodbe v primeru Sejdić-Finci povzroča odkrito diskriminacijo državljanov Bosne in Hercegovine; poziva k sprejetju ukrepov za krepitev vloge varuha človekovih pravic in k temu, da bi v sodelovanju s civilno družbo pripravili protidiskriminacijsko strategijo na državni ravni; poziva pristojne organe, naj še naprej usklajujejo nacionalno zakonodajo s pravnim redom EU, pri čemer naj posebno pozornost namenijo diskirminaciji na podlagi invalidnosti in starosti, kot je poudarjeno v strukturiranem dialogu; poziva ministrstvo za človekove pravice in begunce Bosne in Hercegovine, naj nemudoma vzpostavi delovno skupino za oblikovanje predlogov sprememb k protidiskriminacijskemu zakonu BiH; je zaskrbljen, ker so še vedno razširjeni nadlegovanje LGBTI oseb ter sovražni govor, zločini iz sovraštva in grožnje zoper njih; spodbuja oblasti, naj izvajajo ukrepe za ozaveščanje sodstva, organov kazenskega pregona in širše javnosti o pravicah oseb LGBTI; je zaskrbljen zaradi poročil o primerih diskriminacije iz verskih razlogov;

| 26. | globoko obžaluje še vedno prisotno marginalizacijo in diskriminacijo Romov; pozdravlja napredek, dosežen v zvezi s stanovanjskimi potrebami Romov, vendar spodbuja nadaljnje ukrepe za izboljšanje njihovih življenjskih razmer z izboljšanjem dostopa do zaposlitve, zdravstva in izobraževanja; |
| --- | --- |

26.

globoko obžaluje še vedno prisotno marginalizacijo in diskriminacijo Romov; pozdravlja napredek, dosežen v zvezi s stanovanjskimi potrebami Romov, vendar spodbuja nadaljnje ukrepe za izboljšanje njihovih življenjskih razmer z izboljšanjem dostopa do zaposlitve, zdravstva in izobraževanja;

| 27. | ugotavlja, da so pravne določbe, ki zagotavljajo pravice žensk in enakost spolov, sicer v veljavi, vendar je bilo pri njihovem izvajanju doseženega le malo napredka; poziva pristojne organe, naj si proaktivno prizadevajo za večjo vključevanje žensk v politiko in delovno silo, boj proti diskriminaciji na trgu delovne sile zaradi materinstva, izboljšanje družbenega in ekonomskega položaja žensk, spodbujanje, zaščito in okrepitev pravic žensk ter za splošno povečanje ozaveščenosti javnosti in razumevanja ljudi o pravicah žensk; poziva organe, naj sprejmejo strategijo za izvajanje Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in v družini ter boju proti njima in oblikujejo usklajen sistem nadzora in zbiranja podatkov o primerih nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da so pravne določbe, ki zagotavljajo pravice žensk in enakost spolov, sicer v veljavi, vendar je bilo pri njihovem izvajanju doseženega le malo napredka; poziva pristojne organe, naj si proaktivno prizadevajo za večjo vključevanje žensk v politiko in delovno silo, boj proti diskriminaciji na trgu delovne sile zaradi materinstva, izboljšanje družbenega in ekonomskega položaja žensk, spodbujanje, zaščito in okrepitev pravic žensk ter za splošno povečanje ozaveščenosti javnosti in razumevanja ljudi o pravicah žensk; poziva organe, naj sprejmejo strategijo za izvajanje Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in v družini ter boju proti njima in oblikujejo usklajen sistem nadzora in zbiranja podatkov o primerih nasilja nad ženskami;

| 28. | poziva Bosno in Hercegovino, naj v zakonodajo o zločinih iz sovraštva vključi spolno usmerjenost in spolno identiteto ter tako omogoči, da se obsodijo osebe, ki izvajajo različne oblike zatiranja na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; |
| --- | --- |

28.

poziva Bosno in Hercegovino, naj v zakonodajo o zločinih iz sovraštva vključi spolno usmerjenost in spolno identiteto ter tako omogoči, da se obsodijo osebe, ki izvajajo različne oblike zatiranja na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete;

| 29. | ugotavlja, da veljajo pravne določbe o svobodi izražanja; je zaskrbljen zaradi političnih in finančnih pritiskov na medije in primerov groženj novinarjem in urednikom ter njihovega zastraševanja, tudi v predvolilnem obdobju; obsoja poskuse spodkopavanja veljavnih pravil, kar bi lahko škodilo svobodi izražanja in medijski svobodi, tudi na spletu; poudarja, da dogodki, kot sta policijska racija v prostorih portala Klix.ba v Sarajevu in nedavno sprejetje kontroverznega zakona o javnem redu in miru v narodni skupščini Republike Srbske, zbujajo resno zaskrbljenost o svobodi izražanja in svobodi medijev, tudi v družbenih omrežjih; poudarja, da je možnost medijev, da delujejo brez strahu, bistvena za zdravo demokracijo; poziva k popolnemu spoštovanju svobode izražanja in svobode medijev ter naj se novinarjem omogoči, da pridobijo informacije o zadevah javnega pomena; poudarja, da so stalno in trajnostno financiranje, uredniška neodvisnost, oddajanje v vseh uradnih jezikih in pluralizem bistveni za javne medijske storitve; poziva organe, naj odpravijo vse zakonodajne vrzeli, ki sistematično ovirajo popolno preglednost nad lastništvom medijev, ter oblikujejo predpise, ki bodo zagotavljali, da se na medije ne izvršuje neprimerni politični pritisk; poziva pristojne organe, naj ščitijo politično, institucionalno in finančno neodvisnost javnih radiotelevizij ter naj zakone entitet o javni radioteleviziji uskladijo z zakonodajo na državni ravni; poziva, naj bo direktor sveta regulativne agencije Bosne in Hercegovine za telekomunikacije imenovan na podlagi dosežkov; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da veljajo pravne določbe o svobodi izražanja; je zaskrbljen zaradi političnih in finančnih pritiskov na medije in primerov groženj novinarjem in urednikom ter njihovega zastraševanja, tudi v predvolilnem obdobju; obsoja poskuse spodkopavanja veljavnih pravil, kar bi lahko škodilo svobodi izražanja in medijski svobodi, tudi na spletu; poudarja, da dogodki, kot sta policijska racija v prostorih portala Klix.ba v Sarajevu in nedavno sprejetje kontroverznega zakona o javnem redu in miru v narodni skupščini Republike Srbske, zbujajo resno zaskrbljenost o svobodi izražanja in svobodi medijev, tudi v družbenih omrežjih; poudarja, da je možnost medijev, da delujejo brez strahu, bistvena za zdravo demokracijo; poziva k popolnemu spoštovanju svobode izražanja in svobode medijev ter naj se novinarjem omogoči, da pridobijo informacije o zadevah javnega pomena; poudarja, da so stalno in trajnostno financiranje, uredniška neodvisnost, oddajanje v vseh uradnih jezikih in pluralizem bistveni za javne medijske storitve; poziva organe, naj odpravijo vse zakonodajne vrzeli, ki sistematično ovirajo popolno preglednost nad lastništvom medijev, ter oblikujejo predpise, ki bodo zagotavljali, da se na medije ne izvršuje neprimerni politični pritisk; poziva pristojne organe, naj ščitijo politično, institucionalno in finančno neodvisnost javnih radiotelevizij ter naj zakone entitet o javni radioteleviziji uskladijo z zakonodajo na državni ravni; poziva, naj bo direktor sveta regulativne agencije Bosne in Hercegovine za telekomunikacije imenovan na podlagi dosežkov;

| 30. | je še vedno zaskrbljen zaradi ločevanja otrok v javnih šolah na podlagi etnične pripadnosti; ugotavlja, da trije različni učni načrti ovirajo skupno, vključujoče in objektivno preučevanje skupne zgodovine in nedavnih zgodovinskih dogodkov; poziva organe, naj učinkovito izvajajo načela vključujočega izobraževanja, tudi v zvezi z invalidnimi otroki; poziva nove voditelje države, naj takoj spodbudijo vključujoč in nediskriminatoren izobraževalni sistem v obeh entitetah in okrožju Brčko, odpravijo ločevanje različnih etničnih skupin in nadaljujejo izobraževalno reformo, katere cilj je izboljšati ravni izobraževanja in uvesti skupen učni načrt; poziva tudi k pospešenemu izvajanju akcijskega načrta o izobraževalnih potrebah romskih otrok in njihovem vključevanju v izobraževalni sistem; |
| --- | --- |

30.

je še vedno zaskrbljen zaradi ločevanja otrok v javnih šolah na podlagi etnične pripadnosti; ugotavlja, da trije različni učni načrti ovirajo skupno, vključujoče in objektivno preučevanje skupne zgodovine in nedavnih zgodovinskih dogodkov; poziva organe, naj učinkovito izvajajo načela vključujočega izobraževanja, tudi v zvezi z invalidnimi otroki; poziva nove voditelje države, naj takoj spodbudijo vključujoč in nediskriminatoren izobraževalni sistem v obeh entitetah in okrožju Brčko, odpravijo ločevanje različnih etničnih skupin in nadaljujejo izobraževalno reformo, katere cilj je izboljšati ravni izobraževanja in uvesti skupen učni načrt; poziva tudi k pospešenemu izvajanju akcijskega načrta o izobraževalnih potrebah romskih otrok in njihovem vključevanju v izobraževalni sistem;

| 31. | ponovno opozarja na dejstvo, da so protesti februarja 2014 jasno pokazali, da državljani BiH zahtevajo družbeno-gospodarske reforme; je trdno prepričan, da bo izvajanje ukrepov na šestih glavnih področjih reform pakta za rast in delovna mesta ponovno spodbudilo obtičale družbeno-gospodarske reforme, tudi v zvezi z rastjo in zaposlovanjem, ter reforme javnega naročanja; poziva nove vlade na ravni države, entitet in kantonov, naj tesno sodelujejo, da bi bila ekonomsko upravljanje in pakt prednostni nalogi reform; poudarja potrebo po nadaljnjem razvoju in izvajanju programa gospodarskih reform; |
| --- | --- |

31.

ponovno opozarja na dejstvo, da so protesti februarja 2014 jasno pokazali, da državljani BiH zahtevajo družbeno-gospodarske reforme; je trdno prepričan, da bo izvajanje ukrepov na šestih glavnih področjih reform pakta za rast in delovna mesta ponovno spodbudilo obtičale družbeno-gospodarske reforme, tudi v zvezi z rastjo in zaposlovanjem, ter reforme javnega naročanja; poziva nove vlade na ravni države, entitet in kantonov, naj tesno sodelujejo, da bi bila ekonomsko upravljanje in pakt prednostni nalogi reform; poudarja potrebo po nadaljnjem razvoju in izvajanju programa gospodarskih reform;

| 32. | meni, da je Bosna in Hercegovina dosegla le skromen napredek pri vzpostavljanju delujočega tržnega gospodarstva; poudarja pomen uspešnega spopadanja s konkurenčnim pritiskom in tržnimi silami; je zaskrbljen, da bodo velike šibkosti v poslovnem okolju še naprej negativno vplivale na razvoj zasebnega sektorja in neposredne tuje naložbe; poziva pristojne organe, naj se spopadejo s slabim izvajanjem načela pravne države, velikim neformalnim sektorjem in visoko stopnjo korupcije, ki omejujejo poslovno okolje; poziva h harmonizaciji z direktivo Solvency II; |
| --- | --- |

32.

meni, da je Bosna in Hercegovina dosegla le skromen napredek pri vzpostavljanju delujočega tržnega gospodarstva; poudarja pomen uspešnega spopadanja s konkurenčnim pritiskom in tržnimi silami; je zaskrbljen, da bodo velike šibkosti v poslovnem okolju še naprej negativno vplivale na razvoj zasebnega sektorja in neposredne tuje naložbe; poziva pristojne organe, naj se spopadejo s slabim izvajanjem načela pravne države, velikim neformalnim sektorjem in visoko stopnjo korupcije, ki omejujejo poslovno okolje; poziva h harmonizaciji z direktivo Solvency II;

| 33. | poudarja, da je treba na podlagi potreb državljanov prenoviti in uskladiti razdrobljene sisteme socialne zaščite, da bi tako vsem zagotovili enako obravnavo, ublažili revščino in razvili mrežo socialne varnosti, ki bi bila bolj usmerjena k revnim in socialno izključenim; poudarja, da so gospodarska blaginja in možnosti zaposlovanja, zlasti za mlade, ključne za razvoj države; poziva vlade, naj izvedejo reforme trga dela, da bi rešili vprašanje zelo visoke brezposelnosti, s poudarkom na mladih, ženskah in dolgotrajno brezposelnih; ugotavlja, da so pravice delavcev in sindikalne pravice še vedno omejene; poziva organe, naj še dodatno okrepijo in uskladijo ustrezne zakone po vsej državi; poudarja potrebo po izboljšanju izobraževanja in usposabljanja, da bi obravnavali problem neustreznih spretnosti in izboljšali zaposljivost, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba na podlagi potreb državljanov prenoviti in uskladiti razdrobljene sisteme socialne zaščite, da bi tako vsem zagotovili enako obravnavo, ublažili revščino in razvili mrežo socialne varnosti, ki bi bila bolj usmerjena k revnim in socialno izključenim; poudarja, da so gospodarska blaginja in možnosti zaposlovanja, zlasti za mlade, ključne za razvoj države; poziva vlade, naj izvedejo reforme trga dela, da bi rešili vprašanje zelo visoke brezposelnosti, s poudarkom na mladih, ženskah in dolgotrajno brezposelnih; ugotavlja, da so pravice delavcev in sindikalne pravice še vedno omejene; poziva organe, naj še dodatno okrepijo in uskladijo ustrezne zakone po vsej državi; poudarja potrebo po izboljšanju izobraževanja in usposabljanja, da bi obravnavali problem neustreznih spretnosti in izboljšali zaposljivost, zlasti med mladimi;

| 34. | poudarja pomen harmonizacije in izboljšanja obstoječih sindikalnih pravic in pravil o delovnih pogojih, ki trenutno niso enaki v vseh sektorjih; ugotavlja tudi, da socialni prejemki in pokojnine niso porazdeljeni enakomerno; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen harmonizacije in izboljšanja obstoječih sindikalnih pravic in pravil o delovnih pogojih, ki trenutno niso enaki v vseh sektorjih; ugotavlja tudi, da socialni prejemki in pokojnine niso porazdeljeni enakomerno;

| 35. | ugotavlja, da je na okoljskem področju in področju podnebnih sprememb dosežen le skromen napredek, ter poziva organe, naj povečajo varstvo okolja v skladu s standardi EU; poziva Bosno in Hercegovino, naj spoštuje pogodbene obveznosti iz pogodbe o energetski skupnosti in stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma ter naj poskrbi za ustrezno in hitro približevanje okoljskemu pravnemu redu EU, tudi preprečevanje prekomernega onesnaževanja zraka iz naftne rafinerije v Bosanskem brodu; poudarja, da mora, da Bosna in Hercegovina začeti v celoti izvajati svoje obveznosti v zvezi s Konvencijo o presoji čezmejnih vplivov na okolje (Espoo, 1991) in Protokolom o strateški presoji vplivov na okolje (Kijev, 2003), tudi kar zadeva dejavnosti v porečjih Neretve in Trebišnjice; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da je na okoljskem področju in področju podnebnih sprememb dosežen le skromen napredek, ter poziva organe, naj povečajo varstvo okolja v skladu s standardi EU; poziva Bosno in Hercegovino, naj spoštuje pogodbene obveznosti iz pogodbe o energetski skupnosti in stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma ter naj poskrbi za ustrezno in hitro približevanje okoljskemu pravnemu redu EU, tudi preprečevanje prekomernega onesnaževanja zraka iz naftne rafinerije v Bosanskem brodu; poudarja, da mora, da Bosna in Hercegovina začeti v celoti izvajati svoje obveznosti v zvezi s Konvencijo o presoji čezmejnih vplivov na okolje (Espoo, 1991) in Protokolom o strateški presoji vplivov na okolje (Kijev, 2003), tudi kar zadeva dejavnosti v porečjih Neretve in Trebišnjice;

| 36. | pozdravlja konstruktivno in proaktivno držo Bosne in Hercegovine pri spodbujanju regionalnega sodelovanja; izraža priznanje pogostemu skupnemu nadzoru meja s sosednjimi državami; poudarja, da so dobri sosedski odnosi izjemnega pomena; vabi nove voditelje, naj si še naprej in v še večji meri prizadevajo za rešitev nerešenih vprašanj meja in lastništva s sosednjimi državami; spodbuja Bosno in Hercegovino, naj v dobri veri dokonča proces razmejitve s Črno goro na podlagi sporazuma, doseženega maja 2014; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja konstruktivno in proaktivno držo Bosne in Hercegovine pri spodbujanju regionalnega sodelovanja; izraža priznanje pogostemu skupnemu nadzoru meja s sosednjimi državami; poudarja, da so dobri sosedski odnosi izjemnega pomena; vabi nove voditelje, naj si še naprej in v še večji meri prizadevajo za rešitev nerešenih vprašanj meja in lastništva s sosednjimi državami; spodbuja Bosno in Hercegovino, naj v dobri veri dokonča proces razmejitve s Črno goro na podlagi sporazuma, doseženega maja 2014;

| 37. | obžaluje, da ima zunanja politika Bosne in Hercegovine še vedno razhajajoča stališča, zaradi česar je stopnja usklajenosti s stališči EU nizka (52 %); opozarja na izjemni pomen enotne zunanje politike Bosne in Hercegovine; je zaskrbljen zaradi posledic, ki jih bosta imela zavrnitev standardnega izrazoslovja Sveta za uresničevanje miru o ozemeljski celovitosti BiH s strani Rusije ter negativno stališče Rusije do želja Bosne in Hercegovine za pridružitev EU; pozdravlja nadaljevanje operacije Althea kot del obnovljenega mandata OZN s poudarkom na krepitvi zmogljivosti in usposabljanju; |
| --- | --- |

37.

obžaluje, da ima zunanja politika Bosne in Hercegovine še vedno razhajajoča stališča, zaradi česar je stopnja usklajenosti s stališči EU nizka (52 %); opozarja na izjemni pomen enotne zunanje politike Bosne in Hercegovine; je zaskrbljen zaradi posledic, ki jih bosta imela zavrnitev standardnega izrazoslovja Sveta za uresničevanje miru o ozemeljski celovitosti BiH s strani Rusije ter negativno stališče Rusije do želja Bosne in Hercegovine za pridružitev EU; pozdravlja nadaljevanje operacije Althea kot del obnovljenega mandata OZN s poudarkom na krepitvi zmogljivosti in usposabljanju;

| 38. | poziva novoizvoljene institucije Bosne in Hercegovine, naj izkoristijo priložnost novega pristopa EU za sklenitev sporazuma o prilagajanju začasnega sporazuma/stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, pri tem pa upoštevajo pristop Hrvaške k EU in vzdrževanje tradicionalne trgovine; |
| --- | --- |

38.

poziva novoizvoljene institucije Bosne in Hercegovine, naj izkoristijo priložnost novega pristopa EU za sklenitev sporazuma o prilagajanju začasnega sporazuma/stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, pri tem pa upoštevajo pristop Hrvaške k EU in vzdrževanje tradicionalne trgovine;

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, predsedstvu Bosne in Hercegovine, Svetu ministrov Bosne in Hercegovine, parlamentarni skupščini Bosne in Hercegovine, vladam in parlamentom Federacije Bosne in Hercegovine ter Republike Srbske ter vladam vseh desetih kantonov. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji, predsedstvu Bosne in Hercegovine, Svetu ministrov Bosne in Hercegovine, parlamentarni skupščini Bosne in Hercegovine, vladam in parlamentom Federacije Bosne in Hercegovine ter Republike Srbske ter vladam vseh desetih kantonov.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/77

---

P8_TA(2015)0183

Evropska investicijska banka – letno poročilo 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o Evropski investicijski banki – letno poročilo 2013 (2014/2156(INI))

(2016/C 346/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke o dejavnosti za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske investicijske banke o dejavnosti za leto 2013,

| — | ob upoštevanju letnega računovodskega poročila skupine Evropske investicijske banke za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega računovodskega poročila skupine Evropske investicijske banke za leto 2013,

| — | ob upoštevanju členov 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije in njenega Protokola št. 5 o statutu EIB, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 in 309 Pogodbe o delovanju Evropske unije in njenega Protokola št. 5 o statutu EIB,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2012 o inovativnih finančnih instrumentih v povezavi z večletnim finančnim okvirom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2012 o inovativnih finančnih instrumentih v povezavi z večletnim finančnim okvirom (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2011 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2014 o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2014 o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2012 (3),

| — | ob upoštevanju poročila predsednika Evropskega sveta z dne 26. junija 2012 z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila predsednika Evropskega sveta z dne 26. junija 2012 z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o privlačnosti za naložbe v Evropo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o privlačnosti za naložbe v Evropo (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva (5); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o dolgoročnem financiranju evropskega gospodarstva (5);

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva (COM(2014)0168) z dne 27. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Dolgoročno financiranje evropskega gospodarstva (COM(2014)0168) z dne 27. marca 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012, v katerih zlasti predlaga povečanje kapitala EIB za 10 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012, v katerih zlasti predlaga povečanje kapitala EIB za 10 milijard EUR,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, v katerih poziva k oblikovanju novega naložbenega načrta v podporo malim in srednjim podjetjem ter spodbudo financiranju gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 27. in 28. junija 2013, v katerih poziva k oblikovanju novega naložbenega načrta v podporo malim in srednjim podjetjem ter spodbudo financiranju gospodarstva,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. maja 2013, v katerih je ta določil cilj usmeritve vseh politik EU v podporo konkurenčnosti, delovnim mestom in rasti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 22. maja 2013, v katerih je ta določil cilj usmeritve vseh politik EU v podporo konkurenčnosti, delovnim mestom in rasti,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije o inovativnih finančnih instrumentih z naslovom „Okvir za naslednjo generacijo inovativnih finančnih instrumentov“ (COM(2011)0662) in „Pilotna faza pobude za projektne obveznice Evropa 2020“ (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije o inovativnih finančnih instrumentih z naslovom „Okvir za naslednjo generacijo inovativnih finančnih instrumentov“ (COM(2011)0662) in „Pilotna faza pobude za projektne obveznice Evropa 2020“ (COM(2011)0660),

| — | ob upoštevanju povečanja kapitala Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), zlasti v zvezi z vprašanjem povezav med EIB in EBRD, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povečanja kapitala Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), zlasti v zvezi z vprašanjem povezav med EIB in EBRD,

| — | ob upoštevanju sklepa o razširitvi območja dejavnosti EBRD na Sredozemlje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa o razširitvi območja dejavnosti EBRD na Sredozemlje (6),

| — | ob upoštevanju novega memoranduma o soglasju med EIB in EBRD, podpisanega 29. novembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega memoranduma o soglasju med EIB in EBRD, podpisanega 29. novembra 2012,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 (7) o zunanjem mandatu EIB 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1080/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 (7) o zunanjem mandatu EIB 2007–2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014) 0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014) 0903),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračunski nadzor in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračunski nadzor in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0057/2015),

| A. | ker je treba nemudoma in učinkovito zbrati vse možne vire držav članic in EU, tudi vire EIB, da bi spodbudili in okrepili javne in zasebne naložbe, povečali konkurenčnost in spodbudili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in infrastrukture v skladu s strategijo Evropa 2020, in ker je EIB instrument, namenjen podpori socialne kohezije, ki lahko nudi dragoceno pomoč državam članicam, ki so se v kritičnih socialnih in gospodarskih razmerah, s katerimi se soočamo, znašle v težavah; |
| --- | --- |

A.

ker je treba nemudoma in učinkovito zbrati vse možne vire držav članic in EU, tudi vire EIB, da bi spodbudili in okrepili javne in zasebne naložbe, povečali konkurenčnost in spodbudili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in infrastrukture v skladu s strategijo Evropa 2020, in ker je EIB instrument, namenjen podpori socialne kohezije, ki lahko nudi dragoceno pomoč državam članicam, ki so se v kritičnih socialnih in gospodarskih razmerah, s katerimi se soočamo, znašle v težavah;

| B. | ker je gospodarska in finančna kriza v povezavi z varčevalnimi politikami v številnih državah članicah resno spodkopala gospodarsko rast, zaradi česar so se strmo poslabšale socialne razmere ter vztrajno naraščajo neenakosti in neravnovesja med evropskimi regijami, cilji socialne kohezije in realne konvergence pa niso bili doseženi, kar je destabiliziralo evropsko združevanje in demokracijo; |
| --- | --- |

B.

ker je gospodarska in finančna kriza v povezavi z varčevalnimi politikami v številnih državah članicah resno spodkopala gospodarsko rast, zaradi česar so se strmo poslabšale socialne razmere ter vztrajno naraščajo neenakosti in neravnovesja med evropskimi regijami, cilji socialne kohezije in realne konvergence pa niso bili doseženi, kar je destabiliziralo evropsko združevanje in demokracijo;

| C. | ker EIB ni komercialna banka in bi morala ohraniti ključno vlogo pri spodbujanju financiranja dobrih javnih in zasebnih dolgoročnih naložb, hkrati pa še naprej izvajati svoje bonitetne bančne prakse, da bi lahko ohranila zelo močen kapitalski položaj in s tem pozitivno vplivala na pogoje financiranja; |
| --- | --- |

C.

ker EIB ni komercialna banka in bi morala ohraniti ključno vlogo pri spodbujanju financiranja dobrih javnih in zasebnih dolgoročnih naložb, hkrati pa še naprej izvajati svoje bonitetne bančne prakse, da bi lahko ohranila zelo močen kapitalski položaj in s tem pozitivno vplivala na pogoje financiranja;

| D. | ker bi si bilo treba zlasti prizadevati za razširitev skupnih ukrepov (z vključevanjem sredstev Evropskega investicijskega sklada ali drugih jamstev) za financiranje malih in srednjih podjetij ter naložb v trajnostne opredmetene in neopredmetene infrastrukture, pri tem pa bi se bilo treba zavedati, da je eden od razlogov za upad naložb in kreditiranja izguba konkurenčnosti gospodarstev držav članic; |
| --- | --- |

D.

ker bi si bilo treba zlasti prizadevati za razširitev skupnih ukrepov (z vključevanjem sredstev Evropskega investicijskega sklada ali drugih jamstev) za financiranje malih in srednjih podjetij ter naložb v trajnostne opredmetene in neopredmetene infrastrukture, pri tem pa bi se bilo treba zavedati, da je eden od razlogov za upad naložb in kreditiranja izguba konkurenčnosti gospodarstev držav članic;

| E. | ker bi morala EIB še naprej izpolnjevati svoj mandat za financiranje projektov v okviru zunanjega delovanja EU, hkrati pa spoštovati visoke socialne in okoljske standarde; |
| --- | --- |

E.

ker bi morala EIB še naprej izpolnjevati svoj mandat za financiranje projektov v okviru zunanjega delovanja EU, hkrati pa spoštovati visoke socialne in okoljske standarde;

| F. | ker bi morala EIB naložbe izbirati neodvisno in na podlagi njihove izvedljivosti, dodane vrednosti in učinka na okrevanje gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala EIB naložbe izbirati neodvisno in na podlagi njihove izvedljivosti, dodane vrednosti in učinka na okrevanje gospodarstva;

| G. | ker bi se morala EIB razvijati v smeri modela razvojne banke, hkrati pa bi morala izboljšati makroekonomsko usklajevanje z državami članicami; |
| --- | --- |

G.

ker bi se morala EIB razvijati v smeri modela razvojne banke, hkrati pa bi morala izboljšati makroekonomsko usklajevanje z državami članicami;

| H. | ker bi morala biti EIB ne le finančna institucija, ampak tudi banka znanja in dobre prakse; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala biti EIB ne le finančna institucija, ampak tudi banka znanja in dobre prakse;

| I. | ker se je sorazmerno majhen in visoko koncentriran trg listinjenja v Evropski uniji, ki zagotavlja omejeno listinjenje posojil malim in srednjim podjetjem, zaradi krize še bolj skrčil; |
| --- | --- |

I.

ker se je sorazmerno majhen in visoko koncentriran trg listinjenja v Evropski uniji, ki zagotavlja omejeno listinjenje posojil malim in srednjim podjetjem, zaradi krize še bolj skrčil;

Naložbe

| 1. | je seznanjen z letnim poročilom EIB za leto 2013 in povečanjem dejavnosti skupine na področju financiranja za 37 % na 75,1 milijarde EUR v letu 2013; je zaskrbljen nad gospodarskim zastojem v EU, zlasti nad znatnim zmanjšanjem javnih in zasebnih naložb, ki so za približno 18 % pod ravnjo iz leta 2007, ter osupljivim 35-odstotnim zmanjšanjem posojil malim in srednjim podjetjem med letoma 2008 in 2013; poudarja, da to zmanjšanje močno ovira trajnostno oživitev, pa tudi pravi napredek na poti k ciljem strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z letnim poročilom EIB za leto 2013 in povečanjem dejavnosti skupine na področju financiranja za 37 % na 75,1 milijarde EUR v letu 2013; je zaskrbljen nad gospodarskim zastojem v EU, zlasti nad znatnim zmanjšanjem javnih in zasebnih naložb, ki so za približno 18 % pod ravnjo iz leta 2007, ter osupljivim 35-odstotnim zmanjšanjem posojil malim in srednjim podjetjem med letoma 2008 in 2013; poudarja, da to zmanjšanje močno ovira trajnostno oživitev, pa tudi pravi napredek na poti k ciljem strategije Evropa 2020;

| 2. | v zvezi s tem poudarja, da nacionalne napovedi kažejo, da skoraj polovica vseh držav članic ne bo dosegla svojih nacionalnih ciljev glede programov izobraževanja in zmanjšanja toplogrednih plinov do leta 2020 ter da je trend na področjih zaposlovanja in zmanjšanja revščine še bolj negativen; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem poudarja, da nacionalne napovedi kažejo, da skoraj polovica vseh držav članic ne bo dosegla svojih nacionalnih ciljev glede programov izobraževanja in zmanjšanja toplogrednih plinov do leta 2020 ter da je trend na področjih zaposlovanja in zmanjšanja revščine še bolj negativen;

| 3. | ugotavlja, da okrepitev finančnih instrumentov EIB ne more nadomestiti nacionalnih ekonomskih politik in strukturnih reform, usmerjenih v trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da okrepitev finančnih instrumentov EIB ne more nadomestiti nacionalnih ekonomskih politik in strukturnih reform, usmerjenih v trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest;

| 4. | je seznanjen s sporočilom Komisije o naložbenem načrtu za Evropo (COM(2014)0903), ki vključuje obstoječa sredstva in s katerim naj bi pritegnili zasebni kapital v razmerju 1:15; ugotavlja, da je namen ponovno oživiti gospodarstvo EU z mobilizacijo 315 milijard EUR v naslednjih treh letih v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe; opozarja, da bo izvajanje naložbenega načrta v EIB zahtevalo dodatne človeške vire, da bo lahko izpolnila svoj mandat; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen s sporočilom Komisije o naložbenem načrtu za Evropo (COM(2014)0903), ki vključuje obstoječa sredstva in s katerim naj bi pritegnili zasebni kapital v razmerju 1:15; ugotavlja, da je namen ponovno oživiti gospodarstvo EU z mobilizacijo 315 milijard EUR v naslednjih treh letih v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe; opozarja, da bo izvajanje naložbenega načrta v EIB zahtevalo dodatne človeške vire, da bo lahko izpolnila svoj mandat;

| 5. | v zvezi s tem je seznanjen z ustanovitvijo projektne skupine pod vodstvom Komisije in Evropske investicijske banke ter pričakuje predloge za ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), ki naj bi bili sprejeti v okviru rednega zakonodajnega postopka; poudarja, da bi bilo treba v teh zakonodajnih predlogih visokokakovosten postopek upravljanja in izbora ter demokratično odgovoren okvir spremljanja in ocenjevanja, na katerih bo temeljil sklad, ki bi moral biti čim bolj pregleden pri določanju meril, ki jih bo uporabljal za opredelitev projektov, ki se bodo šteli za primerne za vključitev v financiranje; |
| --- | --- |

5.

v zvezi s tem je seznanjen z ustanovitvijo projektne skupine pod vodstvom Komisije in Evropske investicijske banke ter pričakuje predloge za ustanovitev Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), ki naj bi bili sprejeti v okviru rednega zakonodajnega postopka; poudarja, da bi bilo treba v teh zakonodajnih predlogih visokokakovosten postopek upravljanja in izbora ter demokratično odgovoren okvir spremljanja in ocenjevanja, na katerih bo temeljil sklad, ki bi moral biti čim bolj pregleden pri določanju meril, ki jih bo uporabljal za opredelitev projektov, ki se bodo šteli za primerne za vključitev v financiranje;

| 6. | pričakuje, da bo naložbeni načrt Komisije spodbujal in olajšal dostop do financiranja v državah članicah in regijah; ponavlja, da mora EIB nujno sodelovati z evropskimi skladi, zlasti v omenjenih državah in regijah, da se lahko izvedejo produktivne javne naložbe ter bistveni infrastrukturni projekti; |
| --- | --- |

6.

pričakuje, da bo naložbeni načrt Komisije spodbujal in olajšal dostop do financiranja v državah članicah in regijah; ponavlja, da mora EIB nujno sodelovati z evropskimi skladi, zlasti v omenjenih državah in regijah, da se lahko izvedejo produktivne javne naložbe ter bistveni infrastrukturni projekti;

| 7. | meni, da bi morali imeti prednost projekti z evropsko dodano vrednostjo ter pozitivno analizo stroškov in koristi; poudarja pomen izvajanja projektov, ki bi lahko imeli čim večji učinek z vidika ustvarjanja delovnih mest; poudarja, da se je treba osredotočiti na bolj tvegane projekte, ki težje izpolnijo pogoje za bančno financiranje; opozarja, da bi lahko projektna skupina občutila politične pritiske, naj podpira projekte, ki jih favorizirajo določene interesne skupine, zaradi katerih bi bila lahko sredstva napačno razporejena za nedonosne naložbe, ki niso v javnem interesu; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morali imeti prednost projekti z evropsko dodano vrednostjo ter pozitivno analizo stroškov in koristi; poudarja pomen izvajanja projektov, ki bi lahko imeli čim večji učinek z vidika ustvarjanja delovnih mest; poudarja, da se je treba osredotočiti na bolj tvegane projekte, ki težje izpolnijo pogoje za bančno financiranje; opozarja, da bi lahko projektna skupina občutila politične pritiske, naj podpira projekte, ki jih favorizirajo določene interesne skupine, zaradi katerih bi bila lahko sredstva napačno razporejena za nedonosne naložbe, ki niso v javnem interesu;

| 8. | poudarja, da jamstva, ki jih Komisija predvideva za Evropski sklad za strateške naložbe, ne pomenijo nov denar, ampak prerazporejena sredstva; poudarja, da je bistvenega pomena opredeliti oportunitetne stroške take prerazporeditve in zato izrecno določiti, v kolikšni meri bi moral skupni donos iz predvidenih dodatnih naložb, ki naj bi jih sofinanciral Evropski sklad za strateške naložbe, presegati donos, ki bi ga dosegli s prvotno razporeditvijo prerazporejenih sredstev; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da jamstva, ki jih Komisija predvideva za Evropski sklad za strateške naložbe, ne pomenijo nov denar, ampak prerazporejena sredstva; poudarja, da je bistvenega pomena opredeliti oportunitetne stroške take prerazporeditve in zato izrecno določiti, v kolikšni meri bi moral skupni donos iz predvidenih dodatnih naložb, ki naj bi jih sofinanciral Evropski sklad za strateške naložbe, presegati donos, ki bi ga dosegli s prvotno razporeditvijo prerazporejenih sredstev;

| 9. | poudarja, da bi si morali v procesu izbire projektov prizadevati za izogibanje učinkom izrivanja in prerazporejanja, zato bi moral biti ta postopek osredotočen na projekte z evropsko dodano vrednostjo in velikim potencialom za inovacije, ki izpolnjujejo merilo dodatnosti; poudarja, da je treba upoštevati potencial izbranih projektov za povečanje zaposlovanja v tistih državah EU, ki jih pesti visoka brezposelnost; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi si morali v procesu izbire projektov prizadevati za izogibanje učinkom izrivanja in prerazporejanja, zato bi moral biti ta postopek osredotočen na projekte z evropsko dodano vrednostjo in velikim potencialom za inovacije, ki izpolnjujejo merilo dodatnosti; poudarja, da je treba upoštevati potencial izbranih projektov za povečanje zaposlovanja v tistih državah EU, ki jih pesti visoka brezposelnost;

| 10. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v prihodnjem zakonodajnem predlogu skrbno oceni dele proračunskega okvira EU, ki naj bi zagotavljali jamstva Evropskemu skladu za strateške naložbe, da bi minimizirala oportunitetne stroške prerazporeditve takih sredstev; poziva tudi Svet, Komisijo in svet guvernerjev EIB, naj ustrezno ocenijo učinke prerazporeditve, ki jih bo imel novi naložbeni načrt, in sicer možno povečanje dobičkov vlagateljev na stroške strank, ki morajo plačati uporabo nove infrastrukture, da se zagotovi primerna donosnost naložbe; poziva EIB in Komisijo, naj dodatno ocenita sestavo naložbene vrzeli v EU, in sicer, ali je premalo zasebnih ali javnih naložb, ter naj določita, katere vrste naložb, zasebne ali javne, naj bi bile predmet pomoči, in kolikšni produktivni učinki naložbe se pričakujejo; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v prihodnjem zakonodajnem predlogu skrbno oceni dele proračunskega okvira EU, ki naj bi zagotavljali jamstva Evropskemu skladu za strateške naložbe, da bi minimizirala oportunitetne stroške prerazporeditve takih sredstev; poziva tudi Svet, Komisijo in svet guvernerjev EIB, naj ustrezno ocenijo učinke prerazporeditve, ki jih bo imel novi naložbeni načrt, in sicer možno povečanje dobičkov vlagateljev na stroške strank, ki morajo plačati uporabo nove infrastrukture, da se zagotovi primerna donosnost naložbe; poziva EIB in Komisijo, naj dodatno ocenita sestavo naložbene vrzeli v EU, in sicer, ali je premalo zasebnih ali javnih naložb, ter naj določita, katere vrste naložb, zasebne ali javne, naj bi bile predmet pomoči, in kolikšni produktivni učinki naložbe se pričakujejo;

| 11. | ugotavlja,, da je Evropska centralna banka izrazila pripravljenost kupiti obveznice Evropskega sklada za strateške naložbe na sekundarnem trgu, če jih bo sklad izdal sam ali bo to v njegovem imenu storila EIB; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja,, da je Evropska centralna banka izrazila pripravljenost kupiti obveznice Evropskega sklada za strateške naložbe na sekundarnem trgu, če jih bo sklad izdal sam ali bo to v njegovem imenu storila EIB;

| 12. | poudarja, da je treba doseči novo ravnovesje med boljšim ocenjevanjem in najboljšimi možnimi naložbami, tako da bo mogoče usmerjati gospodarstvo v smeri trajnostne rasti in okrevanja s številnimi delovnimi mesti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba doseči novo ravnovesje med boljšim ocenjevanjem in najboljšimi možnimi naložbami, tako da bo mogoče usmerjati gospodarstvo v smeri trajnostne rasti in okrevanja s številnimi delovnimi mesti;

| 13. | ponovno opozarja na pomen strategije Evropa 2020; poudarja, da bi moral prihodnji sveženj naložb bolj upoštevati splošne cilje kohezijske politike, trajnosti in energetske učinkovitosti; poziva Komisijo in svet guvernerjev EIB, naj s tem namenom izboljšata svoje kazalnike uspešnosti za kakovostne naložbe; |
| --- | --- |

13.

ponovno opozarja na pomen strategije Evropa 2020; poudarja, da bi moral prihodnji sveženj naložb bolj upoštevati splošne cilje kohezijske politike, trajnosti in energetske učinkovitosti; poziva Komisijo in svet guvernerjev EIB, naj s tem namenom izboljšata svoje kazalnike uspešnosti za kakovostne naložbe;

| 14. | poudarja, da ima EIB bistveno vlogo pri financiranju naložbenega načrta za Evropo z dodelitvijo 5 milijard EUR za ustanovitev novega Evropskega sklada za strateške naložbe; zato poziva Svet, Komisijo in svet guvernerjev EIB, naj ustrezno ocenijo skladnost novih nalog, naloženih EIB s tem načrtom, z viri EIB; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da ima EIB bistveno vlogo pri financiranju naložbenega načrta za Evropo z dodelitvijo 5 milijard EUR za ustanovitev novega Evropskega sklada za strateške naložbe; zato poziva Svet, Komisijo in svet guvernerjev EIB, naj ustrezno ocenijo skladnost novih nalog, naloženih EIB s tem načrtom, z viri EIB;

| 15. | v zvezi s tem meni, da bo treba za ustrezno sodelovanje EIB pri naložbenem načrtu precej povišati najvišji znesek za posle dajanja in najemanja posojil EIB v naslednjih petih letih, da bi znatno povečali njeno bilančno vsoto; meni, da bo previsoka stopnja vzvoda spodkopala cilje naložbenega načrta; |
| --- | --- |

15.

v zvezi s tem meni, da bo treba za ustrezno sodelovanje EIB pri naložbenem načrtu precej povišati najvišji znesek za posle dajanja in najemanja posojil EIB v naslednjih petih letih, da bi znatno povečali njeno bilančno vsoto; meni, da bo previsoka stopnja vzvoda spodkopala cilje naložbenega načrta;

| 16. | meni, da bo spodbujanje institucionalnega okvira za delovanje enotnega kapitalskega trga pozitivno vplivalo na hitrejše izvajanje naložbenega načrta; |
| --- | --- |

16.

meni, da bo spodbujanje institucionalnega okvira za delovanje enotnega kapitalskega trga pozitivno vplivalo na hitrejše izvajanje naložbenega načrta;

| 17. | poudarja pa, da sedanji poslovni načrt EIB predvideva zmanjšanje posojilnih tokov na 67 milijard EUR leta 2014 in 2015, medtem ko naj bi leta 2016 v povprečju znašali 58,5 milijard EUR; |
| --- | --- |

17.

poudarja pa, da sedanji poslovni načrt EIB predvideva zmanjšanje posojilnih tokov na 67 milijard EUR leta 2014 in 2015, medtem ko naj bi leta 2016 v povprečju znašali 58,5 milijard EUR;

| 18. | poudarja, da dodatne posojilne zmogljivosti, ki jih je omogočilo nedavno povečanje kapitala EIB za 10 milijard EUR, niso bile dovolj izkoriščene; poziva delovno skupino, naj čim bolj podpira ukrepe za povečanje obsega posojil EIB; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da dodatne posojilne zmogljivosti, ki jih je omogočilo nedavno povečanje kapitala EIB za 10 milijard EUR, niso bile dovolj izkoriščene; poziva delovno skupino, naj čim bolj podpira ukrepe za povečanje obsega posojil EIB;

| 19. | poziva Komisijo, naj spodbuja večstransko sodelovanje med EIB in nacionalnimi promocijskimi bankami za krepitev sinergij, delitev tveganj in stroškov ter zagotavljanje primernih posojil projektom EU s pozitivnim učinkom na produktivnost, odpiranje delovnih mest, varstvo okolja ter kakovost življenja; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj spodbuja večstransko sodelovanje med EIB in nacionalnimi promocijskimi bankami za krepitev sinergij, delitev tveganj in stroškov ter zagotavljanje primernih posojil projektom EU s pozitivnim učinkom na produktivnost, odpiranje delovnih mest, varstvo okolja ter kakovost življenja;

| 20. | poziva Komisijo in EIB, naj v okviru svojega delovanja spodbujata naložbe, ki prinašajo očitno socialno korist, vključno z večjo stopnjo zaposlenosti, da bi s posojanjem spodbudili dejavnosti, katerih namen je zmanjšanje brezposelnosti, s posebnim poudarkom na ustvarjanju možnosti zaposlovanja za mlade, ter naj spodbujata javne in produktivne naložbe in nepogrešljive infrastrukturne projekte, zlasti v državah članicah, kjer je brezposelnost visoka, BDP pa podpovprečen; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in EIB, naj v okviru svojega delovanja spodbujata naložbe, ki prinašajo očitno socialno korist, vključno z večjo stopnjo zaposlenosti, da bi s posojanjem spodbudili dejavnosti, katerih namen je zmanjšanje brezposelnosti, s posebnim poudarkom na ustvarjanju možnosti zaposlovanja za mlade, ter naj spodbujata javne in produktivne naložbe in nepogrešljive infrastrukturne projekte, zlasti v državah članicah, kjer je brezposelnost visoka, BDP pa podpovprečen;

| 21. | ponavlja svojo previdno podporo razvoju javno-zasebnih partnerstev, ki lahko imajo, če so dobro zastavljena, pomembno vlogo na področju dolgoročnih naložb, digitalnega gospodarstva, raziskav in inovacij, človeškega kapitala ter evropskih prometnih, energetskih ali telekomunikacijskih omrežij; obžaluje, da so se pomanjkljiva javno-zasebna partnerstva spremenila v drag sistem javnega financiranja zasebnega sektorja, ki ustvarja javni dolg; poudarja tudi, da se taka financiranja pogosto srečujejo s težavami zaradi nepreglednosti ter asimetričnih informacij v izvedbenih klavzulah med javnimi in zasebnimi agenti, običajno v korist zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

21.

ponavlja svojo previdno podporo razvoju javno-zasebnih partnerstev, ki lahko imajo, če so dobro zastavljena, pomembno vlogo na področju dolgoročnih naložb, digitalnega gospodarstva, raziskav in inovacij, človeškega kapitala ter evropskih prometnih, energetskih ali telekomunikacijskih omrežij; obžaluje, da so se pomanjkljiva javno-zasebna partnerstva spremenila v drag sistem javnega financiranja zasebnega sektorja, ki ustvarja javni dolg; poudarja tudi, da se taka financiranja pogosto srečujejo s težavami zaradi nepreglednosti ter asimetričnih informacij v izvedbenih klavzulah med javnimi in zasebnimi agenti, običajno v korist zasebnega sektorja;

| 22. | predlaga, naj EIB okrepi svoje zmogljivosti za sektorske analize in svoje delo na področju makroekonomskih analiz; |
| --- | --- |

22.

predlaga, naj EIB okrepi svoje zmogljivosti za sektorske analize in svoje delo na področju makroekonomskih analiz;

Instrumenti za porazdelitev tveganja in projektne obveznice

| 23. | poudarja, da bi bilo treba instrumente za porazdelitev tveganja, pri katerih gre za zagotavljanje javnih subvencij, predvideti samo, če pride do tržnih pomanjkljivosti, ki povzročijo zunanje stroške, ali za izvajanje misij javnega interesa, kot je zagotavljanje javnih dobrin in storitev splošnega gospodarskega interesa, ob upoštevanju, da tak pristop vedno vsebuje tveganje socializacije izgub in privatizacije dobičkov; se zaveda, da bi v primeru neuspeha moral izgube plačati javni sektor; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi bilo treba instrumente za porazdelitev tveganja, pri katerih gre za zagotavljanje javnih subvencij, predvideti samo, če pride do tržnih pomanjkljivosti, ki povzročijo zunanje stroške, ali za izvajanje misij javnega interesa, kot je zagotavljanje javnih dobrin in storitev splošnega gospodarskega interesa, ob upoštevanju, da tak pristop vedno vsebuje tveganje socializacije izgub in privatizacije dobičkov; se zaveda, da bi v primeru neuspeha moral izgube plačati javni sektor;

| 24. | poudarja, da bi bilo treba vsakršno uporabo javnih sredstev pri instrumentih za porazdelitev tveganja in zlasti pri tranšah prve izgube naložbenih nosilcev izrecno povezati z zmanjšanjem merljivih negativnih zunanjih stroškov, ustvarjanjem merljivih pozitivnih zunanjih stroškov ali izvajanjem obveznosti javnih služb ter storitev javnega gospodarskega interesa; poudarja, da člen 14 PDEU zagotavlja pravno podlago za vzpostavitev te povezave, in sicer prek rednega zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi bilo treba vsakršno uporabo javnih sredstev pri instrumentih za porazdelitev tveganja in zlasti pri tranšah prve izgube naložbenih nosilcev izrecno povezati z zmanjšanjem merljivih negativnih zunanjih stroškov, ustvarjanjem merljivih pozitivnih zunanjih stroškov ali izvajanjem obveznosti javnih služb ter storitev javnega gospodarskega interesa; poudarja, da člen 14 PDEU zagotavlja pravno podlago za vzpostavitev te povezave, in sicer prek rednega zakonodajnega postopka;

Mala in srednja podjetja

| 25. | poudarja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva in da bi morala biti zaradi tega glavni cilj naložb; je zaskrbljen, da dostop do financiranja ostaja ena od najbolj perečih težav, s katero se soočajo mala in srednja podjetja v Evropi; poudarja, da je treba učinkoviteje razdeljevati finančna sredstva malim in srednjim podjetjem s širokim krogom zasebnih vlagateljev za zagotavljanje takega financiranja; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva in da bi morala biti zaradi tega glavni cilj naložb; je zaskrbljen, da dostop do financiranja ostaja ena od najbolj perečih težav, s katero se soočajo mala in srednja podjetja v Evropi; poudarja, da je treba učinkoviteje razdeljevati finančna sredstva malim in srednjim podjetjem s širokim krogom zasebnih vlagateljev za zagotavljanje takega financiranja;

| 26. | poziva EIB, naj v celoti analizira zmanjšanje financiranja malih in srednjih podjetij ter predloži izčrpen načrt, ki bo mala in srednja podjetja po vsej Evropi spodbudil, naj kadar koli je mogoče zaprosijo za financiranje pod okriljem EIB; poziva Komisijo in EIB, naj ocenita učinke gospodarske krize na bančni sistem in končne prejemnike finančnih sredstev EIB, zlasti v malih in srednjih podjetjih, sektorju socialnega gospodarstva ter javnih družbah; poziva EIB, naj oceni učinke in rezultate svoje pomoči malim in srednjim podjetjem v Evropi v obdobju od leta 2010 do 2014 na realno gospodarstvo ter o njih podrobno poroča; |
| --- | --- |

26.

poziva EIB, naj v celoti analizira zmanjšanje financiranja malih in srednjih podjetij ter predloži izčrpen načrt, ki bo mala in srednja podjetja po vsej Evropi spodbudil, naj kadar koli je mogoče zaprosijo za financiranje pod okriljem EIB; poziva Komisijo in EIB, naj ocenita učinke gospodarske krize na bančni sistem in končne prejemnike finančnih sredstev EIB, zlasti v malih in srednjih podjetjih, sektorju socialnega gospodarstva ter javnih družbah; poziva EIB, naj oceni učinke in rezultate svoje pomoči malim in srednjim podjetjem v Evropi v obdobju od leta 2010 do 2014 na realno gospodarstvo ter o njih podrobno poroča;

| 27. | opozarja, da je v evropskem gospodarstvu velik delež mikropodjetij, in pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela EIB za mikrofinančna posojila v Evropi; poziva k nadaljnjim vlaganjem v ta sektor zaradi pomena mikropodjetij na področju odpiranja delovnih mest; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je v evropskem gospodarstvu velik delež mikropodjetij, in pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela EIB za mikrofinančna posojila v Evropi; poziva k nadaljnjim vlaganjem v ta sektor zaradi pomena mikropodjetij na področju odpiranja delovnih mest;

| 28. | izpostavlja zlasti realne koristi uporabe mehanizmov za porazdelitev tveganja pri spodbujanju financiranja za mala in srednja podjetja ter inovacije v Evropi; |
| --- | --- |

28.

izpostavlja zlasti realne koristi uporabe mehanizmov za porazdelitev tveganja pri spodbujanju financiranja za mala in srednja podjetja ter inovacije v Evropi;

| 29. | pozdravlja večjo pomoč malim in srednjim podjetjem v Evropski uniji, ki je znašala 21,9 milijarde EUR, s čimer je dostop do financiranja zagotovila več kot 230 000 malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja večjo pomoč malim in srednjim podjetjem v Evropski uniji, ki je znašala 21,9 milijarde EUR, s čimer je dostop do financiranja zagotovila več kot 230 000 malim in srednjim podjetjem;

| 30. | poziva EIB, naj še poveča svoje zmogljivosti posojanja malim in srednjim podjetjem; poudarja pomen krepitve drugih instrumentov EIB, na primer evropskega mikrofinančnega instrumenta za zaposlovanje in socialno vključenost Progress; |
| --- | --- |

30.

poziva EIB, naj še poveča svoje zmogljivosti posojanja malim in srednjim podjetjem; poudarja pomen krepitve drugih instrumentov EIB, na primer evropskega mikrofinančnega instrumenta za zaposlovanje in socialno vključenost Progress;

| 31. | pozdravlja izvajanje in razvoj novih dejavnosti na področju financiranja trgovine v državah, ki jih je prizadela gospodarska kriza, zlasti z mehanizmom za financiranje trgovine za MSP ali na podlagi posebej prilagojenih finančnih rešitev, kot je evropski mikrofinančni instrument Progress, ki je namenjen finančni vključenosti; spodbuja EIB, naj koristi teh novih instrumentov razširi na nove upravičence na evropski ravni; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja izvajanje in razvoj novih dejavnosti na področju financiranja trgovine v državah, ki jih je prizadela gospodarska kriza, zlasti z mehanizmom za financiranje trgovine za MSP ali na podlagi posebej prilagojenih finančnih rešitev, kot je evropski mikrofinančni instrument Progress, ki je namenjen finančni vključenosti; spodbuja EIB, naj koristi teh novih instrumentov razširi na nove upravičence na evropski ravni;

| 32. | vztraja, da Komisija v oceni z decembra 2014 upošteva tako negativne kot pozitivne učinke projektov v pilotni fazi pobude za projektne obveznice; obžaluje, da je EIB podprla nekaj neizvedljivih in nevzdržnih infrastrukturnih projektov; meni, da bi morala EIB vlagati v projekte, ki prinašajo otipljive gospodarske koristi, so okolju prijazni ali izpolnjujejo potrebe in interese ljudi, katerim naj bi služili; |
| --- | --- |

32.

vztraja, da Komisija v oceni z decembra 2014 upošteva tako negativne kot pozitivne učinke projektov v pilotni fazi pobude za projektne obveznice; obžaluje, da je EIB podprla nekaj neizvedljivih in nevzdržnih infrastrukturnih projektov; meni, da bi morala EIB vlagati v projekte, ki prinašajo otipljive gospodarske koristi, so okolju prijazni ali izpolnjujejo potrebe in interese ljudi, katerim naj bi služili;

| 33. | obžaluje vlogo EIB in Komisije pri projektu Castor, ki se financira v okviru pobude za projektne obveznice, pri katerem je bila opravljena ocena tveganja, v kateri se ni upoštevalo tveganje povečane potresne dejavnosti, povezano z vbrizgavanjem plina, kljub študijam, ki jasno opozarjajo na morebitno nevarnost tega (8); poziva Komisijo in EIB, naj ukrepata in preprečita, da bi Španski državljani morali plačati odškodnino (prek višjega javnega primanjkljaja ali višjih cen energije) v vrednosti 1 300 milijonov EUR za projekt, ki je bil izredno slabo ocenjen; poziva Komisijo, naj upošteva priporočila evropske varuhinje človekovih pravic in razišče, ali bi bilo treba odločitve španske vlade v zadevi Castor šteti za prepovedano državno pomoč; |
| --- | --- |

33.

obžaluje vlogo EIB in Komisije pri projektu Castor, ki se financira v okviru pobude za projektne obveznice, pri katerem je bila opravljena ocena tveganja, v kateri se ni upoštevalo tveganje povečane potresne dejavnosti, povezano z vbrizgavanjem plina, kljub študijam, ki jasno opozarjajo na morebitno nevarnost tega (8); poziva Komisijo in EIB, naj ukrepata in preprečita, da bi Španski državljani morali plačati odškodnino (prek višjega javnega primanjkljaja ali višjih cen energije) v vrednosti 1 300 milijonov EUR za projekt, ki je bil izredno slabo ocenjen; poziva Komisijo, naj upošteva priporočila evropske varuhinje človekovih pravic in razišče, ali bi bilo treba odločitve španske vlade v zadevi Castor šteti za prepovedano državno pomoč;

| 34. | obžaluje, da je EIB financirala odsek avtoceste Passante di Mestre potem, ko so italijanske oblasti javno objavile, da sta bila izvršna direktorja glavnega podizvajalca aretirana zaradi davčne goljufije; ker italijanske oblasti še vedno preiskujejo korupcijski škandal, povezan z gradnjo in upravljanjem odseka Passante di Mestre, poziva EIB, naj projekta Passante di Mestre ne financira prek pobude za projektne obveznice ali drugega finančnega instrumenta, ter naj pri obravnavi uporabe projektnih obveznic zagotovi izvajanje politike ničelne tolerance do goljufij; |
| --- | --- |

34.

obžaluje, da je EIB financirala odsek avtoceste Passante di Mestre potem, ko so italijanske oblasti javno objavile, da sta bila izvršna direktorja glavnega podizvajalca aretirana zaradi davčne goljufije; ker italijanske oblasti še vedno preiskujejo korupcijski škandal, povezan z gradnjo in upravljanjem odseka Passante di Mestre, poziva EIB, naj projekta Passante di Mestre ne financira prek pobude za projektne obveznice ali drugega finančnega instrumenta, ter naj pri obravnavi uporabe projektnih obveznic zagotovi izvajanje politike ničelne tolerance do goljufij;

| 35. | poziva EIB, naj poveča svojo zmogljivost prevzemanja tveganj s spodbujanjem posojanja tistim sektorjem gospodarstva, ki imajo potencial za ustvarjanje rasti in odpiranje delovnih mest, vendar pa imajo težave pri pridobivanju finančnih sredstev brez ustreznih jamstev; |
| --- | --- |

35.

poziva EIB, naj poveča svojo zmogljivost prevzemanja tveganj s spodbujanjem posojanja tistim sektorjem gospodarstva, ki imajo potencial za ustvarjanje rasti in odpiranje delovnih mest, vendar pa imajo težave pri pridobivanju finančnih sredstev brez ustreznih jamstev;

| 36. | zato poziva k celoviti oceni pilotnih projektov na podlagi vključujočega in odprtega posvetovalnega postopka, v katerem bi sodelovala javnost ter nacionalni in lokalni organi; izpostavlja tudi potrebo po ocenjevanju financiranih projektov z vidika dodane vrednosti, okolja, produktivnosti in delovnih mest; poudarja, da je pobuda za projektne obveznice šele v pilotni fazi; poziva Komisijo, naj z rednim zakonodajnim postopkom predloži zakonodajni predlog, ki bo zastavil boljši okvir za strategijo projektnih obveznic v prihodnosti, vključno s povečanjem obsega kazalnikov uspešnosti za kakovostne naložbe EIB, da bi v čim večji meri ugotavljali in merili učinek projektov, ki se financirajo, v smislu zunanjih stroškov ter njihove družbene in okoljske koristi; |
| --- | --- |

36.

zato poziva k celoviti oceni pilotnih projektov na podlagi vključujočega in odprtega posvetovalnega postopka, v katerem bi sodelovala javnost ter nacionalni in lokalni organi; izpostavlja tudi potrebo po ocenjevanju financiranih projektov z vidika dodane vrednosti, okolja, produktivnosti in delovnih mest; poudarja, da je pobuda za projektne obveznice šele v pilotni fazi; poziva Komisijo, naj z rednim zakonodajnim postopkom predloži zakonodajni predlog, ki bo zastavil boljši okvir za strategijo projektnih obveznic v prihodnosti, vključno s povečanjem obsega kazalnikov uspešnosti za kakovostne naložbe EIB, da bi v čim večji meri ugotavljali in merili učinek projektov, ki se financirajo, v smislu zunanjih stroškov ter njihove družbene in okoljske koristi;

| 37. | je zaskrbljen zaradi možnega posploševanja pobud za projektne obveznice kot sredstev za zmanjševanje stroškov zasebnih založb prek nižjih obrestnih mer ali socializacije izgub, namesto ožjega obsega uporabe za zagotavljanje pomoči za naložbe v javnem interesu, kjer se lahko dokaže, da zasebne naložbe zagotavljajo nepogrešljivo strokovno znanje, ki ga javni sektor nima; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen zaradi možnega posploševanja pobud za projektne obveznice kot sredstev za zmanjševanje stroškov zasebnih založb prek nižjih obrestnih mer ali socializacije izgub, namesto ožjega obsega uporabe za zagotavljanje pomoči za naložbe v javnem interesu, kjer se lahko dokaže, da zasebne naložbe zagotavljajo nepogrešljivo strokovno znanje, ki ga javni sektor nima;

Energija in podnebje

| 38. | poziva EIB, naj zagotovi pravilno izvajanje svojih novih meril za posojila za energetske projekte in o tem redno in javno poroča; |
| --- | --- |

38.

poziva EIB, naj zagotovi pravilno izvajanje svojih novih meril za posojila za energetske projekte in o tem redno in javno poroča;

| 39. | poziva EIB, naj okrepi svoja prizadevanja za naložbe, da bi znatno zmanjšala svoj ogljični odtis, ter oblikuje politike, ki bi Uniji omogočile izpolnjevanje njenih podnebnih ciljev; pozdravlja, da bo EIB opravila oceno vpliva na podnebje in ponovno pregledala vse svoje dejavnosti za leto 2015, kar bi lahko vodilo k prenovi politike varstva okolja; upa, da bo energetsko politiko EIB konkretno podprl njen standard emisijskih vrednosti, ki se bo uporabljal za vse projekte proizvodnih obratov na podlagi fosilnih goriv, da bi izločili naložbe, katerih predvidene emisije ogljika presegajo mejne vrednosti; poziva EIB, naj redno pregleduje standard emisijskih vrednosti in uporablja strožje zaveze; |
| --- | --- |

39.

poziva EIB, naj okrepi svoja prizadevanja za naložbe, da bi znatno zmanjšala svoj ogljični odtis, ter oblikuje politike, ki bi Uniji omogočile izpolnjevanje njenih podnebnih ciljev; pozdravlja, da bo EIB opravila oceno vpliva na podnebje in ponovno pregledala vse svoje dejavnosti za leto 2015, kar bi lahko vodilo k prenovi politike varstva okolja; upa, da bo energetsko politiko EIB konkretno podprl njen standard emisijskih vrednosti, ki se bo uporabljal za vse projekte proizvodnih obratov na podlagi fosilnih goriv, da bi izločili naložbe, katerih predvidene emisije ogljika presegajo mejne vrednosti; poziva EIB, naj redno pregleduje standard emisijskih vrednosti in uporablja strožje zaveze;

| 40. | pozdravlja vse korake EIB na poti k prehodu na obnovljive vire energije; poziva k odpravi regionalnih neravnotežij pri posojanju sektorju obnovljivih virov energije, zlasti z namenom, da bi podprli projekte v državah članicah, ki so odvisne od neobnovljivih virov energije, in upoštevali razlike med gospodarstvi držav članic, in k temu, da bi v prihodnosti več pozornosti posvetili manjšim energetskim projektom za od električnega omrežja ločene in decentralizirane sisteme energije iz obnovljivih virov, v katerih sodelujejo državljani in skupnosti; meni, da bi ti energetski viri zmanjšali močno odvisnost Evrope od zunanje energije, izboljšali zanesljivost oskrbe in spodbudili ustvarjanje zelene rasti in delovnih mest; poudarja pomen financiranja za energetsko učinkovitost, energetska omrežja ter z njimi povezane raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja vse korake EIB na poti k prehodu na obnovljive vire energije; poziva k odpravi regionalnih neravnotežij pri posojanju sektorju obnovljivih virov energije, zlasti z namenom, da bi podprli projekte v državah članicah, ki so odvisne od neobnovljivih virov energije, in upoštevali razlike med gospodarstvi držav članic, in k temu, da bi v prihodnosti več pozornosti posvetili manjšim energetskim projektom za od električnega omrežja ločene in decentralizirane sisteme energije iz obnovljivih virov, v katerih sodelujejo državljani in skupnosti; meni, da bi ti energetski viri zmanjšali močno odvisnost Evrope od zunanje energije, izboljšali zanesljivost oskrbe in spodbudili ustvarjanje zelene rasti in delovnih mest; poudarja pomen financiranja za energetsko učinkovitost, energetska omrežja ter z njimi povezane raziskave in razvoj;

| 41. | poziva EIB, naj poveča obseg posojanja za projekte energetske učinkovitosti v vseh sektorjih, zlasti če se nanašajo na optimizacijo procesov, mala in srednja podjetja, stavbe in mestno okolje; poziva EIB, naj v skladu s kohezijsko politiko prednostno obravnava zelo prikrajšana območja; |
| --- | --- |

41.

poziva EIB, naj poveča obseg posojanja za projekte energetske učinkovitosti v vseh sektorjih, zlasti če se nanašajo na optimizacijo procesov, mala in srednja podjetja, stavbe in mestno okolje; poziva EIB, naj v skladu s kohezijsko politiko prednostno obravnava zelo prikrajšana območja;

| 42. | poziva EIB, naj predstavi oceno možnosti postopne ukinitve posojanja za projekte, pri katerih ne gre za obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

42.

poziva EIB, naj predstavi oceno možnosti postopne ukinitve posojanja za projekte, pri katerih ne gre za obnovljive vire energije;

Infrastruktura

| 43. | poudarja, da so naložbe v trajnostne infrastrukturne projekte ključ do izboljšanja konkurenčnosti in ponovne rasti ter delovnih mest v Evropi; zato poziva, naj se finančna sredstva EIB razporedijo na območjih, ki jih je najbolj prizadela visoka brezposelnost; opozarja, da bi moralo biti financiranje EIB osredotočeno zlasti na tiste države, ki zaostajajo z vidika kakovosti in razvoja infrastrukture; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da so naložbe v trajnostne infrastrukturne projekte ključ do izboljšanja konkurenčnosti in ponovne rasti ter delovnih mest v Evropi; zato poziva, naj se finančna sredstva EIB razporedijo na območjih, ki jih je najbolj prizadela visoka brezposelnost; opozarja, da bi moralo biti financiranje EIB osredotočeno zlasti na tiste države, ki zaostajajo z vidika kakovosti in razvoja infrastrukture;

| 44. | spodbuja, da se pri dejavnostih financiranja mestnih območij, ki jih izvaja EIB, večji poudarek nameni družbeni trajnosti; priznava, da je EIB pri financiranju socialnih stanovanj dosegla napredek, a poudarja, da so potrebne dodatne raziskave in dejavnosti o družbeni trajnosti v okviru trajnostne prenove mest; |
| --- | --- |

44.

spodbuja, da se pri dejavnostih financiranja mestnih območij, ki jih izvaja EIB, večji poudarek nameni družbeni trajnosti; priznava, da je EIB pri financiranju socialnih stanovanj dosegla napredek, a poudarja, da so potrebne dodatne raziskave in dejavnosti o družbeni trajnosti v okviru trajnostne prenove mest;

Raziskave in inovacije

| 45. | pozdravlja začetek izvajanja prvih operacij iz pobude za financiranje rasti in poudarja pomen ustreznega financiranja za inovativne projekte in inovativna zagonska podjetja; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja začetek izvajanja prvih operacij iz pobude za financiranje rasti in poudarja pomen ustreznega financiranja za inovativne projekte in inovativna zagonska podjetja;

Zaposlovanje in socialne zadeve

| 46. | je seznanjen z začetkom izvajanja pobude Znanja in spretnosti ter delovna mesta – naložbe v mlade ter poziva EIB, naj pospeši izvajanje te pobude in razmisli o njeni razširitvi; |
| --- | --- |

46.

je seznanjen z začetkom izvajanja pobude Znanja in spretnosti ter delovna mesta – naložbe v mlade ter poziva EIB, naj pospeši izvajanje te pobude in razmisli o njeni razširitvi;

Upravljanje, preglednost in odgovornost

| 47. | poziva EIB, naj v sodelovanju z državami članicami tesneje spremlja izvajanje projektov, da bi zagotovili učinkovito in dobro upravljanje dodeljenih sredstev; |
| --- | --- |

47.

poziva EIB, naj v sodelovanju z državami članicami tesneje spremlja izvajanje projektov, da bi zagotovili učinkovito in dobro upravljanje dodeljenih sredstev;

| 48. | poudarja, da so iz geografske porazdelitve financiranja, ki ga zagotavlja EIB, razvidna precejšnja razhajanja med posojili različnim državam članicam; zato poziva EIB, naj oceni razloge za taka razhajanja in zagotovi, da bodo finančne institucije v vseh državah članicah popolnoma sposobne upravljati in izvajati programe EIB; poziva tudi k pripravi posebnih informativnih kampanj v vseh državah članicah za osveščanje o posebnih programih EIB; poziva tudi k tesnejšemu sodelovanju med EIB in nacionalnimi organi, da bi se spopadli z ozkimi grli, ki ovirajo podpis in izvajanje projektov EIB; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da so iz geografske porazdelitve financiranja, ki ga zagotavlja EIB, razvidna precejšnja razhajanja med posojili različnim državam članicam; zato poziva EIB, naj oceni razloge za taka razhajanja in zagotovi, da bodo finančne institucije v vseh državah članicah popolnoma sposobne upravljati in izvajati programe EIB; poziva tudi k pripravi posebnih informativnih kampanj v vseh državah članicah za osveščanje o posebnih programih EIB; poziva tudi k tesnejšemu sodelovanju med EIB in nacionalnimi organi, da bi se spopadli z ozkimi grli, ki ovirajo podpis in izvajanje projektov EIB;

| 49. | ponavlja, da sta se Svet in Evropski parlament dogovorila, da je prišel čas, ko je treba preučiti racionalizacijo sistema evropskih javnih finančnih institucij (9); |
| --- | --- |

49.

ponavlja, da sta se Svet in Evropski parlament dogovorila, da je prišel čas, ko je treba preučiti racionalizacijo sistema evropskih javnih finančnih institucij (9);

| 50. | poziva EIB, naj izboljša neodvisnost in učinkovitost svoje službe za mehanizem pritožb; poziva upravni odbor EIB, naj upošteva priporočila te službe; poziva EIB, naj upošteva mnenja Evropske varuhinje človekovih pravic in naj izboljša sodelovanje, da bi preprečili situacije, kot je preiskava pritožbe 178/2014/AN proti Evropski investicijski banki (10); |
| --- | --- |

50.

poziva EIB, naj izboljša neodvisnost in učinkovitost svoje službe za mehanizem pritožb; poziva upravni odbor EIB, naj upošteva priporočila te službe; poziva EIB, naj upošteva mnenja Evropske varuhinje človekovih pravic in naj izboljša sodelovanje, da bi preprečili situacije, kot je preiskava pritožbe 178/2014/AN proti Evropski investicijski banki (10);

| 51. | je prepričan, da je na voljo še precej manevrskega prostora za izboljšanje preglednosti, ocenjevanja ekonomskega in socialnega učinka posojil ter učinkovitosti pri izvajanju skrbnih pregledov; ponovno poziva EIB, naj posreduje podrobnosti o svojem pristopu k pospešenemu uvajanju ukrepov, ki naj bi te težave odpravili, in zahteva, da EIB skupaj s Komisijo pripravi seznam strogih meril za izbiro finančnih posrednikov, ki bo javno dostopen; |
| --- | --- |

51.

je prepričan, da je na voljo še precej manevrskega prostora za izboljšanje preglednosti, ocenjevanja ekonomskega in socialnega učinka posojil ter učinkovitosti pri izvajanju skrbnih pregledov; ponovno poziva EIB, naj posreduje podrobnosti o svojem pristopu k pospešenemu uvajanju ukrepov, ki naj bi te težave odpravili, in zahteva, da EIB skupaj s Komisijo pripravi seznam strogih meril za izbiro finančnih posrednikov, ki bo javno dostopen;

| 52. | obžaluje izid pregleda politike preglednosti EIB; nova politika je šibkejša od prvotne in ne odpravlja popolnoma popolni odpravi dosedanje kulture tajnosti EIB in poziva EIB, naj svoje dejavnosti izvaja pod predpostavko, da jih bo morala razkriti, in ne pod predpostavko zaupnosti,; opozarja, da mora EIB zagotoviti skladnost svoje politike preglednosti z določbami Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; obžaluje tudi, da indeks preglednosti razvojne pomoči za leto 2013 (11) kaže, da sta preglednost in odgovornost EIB slabi; |
| --- | --- |

52.

obžaluje izid pregleda politike preglednosti EIB; nova politika je šibkejša od prvotne in ne odpravlja popolnoma popolni odpravi dosedanje kulture tajnosti EIB in poziva EIB, naj svoje dejavnosti izvaja pod predpostavko, da jih bo morala razkriti, in ne pod predpostavko zaupnosti,; opozarja, da mora EIB zagotoviti skladnost svoje politike preglednosti z določbami Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; obžaluje tudi, da indeks preglednosti razvojne pomoči za leto 2013 (11) kaže, da sta preglednost in odgovornost EIB slabi;

| 53. | poziva EIB, naj ne sodeluje s finančnimi posredniki z negativnimi referencami glede preglednosti, davčnih utaj, agresivnih praks davčnega načrtovanja ali uporabe drugih škodljivih davčnih praks, kot so odločitve o davkih, nepošteno oblikovanje transfernih cen, goljufije, korupcija ter okoljski in socialni učinki, ali brez prave lokalne odgovornosti ter naj posodobi svoje politike o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma; poudarja potrebo po celovitejši preglednosti glede globalnih posojil, da bi zagotovili natančno preučitev učinka tovrstnega posrednega posojanja; spodbuja EIB, naj bo neposredno financiranje in financiranje prek posrednikov odvisno od razkritja podatkov, povezanih z davki, po posameznih državah v skladu z določbami CRD IV za kreditne institucije ter informacij o dejanskem lastništvu; v ta namen poziva EIB, naj vzpostavi novo politiko odgovorne obdavčitve s pregledom svoje politike glede nekooperativnih jurisdikcij leta 2015; |
| --- | --- |

53.

poziva EIB, naj ne sodeluje s finančnimi posredniki z negativnimi referencami glede preglednosti, davčnih utaj, agresivnih praks davčnega načrtovanja ali uporabe drugih škodljivih davčnih praks, kot so odločitve o davkih, nepošteno oblikovanje transfernih cen, goljufije, korupcija ter okoljski in socialni učinki, ali brez prave lokalne odgovornosti ter naj posodobi svoje politike o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma; poudarja potrebo po celovitejši preglednosti glede globalnih posojil, da bi zagotovili natančno preučitev učinka tovrstnega posrednega posojanja; spodbuja EIB, naj bo neposredno financiranje in financiranje prek posrednikov odvisno od razkritja podatkov, povezanih z davki, po posameznih državah v skladu z določbami CRD IV za kreditne institucije ter informacij o dejanskem lastništvu; v ta namen poziva EIB, naj vzpostavi novo politiko odgovorne obdavčitve s pregledom svoje politike glede nekooperativnih jurisdikcij leta 2015;

| 54. | poziva EIB, naj ne sodeluje s subjekti iz jurisdikcij, kjer velja davčna tajnost in „v katerih zlasti ni davkov oziroma so samo nominalni davki, ni dejanske izmenjave informacij s tujimi davčnimi organi in ni preglednih zakonodajnih, pravnih ali upravnih določb, ali območij, kot jih opredeli Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ali Projektna skupina za finančno ukrepanje“ (12); |
| --- | --- |

54.

poziva EIB, naj ne sodeluje s subjekti iz jurisdikcij, kjer velja davčna tajnost in „v katerih zlasti ni davkov oziroma so samo nominalni davki, ni dejanske izmenjave informacij s tujimi davčnimi organi in ni preglednih zakonodajnih, pravnih ali upravnih določb, ali območij, kot jih opredeli Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) ali Projektna skupina za finančno ukrepanje“ (12);

| 55. | poziva EIB, naj zavzame vodilno in zgledno vlogo pri vprašanjih v zvezi z davčno preglednostjo in odgovornostjo; zlasti poziva EIB, naj zbira podrobne podatke o plačilih davkov, ki izhajajo iz njenih naložb in posojil, zlasti o obdavčenju podjetniških dobičkov ter zlasti v državah v razvoju, ter naj te podatke letno analizira in objavlja; |
| --- | --- |

55.

poziva EIB, naj zavzame vodilno in zgledno vlogo pri vprašanjih v zvezi z davčno preglednostjo in odgovornostjo; zlasti poziva EIB, naj zbira podrobne podatke o plačilih davkov, ki izhajajo iz njenih naložb in posojil, zlasti o obdavčenju podjetniških dobičkov ter zlasti v državah v razvoju, ter naj te podatke letno analizira in objavlja;

| 56. | pozdravlja vzpostavitev javnega registra dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja vzpostavitev javnega registra dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006;

| 57. | obžaluje, da v zvezi z nedavnim primerom Mopani/Glencore EIB noče objaviti ugotovitev svoje notranje preiskave; se s posebno pozornostjo seznanja s priporočili evropske varuhinje človekovih pravic Evropski investicijski banki v zvezi s pritožbo 349/2014/OV (13), naj EIB ponovno razmisli o zavrnitvi odobritve dostopa do poročila o preiskavi domnevne davčne utaje družbe Glencore v zvezi s financiranjem rudnika bakra Mopani v Zambiji; poziva EIB, naj upošteva priporočila evropske varuhinje človekovih pravic; |
| --- | --- |

57.

obžaluje, da v zvezi z nedavnim primerom Mopani/Glencore EIB noče objaviti ugotovitev svoje notranje preiskave; se s posebno pozornostjo seznanja s priporočili evropske varuhinje človekovih pravic Evropski investicijski banki v zvezi s pritožbo 349/2014/OV (13), naj EIB ponovno razmisli o zavrnitvi odobritve dostopa do poročila o preiskavi domnevne davčne utaje družbe Glencore v zvezi s financiranjem rudnika bakra Mopani v Zambiji; poziva EIB, naj upošteva priporočila evropske varuhinje človekovih pravic;

| 58. | obžaluje premajhno raznovrstnost v upravnem odboru, svetu guvernerjev in svetu direktorjev EIB, zlasti glede spola; poziva EIB, naj uresniči duh direktive o kapitalskih zahtevah, ki v členu 88(2) banke zavezuje, naj „določijo tudi cilj zastopanosti spola, ki je v upravljalnem organu premalo zastopan, in pripravijo politiko glede tega, kako bi za dosego tega cilja povečali število predstavnikov premalo zastopanega spola v upravljalnem organu. Cilj, politika in njeno izvajanje se objavijo“; |
| --- | --- |

58.

obžaluje premajhno raznovrstnost v upravnem odboru, svetu guvernerjev in svetu direktorjev EIB, zlasti glede spola; poziva EIB, naj uresniči duh direktive o kapitalskih zahtevah, ki v členu 88(2) banke zavezuje, naj „določijo tudi cilj zastopanosti spola, ki je v upravljalnem organu premalo zastopan, in pripravijo politiko glede tega, kako bi za dosego tega cilja povečali število predstavnikov premalo zastopanega spola v upravljalnem organu. Cilj, politika in njeno izvajanje se objavijo“;

| 59. | ponavlja, da je bilo dogovorjeno, da guverner Evropske banke za obnovo in razvoj za Unijo zagotovi letno poročanje Parlamentu o uporabi kapitala, o ukrepih za zagotavljanje preglednosti o tem, kako je Evropska banka za obnovo in razvoj prispevala k ciljem Unije, o prevzemanju tveganj ter o sodelovanju med EIB in Evropsko banko za obnovo in razvoj zunaj Unije; obžaluje, da guverner in Komisija nista bila proaktivna glede izvajanja te zakonske določbe (14); |
| --- | --- |

59.

ponavlja, da je bilo dogovorjeno, da guverner Evropske banke za obnovo in razvoj za Unijo zagotovi letno poročanje Parlamentu o uporabi kapitala, o ukrepih za zagotavljanje preglednosti o tem, kako je Evropska banka za obnovo in razvoj prispevala k ciljem Unije, o prevzemanju tveganj ter o sodelovanju med EIB in Evropsko banko za obnovo in razvoj zunaj Unije; obžaluje, da guverner in Komisija nista bila proaktivna glede izvajanja te zakonske določbe (14);

| 60. | izraža zadovoljstvo, ker je EIB podpisala mednarodno pobudo za pregledno pomoč in začela v tem okviru razkrivati informacije o posojilih zunaj Evropske unije; |
| --- | --- |

60.

izraža zadovoljstvo, ker je EIB podpisala mednarodno pobudo za pregledno pomoč in začela v tem okviru razkrivati informacije o posojilih zunaj Evropske unije;

Zunanje politike

| 61. | poudarja, da bi morale biti zunanja politika EIB in zlasti regionalne tehnične operativne smernice skladne s cilji EU, opredeljenimi v členu 21 PEU; poziva k polnemu spoštovanju zakonodaje držav upravičenk; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da bi morale biti zunanja politika EIB in zlasti regionalne tehnične operativne smernice skladne s cilji EU, opredeljenimi v členu 21 PEU; poziva k polnemu spoštovanju zakonodaje držav upravičenk;

| 62. | pozdravlja vzpostavitev okvira za merjenje rezultatov za dejavnosti zunaj EU in poročila o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja vzpostavitev okvira za merjenje rezultatov za dejavnosti zunaj EU in poročila o njegovem izvajanju;

| 63. | poziva EIB, naj oceni možnost povečanja zunanjega financiranja za vzhodne in južne sredozemske sosedske države EU v okviru sedanjega mandata; |
| --- | --- |

63.

poziva EIB, naj oceni možnost povečanja zunanjega financiranja za vzhodne in južne sredozemske sosedske države EU v okviru sedanjega mandata;

| 64. | pozdravlja, da je v mandatu za zunanja posojila za obdobje 2014–2020 določeno, da mora EIB objaviti poročila o zaključku projektov; pričakuje, da bo EIB to zahtevo izpolnila že leta 2015; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja, da je v mandatu za zunanja posojila za obdobje 2014–2020 določeno, da mora EIB objaviti poročila o zaključku projektov; pričakuje, da bo EIB to zahtevo izpolnila že leta 2015;

| 65. | ponovno poziva Evropsko računsko sodišče, naj pred vmesnim pregledom zunanjega mandata EIB pripravi posebno poročilo o uspešnosti zunanjih posojilnih dejavnosti EIB in njihovi usklajenosti s politikami EU in primerja njihovo dodano vrednost glede na lastne vire, ki jih uporablja EIB; poziva Evropsko računsko sodišče, naj v svoji analizi razlikuje med jamstvi, ki se odobrijo iz proračuna EU, investicijskim skladom, ki ga je zagotovil Evropski razvojni sklad, različnimi oblikami kombiniranja, ki se uporabljajo v infrastrukturnem skrbniškem skladu EU-Afrika, karibskim naložbenim skladom in naložbenim skladom za Pacifik ter uporabo vrnjenih skladov za te naložbe; poziva Evropsko računsko sodišče, naj analizira tudi, kako EIB upravlja s sredstvi iz proračuna EU v okviru sklada za spodbujanje naložb prek Evropskega razvojnega sklada in prek različnih oblik kombiniranja v okviru mehanizmov kombiniranega financiranja, ter kako uporablja vračila za te naložbe; |
| --- | --- |

65.

ponovno poziva Evropsko računsko sodišče, naj pred vmesnim pregledom zunanjega mandata EIB pripravi posebno poročilo o uspešnosti zunanjih posojilnih dejavnosti EIB in njihovi usklajenosti s politikami EU in primerja njihovo dodano vrednost glede na lastne vire, ki jih uporablja EIB; poziva Evropsko računsko sodišče, naj v svoji analizi razlikuje med jamstvi, ki se odobrijo iz proračuna EU, investicijskim skladom, ki ga je zagotovil Evropski razvojni sklad, različnimi oblikami kombiniranja, ki se uporabljajo v infrastrukturnem skrbniškem skladu EU-Afrika, karibskim naložbenim skladom in naložbenim skladom za Pacifik ter uporabo vrnjenih skladov za te naložbe; poziva Evropsko računsko sodišče, naj analizira tudi, kako EIB upravlja s sredstvi iz proračuna EU v okviru sklada za spodbujanje naložb prek Evropskega razvojnega sklada in prek različnih oblik kombiniranja v okviru mehanizmov kombiniranega financiranja, ter kako uporablja vračila za te naložbe;

Dodatna priporočila

| 66. | poziva EIB in Parlament, naj vzpostavita platformo, na kateri bo potekal dialog med EIB in ustreznimi odbori Parlamenta; na podlagi tega poziva EIB, naj Parlamentu vsako četrtletje poroča o napredku in dejavnostih EIB ter o tem razpravlja; predlaga, da se med predsednikom EIB in Parlamentom vzpostavi redni strukturirani dialog, podoben četrtletnemu monetarnemu dialogu med ECB in Parlamentom, s čimer bi okrepili parlamentarni nadzor nad dejavnostmi EIB in poenostavili okrepljeno sodelovanje in usklajevanje med institucijama; |
| --- | --- |

66.

poziva EIB in Parlament, naj vzpostavita platformo, na kateri bo potekal dialog med EIB in ustreznimi odbori Parlamenta; na podlagi tega poziva EIB, naj Parlamentu vsako četrtletje poroča o napredku in dejavnostih EIB ter o tem razpravlja; predlaga, da se med predsednikom EIB in Parlamentom vzpostavi redni strukturirani dialog, podoben četrtletnemu monetarnemu dialogu med ECB in Parlamentom, s čimer bi okrepili parlamentarni nadzor nad dejavnostmi EIB in poenostavili okrepljeno sodelovanje in usklajevanje med institucijama;

| 67. | ugotavlja, da se zlasti mala podjetja še naprej pritožujejo zaradi nedostopnosti financiranja iz zunanjih posojilnih zmogljivosti EIB in financiranja v okviru Evropskega investicijskega sklada; zato zahteva, da se opravi letna raziskava o tem, koliko malih in srednjih podjetij, zlasti mikropodjetij, je izkoristilo instrumente financiranja in katere ukrepe je sprejela EIB glede politik, ki se nanašajo na posrednike, ki jih EIB uporablja, da bi malim in srednjim podjetjem olajšala učinkovit dostop do financiranja; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da se zlasti mala podjetja še naprej pritožujejo zaradi nedostopnosti financiranja iz zunanjih posojilnih zmogljivosti EIB in financiranja v okviru Evropskega investicijskega sklada; zato zahteva, da se opravi letna raziskava o tem, koliko malih in srednjih podjetij, zlasti mikropodjetij, je izkoristilo instrumente financiranja in katere ukrepe je sprejela EIB glede politik, ki se nanašajo na posrednike, ki jih EIB uporablja, da bi malim in srednjim podjetjem olajšala učinkovit dostop do financiranja;

| 68. | poziva k celoviti oceni tveganj in sistemov nadzora, povezanih s kombiniranim financiranjem z Evropsko komisijo, in k pripravi poročila o tem, pri čemer naj se upošteva učinek kombiniranih dejavnosti ne le glede nadzora, temveč tudi možnosti upravljanja; |
| --- | --- |

68.

poziva k celoviti oceni tveganj in sistemov nadzora, povezanih s kombiniranim financiranjem z Evropsko komisijo, in k pripravi poročila o tem, pri čemer naj se upošteva učinek kombiniranih dejavnosti ne le glede nadzora, temveč tudi možnosti upravljanja;

| 69. | pozdravlja visoko kakovost sredstev EIB, saj je stopnja slabih posojil v celotnem portfelju posojil skoraj 0 % (0,2 %); meni, da mora EIB nujno obdržati bonitetno oceno AAA, da bo imela še naprej dostop do mednarodnih kapitalskih trgov po najboljših pogojih financiranja, kar prinaša pozitivne učinke med celotnim trajanjem projektov ter za vse deležnike in poslovni model EIB; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja visoko kakovost sredstev EIB, saj je stopnja slabih posojil v celotnem portfelju posojil skoraj 0 % (0,2 %); meni, da mora EIB nujno obdržati bonitetno oceno AAA, da bo imela še naprej dostop do mednarodnih kapitalskih trgov po najboljših pogojih financiranja, kar prinaša pozitivne učinke med celotnim trajanjem projektov ter za vse deležnike in poslovni model EIB;

| 70. | ugotavlja, da bo v letu 2015 prenovljen tristranski sporazum iz člena 287(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki ureja sodelovanje med EIB, Komisijo in Računskim sodiščem glede načinov, kako Računsko sodišče nadzira dejavnosti EIB, s katerimi slednja upravlja sklade Unije in držav članic; poziva EIB, naj posodobi pristojnosti Evropskega računskega sodišča na tem področju, in sicer z vključitvijo novih skladov EIB, ki se nanašajo na javne sklade iz EU ali Evropski razvojni sklad; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da bo v letu 2015 prenovljen tristranski sporazum iz člena 287(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki ureja sodelovanje med EIB, Komisijo in Računskim sodiščem glede načinov, kako Računsko sodišče nadzira dejavnosti EIB, s katerimi slednja upravlja sklade Unije in držav članic; poziva EIB, naj posodobi pristojnosti Evropskega računskega sodišča na tem področju, in sicer z vključitvijo novih skladov EIB, ki se nanašajo na javne sklade iz EU ali Evropski razvojni sklad;

| 71. | pozdravlja, da je Svet EIB leta 2013 odobril politiko boja proti goljufijam in s tem potrdil pristop ničelne tolerance do goljufij; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja, da je Svet EIB leta 2013 odobril politiko boja proti goljufijam in s tem potrdil pristop ničelne tolerance do goljufij;

| 72. | poziva k večji uspešnosti usmerjenosti k ciljem, manjšemu obsegu regulacije in večji prožnosti pri dodeljevanju sredstev EIB; |
| --- | --- |

72.

poziva k večji uspešnosti usmerjenosti k ciljem, manjšemu obsegu regulacije in večji prožnosti pri dodeljevanju sredstev EIB;

| 73. | poziva EIB, naj vzpostavi strukturiran komunikacijski proces s parlamenti, vladami in socialnimi partnerji, da bi v rednih časovnih presledkih iskali pobude za ustvarjanje delovnih mest, s katerimi bo mogoče vzdržno povečati konkurenčnost Evrope; |
| --- | --- |

73.

poziva EIB, naj vzpostavi strukturiran komunikacijski proces s parlamenti, vladami in socialnimi partnerji, da bi v rednih časovnih presledkih iskali pobude za ustvarjanje delovnih mest, s katerimi bo mogoče vzdržno povečati konkurenčnost Evrope;

| 74. | pozdravlja, da je bila zagotovljena pomoč malim in srednjim podjetjem v regijah, kjer brezposelnost mladih presega 25 %; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja, da je bila zagotovljena pomoč malim in srednjim podjetjem v regijah, kjer brezposelnost mladih presega 25 %;

| 75. | pozdravlja, da sta pobuda za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in pobuda za financiranje rasti osredotočeni na podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo (podjetja z 250 do 3000 zaposlenimi), zlasti na inovativna tovrstna podjetja; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja, da sta pobuda za podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo in pobuda za financiranje rasti osredotočeni na podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo (podjetja z 250 do 3000 zaposlenimi), zlasti na inovativna tovrstna podjetja;

| 76. | pozdravlja novo pobudo EIB „Znanja in spretnosti ter delovna mesta – naložbe v mlade“, ki je osredotočena na instrumente financiranja za poklicno usposabljanje in mobilnost dijakov/vajencev, da bi mladim zagotovili možnosti trajne zaposlitve, ter poziva k še večji pozornosti do poklicnega usposabljanja in večjim naložbam v tem posojilnem programu v naslednjih letih; meni pa, da ta program ne bi smel preusmerjati finančnih sredstev od sedanjega sistema štipendij, zlasti v okviru programa Erasmus+; poudarja, da je treba mobilnost obravnavati kot priložnost ter da mora ostati prostovoljna in da ne sme spodbujati upadanja prebivalstva na območjih, ki jih je prizadela brezposelnost, in njihove marginalizacije; poziva, da je treba posebno pozornost nameniti projektom, ki bodo omogočili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zlasti projektom za ustvarjanje delovnih mest za mlade, povečevanje deleža žensk na trgu dela, zmanjševanje dolgoročne brezposelnosti ter za izboljševanje dostopa do dela za prikrajšane skupine; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja novo pobudo EIB „Znanja in spretnosti ter delovna mesta – naložbe v mlade“, ki je osredotočena na instrumente financiranja za poklicno usposabljanje in mobilnost dijakov/vajencev, da bi mladim zagotovili možnosti trajne zaposlitve, ter poziva k še večji pozornosti do poklicnega usposabljanja in večjim naložbam v tem posojilnem programu v naslednjih letih; meni pa, da ta program ne bi smel preusmerjati finančnih sredstev od sedanjega sistema štipendij, zlasti v okviru programa Erasmus+; poudarja, da je treba mobilnost obravnavati kot priložnost ter da mora ostati prostovoljna in da ne sme spodbujati upadanja prebivalstva na območjih, ki jih je prizadela brezposelnost, in njihove marginalizacije; poziva, da je treba posebno pozornost nameniti projektom, ki bodo omogočili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zlasti projektom za ustvarjanje delovnih mest za mlade, povečevanje deleža žensk na trgu dela, zmanjševanje dolgoročne brezposelnosti ter za izboljševanje dostopa do dela za prikrajšane skupine;

| 77. | pozdravlja obsežne izkušnje EIB pri financiranju izobraževanja in usposabljanja prek finančnih operacij študentskih posojil, izvedenih v Evropi, zlasti ob upoštevanju jamstvenih shem za študentska posojila za magistrski študij v okviru programa Erasmus, ki jih bo skupina EIB začela izvajati leta 2015; poudarja pomen ugodnih pravil za povračilo stroškov, da bi bila posojila študentom povsem dostopna, ne glede na ekonomski položaj; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja obsežne izkušnje EIB pri financiranju izobraževanja in usposabljanja prek finančnih operacij študentskih posojil, izvedenih v Evropi, zlasti ob upoštevanju jamstvenih shem za študentska posojila za magistrski študij v okviru programa Erasmus, ki jih bo skupina EIB začela izvajati leta 2015; poudarja pomen ugodnih pravil za povračilo stroškov, da bi bila posojila študentom povsem dostopna, ne glede na ekonomski položaj;

| 78. | poziva EIB, naj pri izbiri projektov po metodi za ocenjevanje na podlagi treh stebrov nameni posebno pozornost merilu iz prvega stebra o prispevanju k rasti in zaposlovanju, zlasti zaposlovanju mladih; poudarja, da je zaposlovanje, usposabljanje in vajeništvo mladih pomembno za prehod v trajnostni model, v katerem bomo ustvarjali delovna mesta; |
| --- | --- |

78.

poziva EIB, naj pri izbiri projektov po metodi za ocenjevanje na podlagi treh stebrov nameni posebno pozornost merilu iz prvega stebra o prispevanju k rasti in zaposlovanju, zlasti zaposlovanju mladih; poudarja, da je zaposlovanje, usposabljanje in vajeništvo mladih pomembno za prehod v trajnostni model, v katerem bomo ustvarjali delovna mesta;

| 79. | želi spomniti, da se je podpredsednik Jyrki Katainen zavezal povečanju potenciala EIB v povezavi z infrastrukturo, pa tudi z zaposlovanjem mladih in izobraževanjem, EIB pa poziva, naj v naslednjem letnem poročilu poroča o napredku na tem področju; meni, da je treba že začete ukrepe za zaposlovanje mladih izvajati hitreje ter jih postopno širiti; |
| --- | --- |

79.

želi spomniti, da se je podpredsednik Jyrki Katainen zavezal povečanju potenciala EIB v povezavi z infrastrukturo, pa tudi z zaposlovanjem mladih in izobraževanjem, EIB pa poziva, naj v naslednjem letnem poročilu poroča o napredku na tem področju; meni, da je treba že začete ukrepe za zaposlovanje mladih izvajati hitreje ter jih postopno širiti;

| 80. | meni, da bi morala EIB ob ukrepih, ki se že izvajajo v okviru pobude za zaposlovanje mladih, obsežno vlagati v ukrepe, ki bodo ustvarjali trajnostna delovna mesta za mlado generacijo; |
| --- | --- |

80.

meni, da bi morala EIB ob ukrepih, ki se že izvajajo v okviru pobude za zaposlovanje mladih, obsežno vlagati v ukrepe, ki bodo ustvarjali trajnostna delovna mesta za mlado generacijo;

o

o o

| 81. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, EIB ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

81.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, EIB ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 72 E, 11.3.2014, str. 51.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0057.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0201.

(4)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 27.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0161.

(6)  UL L 177, 7.7.2012, str. 1.

(7)  UL L 280, 27.10.2011, str. 1.

(8)  Glej: Observatori de l’Ebre (CSIC, URLL). Evaluación de Impacto Ambiental (SGEA/SHG: GAD/13/05) – „Almacenamiento subterráneo de gas natural Amposta (Permiso Castor) Ttarragona); IAM 2109-07 – Estudio elaborado por la Dirección General de Política Ambiental y Sostenibilidad del Departamento de Medio Ambienta y Vivienda de la Generalitat de Catalunya sobre el estudio de impacto ambiental del Proyecto de almacén subterráneo de gas natural Castor“; in Simone Cesca, Francesco Grigoli, Sebastian Heimann, Álvaro González, Elisa Buforn, Samira Maghsoudi, Estefania Blanch in Torsten Dahm (2014): „Seizmična sekvenca ob obalah Španije v septembru in oktobru 2013: ali je seizmičnost sprožilo brizganje plina?“, Geophysical Journal International, 198, 941–953.

(9)  Uvodna izjava 8 Sklepa št. 1219/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o vpisu dodatnih delnic v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD) s strani Evropske unije zaradi sklepa o povečanju tega kapitala (UL L 313, 26.11.2011, str. 1).

(10)  Odločitev Evropske varuhinje človekovih pravic o zaključku preiskave pritožbe 178/2014/AN proti Evropski centralni banki – http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/58171/html.bookmark

(11)  http://newati.publishwhatyoufund.org/2013/index-2013/results/

(12)  Uvodna izjava 13 Sklepa št. 1219/2011/EU.

(13)  http://www.ombudsman.europa.eu/sl/cases/draftrecommendation.faces

(14)  Člen 3 Sklepa št. 1219/2011/EU.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/88

---

P8_TA(2015)0184

EXPO 2015 v Milanu: Nahranimo planet, energija za življenje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o Expu 2015 v Milanu: Nahranimo planet– energija za življenje (2015/2574(RSP))

(2016/C 346/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa urada za mednarodne razstave, da od 1. maja do 30. oktobra 2015 v Milanu organizira mednarodno razstavo na temo Nahranimo planet: energija za življenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa urada za mednarodne razstave, da od 1. maja do 30. oktobra 2015 v Milanu organizira mednarodno razstavo na temo Nahranimo planet: energija za življenje,

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 3. maja 2013 o udeležbi Komisije na svetovni razstavi Expo 2015 v Milanu (C(2013)2507), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 3. maja 2013 o udeležbi Komisije na svetovni razstavi Expo 2015 v Milanu (C(2013)2507),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij z dne 3. maja 2013 z naslovom Udeležba EU na svetovni razstavi Expo 2015 v Milanu „Nahranimo planet: energija za življenje“ (COM(2013)0255), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij z dne 3. maja 2013 z naslovom Udeležba EU na svetovni razstavi Expo 2015 v Milanu „Nahranimo planet: energija za življenje“ (COM(2013)0255),

| — | ob upoštevanju dela znanstveno usmerjevalnega odbora EU, ki ga podpirata Evropska komisija in Evropski parlament in je začel delovati 21. marca 2014, ter njegovih strokovnih nasvetov v zvezi s prehransko in hranilno varnostjo, ter smernic za program dogodkov na Expu 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela znanstveno usmerjevalnega odbora EU, ki ga podpirata Evropska komisija in Evropski parlament in je začel delovati 21. marca 2014, ter njegovih strokovnih nasvetov v zvezi s prehransko in hranilno varnostjo, ter smernic za program dogodkov na Expu 2015,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so jih Združeni narodi sprejeli septembra 2000, in osnutka ciljev trajnostnega razvoja, ki naj bi ga septembra 2015 sprejela naslednja Generalna skupščina Združenih narodov septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so jih Združeni narodi sprejeli septembra 2000, in osnutka ciljev trajnostnega razvoja, ki naj bi ga septembra 2015 sprejela naslednja Generalna skupščina Združenih narodov septembra 2015,

| — | ob upoštevanju dokumenta Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom „Svetovno kmetijstvo v obdobju 2030/2050: pregled iz leta 2012“ (World agriculture towards 2030/2050: the 2012 revision), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) z naslovom „Svetovno kmetijstvo v obdobju 2030/2050: pregled iz leta 2012“ (World agriculture towards 2030/2050: the 2012 revision),

| — | ob upoštevanju mednarodnega leta družinskih kmetij, ki ga je za leto 2014 razglasila FAO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega leta družinskih kmetij, ki ga je za leto 2014 razglasila FAO,

| — | ob upoštevanju mednarodnega leta družinskih kmetij, ki ga je za leto 2015 razglasila FAO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega leta družinskih kmetij, ki ga je za leto 2015 razglasila FAO,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2011 o priznavanju kmetijstva kot strateškega sektorja v okviru prehranske varnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2011 o priznavanju kmetijstva kot strateškega sektorja v okviru prehranske varnosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o tem, kako preprečevati nastajanje živilskih odpadkov: strategije za učinkovitejšo živilsko verigo v EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o tem, kako preprečevati nastajanje živilskih odpadkov: strategije za učinkovitejšo živilsko verigo v EU (2),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti njenega člena 25, ki pravico do hrane priznava kot del pravice do ustreznega življenjskega standarda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, zlasti njenega člena 25, ki pravico do hrane priznava kot del pravice do ustreznega življenjskega standarda,

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o svetovni razstavi Milano 2015: Nahranimo planet– energija za življenje (O-000016/2015 – B8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o svetovni razstavi Milano 2015: Nahranimo planet– energija za življenje (O-000016/2015 – B8-0109/2015),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je tema Expo 2015 v Milanu „Nahranimo planet: energija za življenje“ in ker bi lahko s to temo in samo razstavo ponovno spodbudili k razpravi o izboljšanju proizvodnje in razdeljevanja hrane, boju proti živilskim odpadkom, podpiranju in razvijanju pozitivnih pristopov k reševanju pomanjkanja prehranske varnosti, podhranjenosti in neustrezne prehranjenosti ter ustvarili ravnotežje med razpoložljivostjo in porabo virov; |
| --- | --- |

A.

ker je tema Expo 2015 v Milanu „Nahranimo planet: energija za življenje“ in ker bi lahko s to temo in samo razstavo ponovno spodbudili k razpravi o izboljšanju proizvodnje in razdeljevanja hrane, boju proti živilskim odpadkom, podpiranju in razvijanju pozitivnih pristopov k reševanju pomanjkanja prehranske varnosti, podhranjenosti in neustrezne prehranjenosti ter ustvarili ravnotežje med razpoložljivostjo in porabo virov;

| B. | ker je tema Expa 2015 v Milanu priložnost za razmislek in razpravo o različnih poskusih, da bi se našle rešitve za protislovja globaliziranega sveta, in o soočenju z njimi, saj je po podatkih FAO na eni strani 898 milijonov podhranjenih in lačnih ljudi, na drugi pa 1,4 milijarde ljudi s prekomerno telesno težo, od tega 500 milijonov čezmerno debelih, kar povzroča socialno in gospodarsko škodo, v nekaterih primerih pa tudi drastično vpliva na zdravje ljudi;; |
| --- | --- |

B.

ker je tema Expa 2015 v Milanu priložnost za razmislek in razpravo o različnih poskusih, da bi se našle rešitve za protislovja globaliziranega sveta, in o soočenju z njimi, saj je po podatkih FAO na eni strani 898 milijonov podhranjenih in lačnih ljudi, na drugi pa 1,4 milijarde ljudi s prekomerno telesno težo, od tega 500 milijonov čezmerno debelih, kar povzroča socialno in gospodarsko škodo, v nekaterih primerih pa tudi drastično vpliva na zdravje ljudi;;

| C. | ker svetovna razstava Expo 2015 v Milanu sovpada s ciljnim letom razvojnih ciljev tisočletja in mednarodnim letom tal in bi morala navdihniti razpravo o novih trajnostnih razvojnih ciljih, o končnem osnutku teh ciljev namreč potekajo pogajanja, in ker sta kmetijstvo ter prehranska in hranilna varnost osrednji temi teh pogajanj; |
| --- | --- |

C.

ker svetovna razstava Expo 2015 v Milanu sovpada s ciljnim letom razvojnih ciljev tisočletja in mednarodnim letom tal in bi morala navdihniti razpravo o novih trajnostnih razvojnih ciljih, o končnem osnutku teh ciljev namreč potekajo pogajanja, in ker sta kmetijstvo ter prehranska in hranilna varnost osrednji temi teh pogajanj;

| D. | ker pod teme Expa 2015 v Milanu, ki večinoma zadevajo hrano, spada tudi ribištvo, ki je tako kot kmetijstvo povezano z vprašanji hrane, samooskrbe s hrano in trajnostne oskrbe s hrano; |
| --- | --- |

D.

ker pod teme Expa 2015 v Milanu, ki večinoma zadevajo hrano, spada tudi ribištvo, ki je tako kot kmetijstvo povezano z vprašanji hrane, samooskrbe s hrano in trajnostne oskrbe s hrano;

| E. | ker v okviru Expa 2015 nastaja „milanska listina“, ki bo predložena generalnemu sekretarju OZN kot dediščina te svetovne razstave in prispevek k mednarodni razpravi o razvojnih ciljih tisočletja; |
| --- | --- |

E.

ker v okviru Expa 2015 nastaja „milanska listina“, ki bo predložena generalnemu sekretarju OZN kot dediščina te svetovne razstave in prispevek k mednarodni razpravi o razvojnih ciljih tisočletja;

| F. | ker so teme Expa 2015 predvsem s področja kmetijskega sektorja, ki ostaja eden od temeljev gospodarstva Unije, saj izvoz kmetijskih proizvodov znaša dve tretjini njene skupne zunanje trgovine, Unija ostaja prva uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu ter prehrambna industrija EU ustvari letni prihodek v višini skoraj 1 bilijona EUR in zaposluje več kot 4 milijone ljudi; |
| --- | --- |

F.

ker so teme Expa 2015 predvsem s področja kmetijskega sektorja, ki ostaja eden od temeljev gospodarstva Unije, saj izvoz kmetijskih proizvodov znaša dve tretjini njene skupne zunanje trgovine, Unija ostaja prva uvoznica kmetijskih proizvodov na svetu ter prehrambna industrija EU ustvari letni prihodek v višini skoraj 1 bilijona EUR in zaposluje več kot 4 milijone ljudi;

| G. | ker je ribištvo tako kot kmetijstvo bistveni element gospodarstva, prvič z uvoznega vidika, saj je EU največja svetovna uvoznica rib ter ribiških in ribogojnih proizvodov, vrednost izvoza pa znaša 4,1 milijona EUR na leto, drugič z vidika zaposlovanja, saj je 116 094 ljudi zaposlenih v ribiški, 85 000 v ribogojni in 115 651 v ribiško predelovalni industriji; |
| --- | --- |

G.

ker je ribištvo tako kot kmetijstvo bistveni element gospodarstva, prvič z uvoznega vidika, saj je EU največja svetovna uvoznica rib ter ribiških in ribogojnih proizvodov, vrednost izvoza pa znaša 4,1 milijona EUR na leto, drugič z vidika zaposlovanja, saj je 116 094 ljudi zaposlenih v ribiški, 85 000 v ribogojni in 115 651 v ribiško predelovalni industriji;

| H. | ker je „Nahranimo planet: energija za življenje“ globalna tema, ki zajema vse gospodarske in proizvodne dejavnosti, ki prispevajo k zagotavljanju prehranjevanja in trajnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je „Nahranimo planet: energija za življenje“ globalna tema, ki zajema vse gospodarske in proizvodne dejavnosti, ki prispevajo k zagotavljanju prehranjevanja in trajnosti;

| I. | ker je treba ribiški sektor vključiti v razpravo o tem, kako nahraniti planet, saj zagotavlja morsko hrano in s tem tudi ravnotežje med razpoložljivostjo in porabo virov; |
| --- | --- |

I.

ker je treba ribiški sektor vključiti v razpravo o tem, kako nahraniti planet, saj zagotavlja morsko hrano in s tem tudi ravnotežje med razpoložljivostjo in porabo virov;

| J. | ker znanstveni usmerjevalni odbor za Expo 2015 predvideva, da bo na določenih področjih potrebno pridobiti novo znanje in prek izobraževanja in obveščanja ljudi spodbuditi k boljšem razumevanju hrane in njene proizvodnje znotraj kmetijskega in ribiškega sektorja ter sektorjev modrega gospodarstva, da bodo prepoznali globalni vpliv svojih odločitev pri izbiri hrane; |
| --- | --- |

J.

ker znanstveni usmerjevalni odbor za Expo 2015 predvideva, da bo na določenih področjih potrebno pridobiti novo znanje in prek izobraževanja in obveščanja ljudi spodbuditi k boljšem razumevanju hrane in njene proizvodnje znotraj kmetijskega in ribiškega sektorja ter sektorjev modrega gospodarstva, da bodo prepoznali globalni vpliv svojih odločitev pri izbiri hrane;

| K. | ker so izkušnje civilne družbe in njen prispevek k razpravi o vprašanjih, ki jih obravnava Expo 2015, bistvenega pomena in bi bilo treba izkušnje in pobude civilne družbe spodbujati, da bi se vzpostavila vsebinska mednarodna razprava in oblikovale smernice za ublažitev svetovnih kriz, povezanih s hrano in prehranjevanjem; |
| --- | --- |

K.

ker so izkušnje civilne družbe in njen prispevek k razpravi o vprašanjih, ki jih obravnava Expo 2015, bistvenega pomena in bi bilo treba izkušnje in pobude civilne družbe spodbujati, da bi se vzpostavila vsebinska mednarodna razprava in oblikovale smernice za ublažitev svetovnih kriz, povezanih s hrano in prehranjevanjem;

| L. | ker so zdrava zemljišča bistvena ne samo za proizvodnjo hrane, goriv, vlaken in medicinskih proizvodov, ampak tudi za ekosisteme, saj imajo temeljno vlogo pri kroženju ogljika, poleg tega pa tudi skladiščijo in filtrirajo vodo ter prispevajo k obrambi pred poplavami in sušo; |
| --- | --- |

L.

ker so zdrava zemljišča bistvena ne samo za proizvodnjo hrane, goriv, vlaken in medicinskih proizvodov, ampak tudi za ekosisteme, saj imajo temeljno vlogo pri kroženju ogljika, poleg tega pa tudi skladiščijo in filtrirajo vodo ter prispevajo k obrambi pred poplavami in sušo;

| M. | ker so naši oceani, morja in celinske plovne poti izrednega pomena za zdravo prehranjevanje, njihova zaščita pa je bistvena za naše preživetje; ker ribištvo in ribogojstvo zagotavljata preživetje 10–12 % svetovnega prebivalstva; |
| --- | --- |

M.

ker so naši oceani, morja in celinske plovne poti izrednega pomena za zdravo prehranjevanje, njihova zaščita pa je bistvena za naše preživetje; ker ribištvo in ribogojstvo zagotavljata preživetje 10–12 % svetovnega prebivalstva;

| N. | ker platforma Open Expo javno objavlja informacije o upravljanju, organizaciji in poteku dogajanj, da bi zagotavljala popolno preglednost Expa 2015, zato lahko rečemo, da je dober zgled preglednosti; |
| --- | --- |

N.

ker platforma Open Expo javno objavlja informacije o upravljanju, organizaciji in poteku dogajanj, da bi zagotavljala popolno preglednost Expa 2015, zato lahko rečemo, da je dober zgled preglednosti;

| O. | ker bi bilo treba po ocenah FAO zaradi porasta svetovnega prebivalstva s 7 na 9,1 milijarde do leta 2050 preskrbo s hrano povečati za 70 %, vendar pa na podlagi teh napovedi zgolj povečanje proizvodnje naj ne bi zadostovalo, da se vsem zagotovi prehranska varnost; |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba po ocenah FAO zaradi porasta svetovnega prebivalstva s 7 na 9,1 milijarde do leta 2050 preskrbo s hrano povečati za 70 %, vendar pa na podlagi teh napovedi zgolj povečanje proizvodnje naj ne bi zadostovalo, da se vsem zagotovi prehranska varnost;

| P. | ker FAO ocenjuje, da je število svetovnega prebivalstva, ki trpi zaradi lakote, leta 2010 naraslo na 925 milijonov; ker se več kot tretjina smrtnih primerov otrok do petega leta starosti pripisuje podhranjenosti; |
| --- | --- |

P.

ker FAO ocenjuje, da je število svetovnega prebivalstva, ki trpi zaradi lakote, leta 2010 naraslo na 925 milijonov; ker se več kot tretjina smrtnih primerov otrok do petega leta starosti pripisuje podhranjenosti;

| Q. | ker se bo po ocenah FAO leta 2050 površina orne zemlje v uporabi povečala le za 4,3 %; |
| --- | --- |

Q.

ker se bo po ocenah FAO leta 2050 površina orne zemlje v uporabi povečala le za 4,3 %;

| R. | ker je rast dohodka na prebivalca v državah v vzponu gonilo prehoda k proizvodom z višjo vsebnostjo beljakovin, tudi živalskega izvora, in predelanim prehranskim proizvodom, s čimer se spodbuja proces svetovne konvergence prehranskih vzorcev bogatejših skupin prebivalcev; |
| --- | --- |

R.

ker je rast dohodka na prebivalca v državah v vzponu gonilo prehoda k proizvodom z višjo vsebnostjo beljakovin, tudi živalskega izvora, in predelanim prehranskim proizvodom, s čimer se spodbuja proces svetovne konvergence prehranskih vzorcev bogatejših skupin prebivalcev;

| S. | ker je proizvodnja beljakovinskih izdelkov eden izmed večjih izzivov za prehransko varnost, zato imata ribištvo in modro gospodarstvo na sploh pri tem ključno vlogo, zlasti na področju raziskav alg; |
| --- | --- |

S.

ker je proizvodnja beljakovinskih izdelkov eden izmed večjih izzivov za prehransko varnost, zato imata ribištvo in modro gospodarstvo na sploh pri tem ključno vlogo, zlasti na področju raziskav alg;

| T. | ker so ribe izredno pomemben vir beljakovin za revne skupnosti, ki nimajo nujno dostopa do drugih virov hrane; ker so v številnih predelih sveta preživetje in prehranske koristi morskih virov pridobljene lokalno v skupnostih, ki ribarijo v obalnih in celinskih vodah blizu svojih domov; |
| --- | --- |

T.

ker so ribe izredno pomemben vir beljakovin za revne skupnosti, ki nimajo nujno dostopa do drugih virov hrane; ker so v številnih predelih sveta preživetje in prehranske koristi morskih virov pridobljene lokalno v skupnostih, ki ribarijo v obalnih in celinskih vodah blizu svojih domov;

| U. | ker se za prehrano, pri kateri je delež živalskih proizvodov visok, porabi veliko več virov kot za prehrano, za katero je značilen visok delež rastlinskih proizvodov; |
| --- | --- |

U.

ker se za prehrano, pri kateri je delež živalskih proizvodov visok, porabi veliko več virov kot za prehrano, za katero je značilen visok delež rastlinskih proizvodov;

| V. | ker kmetijstvo v državah v razvoju zaposluje več kot 70 % delovne sile, zlasti žensk, in ji omogoča preživljanje; ker po ocenah Svetovne banke rast v kmetijskem sektorju dvakrat učinkoviteje prispeva k zmanjševanju revščine kot rast v drugih sektorjih; |
| --- | --- |

V.

ker kmetijstvo v državah v razvoju zaposluje več kot 70 % delovne sile, zlasti žensk, in ji omogoča preživljanje; ker po ocenah Svetovne banke rast v kmetijskem sektorju dvakrat učinkoviteje prispeva k zmanjševanju revščine kot rast v drugih sektorjih;

| W. | ker je bilo po podatkih FAO leta 2012 okoli 58,3 milijona ljudi dejavno v sektorju tradicionalnega ribolova in ribogojstva; ker je bilo leta 2012 več kot 15 % ljudi, ki so se neposredno ukvarjali z dejavnostmi v sektorju tradicionalnega ribolova, žensk; ker ribištvo in ribogojstvo skupaj zagotavljata preživetje 10–12 % svetovnega prebivalstva; |
| --- | --- |

W.

ker je bilo po podatkih FAO leta 2012 okoli 58,3 milijona ljudi dejavno v sektorju tradicionalnega ribolova in ribogojstva; ker je bilo leta 2012 več kot 15 % ljudi, ki so se neposredno ukvarjali z dejavnostmi v sektorju tradicionalnega ribolova, žensk; ker ribištvo in ribogojstvo skupaj zagotavljata preživetje 10–12 % svetovnega prebivalstva;

| X. | ker prehranska varnost na nekaterih področjih v EU ni ustrezna in 79 milijonov prebivalcev v EU živi pod pragom revščine, medtem ko 124,2 milijona ljudem (24,8 %) grozi revščina ali socialna izključenost, ta delež pa je leta 2011 znašal 24,3 %; |
| --- | --- |

X.

ker prehranska varnost na nekaterih področjih v EU ni ustrezna in 79 milijonov prebivalcev v EU živi pod pragom revščine, medtem ko 124,2 milijona ljudem (24,8 %) grozi revščina ali socialna izključenost, ta delež pa je leta 2011 znašal 24,3 %;

| Y. | ker je le polovica vseh držav v razvoju (62 od 118) na poti, da uresniči razvojne cilje tisočletja; |
| --- | --- |

Y.

ker je le polovica vseh držav v razvoju (62 od 118) na poti, da uresniči razvojne cilje tisočletja;

| Z. | ker je univerzalna pravica do hrane in dobre prehranjenosti izjemnega pomena za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; ker je prehrana povezana z večino, če ne z vsemi razvojnimi cilji tisočletja, ki so tudi medsebojno tesno povezani; |
| --- | --- |

Z.

ker je univerzalna pravica do hrane in dobre prehranjenosti izjemnega pomena za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; ker je prehrana povezana z večino, če ne z vsemi razvojnimi cilji tisočletja, ki so tudi medsebojno tesno povezani;

| AA. | ker različna mednarodna pravna sredstva povezujejo pravico do hrane z drugimi človekovimi pravicami, vključno s pravico ljudi do življenja, pravico do preživljanja, pravico do zdravja, pravico do lastnine, pravico do izobraževanja in pravico do vode; |
| --- | --- |

AA.

ker različna mednarodna pravna sredstva povezujejo pravico do hrane z drugimi človekovimi pravicami, vključno s pravico ljudi do življenja, pravico do preživljanja, pravico do zdravja, pravico do lastnine, pravico do izobraževanja in pravico do vode;

| AB. | ker se je delež uradne razvojne pomoči na mednarodni ravni, ki je namenjen kmetijstvu, v zadnjih treh desetletjih drastično zmanjšal; |
| --- | --- |

AB.

ker se je delež uradne razvojne pomoči na mednarodni ravni, ki je namenjen kmetijstvu, v zadnjih treh desetletjih drastično zmanjšal;

| AC. | ker pojem prehranske in hranilne varnosti ne pomeni le razpoložljivosti zalog živil, marveč vključuje tudi pravico do hrane, točne informacije o živilih ter univerzalen in trajen dostop do zdrave prehrane, kar vključuje tudi druge dejavnike, kot so sanitarne storitve, higiena, cepljenje in razglistenje; |
| --- | --- |

AC.

ker pojem prehranske in hranilne varnosti ne pomeni le razpoložljivosti zalog živil, marveč vključuje tudi pravico do hrane, točne informacije o živilih ter univerzalen in trajen dostop do zdrave prehrane, kar vključuje tudi druge dejavnike, kot so sanitarne storitve, higiena, cepljenje in razglistenje;

| AD. | ker sta lakota in neustrezna prehranjenost poglavitna vzroka za umrljivost ljudi in največji grožnji svetovnemu miru in varnosti; |
| --- | --- |

AD.

ker sta lakota in neustrezna prehranjenost poglavitna vzroka za umrljivost ljudi in največji grožnji svetovnemu miru in varnosti;

| AE. | ker nestabilnost cen hrane škodljivo vpliva na prehransko varnost in prehransko verigo; |
| --- | --- |

AE.

ker nestabilnost cen hrane škodljivo vpliva na prehransko varnost in prehransko verigo;

| AF. | ker so se zaradi svetovnega gospodarskega upada in rasti cen hrane in goriva poslabšale prehranske razmere v številnih državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih državah, zaradi česar je bil deloma izničen napredek pri zmanjševanju revščine, dosežen v zadnjem desetletju; |
| --- | --- |

AF.

ker so se zaradi svetovnega gospodarskega upada in rasti cen hrane in goriva poslabšale prehranske razmere v številnih državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih državah, zaradi česar je bil deloma izničen napredek pri zmanjševanju revščine, dosežen v zadnjem desetletju;

| AG. | ker je v državah v razvoju preskrba s hrano zaradi krhkih kmetijskih trgov in trgov proizvodnje ribjih izdelkov močno izpostavljena naravnim nesrečam, konfliktom in krizam na področju javnega zdravja; |
| --- | --- |

AG.

ker je v državah v razvoju preskrba s hrano zaradi krhkih kmetijskih trgov in trgov proizvodnje ribjih izdelkov močno izpostavljena naravnim nesrečam, konfliktom in krizam na področju javnega zdravja;

| AH. | ker prehranski sistem prispeva k podnebnim spremembam, slednje pa hkrati tudi vplivajo nanj, kar vpliva na dostopnost naravnih virov in pogoje za kmetijsko in industrijsko proizvodnjo ter proizvodnjo ribjih izdelkov; |
| --- | --- |

AH.

ker prehranski sistem prispeva k podnebnim spremembam, slednje pa hkrati tudi vplivajo nanj, kar vpliva na dostopnost naravnih virov in pogoje za kmetijsko in industrijsko proizvodnjo ter proizvodnjo ribjih izdelkov;

| AI. | ker imajo naravne nesreče zaradi podnebnih sprememb hude posledice v državah članicah EU in v čezmorskih državah, saj ogrožajo prehransko varnost in samopreskrbo s hrano, zlasti v že ranljivih razmerah; |
| --- | --- |

AI.

ker imajo naravne nesreče zaradi podnebnih sprememb hude posledice v državah članicah EU in v čezmorskih državah, saj ogrožajo prehransko varnost in samopreskrbo s hrano, zlasti v že ranljivih razmerah;

| AJ. | ker Evropska komisija ocenjuje, da je po svetu izgubljene ali zavržene 30 % hrane, v Evropski uniji pa jo zavržemo približno 89 milijonov ton ali 179 kg na osebo, kar bo do leta 2020 naraslo na približno 126 milijonov ton ali za 40 %; |
| --- | --- |

AJ.

ker Evropska komisija ocenjuje, da je po svetu izgubljene ali zavržene 30 % hrane, v Evropski uniji pa jo zavržemo približno 89 milijonov ton ali 179 kg na osebo, kar bo do leta 2020 naraslo na približno 126 milijonov ton ali za 40 %;

| AK. | ker bi boljše upravljanje prehranske verige omogočilo učinkovitejšo rabo zemljišč, boljše upravljanje vodnih virov in bi pozitivno vplivalo na celoten kmetijski in ribiški sektor po svetu ter okrepilo boj proti neustrezni prehranjenosti in slabem prehranjevanju v državah v razvoju; |
| --- | --- |

AK.

ker bi boljše upravljanje prehranske verige omogočilo učinkovitejšo rabo zemljišč, boljše upravljanje vodnih virov in bi pozitivno vplivalo na celoten kmetijski in ribiški sektor po svetu ter okrepilo boj proti neustrezni prehranjenosti in slabem prehranjevanju v državah v razvoju;

| AL. | ker so zavržki brezsmiselno dejanje razsipanja s pomembnimi živimi viri in bistveno prispevajo k izčrpavanju morskih živalskih vrst; ker lahko zavržki s številnih vidikov škodljivo vplivajo na morske ekosisteme zaradi spremembe splošne sestave prehranjevalnih mrež in habitatov, to pa lahko ogrozi trajnost ribištva; |
| --- | --- |

AL.

ker so zavržki brezsmiselno dejanje razsipanja s pomembnimi živimi viri in bistveno prispevajo k izčrpavanju morskih živalskih vrst; ker lahko zavržki s številnih vidikov škodljivo vplivajo na morske ekosisteme zaradi spremembe splošne sestave prehranjevalnih mrež in habitatov, to pa lahko ogrozi trajnost ribištva;

| AM. | ker je paradoksalno, da lakota, podhranjenost in neustrezna prehranjenost soobstajajo z visoko stopnjo čezmerne debelosti in boleznimi, ki so posledica neuravnotežene prehrane, kar ima socialne in gospodarske posledice, včasih pa tudi hude posledice za zdravje ljudi; |
| --- | --- |

AM.

ker je paradoksalno, da lakota, podhranjenost in neustrezna prehranjenost soobstajajo z visoko stopnjo čezmerne debelosti in boleznimi, ki so posledica neuravnotežene prehrane, kar ima socialne in gospodarske posledice, včasih pa tudi hude posledice za zdravje ljudi;

| AN. | ker utegnejo naložbeni trgovinski sporazumi škodljivo vplivati na prehransko varnost in neustrezno prehranjenost, če zaradi dajanja v najem ali odprodaje ornih zemljišč zasebnim vlagateljem lokalno prebivalstvo ne bo imelo dostopa do proizvodnih virov, ki jih brezpogojno potrebuje za preživetje, ali se bodo velike količine hrane izvozile in prodale na mednarodnih trgih, zaradi česar bo država gostiteljica bolj odvisna od nihanja cen blaga na mednarodnih trgih in jim bo bolj izpostavljena; |
| --- | --- |

AN.

ker utegnejo naložbeni trgovinski sporazumi škodljivo vplivati na prehransko varnost in neustrezno prehranjenost, če zaradi dajanja v najem ali odprodaje ornih zemljišč zasebnim vlagateljem lokalno prebivalstvo ne bo imelo dostopa do proizvodnih virov, ki jih brezpogojno potrebuje za preživetje, ali se bodo velike količine hrane izvozile in prodale na mednarodnih trgih, zaradi česar bo država gostiteljica bolj odvisna od nihanja cen blaga na mednarodnih trgih in jim bo bolj izpostavljena;

| AO. | ker lakote trajnostno ni mogoče odpraviti zgolj z zagotavljanjem dovolj hrane za vsakogar; ker bomo lakoto trajnostno odpravili le, če bodo lahko mali kmetje in ribiči obdržali in obdelovali svojo zemljo oziroma delali na vodah, če se bodo ohranili pošteni trgovinski sistemi ter se bo izmenjavalo znanje, inovacije in trajnostne prakse; |
| --- | --- |

AO.

ker lakote trajnostno ni mogoče odpraviti zgolj z zagotavljanjem dovolj hrane za vsakogar; ker bomo lakoto trajnostno odpravili le, če bodo lahko mali kmetje in ribiči obdržali in obdelovali svojo zemljo oziroma delali na vodah, če se bodo ohranili pošteni trgovinski sistemi ter se bo izmenjavalo znanje, inovacije in trajnostne prakse;

| AP. | ker je treba kmetom in ribičem, zlasti družinskim kmetijam in ribiškim podjetjem, priznati temeljno vlogo pri zagotavljanju svetovne prehranske varnosti; |
| --- | --- |

AP.

ker je treba kmetom in ribičem, zlasti družinskim kmetijam in ribiškim podjetjem, priznati temeljno vlogo pri zagotavljanju svetovne prehranske varnosti;

| AQ. | ker je zlasti pomembno, da se prizna bistvena vloga ribičev in ribogojcev na naših evropskih obalnih ozemljih in otokih; |
| --- | --- |

AQ.

ker je zlasti pomembno, da se prizna bistvena vloga ribičev in ribogojcev na naših evropskih obalnih ozemljih in otokih;

| AR. | ker je treba priznati vsestransko vlogo kmetijstva in gozdarstva in ribištva, ki ne proizvajata le hrane, ampak opravljata temeljno nalogo pri zagotavljanju javnih dobrin, kot je kakovost pokrajine, biotska raznovrstnost, stabilnost podnebja, kakovost morij ter sposobnost blažitve naravnih nesreč, kot so poplave, suša in požari; |
| --- | --- |

AR.

ker je treba priznati vsestransko vlogo kmetijstva in gozdarstva in ribištva, ki ne proizvajata le hrane, ampak opravljata temeljno nalogo pri zagotavljanju javnih dobrin, kot je kakovost pokrajine, biotska raznovrstnost, stabilnost podnebja, kakovost morij ter sposobnost blažitve naravnih nesreč, kot so poplave, suša in požari;

| 1. | poudarja, da so za zagotovitev prehranske varnosti bistveni naslednji dejavniki: trden in trajnosten kmetijski in ribiški sektor v EU, uspešno in raznoliko podeželsko gospodarstvo, čisto okolje in družinske kmetije, ki jih podpira trdna, pravičnejša, mednarodno učinkovita in ustrezno financirana skupna kmetijska politika; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so za zagotovitev prehranske varnosti bistveni naslednji dejavniki: trden in trajnosten kmetijski in ribiški sektor v EU, uspešno in raznoliko podeželsko gospodarstvo, čisto okolje in družinske kmetije, ki jih podpira trdna, pravičnejša, mednarodno učinkovita in ustrezno financirana skupna kmetijska politika;

| 2. | poudarja, da je pomembno tudi izvajati trajnostno in ustrezno financirano skupno ribiško politiko ter zagotoviti skladnost med trgovinsko in ribiško politiko EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je pomembno tudi izvajati trajnostno in ustrezno financirano skupno ribiško politiko ter zagotoviti skladnost med trgovinsko in ribiško politiko EU;

| 3. | meni, da je pogoj za zagotovitev okoljske trajnosti in učinkovitosti prizadevanj za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev ekonomska trajnost kmetij in omogočanje dostopa kmetov do zemlje, kreditov in usposabljanja; |
| --- | --- |

3.

meni, da je pogoj za zagotovitev okoljske trajnosti in učinkovitosti prizadevanj za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev ekonomska trajnost kmetij in omogočanje dostopa kmetov do zemlje, kreditov in usposabljanja;

| 4. | spodbuja Komisijo in države članice, naj bo tema svetovne razstave Expo 2015 v Milanu „Nahranimo planet: energija za življenje“ podlaga za določitev zavez za izpolnjevanje pravice do ustrezne, zdrave in trajnostne hrane, opremljene s potrebnimi informacijami; |
| --- | --- |

4.

spodbuja Komisijo in države članice, naj bo tema svetovne razstave Expo 2015 v Milanu „Nahranimo planet: energija za življenje“ podlaga za določitev zavez za izpolnjevanje pravice do ustrezne, zdrave in trajnostne hrane, opremljene s potrebnimi informacijami;

| 5. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo paviljon EU na svetovni razstavi Expo 2015 dvigal zavest o tem, da se bo treba spoprijeti s perečimi vprašanji v celotni prehranski verigi, kot so dolgoročna trajnost proizvodnje, distribucije in potrošnje hrane, in boriti proti živilskim odpadkom ter neustrezni prehranjenosti, podhranjenosti in čezmerni debelosti; |
| --- | --- |

5.

poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo paviljon EU na svetovni razstavi Expo 2015 dvigal zavest o tem, da se bo treba spoprijeti s perečimi vprašanji v celotni prehranski verigi, kot so dolgoročna trajnost proizvodnje, distribucije in potrošnje hrane, in boriti proti živilskim odpadkom ter neustrezni prehranjenosti, podhranjenosti in čezmerni debelosti;

| 6. | poudarja, da je pravica do hrane temeljna človekova pravica, ki se jo lahko uresniči takrat, kadar imajo vsi ljudje dostop do ustrezne količine varnih in hranljivih živil za zadovoljitev svojih prehranskih potreb za aktivno in zdravo življenje; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pravica do hrane temeljna človekova pravica, ki se jo lahko uresniči takrat, kadar imajo vsi ljudje dostop do ustrezne količine varnih in hranljivih živil za zadovoljitev svojih prehranskih potreb za aktivno in zdravo življenje;

| 7. | poudarja, da je dostop do hrane nujni pogoj za zmanjšanje revščine in neenakosti ter za doseganje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je dostop do hrane nujni pogoj za zmanjšanje revščine in neenakosti ter za doseganje razvojnih ciljev tisočletja;

| 8. | poudarja, da mora boj proti podhranjenosti in zagotavljanje splošnega dostopa do živil z ustrezno hranilno vrednostjo ostati eden najpomembnejših ciljev v agendi za obdobje po letu 2015 v okviru cilja za odpravo lakote, pri čemer je treba izrecno pozvati k odpravi vseh oblik neustrezne prehranjenosti do leta 2030; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da mora boj proti podhranjenosti in zagotavljanje splošnega dostopa do živil z ustrezno hranilno vrednostjo ostati eden najpomembnejših ciljev v agendi za obdobje po letu 2015 v okviru cilja za odpravo lakote, pri čemer je treba izrecno pozvati k odpravi vseh oblik neustrezne prehranjenosti do leta 2030;

| 9. | meni, da povečana nestabilnost trgov s hrano ovira doseganje trajnosti, zato je treba pospešiti ukrepe za zagotovitev zanesljivejše preskrbe s hrano in izboljšanje okoljske trajnosti proizvodnje hrane ter se v ta namen spopasti s pomanjkanjem naravnih virov in spodbuditi raziskovalne dejavnosti in inovacije v kmetijstvu in ribištvu; |
| --- | --- |

9.

meni, da povečana nestabilnost trgov s hrano ovira doseganje trajnosti, zato je treba pospešiti ukrepe za zagotovitev zanesljivejše preskrbe s hrano in izboljšanje okoljske trajnosti proizvodnje hrane ter se v ta namen spopasti s pomanjkanjem naravnih virov in spodbuditi raziskovalne dejavnosti in inovacije v kmetijstvu in ribištvu;

| 10. | meni, da se lahko z ustreznimi institucionalnimi, regulativnimi in nadzornimi okviri podpre okolje za razvoj trdnih, trajnostnih, pravičnih, cenovno dostopnih in raznolikih kmetijskih in ribiških tržnih sistemov; |
| --- | --- |

10.

meni, da se lahko z ustreznimi institucionalnimi, regulativnimi in nadzornimi okviri podpre okolje za razvoj trdnih, trajnostnih, pravičnih, cenovno dostopnih in raznolikih kmetijskih in ribiških tržnih sistemov;

| 11. | vztraja, da mora Komisija zagotoviti doslednost med političnimi odločitvami njenih generalnih direktoratov za trgovino, kmetijstvo in ribištvo, da bi na ta način zagotovili vzajemnosti pri higienskih standardih in standardih glede trajnosti; |
| --- | --- |

11.

vztraja, da mora Komisija zagotoviti doslednost med političnimi odločitvami njenih generalnih direktoratov za trgovino, kmetijstvo in ribištvo, da bi na ta način zagotovili vzajemnosti pri higienskih standardih in standardih glede trajnosti;

| 12. | meni, da bi bilo treba spodbujati majhne kmetije, ekološko kmetovanje, kmetovanje z visoko naravno vrednostjo ali kmetijsko-gozdarske sisteme, saj so ti modeli posebej učinkoviti pri zagotavljanju trajnosti v svetovni proizvodnji hrane; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo treba spodbujati majhne kmetije, ekološko kmetovanje, kmetovanje z visoko naravno vrednostjo ali kmetijsko-gozdarske sisteme, saj so ti modeli posebej učinkoviti pri zagotavljanju trajnosti v svetovni proizvodnji hrane;

| 13. | poziva Komisijo, naj spodbuja učinkovitejše kmetijske prakse, kot sta agroekološki pristop in diverzifikacija, in boljše trajnostno upravljanje kmetijskih virov, da bi: zmanjšali vhodne stroške kmetijske proizvodnje in izgubo hranil, povečali prenos znanja in inovacij, spodbujali učinkovitost rabe virov ter povečali raznolikost poljščin in trajnost v sistemih kmetovanja; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj spodbuja učinkovitejše kmetijske prakse, kot sta agroekološki pristop in diverzifikacija, in boljše trajnostno upravljanje kmetijskih virov, da bi: zmanjšali vhodne stroške kmetijske proizvodnje in izgubo hranil, povečali prenos znanja in inovacij, spodbujali učinkovitost rabe virov ter povečali raznolikost poljščin in trajnost v sistemih kmetovanja;

| 14. | poziva Komisijo, naj podpira raziskovanje na področju kakovosti obalnih voda, gospodarjenja z zemljišči in trajnostne intenzifikacije, in sicer s spodbujanjem učinkovitejše rabe hranil, vode in energije, z večjim osredotočanjem na varstvu voda in virih tal, nadaljnjim prilagajanjem bioloških ukrepov za zatiranje škodljivcev (integrirano uravnavanje škodljivcev) in spodbujanjem raziskav za povečanje donosa in istočasno zmanjšanje učinka na okolje; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj podpira raziskovanje na področju kakovosti obalnih voda, gospodarjenja z zemljišči in trajnostne intenzifikacije, in sicer s spodbujanjem učinkovitejše rabe hranil, vode in energije, z večjim osredotočanjem na varstvu voda in virih tal, nadaljnjim prilagajanjem bioloških ukrepov za zatiranje škodljivcev (integrirano uravnavanje škodljivcev) in spodbujanjem raziskav za povečanje donosa in istočasno zmanjšanje učinka na okolje;

| 15. | izraža zaskrbljenost zaradi prilaščanja zemlje in posledic tega pojava za prehransko varnost ter za prihodnost kmetijstva in kmetov; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost zaradi prilaščanja zemlje in posledic tega pojava za prehransko varnost ter za prihodnost kmetijstva in kmetov;

| 16. | je zaskrbljen zaradi pojava nezakonitega ribolova po svetu, ki izredno škodljivo vpliva na okolje, biotsko raznovrstnost in gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi pojava nezakonitega ribolova po svetu, ki izredno škodljivo vpliva na okolje, biotsko raznovrstnost in gospodarstvo;

| 17. | poziva Komisijo, naj osvešča in spodbuja države članice, da izkoriščajo zemljo v skladu z načelom trajnosti, s čimer bi dosegli prehransko in hranilno varnost, prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev ter splošen trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj osvešča in spodbuja države članice, da izkoriščajo zemljo v skladu z načelom trajnosti, s čimer bi dosegli prehransko in hranilno varnost, prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev ter splošen trajnostni razvoj;

| 18. | poudarja, da je pomembno obravnavati problem degradacije tal, ki dodatno zaostruje revščino in neustrezno prehransko varnost; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je pomembno obravnavati problem degradacije tal, ki dodatno zaostruje revščino in neustrezno prehransko varnost;

| 19. | poziva Komisijo, naj spodbuja izvajanje prostovoljnih smernic FAO za odgovorno upravljanje pravice do posesti zemlje, ribištva in gozdov po vsem svetu s strani vlagateljev in na drugi strani, ciljnih držav; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj spodbuja izvajanje prostovoljnih smernic FAO za odgovorno upravljanje pravice do posesti zemlje, ribištva in gozdov po vsem svetu s strani vlagateljev in na drugi strani, ciljnih držav;

| 20. | poziva italijansko vlado, naj predlaga in oblikuje projekte za trajnostno ponovno uporabo lokacij Expo 2015; |
| --- | --- |

20.

poziva italijansko vlado, naj predlaga in oblikuje projekte za trajnostno ponovno uporabo lokacij Expo 2015;

| 21. | poziva Komisijo, naj pomaga, da se na svetovni ravni dosežejo cilji FAO za pomoč razvoju kmetijske, okoljske in socialne politike, ki bo podpirala trajnostno družinsko kmetijstvo; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj pomaga, da se na svetovni ravni dosežejo cilji FAO za pomoč razvoju kmetijske, okoljske in socialne politike, ki bo podpirala trajnostno družinsko kmetijstvo;

| 22. | opozarja, da lahko obstoječa neravnovesja v verigi preskrbe s hrano ogrozijo trajnost proizvodnje hrane, ter poziva k večji preglednosti in pravičnosti v verigi in odpravi nepoštenih trgovinskih praks in drugih tržnih nepravilnosti, s čimer bi zagotovili pravičen donos za kmete, pošten dobiček in cene po vsej prehranski verigi ter učinkovit kmetijski sektor, ki bo omogočal prehransko varnost; zato poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo ti cilji doseženi čim prej; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da lahko obstoječa neravnovesja v verigi preskrbe s hrano ogrozijo trajnost proizvodnje hrane, ter poziva k večji preglednosti in pravičnosti v verigi in odpravi nepoštenih trgovinskih praks in drugih tržnih nepravilnosti, s čimer bi zagotovili pravičen donos za kmete, pošten dobiček in cene po vsej prehranski verigi ter učinkovit kmetijski sektor, ki bo omogočal prehransko varnost; zato poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo ti cilji doseženi čim prej;

| 23. | meni, da bi morale Komisija in države članice spodbujati politiko proti nepoštenim praksam, saj je bilo na forumu Evropske komisije na visoki ravni o izboljšanju prehranske verige potrjeno, da so te prakse razširjene; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi morale Komisija in države članice spodbujati politiko proti nepoštenim praksam, saj je bilo na forumu Evropske komisije na visoki ravni o izboljšanju prehranske verige potrjeno, da so te prakse razširjene;

| 24. | poudarja, da se moramo odločno boriti proti izkoriščanju tal in opuščanju manjvrednih kmetijskih območij, če želimo zagotoviti prehransko varnost; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da se moramo odločno boriti proti izkoriščanju tal in opuščanju manjvrednih kmetijskih območij, če želimo zagotoviti prehransko varnost;

| 25. | poudarja, da se moramo odločno boriti proti nezakonitemu ribolovu, če želimo zagotoviti prehransko varnost; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da se moramo odločno boriti proti nezakonitemu ribolovu, če želimo zagotoviti prehransko varnost;

| 26. | poudarja osrednjo vlogo razvoja podeželja pri gospodarski in socialni rasti ozemelj ter spodbuja podporo mladim kmetom; |
| --- | --- |

26.

poudarja osrednjo vlogo razvoja podeželja pri gospodarski in socialni rasti ozemelj ter spodbuja podporo mladim kmetom;

| 27. | poziva Evropsko komisijo, naj si v sklopu mednarodnih razprav na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja leta 2015 v Parizu prizadeva za ambiciozen mednarodni sporazum, ki bo zajemal hrano za blaženje podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko komisijo, naj si v sklopu mednarodnih razprav na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja leta 2015 v Parizu prizadeva za ambiciozen mednarodni sporazum, ki bo zajemal hrano za blaženje podnebnih sprememb;

| 28. | poziva Svet, naj prizna vlogo celotnega kmetijskega sektorja pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam; |
| --- | --- |

28.

poziva Svet, naj prizna vlogo celotnega kmetijskega sektorja pri blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju tem spremembam;

| 29. | poziva Komisijo, naj se proti zavrženi hrani bojuje z ambicioznimi, jasno opredeljenimi in zavezujočimi cilji, da bi države članice spodbudila k ukrepanju proti nastajanju živilskih odpadkov na vseh ravneh prehranske verige od pridelave do porabe; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj se proti zavrženi hrani bojuje z ambicioznimi, jasno opredeljenimi in zavezujočimi cilji, da bi države članice spodbudila k ukrepanju proti nastajanju živilskih odpadkov na vseh ravneh prehranske verige od pridelave do porabe;

| 30. | spodbuja države članice k izobraževanju državljanov, promociji in širitvi primerov najboljše prakse, izvajanju analiz in družbenim in šolskim kampanjam proti nastajanju živilskih odpadkov ter o pomenu zdravega in uravnoteženega prehranjevanja z lokalnimi kmetijskimi proizvodi, poleg tega pa naj leto 2016 razglasijo za evropsko leto boja proti nastajanju živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

30.

spodbuja države članice k izobraževanju državljanov, promociji in širitvi primerov najboljše prakse, izvajanju analiz in družbenim in šolskim kampanjam proti nastajanju živilskih odpadkov ter o pomenu zdravega in uravnoteženega prehranjevanja z lokalnimi kmetijskimi proizvodi, poleg tega pa naj leto 2016 razglasijo za evropsko leto boja proti nastajanju živilskih odpadkov;

| 31. | meni, da je treba vzpostaviti dialog z deležniki in tako zagotoviti, da bo neprodana in varna užitna hrana sistematično dana na voljo dobrodelnim organizacijam; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba vzpostaviti dialog z deležniki in tako zagotoviti, da bo neprodana in varna užitna hrana sistematično dana na voljo dobrodelnim organizacijam;

| 32. | poziva države članice in Evropsko komisijo, naj že v šolah med najmlajšimi otroci dodatno spodbujajo zdravo hrano ter osveščen način prehranjevanja in standarde kakovosti in trajnosti na področju prehranjevanja, prek raziskovalne dejavnosti ter z vzgojo in izobraževanjem – s spodbujanjem k odgovornemu in zdravemu načinu življenja – in z nadaljnjim razvojem ukrepov za odpravo podhranjenosti in neustrezne prehranjenosti in preprečevanje čezmerne debelosti; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice in Evropsko komisijo, naj že v šolah med najmlajšimi otroci dodatno spodbujajo zdravo hrano ter osveščen način prehranjevanja in standarde kakovosti in trajnosti na področju prehranjevanja, prek raziskovalne dejavnosti ter z vzgojo in izobraževanjem – s spodbujanjem k odgovornemu in zdravemu načinu življenja – in z nadaljnjim razvojem ukrepov za odpravo podhranjenosti in neustrezne prehranjenosti in preprečevanje čezmerne debelosti;

| 33. | poudarja, da je treba podpirati izobraževanje o zdravi in uravnoteženi prehrani ter osveščanje o pomembnosti in spodbujati rabo lokalnih proizvodov in tradicionalnih načinov prehranjevanja; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba podpirati izobraževanje o zdravi in uravnoteženi prehrani ter osveščanje o pomembnosti in spodbujati rabo lokalnih proizvodov in tradicionalnih načinov prehranjevanja;

| 34. | odločno priporoča, naj celoten prehranski sistem, katerega sestavni del je kmetijstvo, skupaj s trgovinsko, zdravstveno, izobraževalno, podnebno in energijsko politiko, deluje po pristopu na podlagi človekovih pravic, ki bi ga morala Evropska unija podpirati; |
| --- | --- |

34.

odločno priporoča, naj celoten prehranski sistem, katerega sestavni del je kmetijstvo, skupaj s trgovinsko, zdravstveno, izobraževalno, podnebno in energijsko politiko, deluje po pristopu na podlagi človekovih pravic, ki bi ga morala Evropska unija podpirati;

| 35. | zato poziva k vključitvi razsežnosti spola in spodbujanju okrepljene vloge in položaja žensk na vsa področja politike, ki si prizadevajo za izboljšanje prehranske varnosti; |
| --- | --- |

35.

zato poziva k vključitvi razsežnosti spola in spodbujanju okrepljene vloge in položaja žensk na vsa področja politike, ki si prizadevajo za izboljšanje prehranske varnosti;

| 36. | ponovno poudarja, da je pomembno spodbujati kmetijstvo in ribištvo v državah v razvoju in dodeliti ustrezen delež čezmorske razvojne pomoči EU kmetijskemu sektorju; obžaluje, da se je pomoč za razvoj v kmetijstvu od osemdesetih let prejšnjega stoletja drastično zmanjšala, in pozdravlja priznavanje, da se mora ta trend spremeniti; |
| --- | --- |

36.

ponovno poudarja, da je pomembno spodbujati kmetijstvo in ribištvo v državah v razvoju in dodeliti ustrezen delež čezmorske razvojne pomoči EU kmetijskemu sektorju; obžaluje, da se je pomoč za razvoj v kmetijstvu od osemdesetih let prejšnjega stoletja drastično zmanjšala, in pozdravlja priznavanje, da se mora ta trend spremeniti;

| 37. | meni, da je treba izboljšati položaj žensk v kmetijstvu, zlasti v državah iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), saj se je izkazalo, da krepitev položaja žensk na podeželju in vlaganje vanje bistveno povečuje produktivnost ter zmanjšuje lakoto in neustrezno prehranjenost; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba izboljšati položaj žensk v kmetijstvu, zlasti v državah iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), saj se je izkazalo, da krepitev položaja žensk na podeželju in vlaganje vanje bistveno povečuje produktivnost ter zmanjšuje lakoto in neustrezno prehranjenost;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj privilegirajo programe sodelovanja, ki temeljijo na mikrokreditih in katerih namen je pomoč majhnim, trajnostnim in okoljsko prijaznim proizvodnim obratom za prehranjevanje lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj privilegirajo programe sodelovanja, ki temeljijo na mikrokreditih in katerih namen je pomoč majhnim, trajnostnim in okoljsko prijaznim proizvodnim obratom za prehranjevanje lokalnega prebivalstva;

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu ter komisarjem sodelujočih držav članic, ki so pristojni za Expo 2015 v Milanu. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu ter komisarjem sodelujočih držav članic, ki so pristojni za Expo 2015 v Milanu.

---

(1)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 8.

(2)  UL C 227 E, 6.8.2013, str. 25.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/95

---

P8_TA(2015)0185

Razmere v Nigeriji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah v Nigeriji (2015/2520(RSP))

(2016/C 346/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nigeriji, zlasti zadnje razprave o tej zadevi na plenarnem zasedanju 14. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nigeriji, zlasti zadnje razprave o tej zadevi na plenarnem zasedanju 14. januarja 2015,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, tudi tistih z 8. in 19. januarja, 31. marca ter s 14. in 15. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, tudi tistih z 8. in 19. januarja, 31. marca ter s 14. in 15. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 583/2014 z dne 28. maja 2014 (1), s katero je bila skupina Boko Haram uvrščena na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 583/2014 z dne 28. maja 2014 (1), s katero je bila skupina Boko Haram uvrščena na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov,

| — | ob upoštevanju petega ministrskega dialoga Nigerija-EU, ki je 27. novembra 2014 potekal v Abuji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega ministrskega dialoga Nigerija-EU, ki je 27. novembra 2014 potekal v Abuji,

| — | ob upoštevanju predhodnih ugotovitev, ki so jih predložile delegacije misij EU in Evropskega parlamenta za opazovanje volitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih ugotovitev, ki so jih predložile delegacije misij EU in Evropskega parlamenta za opazovanje volitev,

| — | ob upoštevanju regionalne konference o varnosti, ki je potekala 20. januarja 2015 v Niameyju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalne konference o varnosti, ki je potekala 20. januarja 2015 v Niameyju,

| — | ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov Ban Ki Muna o nenehnem nasilju in zaostritvi varnostnih razmer na severovzhodu Nigerije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov Ban Ki Muna o nenehnem nasilju in zaostritvi varnostnih razmer na severovzhodu Nigerije,

| — | ob upoštevanju izjav visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o možnosti, da se pripadnike skupine Boko Haram obtoži vojnih zločinov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o možnosti, da se pripadnike skupine Boko Haram obtoži vojnih zločinov,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Nigerija ratificirala 22. junija 1983,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Nigerija ratificirala 29. oktobra 1993,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, sprejete 29. maja 1999, zlasti določb iz poglavja IV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Zvezne republike Nigerije, sprejete 29. maja 1999, zlasti določb iz poglavja IV,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njenega izbirnega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njenega izbirnega protokola,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (sporazum iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v katerem je določeno, da se pri vseh zunanjih politikah Evropske unije upošteva načelo usklajenosti politik za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v katerem je določeno, da se pri vseh zunanjih politikah Evropske unije upošteva načelo usklajenosti politik za razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Nigerija najbolj etnično raznolika afriška država z največ prebivalci, ki jo zaznamujejo regionalni in verski razkoli ter delitev na sever in jug z velikimi gospodarskimi in socialnimi razlikami; |
| --- | --- |

A.

ker je Nigerija najbolj etnično raznolika afriška država z največ prebivalci, ki jo zaznamujejo regionalni in verski razkoli ter delitev na sever in jug z velikimi gospodarskimi in socialnimi razlikami;

| B. | ker je Nigerija največje gospodarstvo afriške celine in pomembna trgovinska partnerica EU, vendar se kljub velikemu naravnemu bogastvu uvršča med države z največjimi neenakostmi na svetu, saj več kot 70 % njenega prebivalstva živi z manj kot 1,25 USD na dan, medtem ko 10 % njenega prebivalstva nadzoruje več kot 90 % bogastva in virov države; |
| --- | --- |

B.

ker je Nigerija največje gospodarstvo afriške celine in pomembna trgovinska partnerica EU, vendar se kljub velikemu naravnemu bogastvu uvršča med države z največjimi neenakostmi na svetu, saj več kot 70 % njenega prebivalstva živi z manj kot 1,25 USD na dan, medtem ko 10 % njenega prebivalstva nadzoruje več kot 90 % bogastva in virov države;

| C. | ker je bilo v napadih Boko Harama med 3. in 8. januarjem 2015 na Bago ter 16 okoliških mest in vasi po satelitskih posnetkih sodeč uničenih skoraj 3 700 zgradb in ubitih več tisoč ljudi; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo v napadih Boko Harama med 3. in 8. januarjem 2015 na Bago ter 16 okoliških mest in vasi po satelitskih posnetkih sodeč uničenih skoraj 3 700 zgradb in ubitih več tisoč ljudi;

| D. | ker je Boko Haram zasedel številna mesta na severovzhodu Nigerije in še naprej nasilno novači civiliste, med njimi veliko otrok; ker je Boko Haram s svojim nasiljem od leta 2009 povzročil več kot 22 000 smrti, pri tem pa neselektivno izbira za cilj kristjane, muslimane in vsakogar, ki se ne ravna po njegovih dogmatičnih in skrajnih prepričanjih; ker je Boko Haram marca 2015 prisegel zvestobo skupini Islamska država; ker je bilo 27. marca 2015 v Damasaku, mestu v severovzhodni Nigeriji, odkritih več sto trupel, nedvomno žrtev nasilja Boko Harama; |
| --- | --- |

D.

ker je Boko Haram zasedel številna mesta na severovzhodu Nigerije in še naprej nasilno novači civiliste, med njimi veliko otrok; ker je Boko Haram s svojim nasiljem od leta 2009 povzročil več kot 22 000 smrti, pri tem pa neselektivno izbira za cilj kristjane, muslimane in vsakogar, ki se ne ravna po njegovih dogmatičnih in skrajnih prepričanjih; ker je Boko Haram marca 2015 prisegel zvestobo skupini Islamska država; ker je bilo 27. marca 2015 v Damasaku, mestu v severovzhodni Nigeriji, odkritih več sto trupel, nedvomno žrtev nasilja Boko Harama;

| E. | ker je bilo aprila 2014 iz državne šole v Chiboku (v zvezni državi Borno) ugrabljenih več kot 270 deklet; ker jih je večina še vedno pogrešanih in jim resno grozijo spolno nasilje, suženjstvo in prisilne poroke; ker je od tedaj skupina Boko Haram nasilno odpeljala še na stotine drugih ljudi; ker je bilo 28. aprila 2015 v gozdu Sambisa rešenih skoraj 300 deklet in žensk; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo aprila 2014 iz državne šole v Chiboku (v zvezni državi Borno) ugrabljenih več kot 270 deklet; ker jih je večina še vedno pogrešanih in jim resno grozijo spolno nasilje, suženjstvo in prisilne poroke; ker je od tedaj skupina Boko Haram nasilno odpeljala še na stotine drugih ljudi; ker je bilo 28. aprila 2015 v gozdu Sambisa rešenih skoraj 300 deklet in žensk;

| F. | ker OZN ocenjuje, da je zaradi nasilja v zveznih državah Borno, Yobe in Adamawa dom zapustilo več kot 1,5 milijona ljudi, tudi 800 000 otrok, napadi uporniškega gibanja pa so prizadeli več kot tri milijone ljudi; |
| --- | --- |

F.

ker OZN ocenjuje, da je zaradi nasilja v zveznih državah Borno, Yobe in Adamawa dom zapustilo več kot 1,5 milijona ljudi, tudi 800 000 otrok, napadi uporniškega gibanja pa so prizadeli več kot tri milijone ljudi;

| G. | ker je več kot 300 000 Nigerijcev pred nasiljem zbežalo v severozahodni Kamerun in jugozahodni Niger in ker stotine Nigerijcev v upanju na boljše gospodarske, socialne in varnostne razmere tvegajo življenja na migracijskih poteh proti EU; |
| --- | --- |

G.

ker je več kot 300 000 Nigerijcev pred nasiljem zbežalo v severozahodni Kamerun in jugozahodni Niger in ker stotine Nigerijcev v upanju na boljše gospodarske, socialne in varnostne razmere tvegajo življenja na migracijskih poteh proti EU;

| H. | ker namerava Boko Haram v severni Nigeriji ustanoviti izključno islamsko državo, vključno s šeriatskimi kazenskimi sodišči, in prepovedati zahodnjaško izobraževanje; |
| --- | --- |

H.

ker namerava Boko Haram v severni Nigeriji ustanoviti izključno islamsko državo, vključno s šeriatskimi kazenskimi sodišči, in prepovedati zahodnjaško izobraževanje;

| I. | ker kmetje zaradi vse večje nevarnosti ne morejo več obdelovati svoje zemlje ali pobirati pridelka, saj se bojijo, da jih bodo napadli pripadniki Boko Harama, kar dodatno zaostruje že tako ogroženo prehransko varnost; |
| --- | --- |

I.

ker kmetje zaradi vse večje nevarnosti ne morejo več obdelovati svoje zemlje ali pobirati pridelka, saj se bojijo, da jih bodo napadli pripadniki Boko Harama, kar dodatno zaostruje že tako ogroženo prehransko varnost;

| J. | ker se povečuje število napadov, tudi z otroki kot samomorilskimi bombnimi napadalci, napadi pa se izvajajo na velikem ozemlju in tudi v sosednjih državah, v Čadu in Kamerunu; |
| --- | --- |

J.

ker se povečuje število napadov, tudi z otroki kot samomorilskimi bombnimi napadalci, napadi pa se izvajajo na velikem ozemlju in tudi v sosednjih državah, v Čadu in Kamerunu;

| K. | ker je bil prvotni odziv nigerijskih oblasti izredno pomanjkljiv in je med prebivalci vzbudil nezaupanje do državnih institucij; ker so nigerijske oblasti pod prejšnjo vlado izvajale množične aretacije in pripore, zunajsodne poboje ter številne druge kršitve mednarodnega prava; |
| --- | --- |

K.

ker je bil prvotni odziv nigerijskih oblasti izredno pomanjkljiv in je med prebivalci vzbudil nezaupanje do državnih institucij; ker so nigerijske oblasti pod prejšnjo vlado izvajale množične aretacije in pripore, zunajsodne poboje ter številne druge kršitve mednarodnega prava;

| L. | ker širitev gibanja Boko Haram na sosednje države kaže, kako pomembno je večje regionalno sodelovanje in odzivanje; |
| --- | --- |

L.

ker širitev gibanja Boko Haram na sosednje države kaže, kako pomembno je večje regionalno sodelovanje in odzivanje;

| M. | ker ima Nigerija pomembno vlogo v regionalni in afriški politiki ter je gonilna sila regionalnega povezovanja v okviru Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav; |
| --- | --- |

M.

ker ima Nigerija pomembno vlogo v regionalni in afriški politiki ter je gonilna sila regionalnega povezovanja v okviru Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav;

| N. | ker prihodki od trgovine z nafto vztrajno upadajo in grozi gospodarska kriza in ker se po nekaterih ocenah vsako leto ukrade za tri do osem milijard nigerijske nafte; ker so desetletja slabega gospodarskega upravljanja, nestabilnosti in korupcije oslabila naložbe v sisteme izobraževanja in socialnih storitev v Nigeriji; |
| --- | --- |

N.

ker prihodki od trgovine z nafto vztrajno upadajo in grozi gospodarska kriza in ker se po nekaterih ocenah vsako leto ukrade za tri do osem milijard nigerijske nafte; ker so desetletja slabega gospodarskega upravljanja, nestabilnosti in korupcije oslabila naložbe v sisteme izobraževanja in socialnih storitev v Nigeriji;

| O. | ker so izobraževanje, pismenost, pravice žensk, socialna pravičnost in poštena razdelitev državnih prihodkov v družbi prek davčnega sistema, zmanjšanje neenakosti ter boj proti korupciji in davčni utaji bistvenega pomena v boju proti fundamentalizmu, nasilju in nestrpnosti; |
| --- | --- |

O.

ker so izobraževanje, pismenost, pravice žensk, socialna pravičnost in poštena razdelitev državnih prihodkov v družbi prek davčnega sistema, zmanjšanje neenakosti ter boj proti korupciji in davčni utaji bistvenega pomena v boju proti fundamentalizmu, nasilju in nestrpnosti;

| P. | ker je terorizem svetovna grožnja, vendar so bila prizadevanja svetovne skupnosti za resnejše ukrepe proti Boko Haramu v Nigeriji do neke mere odvisna od popolne verodostojnosti, odgovorne organizacije in preglednosti volitev; |
| --- | --- |

P.

ker je terorizem svetovna grožnja, vendar so bila prizadevanja svetovne skupnosti za resnejše ukrepe proti Boko Haramu v Nigeriji do neke mere odvisna od popolne verodostojnosti, odgovorne organizacije in preglednosti volitev;

| Q. | ker je Nigerija še mlada in šibka demokracija, ki se je po volitvah leta 2011 soočila s skrajnim nasiljem in obtožbami glede poneverjanja glasovnic; |
| --- | --- |

Q.

ker je Nigerija še mlada in šibka demokracija, ki se je po volitvah leta 2011 soočila s skrajnim nasiljem in obtožbami glede poneverjanja glasovnic;

| R. | ker je neodvisna državna volilna komisija volitve preložila s 14. in 28. februarja 2015 na 28. marec in 11. april 2015, da bi vlada lahko izvedla vojaške operacije proti Boko Haramu, in ker se je marca 2015 začel regionalni odziv; |
| --- | --- |

R.

ker je neodvisna državna volilna komisija volitve preložila s 14. in 28. februarja 2015 na 28. marec in 11. april 2015, da bi vlada lahko izvedla vojaške operacije proti Boko Haramu, in ker se je marca 2015 začel regionalni odziv;

| S. | ker je čadska vojska, skupaj z Nigrom in Kamerunom, glavna sila, ki se bojuje proti skupini Boko Haram, in ker je potrjeno sodelovala v spopadih proti teroristom Boko Harama v nigerijskih mestih Gamboru Ngala, Malam Fatori in Kangalam; ker ta vojska v boju proti terorizmu plačuje visoko ceno; ker želi Evropski parlament izraziti svojo polno solidarnost z ranjenimi in družinami žrtev; |
| --- | --- |

S.

ker je čadska vojska, skupaj z Nigrom in Kamerunom, glavna sila, ki se bojuje proti skupini Boko Haram, in ker je potrjeno sodelovala v spopadih proti teroristom Boko Harama v nigerijskih mestih Gamboru Ngala, Malam Fatori in Kangalam; ker ta vojska v boju proti terorizmu plačuje visoko ceno; ker želi Evropski parlament izraziti svojo polno solidarnost z ranjenimi in družinami žrtev;

| T. | ker je predvolilna kampanja potekala v napetem ozračju, iz vseh delov države, zlasti juga in jugozahoda pa so poročali o izbruhih nasilja, povezanega z volitvami, napadih skupine Boko Haram, da bi odvrnila volivce, o kršitvah volilnih predpisov ter nagradah za volivce; |
| --- | --- |

T.

ker je predvolilna kampanja potekala v napetem ozračju, iz vseh delov države, zlasti juga in jugozahoda pa so poročali o izbruhih nasilja, povezanega z volitvami, napadih skupine Boko Haram, da bi odvrnila volivce, o kršitvah volilnih predpisov ter nagradah za volivce;

| U. | ker so lokalni in mednarodni opazovalci, tudi opazovalci iz EU, opazili sistemske pomanjkljivosti, predvsem pri analizi, pa tudi zlorabo mandata in uporabo nasilja; niso pa ugotovili sistematične manipulacije; |
| --- | --- |

U.

ker so lokalni in mednarodni opazovalci, tudi opazovalci iz EU, opazili sistemske pomanjkljivosti, predvsem pri analizi, pa tudi zlorabo mandata in uporabo nasilja; niso pa ugotovili sistematične manipulacije;

| V. | ker je EU na povabilo vlade napotila dolgoročno misijo za opazovanje volitev, katero del je bila tudi delegacija Evropskega parlamenta; ker so tovrstne misije napotile tudi Afriška unija, Commonwealth in Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav; |
| --- | --- |

V.

ker je EU na povabilo vlade napotila dolgoročno misijo za opazovanje volitev, katero del je bila tudi delegacija Evropskega parlamenta; ker so tovrstne misije napotile tudi Afriška unija, Commonwealth in Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav;

| W. | ker je bil 31. marca 2015 predsedniški kandidat opozicijske stranke Vsenapredni kongres (All Progressive Congress) general Muhammadu Buhari razglašen za zmagovalca, dotedanji predsednik pa je mirno priznal poraz; ker je opozicijska stranka Vsenapredni kongres v štirih od šestih geopolitičnih območjih dobila večino glasov na predsedniških volitvah ter volitvah v senat in predstavniški dom; |
| --- | --- |

W.

ker je bil 31. marca 2015 predsedniški kandidat opozicijske stranke Vsenapredni kongres (All Progressive Congress) general Muhammadu Buhari razglašen za zmagovalca, dotedanji predsednik pa je mirno priznal poraz; ker je opozicijska stranka Vsenapredni kongres v štirih od šestih geopolitičnih območjih dobila večino glasov na predsedniških volitvah ter volitvah v senat in predstavniški dom;

| X. | ker je bilo izvoljenih manj žensk kot leta 2011, ko je že bil opazen negativen trend; |
| --- | --- |

X.

ker je bilo izvoljenih manj žensk kot leta 2011, ko je že bil opazen negativen trend;

| Y. | ker se 17 % deklic poroči pred 15. letom, v severozahodnem delu države pa otroške poroke predstavljajo tudi do 76 % vseh porok; ker je v Nigeriji najvišje absolutno število primerov pohabljanja ženskih spolovil na svetu, ki obsega približno četrtino od 115 do 130 milijonov žrtev na svetovni ravni; |
| --- | --- |

Y.

ker se 17 % deklic poroči pred 15. letom, v severozahodnem delu države pa otroške poroke predstavljajo tudi do 76 % vseh porok; ker je v Nigeriji najvišje absolutno število primerov pohabljanja ženskih spolovil na svetu, ki obsega približno četrtino od 115 do 130 milijonov žrtev na svetovni ravni;

| 1. | odločno obsoja nenehno in vse hujše nasilje teroristične sekte Boko Haram, vključno z neprestanimi oboroženimi in bombnimi napadi, samomorilskimi bombnimi napadi, spolnim suženjstvom in drugim spolnim nasiljem, ugrabitvami in drugimi nasilnimi dejanji, usmerjenimi v civilne, vladne in vojaške cilje v Nigeriji, zaradi katerih je umrlo ali bilo ranjenih več tisoč ljudi, več sto tisoč pa je razseljenih, in ki bi lahko veljala za zločine zoper človečnost; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja nenehno in vse hujše nasilje teroristične sekte Boko Haram, vključno z neprestanimi oboroženimi in bombnimi napadi, samomorilskimi bombnimi napadi, spolnim suženjstvom in drugim spolnim nasiljem, ugrabitvami in drugimi nasilnimi dejanji, usmerjenimi v civilne, vladne in vojaške cilje v Nigeriji, zaradi katerih je umrlo ali bilo ranjenih več tisoč ljudi, več sto tisoč pa je razseljenih, in ki bi lahko veljala za zločine zoper človečnost;

| 2. | obžaluje poboje nedolžnih moških, žensk in otrok ter stoji ob strani nigerijskemu ljudstvu v njegovem odločnem boju proti vsem oblikam terorizma v državi; izreka pohvalo vsem novinarjem in zagovornikom človekovih pravic, ki poskušajo svet opozoriti na ekstremizem skupine Boko Haram in na nedolžne žrtve njihovega nasilja; |
| --- | --- |

2.

obžaluje poboje nedolžnih moških, žensk in otrok ter stoji ob strani nigerijskemu ljudstvu v njegovem odločnem boju proti vsem oblikam terorizma v državi; izreka pohvalo vsem novinarjem in zagovornikom človekovih pravic, ki poskušajo svet opozoriti na ekstremizem skupine Boko Haram in na nedolžne žrtve njihovega nasilja;

| 3. | opozarja, da je minilo leto dni od ugrabitve 276 deklet iz šole v bližini Chiboka in da je bilo po poročanju skupin za človekove pravice ugrabljenih še najmanj 2 000 deklet in žensk; poziva vlado in mednarodno skupnost, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da ugrabljene najdejo in jih osvobodijo; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je minilo leto dni od ugrabitve 276 deklet iz šole v bližini Chiboka in da je bilo po poročanju skupin za človekove pravice ugrabljenih še najmanj 2 000 deklet in žensk; poziva vlado in mednarodno skupnost, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da ugrabljene najdejo in jih osvobodijo;

| 4. | poziva novoizvoljenega predsednika, naj izpolni predvolilne obljube in vsa sredstva nameni ustavitvi nasilja Boko Harama, ponovni vzpostavitvi stabilnosti in varnosti po vsej državi ter reševanju temeljnih vzrokov terorizma, zlasti naj konkretneje ukrepa zoper notranjo korupcijo, slabo upravljanje in neučinkovitost znotraj javnih institucij in vojske, zaradi katerih se niso bile sposobne zoperstaviti Boko Haramu na severu države, ter naj sprejme ukrepe, s katerimi bo v sodelovanju s sosednjimi državami Boko Haramu preprečil dostop do virov nezakonitega financiranja, zlasti iz tihotapljenja in nezakonitega trgovanja; |
| --- | --- |

4.

poziva novoizvoljenega predsednika, naj izpolni predvolilne obljube in vsa sredstva nameni ustavitvi nasilja Boko Harama, ponovni vzpostavitvi stabilnosti in varnosti po vsej državi ter reševanju temeljnih vzrokov terorizma, zlasti naj konkretneje ukrepa zoper notranjo korupcijo, slabo upravljanje in neučinkovitost znotraj javnih institucij in vojske, zaradi katerih se niso bile sposobne zoperstaviti Boko Haramu na severu države, ter naj sprejme ukrepe, s katerimi bo v sodelovanju s sosednjimi državami Boko Haramu preprečil dostop do virov nezakonitega financiranja, zlasti iz tihotapljenja in nezakonitega trgovanja;

| 5. | poziva nigerijske verske oblasti ter voditelje, naj dejavno sodelujejo s civilno družbo in javnimi organi, da bi se zoperstavili ekstremizmu in radikalizaciji; |
| --- | --- |

5.

poziva nigerijske verske oblasti ter voditelje, naj dejavno sodelujejo s civilno družbo in javnimi organi, da bi se zoperstavili ekstremizmu in radikalizaciji;

| 6. | poziva nove nigerijske oblasti, naj sprejmejo časovni načrt socialnega in gospodarskega razvoja severnih in južnih držav, da bi obravnavale vprašanje revščine, neenakosti, možnosti za izobraževanje in dostop do zdravstvenega varstva, ter naj spodbujajo pošteno porazdelitev prihodkov od trgovine z nafto v kontekstu decentralizacije, saj je ta problem povod za vsesplošno nasilje; prav tako nigerijske oblasti poziva, naj sprejmejo resne ukrepe za izkoreninjenje pohabljanja ženskih spolovil, porok otrok in dela otrok; poziva EU, naj z vsemi svojimi orodji spodbuja te ukrepe in naj učinkovito zajezi nezakonite finančne tokove, davčno utajo in izogibanje davkom, da bi spodbudila demokratično mednarodno sodelovanje na davčnem področju; |
| --- | --- |

6.

poziva nove nigerijske oblasti, naj sprejmejo časovni načrt socialnega in gospodarskega razvoja severnih in južnih držav, da bi obravnavale vprašanje revščine, neenakosti, možnosti za izobraževanje in dostop do zdravstvenega varstva, ter naj spodbujajo pošteno porazdelitev prihodkov od trgovine z nafto v kontekstu decentralizacije, saj je ta problem povod za vsesplošno nasilje; prav tako nigerijske oblasti poziva, naj sprejmejo resne ukrepe za izkoreninjenje pohabljanja ženskih spolovil, porok otrok in dela otrok; poziva EU, naj z vsemi svojimi orodji spodbuja te ukrepe in naj učinkovito zajezi nezakonite finančne tokove, davčno utajo in izogibanje davkom, da bi spodbudila demokratično mednarodno sodelovanje na davčnem področju;

| 7. | pozdravlja odločnost, ki jo je na regionalnem vrhunskem srečanju v Niameyju 20. in 21. januarja 2015 izrazilo 13 sodelujočih držav, še posebej vojaško zavezo Čada, da se bo skupaj Kamerunom, Nigrom in Nigerijo boril proti terorističnim grožnjam skupine Boko Haram; spodbuja okrepitev regionalnega odziva z uporabo vseh obstoječih orodij in ob polnem upoštevanju mednarodnega prava; poziva Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav, naj začne izvajanje svoje nove protiteroristične strategije, pri tem pa naj bo posebej pozorna na zajezitev čezmejnega nezakonitega pretoka orožja, borcev in tihotapskega blaga; nadalje vztraja, da se bo brez takšnega sodelovanja nasilje verjetno nadaljevalo ter bo spodkopavalo mir in stabilnost vse regije; v zvezi s tem opozarja na zaprisego skupine Boko Haram Daišu in poudarja, da je treba preprečevati nadaljnje usklajevanje ali sodelovanje med tema dvema terorističnima organizacijama ter širjenja te grožnje; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja odločnost, ki jo je na regionalnem vrhunskem srečanju v Niameyju 20. in 21. januarja 2015 izrazilo 13 sodelujočih držav, še posebej vojaško zavezo Čada, da se bo skupaj Kamerunom, Nigrom in Nigerijo boril proti terorističnim grožnjam skupine Boko Haram; spodbuja okrepitev regionalnega odziva z uporabo vseh obstoječih orodij in ob polnem upoštevanju mednarodnega prava; poziva Gospodarsko skupnost zahodnoafriških držav, naj začne izvajanje svoje nove protiteroristične strategije, pri tem pa naj bo posebej pozorna na zajezitev čezmejnega nezakonitega pretoka orožja, borcev in tihotapskega blaga; nadalje vztraja, da se bo brez takšnega sodelovanja nasilje verjetno nadaljevalo ter bo spodkopavalo mir in stabilnost vse regije; v zvezi s tem opozarja na zaprisego skupine Boko Haram Daišu in poudarja, da je treba preprečevati nadaljnje usklajevanje ali sodelovanje med tema dvema terorističnima organizacijama ter širjenja te grožnje;

| 8. | pozdravlja pobude Sveta za mir in varnost Afriške unije in poziva to organizacijo, naj skupaj z vsemi udeleženimi državami nemudoma začne izvajati konkretne ukrepe za usklajevanje boja proti terorističnim skupinam v regiji Sahel; poziva Evropsko unijo, naj podpre oblikovanje regionalnih mehanizmov za obvladovanje konfliktov, kot so afriške rezervne enote, vključno z možnostjo, da bi uporabili program za mirovno pomoč za Afriko in instrumente EU za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja pobude Sveta za mir in varnost Afriške unije in poziva to organizacijo, naj skupaj z vsemi udeleženimi državami nemudoma začne izvajati konkretne ukrepe za usklajevanje boja proti terorističnim skupinam v regiji Sahel; poziva Evropsko unijo, naj podpre oblikovanje regionalnih mehanizmov za obvladovanje konfliktov, kot so afriške rezervne enote, vključno z možnostjo, da bi uporabili program za mirovno pomoč za Afriko in instrumente EU za krizno upravljanje;

| 9. | poziva mednarodno skupnost, naj okrepi pomoč nigerijski vladi pri boju proti skupini Boko Haram in obravnava temeljne vzroke terorizma, saj lahko le odziv na svetovni ravni trajno zaustavi nasilje in fundamentalizem; |
| --- | --- |

9.

poziva mednarodno skupnost, naj okrepi pomoč nigerijski vladi pri boju proti skupini Boko Haram in obravnava temeljne vzroke terorizma, saj lahko le odziv na svetovni ravni trajno zaustavi nasilje in fundamentalizem;

| 10. | poziva EU in države članice, naj izpolnijo dane zaveze in zagotovijo obsežno politično, razvojno in humanitarno podporo Nigeriji in njenim prebivalcem pri spopadanju z grožnjo, ki jo predstavlja Boko Haram, in pri zagotavljanju razvoja te države; poziva EU, naj v skladu z osmim členom revidiranega sporazuma iz Cotonouja nadaljuje politični dialog z Nigerijo in v tem okviru obravnava vprašanja univerzalnih človekovih pravic, vključno s svobodo misli, vesti, vere in prepričanja ter prepovedjo diskriminacije na kateri koli podlagi, kot je opredeljeno v splošnih, regionalnih in nacionalnih instrumentih za človekove pravice; |
| --- | --- |

10.

poziva EU in države članice, naj izpolnijo dane zaveze in zagotovijo obsežno politično, razvojno in humanitarno podporo Nigeriji in njenim prebivalcem pri spopadanju z grožnjo, ki jo predstavlja Boko Haram, in pri zagotavljanju razvoja te države; poziva EU, naj v skladu z osmim členom revidiranega sporazuma iz Cotonouja nadaljuje politični dialog z Nigerijo in v tem okviru obravnava vprašanja univerzalnih človekovih pravic, vključno s svobodo misli, vesti, vere in prepričanja ter prepovedjo diskriminacije na kateri koli podlagi, kot je opredeljeno v splošnih, regionalnih in nacionalnih instrumentih za človekove pravice;

| 11. | poziva mednarodno skupnost, naj pomaga tudi nigerijskim beguncem v sosednjih državah; države članice EU pa, naj nemudoma vzpostavijo verodostojen in celovit evropski sistem za upravljanje migracijskih poti iz Podsaharske Afrike na Bližnji vzhod in v severno Afriko, naj poiščejo rešitve za trajnostni razvoj držav izvora, kot je Nigerija, in naj preprečijo človeške tragedije na teh poteh; |
| --- | --- |

11.

poziva mednarodno skupnost, naj pomaga tudi nigerijskim beguncem v sosednjih državah; države članice EU pa, naj nemudoma vzpostavijo verodostojen in celovit evropski sistem za upravljanje migracijskih poti iz Podsaharske Afrike na Bližnji vzhod in v severno Afriko, naj poiščejo rešitve za trajnostni razvoj držav izvora, kot je Nigerija, in naj preprečijo človeške tragedije na teh poteh;

| 12. | poziva EU, naj preuči financiranje skupine Boko Haram in obravnava preglednost trgovine z vsemi naravnimi viri, vključno z nafto, da bi preprečili, da bi katerokoli podjetje podžigalo konflikte; poziva nigerijske oblasti in tuja podjetja, naj pomagajo okrepiti upravljanje v ekstraktivnem sektorju, in sicer naj upoštevajo pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji in objavijo, koliko podjetja plačujejo nigerijski vladi; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, naj preuči financiranje skupine Boko Haram in obravnava preglednost trgovine z vsemi naravnimi viri, vključno z nafto, da bi preprečili, da bi katerokoli podjetje podžigalo konflikte; poziva nigerijske oblasti in tuja podjetja, naj pomagajo okrepiti upravljanje v ekstraktivnem sektorju, in sicer naj upoštevajo pobudo za preglednost v ekstraktivni industriji in objavijo, koliko podjetja plačujejo nigerijski vladi;

| 13. | je prepričan, da ima nigerijska vlada pravico in dolžnost braniti svoje prebivalstvo pred terorizmom, vendar vztraja, da morajo ti ukrepi potekati ob spoštovanju človekovih pravic in načel pravne države; |
| --- | --- |

13.

je prepričan, da ima nigerijska vlada pravico in dolžnost braniti svoje prebivalstvo pred terorizmom, vendar vztraja, da morajo ti ukrepi potekati ob spoštovanju človekovih pravic in načel pravne države;

| 14. | zahteva temeljito preiskavo navedb o kršitvah človekovih pravic, vključno z zunajsodnimi poboji, mučenjem, samovoljnimi aretacijami in izsiljevanjem, ter meni, da tovrstnih dejanj ni možno opravičevati kot sredstvo v boju proti grožnji, ki jo predstavljajo Boko Haram ali druge teroristične organizacije; meni, da so v Nigeriji nujno potrebne reforme pravosodnega sistema, da bi se vzpostavil učinkovit kazenskopravni sistem za boj proti terorizmu, enako pa velja tudi za reforme nigerijskih državnih varnostnih sil; |
| --- | --- |

14.

zahteva temeljito preiskavo navedb o kršitvah človekovih pravic, vključno z zunajsodnimi poboji, mučenjem, samovoljnimi aretacijami in izsiljevanjem, ter meni, da tovrstnih dejanj ni možno opravičevati kot sredstvo v boju proti grožnji, ki jo predstavljajo Boko Haram ali druge teroristične organizacije; meni, da so v Nigeriji nujno potrebne reforme pravosodnega sistema, da bi se vzpostavil učinkovit kazenskopravni sistem za boj proti terorizmu, enako pa velja tudi za reforme nigerijskih državnih varnostnih sil;

| 15. | poziva, naj se ranjenim vojakom zagotovi ustrezna nega in naj se dekletom in ženskam, ki so bile žrtve posilstva v oboroženem sporu, ponudijo vse storitve spolnega in reproduktivnega zdravja v humanitarnih objektih, ki jih financira EU, v skladu s skupnim členom 3 ženevskih konvencij, ki zagotavlja vso potrebno zdravstveno nego, ki jo potrebujejo ranjeni in bolni, brez neugodnega razlikovanja; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se ranjenim vojakom zagotovi ustrezna nega in naj se dekletom in ženskam, ki so bile žrtve posilstva v oboroženem sporu, ponudijo vse storitve spolnega in reproduktivnega zdravja v humanitarnih objektih, ki jih financira EU, v skladu s skupnim členom 3 ženevskih konvencij, ki zagotavlja vso potrebno zdravstveno nego, ki jo potrebujejo ranjeni in bolni, brez neugodnega razlikovanja;

| 16. | izreka čestitke generalu Muhammadu Buhariju, ki je s svojo stranko Vsenapredni kongres zmagal na predsedniških volitvah, in vsem članom različnih strank, ki so bili izvoljeni v senat, predstavniški dom, za guvernerja in v zvezne parlamente; izraža pohvalo kandidatom, ki so dostojno sprejeli poraz, začenši z nekdanjim predsednikom in predsedniškim kandidatom Goodluckom Jonathanom, in pozdravlja nadaljnjo zavezo vseh političnih strank in kandidatov mirnim volitvam ter jih poziva, naj rezultate tudi v prihodnje sprejmejo brez nasilja; |
| --- | --- |

16.

izreka čestitke generalu Muhammadu Buhariju, ki je s svojo stranko Vsenapredni kongres zmagal na predsedniških volitvah, in vsem članom različnih strank, ki so bili izvoljeni v senat, predstavniški dom, za guvernerja in v zvezne parlamente; izraža pohvalo kandidatom, ki so dostojno sprejeli poraz, začenši z nekdanjim predsednikom in predsedniškim kandidatom Goodluckom Jonathanom, in pozdravlja nadaljnjo zavezo vseh političnih strank in kandidatov mirnim volitvam ter jih poziva, naj rezultate tudi v prihodnje sprejmejo brez nasilja;

| 17. | čestita nigerijskemu ljudstvu za demokratični zanos in mobilizacijo med vsem volilnim procesom ter poziva nigerijske oblasti, naj okrepijo dobro upravljanje in spodbujajo odgovornejše demokratične institucije; meni, da je prenos oblasti na podlagi volilnega izida znak okrepitve demokracije v Nigeriji, ki je lahko zgled drugim afriškim državam; |
| --- | --- |

17.

čestita nigerijskemu ljudstvu za demokratični zanos in mobilizacijo med vsem volilnim procesom ter poziva nigerijske oblasti, naj okrepijo dobro upravljanje in spodbujajo odgovornejše demokratične institucije; meni, da je prenos oblasti na podlagi volilnega izida znak okrepitve demokracije v Nigeriji, ki je lahko zgled drugim afriškim državam;

| 18. | pozdravlja odločnost neodvisne državne volilne komisije pri zagotavljanju razumno (karseda) verodostojnega, preglednega in poštenega volilnega procesa, kljub notranjim in zunanjim oviram in pritiskom, s katerim se je soočala, zlasti pa vključitev invalidov; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja odločnost neodvisne državne volilne komisije pri zagotavljanju razumno (karseda) verodostojnega, preglednega in poštenega volilnega procesa, kljub notranjim in zunanjim oviram in pritiskom, s katerim se je soočala, zlasti pa vključitev invalidov;

| 19. | spodbuja žrtve, naj za pritožbe uporabijo uradne mehanizme za reševanje sporov, in poziva nigerijske oblasti, naj se na vsako pritožbo odzovejo s celovito in verodostojno preiskavo ter zagotovijo rešitev pritožbe v skladu z zakonom; poziva EU, naj podpre razvoj takšnih mehanizmov; |
| --- | --- |

19.

spodbuja žrtve, naj za pritožbe uporabijo uradne mehanizme za reševanje sporov, in poziva nigerijske oblasti, naj se na vsako pritožbo odzovejo s celovito in verodostojno preiskavo ter zagotovijo rešitev pritožbe v skladu z zakonom; poziva EU, naj podpre razvoj takšnih mehanizmov;

| 20. | poziva nigerijsko vlado, naj spodbuja udeležbo žensk v javnem in političnem življenju; |
| --- | --- |

20.

poziva nigerijsko vlado, naj spodbuja udeležbo žensk v javnem in političnem življenju;

| 21. | ponovno poziva k preklicu zakona proti homoseksualnosti in k odpravi smrtne kazni; |
| --- | --- |

21.

ponovno poziva k preklicu zakona proti homoseksualnosti in k odpravi smrtne kazni;

| 22. | poziva nigerijske oblasti, naj sprejmejo nujne ukrepe v delti Nigra, vključno z ukrepi za odpravo nezakonitih dejavnosti, povezanih z nafto, ter za pomoč tistim, ki so bili izpostavljeni onesnaženju; poziva EU in države članice, naj zagotovijo tehnično strokovno znanje in sredstva za sanacijo prizadetih območij; poziva vsa podjetja, ki poslujejo na tem območju, naj delujejo v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, in naj se vzdržijo vseh dejavnosti, ki bi lahko negativno vplivale na okolje in na lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

22.

poziva nigerijske oblasti, naj sprejmejo nujne ukrepe v delti Nigra, vključno z ukrepi za odpravo nezakonitih dejavnosti, povezanih z nafto, ter za pomoč tistim, ki so bili izpostavljeni onesnaženju; poziva EU in države članice, naj zagotovijo tehnično strokovno znanje in sredstva za sanacijo prizadetih območij; poziva vsa podjetja, ki poslujejo na tem območju, naj delujejo v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi, in naj se vzdržijo vseh dejavnosti, ki bi lahko negativno vplivale na okolje in na lokalne skupnosti;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Nigerije ter predstavnikom Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav in Afriške unije. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Nigerije ter predstavnikom Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav in Afriške unije.

---

(1)  UL L 160, 29.5.2014, str. 27.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/101 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/101

---

P8_TA(2015)0186

Primer Nadje Savčenko

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o primeru Nadje Savčenko (2015/2663(RSP))

(2016/C 346/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji in Ukrajini, zlasti resolucije z dne 12. marca 2015 o umoru voditelja ruske opozicije Borisa Nemcova in položaju demokracije v Rusiji (1) ter resolucije z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Ukrajini (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji in Ukrajini, zlasti resolucije z dne 12. marca 2015 o umoru voditelja ruske opozicije Borisa Nemcova in položaju demokracije v Rusiji (1) ter resolucije z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Ukrajini (2),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 4. marca 2015 o priprtju Nadje Savčenko, ki je še vedno v priporu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 4. marca 2015 o priprtju Nadje Savčenko, ki je še vedno v priporu,

| — | ob upoštevanju sklopa ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, ki so bili sprejeti in podpisani 12. februarja 2015 v Minsku ter v celoti potrjeni z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2202 (2015) z dne 17. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklopa ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, ki so bili sprejeti in podpisani 12. februarja 2015 v Minsku ter v celoti potrjeni z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2202 (2015) z dne 17. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju izjave EU z dne 16. aprila 2015 o ugrabitvah in nezakonitem pridržanju ukrajinskih državljanov, ki jih je zakrivila Ruska federacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU z dne 16. aprila 2015 o ugrabitvah in nezakonitem pridržanju ukrajinskih državljanov, ki jih je zakrivila Ruska federacija,

| — | ob upoštevanju določb mednarodnega humanitarnega prava, zlasti tretje ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o ravnanju z vojnimi ujetniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb mednarodnega humanitarnega prava, zlasti tretje ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o ravnanju z vojnimi ujetniki,

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednika Ukrajine, predsednika Evropskega sveta in predsednika Evropske komisije po 17. vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino, v kateri so pozvali k takojšnji izpustitvi vseh talcev in oseb, ki jim je bila protipravno odvzeta prostost, tudi Nadje Savčenko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednika Ukrajine, predsednika Evropskega sveta in predsednika Evropske komisije po 17. vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino, v kateri so pozvali k takojšnji izpustitvi vseh talcev in oseb, ki jim je bila protipravno odvzeta prostost, tudi Nadje Savčenko,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so proruski borci tako imenovane Ljudske republike Luhansk v vzhodni Ukrajini 18. junija 2014 na ozemlju Ukrajine nezakonito ugrabili poročnico in vojaško pilotko ter nekdanjo častnico ukrajinskih oboroženih sil Nadjo Savčenko, jo pridržali in nato nezakonito odpeljali v Rusko federacijo; |
| --- | --- |

A.

ker so proruski borci tako imenovane Ljudske republike Luhansk v vzhodni Ukrajini 18. junija 2014 na ozemlju Ukrajine nezakonito ugrabili poročnico in vojaško pilotko ter nekdanjo častnico ukrajinskih oboroženih sil Nadjo Savčenko, jo pridržali in nato nezakonito odpeljali v Rusko federacijo;

| B. | ker ima Nadja Savčenko, rojena leta 1981, za seboj ugledno vojaško poklicno pot; bila je prva vojakinja v ukrajinskih mirovnih četah v Iraku in prva ženska, ki se je vpisala na ukrajinsko letalsko akademijo in prostovoljno javila, da se bo kot pripadnica bataljona Ajdar udeležila spopadov v vzhodni Ukrajini, kjer so jo nato ujeli; |
| --- | --- |

B.

ker ima Nadja Savčenko, rojena leta 1981, za seboj ugledno vojaško poklicno pot; bila je prva vojakinja v ukrajinskih mirovnih četah v Iraku in prva ženska, ki se je vpisala na ukrajinsko letalsko akademijo in prostovoljno javila, da se bo kot pripadnica bataljona Ajdar udeležila spopadov v vzhodni Ukrajini, kjer so jo nato ujeli;

| C. | ker je ruski preiskovalni odbor 24. aprila 2015 vložil končno obtožnico zoper Nadjo Savčenko (pomoč in napeljevanje k umoru dveh ali več oseb, pomoč in napeljevanje k poskusu umora dveh ali več oseb ter nezakonito prečkanje meje Ruske federacije); |
| --- | --- |

C.

ker je ruski preiskovalni odbor 24. aprila 2015 vložil končno obtožnico zoper Nadjo Savčenko (pomoč in napeljevanje k umoru dveh ali več oseb, pomoč in napeljevanje k poskusu umora dveh ali več oseb ter nezakonito prečkanje meje Ruske federacije);

| D. | ker je Nadja Savčenko članica ukrajinskega parlamenta (verhovna rada) in ukrajinske delegacije pri parlamentarni skupščini Sveta Evrope; ker je odbor za poslovnik, imunitete in institucionalne zadeve v tej skupščini potrdil njeno imuniteto; ker Ruska federacija zavrača diplomatsko imuniteto, ki je bila podeljena Nadji Savčenko kot poslanki ukrajinskega parlamenta; ker si mednarodna skupnost močno prizadeva, da bi bila Nadja Savčenko izpuščena, med drugim je parlamentarna skupščina Sveta Evrope sprejela resolucijo št. 2034 (2015), v kateri je pozvala k njeni takojšnji izpustitvi in spoštovanju njene parlamentarne imunitete kot članice ukrajinske delegacije pri tej skupščini; |
| --- | --- |

D.

ker je Nadja Savčenko članica ukrajinskega parlamenta (verhovna rada) in ukrajinske delegacije pri parlamentarni skupščini Sveta Evrope; ker je odbor za poslovnik, imunitete in institucionalne zadeve v tej skupščini potrdil njeno imuniteto; ker Ruska federacija zavrača diplomatsko imuniteto, ki je bila podeljena Nadji Savčenko kot poslanki ukrajinskega parlamenta; ker si mednarodna skupnost močno prizadeva, da bi bila Nadja Savčenko izpuščena, med drugim je parlamentarna skupščina Sveta Evrope sprejela resolucijo št. 2034 (2015), v kateri je pozvala k njeni takojšnji izpustitvi in spoštovanju njene parlamentarne imunitete kot članice ukrajinske delegacije pri tej skupščini;

| E. | ker se je Ruska federacija strinjala glede izmenjave vseh političnih talcev in nezakonito pridržanih oseb v skladu s sporazumi iz Minska in po načelu vsi za vse, izmenjava pa bi se morala zaključiti najpozneje peti dan po umiku težkega orožja; ker je bila Nadji Savčenko večkrat ponujena pomilostitev, če prizna krivdo; |
| --- | --- |

E.

ker se je Ruska federacija strinjala glede izmenjave vseh političnih talcev in nezakonito pridržanih oseb v skladu s sporazumi iz Minska in po načelu vsi za vse, izmenjava pa bi se morala zaključiti najpozneje peti dan po umiku težkega orožja; ker je bila Nadji Savčenko večkrat ponujena pomilostitev, če prizna krivdo;

| F. | ker Nadja Savčenko zaradi protipravnega odvzema prostosti že več kot tri mesece gladovno stavka; ker jo neprostovoljno psihiatrično pregledujejo in zdravijo; ker so sodišča v Moskvi zavrnila njeno pritožbo zoper pripor v predkazenskem postopku; ker se je medtem njeno zdravje poslabšalo; ker so EU in več držav članic izrazile, da gre pri tem za resnično humanitarno vprašanje; ker sta bila Svet Združenih narodov za človekove pravice in Mednarodni rdeči križ večkrat pozvana, naj zagotovita, da bo Nadja Savčenko izpuščena; |
| --- | --- |

F.

ker Nadja Savčenko zaradi protipravnega odvzema prostosti že več kot tri mesece gladovno stavka; ker jo neprostovoljno psihiatrično pregledujejo in zdravijo; ker so sodišča v Moskvi zavrnila njeno pritožbo zoper pripor v predkazenskem postopku; ker se je medtem njeno zdravje poslabšalo; ker so EU in več držav članic izrazile, da gre pri tem za resnično humanitarno vprašanje; ker sta bila Svet Združenih narodov za človekove pravice in Mednarodni rdeči križ večkrat pozvana, naj zagotovita, da bo Nadja Savčenko izpuščena;

| 1. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Nadje Savčenko; obsoja Rusko federacijo, da jo je nezakonito ugrabila, da jo že skoraj eno leto zadržuje v priporu in da zoper njo vodi preiskavo; zahteva, da ruske oblasti spoštujejo svoje mednarodne obveznosti po sporazumih iz Minska, zlasti sklop ukrepov za njihovo izvajanje; meni, da Rusija nima pravne podlage ali pristojnosti za ukrepanje proti Nadji Savčenko, kot so priprtje, preiskave ali obtožbe zoper njo; |
| --- | --- |

1.

poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Nadje Savčenko; obsoja Rusko federacijo, da jo je nezakonito ugrabila, da jo že skoraj eno leto zadržuje v priporu in da zoper njo vodi preiskavo; zahteva, da ruske oblasti spoštujejo svoje mednarodne obveznosti po sporazumih iz Minska, zlasti sklop ukrepov za njihovo izvajanje; meni, da Rusija nima pravne podlage ali pristojnosti za ukrepanje proti Nadji Savčenko, kot so priprtje, preiskave ali obtožbe zoper njo;

| 2. | meni, da je s priprtjem Nadje Savčenko v Rusiji kot vojne ujetnice kršena ženevska konvencija; poudarja, da tistim, ki so odgovorni za njeno nezakonito pridržanje v Rusiji, grozijo mednarodne kazni ali sodni postopki za njihovo ravnanje; |
| --- | --- |

2.

meni, da je s priprtjem Nadje Savčenko v Rusiji kot vojne ujetnice kršena ženevska konvencija; poudarja, da tistim, ki so odgovorni za njeno nezakonito pridržanje v Rusiji, grozijo mednarodne kazni ali sodni postopki za njihovo ravnanje;

| 3. | želi opomniti ruske oblasti, da je zdravstveno stanje Nadje Savčenko zelo krhko in da so neposredno odgovorne za njeno varnost in dobrobit; poziva jih, naj nepristranskim mednarodnim zdravnikom dovolijo, da pridejo k njej, in zagotovijo, da bodo zdravniški in psihološki pregledi opravljeni le z njeno privolitvijo, upoštevajo pa naj tudi posledice, ki jih bo utrpela, če bo zelo dolgo gladovno stavkala; poziva Rusijo, naj dovoli mednarodnim humanitarnim organizacijam, da bodo z njo stalno v stiku; |
| --- | --- |

3.

želi opomniti ruske oblasti, da je zdravstveno stanje Nadje Savčenko zelo krhko in da so neposredno odgovorne za njeno varnost in dobrobit; poziva jih, naj nepristranskim mednarodnim zdravnikom dovolijo, da pridejo k njej, in zagotovijo, da bodo zdravniški in psihološki pregledi opravljeni le z njeno privolitvijo, upoštevajo pa naj tudi posledice, ki jih bo utrpela, če bo zelo dolgo gladovno stavkala; poziva Rusijo, naj dovoli mednarodnim humanitarnim organizacijam, da bodo z njo stalno v stiku;

| 4. | poziva k takojšnji izpustitvi vseh drugih ukrajinskih državljanov, tudi ukrajinskega filmskega režiserja Olega Sencova in Hajzerja Džemileva, ki sta nezakonito pridržana v Rusiji; |
| --- | --- |

4.

poziva k takojšnji izpustitvi vseh drugih ukrajinskih državljanov, tudi ukrajinskega filmskega režiserja Olega Sencova in Hajzerja Džemileva, ki sta nezakonito pridržana v Rusiji;

| 5. | poziva francoskega predsednika in nemško kanclerko ter pristojne zunanje ministre, naj na prihodnjem srečanju kontaktne skupine za izvajanje sporazumov iz Minska v okviru normandijskega formata razpravljajo o izpustitvi Nadje Savčenko; poziva podpredsednico in visoko predstavnico, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podrobno spremljajo primer Nadje Savčenko, o njem razpravljajo v različnih formatih in na različnih srečanjih z ruskimi oblastmi ter obveščajo Parlament o izidu svojih prizadevanj; |
| --- | --- |

5.

poziva francoskega predsednika in nemško kanclerko ter pristojne zunanje ministre, naj na prihodnjem srečanju kontaktne skupine za izvajanje sporazumov iz Minska v okviru normandijskega formata razpravljajo o izpustitvi Nadje Savčenko; poziva podpredsednico in visoko predstavnico, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podrobno spremljajo primer Nadje Savčenko, o njem razpravljajo v različnih formatih in na različnih srečanjih z ruskimi oblastmi ter obveščajo Parlament o izidu svojih prizadevanj;

| 6. | poudarja, da izpustitev Nadje Savčenko ni le potreben korak k izboljšanju odnosov med Ukrajino in Rusijo, ruske oblasti bodo namreč s tem pokazale, da priznavajo temeljne človekove pravice; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da izpustitev Nadje Savčenko ni le potreben korak k izboljšanju odnosov med Ukrajino in Rusijo, ruske oblasti bodo namreč s tem pokazale, da priznavajo temeljne človekove pravice;

| 7. | želi spomniti, da je bila Nadja Savčenko v ukrajinski parlament izvoljena na ukrajinskih splošnih parlamentarnih volitvah oktobra 2014 in je članica ukrajinske delegacije pri parlamentarni skupščini Sveta Evrope, zato ji je bila podeljena mednarodna imuniteta; želi opomniti Rusijo na njene mednarodne obveznosti, v skladu s katerimi mora spoštovati imuniteto Nadje Savčenko kot članice te skupščine; |
| --- | --- |

7.

želi spomniti, da je bila Nadja Savčenko v ukrajinski parlament izvoljena na ukrajinskih splošnih parlamentarnih volitvah oktobra 2014 in je članica ukrajinske delegacije pri parlamentarni skupščini Sveta Evrope, zato ji je bila podeljena mednarodna imuniteta; želi opomniti Rusijo na njene mednarodne obveznosti, v skladu s katerimi mora spoštovati imuniteto Nadje Savčenko kot članice te skupščine;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine ter predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine ter predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0074.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0011.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/103

---

P8_TA(2015)0187

Razmere v begunskem taborišču Jarmuk v Siriji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o razmerah v begunskem taborišču Jarmuk v Siriji (2015/2664(RSP))

(2016/C 346/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega humanitarnega prava,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter komisarke za humanitarno pomoč in krizno odzivanje z dne 10. aprila 2015 o razmerah v sirskem begunskem taborišču Jarmuk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter komisarke za humanitarno pomoč in krizno odzivanje z dne 10. aprila 2015 o razmerah v sirskem begunskem taborišču Jarmuk,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice o razmerah v palestinskem begunskem taborišču Jarmuk v Siriji, ki jo je v imenu Evropske unije podala 18. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice o razmerah v palestinskem begunskem taborišču Jarmuk v Siriji, ki jo je v imenu Evropske unije podala 18. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 2139 (2014), 2165 (2014) in 2191 (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 2139 (2014), 2165 (2014) in 2191 (2014),

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je IS/Daiš 1. aprila 2015 napadel palestinsko begunsko taborišče v Jarmuku; ker je Asadov režim v odziv na napad IS nadaljeval obstreljevanje in zračno bombardiranje taborišča, so po vsem taborišču pa so izbruhnili hudi ulični spopadi med oboroženima opozicijskima skupinama, ki nasprotujeta Asadu – Aknaf Bajt Al Makdis ter IS/Daiš ter Džabat Al Nusra; ker so palestinske vojaške enote s pomočjo sirskih upornikov 16. aprila 2015 prisilile bojevnike organizacije IS/Daiš, da so se umaknili iz taborišča; ker je z umikom organizacije Daiš nadzor nad taboriščem povečini prevzela Al Kajdi naklonjena skupina Džabat Al Nusra; |
| --- | --- |

A.

ker je IS/Daiš 1. aprila 2015 napadel palestinsko begunsko taborišče v Jarmuku; ker je Asadov režim v odziv na napad IS nadaljeval obstreljevanje in zračno bombardiranje taborišča, so po vsem taborišču pa so izbruhnili hudi ulični spopadi med oboroženima opozicijskima skupinama, ki nasprotujeta Asadu – Aknaf Bajt Al Makdis ter IS/Daiš ter Džabat Al Nusra; ker so palestinske vojaške enote s pomočjo sirskih upornikov 16. aprila 2015 prisilile bojevnike organizacije IS/Daiš, da so se umaknili iz taborišča; ker je z umikom organizacije Daiš nadzor nad taboriščem povečini prevzela Al Kajdi naklonjena skupina Džabat Al Nusra;

| B. | ker je Jarmuk, največje palestinsko begunsko taborišče v Siriji, ustanovljeno leta 1957, katerega namen je zagotoviti zatočišče beguncem pred arabsko-izraelskim konfliktom, v središču bojev med sirsko vlado in oboroženimi skupinami, kot sta Džabhat Al Nusra in Svobodna sirska vojska; ker je pred sirskim konfliktom v taborišču živelo več kot 160 000 civilistov, danes pa jih ostaja le še 18 000; |
| --- | --- |

B.

ker je Jarmuk, največje palestinsko begunsko taborišče v Siriji, ustanovljeno leta 1957, katerega namen je zagotoviti zatočišče beguncem pred arabsko-izraelskim konfliktom, v središču bojev med sirsko vlado in oboroženimi skupinami, kot sta Džabhat Al Nusra in Svobodna sirska vojska; ker je pred sirskim konfliktom v taborišču živelo več kot 160 000 civilistov, danes pa jih ostaja le še 18 000;

| C. | ker je 480 000 palestinskih beguncev še vedno izredno ranljiva skupina v sirski krizi; ker so razkropljeni po več kot 60 taboriščih v vsej regiji; ker je 95 % palestinskih beguncev trenutno odvisnih od Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), ki izpolnjuje njihove vsakodnevne potrebe po hrani, vodi in zdravstveni oskrbi; |
| --- | --- |

C.

ker je 480 000 palestinskih beguncev še vedno izredno ranljiva skupina v sirski krizi; ker so razkropljeni po več kot 60 taboriščih v vsej regiji; ker je 95 % palestinskih beguncev trenutno odvisnih od Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), ki izpolnjuje njihove vsakodnevne potrebe po hrani, vodi in zdravstveni oskrbi;

| D. | ker Asadov režim od decembra 2012 oblega in samovoljno bombardira in obstreljuje civilno prebivalstvo, ki je ujeto v taborišču Jarmuk; ker po podatkih UNRWA 18 000 palestinskih in sirskih civilistov v taborišču, med njimi 3 500 otrok, potrebuje osnovno humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

D.

ker Asadov režim od decembra 2012 oblega in samovoljno bombardira in obstreljuje civilno prebivalstvo, ki je ujeto v taborišču Jarmuk; ker po podatkih UNRWA 18 000 palestinskih in sirskih civilistov v taborišču, med njimi 3 500 otrok, potrebuje osnovno humanitarno pomoč;

| E. | ker v taborišču vlada stalna zdravstvena kriza, saj je leta 2014 izbruhnila epidemija tifusa, hepatitis A in z vodo povezane bolezni pa so endemične, prav tako podhranjenost z vsemi znanimi posledicami; |
| --- | --- |

E.

ker v taborišču vlada stalna zdravstvena kriza, saj je leta 2014 izbruhnila epidemija tifusa, hepatitis A in z vodo povezane bolezni pa so endemične, prav tako podhranjenost z vsemi znanimi posledicami;

| F. | ker Varnostni svet ZN pozviva vse strani, vpletene v državljansko vojno v Siriji, naj humanitarnim organizacijam omogočijo dostop do palestinskega begunskega taborišča Jarmuk in zagotovijo neovirano dostavo humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

F.

ker Varnostni svet ZN pozviva vse strani, vpletene v državljansko vojno v Siriji, naj humanitarnim organizacijam omogočijo dostop do palestinskega begunskega taborišča Jarmuk in zagotovijo neovirano dostavo humanitarne pomoči;

| G. | ker je Komisija sprostila takojšnja sredstva v znesku 2,5 milijona EUR, s katerimi je UNRWA v obliki gotovine in nujnih potrebščin zagotovil življenjsko potrebno pomoč palestinskim beguncem v Siriji; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija sprostila takojšnja sredstva v znesku 2,5 milijona EUR, s katerimi je UNRWA v obliki gotovine in nujnih potrebščin zagotovil življenjsko potrebno pomoč palestinskim beguncem v Siriji;

| H. | ker bo poleg tega podpora v okviru humanitarnih sredstev EU za Sirijo v letu 2015 olajšala hiter humanitarni odziv in izpolnila potrebe ranljivih družin; ker so sredstva namenjena vsem delom Sirije, ki jih je prizadel konflikt, a se posebej osredotočajo na nedavno nasilje v Jarmuku, Idlibu, Dari in Alepu; |
| --- | --- |

H.

ker bo poleg tega podpora v okviru humanitarnih sredstev EU za Sirijo v letu 2015 olajšala hiter humanitarni odziv in izpolnila potrebe ranljivih družin; ker so sredstva namenjena vsem delom Sirije, ki jih je prizadel konflikt, a se posebej osredotočajo na nedavno nasilje v Jarmuku, Idlibu, Dari in Alepu;

| I. | ker sirski režim in druge strani, vpletene v boje, z nenehnim onemogočanjem dostopa humanitarne pomoči do beguncev v taborišču Jarmuk kršijo mednarodno humanitarno pravo; ker je zmogljivost UNRWA za vzdrževanje življenjsko potrebnih nujnih ukrepov, s katerimi se odziva na razvoj dogodkov, kot na primer sedaj v Jarmuku, resno ogrožena zaradi kroničnega pomanjkanja sredstev za humanitarno posredovanje v Siriji; |
| --- | --- |

I.

ker sirski režim in druge strani, vpletene v boje, z nenehnim onemogočanjem dostopa humanitarne pomoči do beguncev v taborišču Jarmuk kršijo mednarodno humanitarno pravo; ker je zmogljivost UNRWA za vzdrževanje življenjsko potrebnih nujnih ukrepov, s katerimi se odziva na razvoj dogodkov, kot na primer sedaj v Jarmuku, resno ogrožena zaradi kroničnega pomanjkanja sredstev za humanitarno posredovanje v Siriji;

| 1. | je resno zaskrbljen zaradi čedalje slabših varnostnih in humanitarnih razmer v Siriji, zlasti v palestinskem begunskem taborišču Jarmuk in drugih palestinskih taboriščih; izraža močno predanost podpori za žrtve sirskega konflikta; |
| --- | --- |

1.

je resno zaskrbljen zaradi čedalje slabših varnostnih in humanitarnih razmer v Siriji, zlasti v palestinskem begunskem taborišču Jarmuk in drugih palestinskih taboriščih; izraža močno predanost podpori za žrtve sirskega konflikta;

| 2. | obsoja prevzem taborišča Jarmuk in terorističnih dejanj skupin IS/Daiš in Džabhat Al Nusra, pa tudi obleganje Jarmuka, ki ga izvaja Asad, in bombardiranje taborišča, tudi s sodi, napolnjeni z razstrelivom, ki prebivalstvu povzročajo hudo trpljenje; poziva k takojšnji prekinitvi obleganja in nenazadnje vseh napadov na civilno prebivalstvo; |
| --- | --- |

2.

obsoja prevzem taborišča Jarmuk in terorističnih dejanj skupin IS/Daiš in Džabhat Al Nusra, pa tudi obleganje Jarmuka, ki ga izvaja Asad, in bombardiranje taborišča, tudi s sodi, napolnjeni z razstrelivom, ki prebivalstvu povzročajo hudo trpljenje; poziva k takojšnji prekinitvi obleganja in nenazadnje vseh napadov na civilno prebivalstvo;

| 3. | izraža zaskrbljenost glede vseh zagovornikov človekovih pravic, ki so pridržani v taborišču Jarmuk, in tistih, ki jih še pridržujejo sirske varnostne sile; poziva vse oborožene skupine v taborišču Jarmuk, naj prenehajo ciljati na zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost glede vseh zagovornikov človekovih pravic, ki so pridržani v taborišču Jarmuk, in tistih, ki jih še pridržujejo sirske varnostne sile; poziva vse oborožene skupine v taborišču Jarmuk, naj prenehajo ciljati na zagovornike človekovih pravic;

| 4. | poziva k spoštovanju nevtralnega statusa Jarmuka in zaščiti vseh civilistov v taborišču, zlasti žensk in otrok, pa tudi k varovanju zdravstvenih ustanov, šol in zatočišč; |
| --- | --- |

4.

poziva k spoštovanju nevtralnega statusa Jarmuka in zaščiti vseh civilistov v taborišču, zlasti žensk in otrok, pa tudi k varovanju zdravstvenih ustanov, šol in zatočišč;

| 5. | poudarja, da vojna v Siriji in grožnja, ki jo predstavlja IS/Daiš, resno ogrožata sirsko prebivalstvo in širšo regijo Bližnjega vzhoda; poziva EU, naj prispeva k skupnim prizadevanjem za ublažitev humanitarne krize ter pomaga sosednjim državam pri zagotavljanju zatočišča beguncem, ki bežijo pred konfliktom v Siriji, pri čemer številni izgubijo življenje na ladjah v Sredozemskem morju; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da vojna v Siriji in grožnja, ki jo predstavlja IS/Daiš, resno ogrožata sirsko prebivalstvo in širšo regijo Bližnjega vzhoda; poziva EU, naj prispeva k skupnim prizadevanjem za ublažitev humanitarne krize ter pomaga sosednjim državam pri zagotavljanju zatočišča beguncem, ki bežijo pred konfliktom v Siriji, pri čemer številni izgubijo življenje na ladjah v Sredozemskem morju;

| 6. | poziva k izvajanju resolucij varnostnega sveta ZN št. 2139 (2014), 2165 (2014) in 2191 (2014) na vsem območju Sirije; poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj UNRWA, ICRC in drugim mednarodnim organizacijam za pomoč omogočijo neoviran dostop do begunskega taborišča Jarmuk, naj dovolijo takojšen in brezpogojen dostop humanitarne pomoči, naj evakuirajo ranjene civiliste in zagotovijo varen prehod vsem civilistom, ki želijo zapustiti taborišče; poziva k vzpostavitvi humanitarnih koridorjev, ki jih ne bo nadzoroval ne sirski režim ne IS/Daiš in Džabhat Al Nusra, glede na hude in nenehne kršitve mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

6.

poziva k izvajanju resolucij varnostnega sveta ZN št. 2139 (2014), 2165 (2014) in 2191 (2014) na vsem območju Sirije; poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj UNRWA, ICRC in drugim mednarodnim organizacijam za pomoč omogočijo neoviran dostop do begunskega taborišča Jarmuk, naj dovolijo takojšen in brezpogojen dostop humanitarne pomoči, naj evakuirajo ranjene civiliste in zagotovijo varen prehod vsem civilistom, ki želijo zapustiti taborišče; poziva k vzpostavitvi humanitarnih koridorjev, ki jih ne bo nadzoroval ne sirski režim ne IS/Daiš in Džabhat Al Nusra, glede na hude in nenehne kršitve mednarodnega humanitarnega prava;

| 7. | je zadovoljen, da je Komisija sprostila takojšnja nujna sredstva v višini 2,5 milijona EUR, s katerimi UNRWA zagotavlja življenjsko potrebno pomoč palestinskim beguncem v Siriji; želi pohvaliti UNRWA za pomembno delo, ki ga opravlja, in izraža tesno zavezanost nadaljnjemu sodelovanju z generalnim komisarjem UNRWA Pierrom Krähenbühlom in vsemi drugimi partnerji, da bi ublažili trpljenje tistih, ki najbolj potrebujejo pomoč; poudarja, da morajo EU in države članice povečati podporo UNRWA pri prizadevanjih za nujno pomoč civilistom v Jarmuku in drugih delih Sirije, pri tem pa zagotoviti, da bodo imeli vsi palestinski begunci, gostiteljske skupnosti in drugi pomoč, ki jo potrebujejo; poziva EU, naj sodeluje pri financiranju nujne prošnje UNRWA v znesku 30 milijonov USD, organizaciji pa naj zagotavlja tudi diplomatsko in politično podporo; |
| --- | --- |

7.

je zadovoljen, da je Komisija sprostila takojšnja nujna sredstva v višini 2,5 milijona EUR, s katerimi UNRWA zagotavlja življenjsko potrebno pomoč palestinskim beguncem v Siriji; želi pohvaliti UNRWA za pomembno delo, ki ga opravlja, in izraža tesno zavezanost nadaljnjemu sodelovanju z generalnim komisarjem UNRWA Pierrom Krähenbühlom in vsemi drugimi partnerji, da bi ublažili trpljenje tistih, ki najbolj potrebujejo pomoč; poudarja, da morajo EU in države članice povečati podporo UNRWA pri prizadevanjih za nujno pomoč civilistom v Jarmuku in drugih delih Sirije, pri tem pa zagotoviti, da bodo imeli vsi palestinski begunci, gostiteljske skupnosti in drugi pomoč, ki jo potrebujejo; poziva EU, naj sodeluje pri financiranju nujne prošnje UNRWA v znesku 30 milijonov USD, organizaciji pa naj zagotavlja tudi diplomatsko in politično podporo;

| 8. | ostro obsoja zlorabe otrok, masakre, mučenje, uboje in spolno nasilje nad sirskim prebivalstvom; poudarja, kako pomembno je sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili varnost nedolžnih civilistov, tudi žensk in otrok; priznava, da so ženske in dekleta pogosto tarča vojnih posilstev v sirskem konfliktu, tudi v zaporih Asadovega režima; poudarja člen 3 ženevske konvencije, po katerem je treba vsem ranjenim in bolnim brez neugodnega razlikovanja zagotoviti vso potrebno zdravstveno nego, ki jo potrebujejo; poziva ponudnike humanitarne pomoči, naj v humanitarnih objektih, ki se financirajo s sredstvi EU, zagotavljajo celotno paleto zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

8.

ostro obsoja zlorabe otrok, masakre, mučenje, uboje in spolno nasilje nad sirskim prebivalstvom; poudarja, kako pomembno je sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili varnost nedolžnih civilistov, tudi žensk in otrok; priznava, da so ženske in dekleta pogosto tarča vojnih posilstev v sirskem konfliktu, tudi v zaporih Asadovega režima; poudarja člen 3 ženevske konvencije, po katerem je treba vsem ranjenim in bolnim brez neugodnega razlikovanja zagotoviti vso potrebno zdravstveno nego, ki jo potrebujejo; poziva ponudnike humanitarne pomoči, naj v humanitarnih objektih, ki se financirajo s sredstvi EU, zagotavljajo celotno paleto zdravstvenih storitev;

| 9. | izreka popolno podporo prizadevanjem posebnega odposlanca ZN v Siriji Staffana de Misture, ki skuša doseči, da bi vse strani spoštovale lokalno premirje, in uveljaviti premor, ki bi omogočal dostavo humanitarne pomoči; ponovno poziva EU, naj v zvezi s tem prevzame pobudo za diplomatska prizadevanja; |
| --- | --- |

9.

izreka popolno podporo prizadevanjem posebnega odposlanca ZN v Siriji Staffana de Misture, ki skuša doseči, da bi vse strani spoštovale lokalno premirje, in uveljaviti premor, ki bi omogočal dostavo humanitarne pomoči; ponovno poziva EU, naj v zvezi s tem prevzame pobudo za diplomatska prizadevanja;

| 10. | ponovno poziva k trajni rešitvi sirskega konflikta z vključujočim političnim procesom pod sirskim vodstvom na podlagi ženevskega sporočila iz junija 2012, ki bi privedel do dejanske politične menjave, uresničil upravičene težnje sirskega prebivalstva in mu omogočil, da neodvisno in demokratično odloča o svoji prihodnosti; pozdravlja najavo ponovnih pogovorov, ki bodo potekali maja v Ženevi, udeležili pa se jih bodo Asadov režim, opozicija, varnostni svet ZN in regionalne sile, vključno z Iranom; |
| --- | --- |

10.

ponovno poziva k trajni rešitvi sirskega konflikta z vključujočim političnim procesom pod sirskim vodstvom na podlagi ženevskega sporočila iz junija 2012, ki bi privedel do dejanske politične menjave, uresničil upravičene težnje sirskega prebivalstva in mu omogočil, da neodvisno in demokratično odloča o svoji prihodnosti; pozdravlja najavo ponovnih pogovorov, ki bodo potekali maja v Ženevi, udeležili pa se jih bodo Asadov režim, opozicija, varnostni svet ZN in regionalne sile, vključno z Iranom;

| 11. | je še naprej prepričan, da v Siriji ne more biti trajnega miru, če ne bodo vse vpletene strani prevzele odgovornosti za zločine, ki so jih storile med konfliktom, tudi v zvezi s taboriščem Jarmuk; ponovno poziva, naj se razmere v Siriji predajo Mednarodnemu kazenskemu sodišču; poziva EU in države članice, naj resno razmislijo o priporočilih, ki jih je pred kratkim podala preiskovalna komisija ZN, da bi v zvezi z zločini v Siriji preučili možnost ustanovitve posebnega sodišča; |
| --- | --- |

11.

je še naprej prepričan, da v Siriji ne more biti trajnega miru, če ne bodo vse vpletene strani prevzele odgovornosti za zločine, ki so jih storile med konfliktom, tudi v zvezi s taboriščem Jarmuk; ponovno poziva, naj se razmere v Siriji predajo Mednarodnemu kazenskemu sodišču; poziva EU in države članice, naj resno razmislijo o priporočilih, ki jih je pred kratkim podala preiskovalna komisija ZN, da bi v zvezi z zločini v Siriji preučili možnost ustanovitve posebnega sodišča;

| 12. | meni, da mora Evropski parlament, takoj ko bodo varnostne razmere to omogočale, v sodelovanju z ZN in neodvisno od Asadovega režima ali drugih strani, vpletenih v konflikt, opraviti namenski obisk begunskega taborišča v Jarmuku, da bi neodvisno ocenil humanitarne razmere; |
| --- | --- |

12.

meni, da mora Evropski parlament, takoj ko bodo varnostne razmere to omogočale, v sodelovanju z ZN in neodvisno od Asadovega režima ali drugih strani, vpletenih v konflikt, opraviti namenski obisk begunskega taborišča v Jarmuku, da bi neodvisno ocenil humanitarne razmere;

| 13. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebnemu odposlancu ZN in Arabske lige za Sirijo, generalnemu sekretarju Sveta za sodelovanje arabskih držav v Zalivu, predsedniku Palestinske uprave, palestinskemu zakonodajnemu svetu ter vsem stranem, vpletenim v konflikt v Siriji. |
| --- | --- |

13.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, posebnemu odposlancu ZN in Arabske lige za Sirijo, generalnemu sekretarju Sveta za sodelovanje arabskih držav v Zalivu, predsedniku Palestinske uprave, palestinskemu zakonodajnemu svetu ter vsem stranem, vpletenim v konflikt v Siriji.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/106 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/106

---

P8_TA(2015)0188

Zapiranje zagovornikov človekovih pravic in pravic delavcev v Alžiriji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. aprila 2015 o zapiranju zagovornikov človekovih pravic in pravic delavcev v Alžiriji (2015/2665(RSP))

(2016/C 346/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Alžiriji, zlasti z dne 9. junija 2005 o svobodi tiska v Alžiriji (1) in z dne 10. oktobra 2002 o sklenitvi pridružitvenega sporazuma z Alžirijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Alžiriji, zlasti z dne 9. junija 2005 o svobodi tiska v Alžiriji (1) in z dne 10. oktobra 2002 o sklenitvi pridružitvenega sporazuma z Alžirijo (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2013 in politiki Evropske unije na tem področju (3) ter z dne 23. oktobra 2013 o evropski sosedski politiki na poti k močnejšemu partnerstvu: stališče EP v zvezi s poročili o napredku za leto 2012 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2013 in politiki Evropske unije na tem področju (3) ter z dne 23. oktobra 2013 o evropski sosedski politiki na poti k močnejšemu partnerstvu: stališče EP v zvezi s poročili o napredku za leto 2012 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 20. aprila 2015 o pregledu evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 20. aprila 2015 o pregledu evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju izjave Evropske unije z dne 13. maja 2014 po osmem srečanju pridružitvenega sveta EU-Alžirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropske unije z dne 13. maja 2014 po osmem srečanju pridružitvenega sveta EU-Alžirija,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. maja 2012 o uresničevanju zavez v okviru nove evropske sosedske politike (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. maja 2012 o uresničevanju zavez v okviru nove evropske sosedske politike (JOIN(2012)0014),

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije o Alžiriji v okviru evropske sosedske politike v letu 2013 iz marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije o Alžiriji v okviru evropske sosedske politike v letu 2013 iz marca 2014,

| — | ob upoštevanju izjave Evropskega sveta o južni soseščini iz junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropskega sveta o južni soseščini iz junija 2011,

| — | ob upoštevanju izjave Navi Pillay, visoke predstavnice OZN za človekove pravice, med obiskom v Alžiriji septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Navi Pillay, visoke predstavnice OZN za človekove pravice, med obiskom v Alžiriji septembra 2012,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Alžirijo, ki je začel veljati 1. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Alžirijo, ki je začel veljati 1. septembra 2005,

| — | ob upoštevanju člena 2 omenjenega pridružitvenega sporazuma, ki določa, da mora tako domačo kot mednarodno politiko obeh pogodbenic voditi spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, ki je tudi bistven element tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 omenjenega pridružitvenega sporazuma, ki določa, da mora tako domačo kot mednarodno politiko obeh pogodbenic voditi spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, ki je tudi bistven element tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju alžirske ustave, sprejete z referendumom 28. novembra 1996, zlasti členov od 34 do 36, 39, 41 in 43, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju alžirske ustave, sprejete z referendumom 28. novembra 1996, zlasti členov od 34 do 36, 39, 41 in 43,

| — | ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev z dne 5. avgusta 2012 o parlamentarnih volitvah v Alžiriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila misije EU za opazovanje volitev z dne 5. avgusta 2012 o parlamentarnih volitvah v Alžiriji,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah ter mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, katerih pogodbenica je Alžirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah ter mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, katerih pogodbenica je Alžirija,

| — | ob upoštevanju konvencije št. 87 Mednarodne organizacije dela iz leta 1948 o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter njene konvencije št. 98 iz leta 1949 o pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije št. 87 Mednarodne organizacije dela iz leta 1948 o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter njene konvencije št. 98 iz leta 1949 o pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so nedavno v Alžiriji potekali protesti proti brezposelnosti; ker alžirske oblasti priznavajo, da so zahteve protestnikov legitimne; ker so bili zagovorniki človekovih pravic, vključno z delavskimi aktivisti, v kontekstu vse pogostejših gospodarskih, socialnih in okoljskih protestov v zadnjih štirih letih in zlasti v južnih predelih Alžirije žrtve groženj, žalitev, grdega ravnanja in pravosodnega nadlegovanja, kar se je v letu 2015 še stopnjevalo; |
| --- | --- |

A.

ker so nedavno v Alžiriji potekali protesti proti brezposelnosti; ker alžirske oblasti priznavajo, da so zahteve protestnikov legitimne; ker so bili zagovorniki človekovih pravic, vključno z delavskimi aktivisti, v kontekstu vse pogostejših gospodarskih, socialnih in okoljskih protestov v zadnjih štirih letih in zlasti v južnih predelih Alžirije žrtve groženj, žalitev, grdega ravnanja in pravosodnega nadlegovanja, kar se je v letu 2015 še stopnjevalo;

| B. | ker je bil Mohamed Rag, zagovornik pravic delavcev iz Nacionalnega odbora za varstvo pravic brezposelnih (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC), 22. januarja 2015 v mestu Lagvat aretiran in obsojen na 18-mesečno zaporno kazen in globo 20 000 alžirskih dinarjev, češ da je napadel agenta varnostnih sil pri opravljanju dolžnosti, in ker je bila njegova kazen v pritožbenem postopku 18. marca 2015 potrjena; |
| --- | --- |

B.

ker je bil Mohamed Rag, zagovornik pravic delavcev iz Nacionalnega odbora za varstvo pravic brezposelnih (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC), 22. januarja 2015 v mestu Lagvat aretiran in obsojen na 18-mesečno zaporno kazen in globo 20 000 alžirskih dinarjev, češ da je napadel agenta varnostnih sil pri opravljanju dolžnosti, in ker je bila njegova kazen v pritožbenem postopku 18. marca 2015 potrjena;

| C. | ker je bilo 28. januarja 2015 v mestu Lagvat aretiranih osem zagovornikov pravic delavcev in članov CNDDC – Henča Belkasem, Brahimi Belelmi, Mazuzi Benalal, Azuzi Bubaker, Korini Belkasem, Bekujder Favzi, Bensarha Tahar in Džabala Abdelkader – ki so se zbrali pred tamkajšnjim sodiščem, da bi zahtevali izpustitev Mohameda Raga; ker je bilo teh osem aktivistov marca letos pogojno obsojenih na eno leto zapora s preizkusno dobo šestih mesecev in na denarno kazen 5 000 alžirskih dinarjev zaradi nedovoljenega/nezakonitega zbiranja in pritiskov na sodnike; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo 28. januarja 2015 v mestu Lagvat aretiranih osem zagovornikov pravic delavcev in članov CNDDC – Henča Belkasem, Brahimi Belelmi, Mazuzi Benalal, Azuzi Bubaker, Korini Belkasem, Bekujder Favzi, Bensarha Tahar in Džabala Abdelkader – ki so se zbrali pred tamkajšnjim sodiščem, da bi zahtevali izpustitev Mohameda Raga; ker je bilo teh osem aktivistov marca letos pogojno obsojenih na eno leto zapora s preizkusno dobo šestih mesecev in na denarno kazen 5 000 alžirskih dinarjev zaradi nedovoljenega/nezakonitega zbiranja in pritiskov na sodnike;

| D. | ker je bilo 11. marca 2015 v Lagvatu v času sodne obravnave primera omenjenih aktivistov CNDDC na dolžnosti nenavadno veliko policistov, tako da javnost in priče obrambe niso mogle vstopiti v sodno dvorano, policija pa je pred sodiščem aretirala in nato izpustila skoraj 50 mirnih protestnikov, ki so želeli izraziti solidarnost z devetimi zaporniki; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo 11. marca 2015 v Lagvatu v času sodne obravnave primera omenjenih aktivistov CNDDC na dolžnosti nenavadno veliko policistov, tako da javnost in priče obrambe niso mogle vstopiti v sodno dvorano, policija pa je pred sodiščem aretirala in nato izpustila skoraj 50 mirnih protestnikov, ki so želeli izraziti solidarnost z devetimi zaporniki;

| E. | ker so bile februarja 2011 izredne razmere sicer preklicane zaradi vala množičnih protestov v podporo demokraciji, vendar so pravne in praktične omejitve mirnega zbiranja ostale v veljavi, zlasti odlok z dne 18. junija 2001, ki še vedno prepoveduje javne demonstracije v Alžiru, in zakon št. 91-19 z dne 2. decembra 1991 o javnih zborovanjih in demonstracijah, po katerem je treba za vsak javni dogodek zaprositi za predhodno dovoljenje; ker ministrstvo za notranje zadeve zelo redko dovoli javna zborovanja; |
| --- | --- |

E.

ker so bile februarja 2011 izredne razmere sicer preklicane zaradi vala množičnih protestov v podporo demokraciji, vendar so pravne in praktične omejitve mirnega zbiranja ostale v veljavi, zlasti odlok z dne 18. junija 2001, ki še vedno prepoveduje javne demonstracije v Alžiru, in zakon št. 91-19 z dne 2. decembra 1991 o javnih zborovanjih in demonstracijah, po katerem je treba za vsak javni dogodek zaprositi za predhodno dovoljenje; ker ministrstvo za notranje zadeve zelo redko dovoli javna zborovanja;

| F. | ker so lahko udeleženci nedovoljenih protestov sodno preganjani in jim v skladu z 99. in 100. členom alžirskega kazenskega zakonika grozi zaporna kazen od dveh mesecev do petih letih; ker so bila januarja 2014 – rok za registracijo novih združenje – vsa združenja, ki niso bila odobrena, razglašena za nezakonita; ker policija včasih udeležence mirnih protestov razžene tudi na silo ali pa jih aretira že vnaprej, da jim prepreči udeležbo na protestu; |
| --- | --- |

F.

ker so lahko udeleženci nedovoljenih protestov sodno preganjani in jim v skladu z 99. in 100. členom alžirskega kazenskega zakonika grozi zaporna kazen od dveh mesecev do petih letih; ker so bila januarja 2014 – rok za registracijo novih združenje – vsa združenja, ki niso bila odobrena, razglašena za nezakonita; ker policija včasih udeležence mirnih protestov razžene tudi na silo ali pa jih aretira že vnaprej, da jim prepreči udeležbo na protestu;

| G. | ker je alžirska vlada leta 2014 sprejela demokratične ustavne spremembe in obljubila nadaljnje reforme za zaščito človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker je bilo izvajanje teh reform doslej nezadovoljivo; |
| --- | --- |

G.

ker je alžirska vlada leta 2014 sprejela demokratične ustavne spremembe in obljubila nadaljnje reforme za zaščito človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker je bilo izvajanje teh reform doslej nezadovoljivo;

| H. | ker so bili marca 2015 v mestu El Ked aretirani štirje zagovorniki delavskih pravic – Rašid Auin, Jusef Sultani, Abdelhamid Brahimi in Ferhat Misa, vsi člani CNDDC – in obtoženi hujskanja k zborovanju; ker sta bila dva sicer oproščena, Rašid Auin pa je bil obsojen in Jusef Sultani še čaka na sojenje; |
| --- | --- |

H.

ker so bili marca 2015 v mestu El Ked aretirani štirje zagovorniki delavskih pravic – Rašid Auin, Jusef Sultani, Abdelhamid Brahimi in Ferhat Misa, vsi člani CNDDC – in obtoženi hujskanja k zborovanju; ker sta bila dva sicer oproščena, Rašid Auin pa je bil obsojen in Jusef Sultani še čaka na sojenje;

| I. | ker je začel januarja 2012 veljati nov zakon o združevanju št. 12-06, ki omejuje ustanavljanje, delovanje in registracijo nevladnih organizacij in skupin civilne družbe ter njihovo financiranje iz tujine; ker ta zakon inkriminira člane neregistriranih, začasno prepovedanih in razpuščenih združenj, saj zanje predpisuje šestmesečno zaporno kazen in visoko globo, s čimer krši svobodo združevanja; |
| --- | --- |

I.

ker je začel januarja 2012 veljati nov zakon o združevanju št. 12-06, ki omejuje ustanavljanje, delovanje in registracijo nevladnih organizacij in skupin civilne družbe ter njihovo financiranje iz tujine; ker ta zakon inkriminira člane neregistriranih, začasno prepovedanih in razpuščenih združenj, saj zanje predpisuje šestmesečno zaporno kazen in visoko globo, s čimer krši svobodo združevanja;

| J. | ker lahko delavci v skladu z zakonom št. 90-14 z dne 2. junija 1990 o pogojih za uveljavljanje sindikalnih pravic ustanavljajo sindikate brez posebnega dovoljenja, samo s pisnim obvestilom oblastem, vendar slednje v več primerih niso izdale potrdila, brez katerega sindikat ne more zakonito zastopati delavcev; |
| --- | --- |

J.

ker lahko delavci v skladu z zakonom št. 90-14 z dne 2. junija 1990 o pogojih za uveljavljanje sindikalnih pravic ustanavljajo sindikate brez posebnega dovoljenja, samo s pisnim obvestilom oblastem, vendar slednje v več primerih niso izdale potrdila, brez katerega sindikat ne more zakonito zastopati delavcev;

| K. | ker so strokovnjaki Mednarodne organizacije dela preučevali razmere v Alžiriji, potem ko je ta junija 2014 zaprosila za pristop h konvenciji št. 87, in v več poročilih navedli, da so kršene pravice delavcev do stavke in ustanavljanja sindikatov po lastni izbiri; |
| --- | --- |

K.

ker so strokovnjaki Mednarodne organizacije dela preučevali razmere v Alžiriji, potem ko je ta junija 2014 zaprosila za pristop h konvenciji št. 87, in v več poročilih navedli, da so kršene pravice delavcev do stavke in ustanavljanja sindikatov po lastni izbiri;

| L. | ker so se v letu 2012 začela pogajanja med EU in Alžirijo o akcijskem načrtu v okviru evropske sosedske politike; ker je Komisija sicer priznala, da si obe strani želita poglobiti dialog in sodelovanje pri varnostnih in regionalnih vprašanjih, vendar je marca 2014 vseeno izrazila pomisleke glede neodvisnosti sodstva in slabšanja razmer na področju svobode združevanja, zbiranja in govora v Alžiriji; |
| --- | --- |

L.

ker so se v letu 2012 začela pogajanja med EU in Alžirijo o akcijskem načrtu v okviru evropske sosedske politike; ker je Komisija sicer priznala, da si obe strani želita poglobiti dialog in sodelovanje pri varnostnih in regionalnih vprašanjih, vendar je marca 2014 vseeno izrazila pomisleke glede neodvisnosti sodstva in slabšanja razmer na področju svobode združevanja, zbiranja in govora v Alžiriji;

| M. | ker je Alžirija od januarja 2014 članica Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

M.

ker je Alžirija od januarja 2014 članica Sveta OZN za človekove pravice;

| 1. | izraža zaskrbljenost zaradi aretacije in pridržanja aktivistov Rašida Auina, Mohameda Raga, Henče Belkasema, Brahimija Belelmija, Mazuzija Benalala, Azuzija Bubakerja, Korinija Belkasema, Bekujderja Favzija, Bensarhe Taharja, Džabale Abdelkaderja, kljub temu da so bile njihove dejavnosti povsem v skladu z alžirsko zakonodajo in mednarodnimi instrumenti o človekovih pravicah, ki jih je Alžirija ratificirala; poziva k njihovi izpustitvi in umiku vseh obtožb zoper njih; |
| --- | --- |

1.

izraža zaskrbljenost zaradi aretacije in pridržanja aktivistov Rašida Auina, Mohameda Raga, Henče Belkasema, Brahimija Belelmija, Mazuzija Benalala, Azuzija Bubakerja, Korinija Belkasema, Bekujderja Favzija, Bensarhe Taharja, Džabale Abdelkaderja, kljub temu da so bile njihove dejavnosti povsem v skladu z alžirsko zakonodajo in mednarodnimi instrumenti o človekovih pravicah, ki jih je Alžirija ratificirala; poziva k njihovi izpustitvi in umiku vseh obtožb zoper njih;

| 2. | spominja, da Alžirijo zavezuje člen 2 pridružitvenega sporazuma, ki določa, da je spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic bistven element tega sporazuma, pa tudi mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter afriška listina o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, zato mora spoštovati univerzalne človekove pravice, tudi svobodo zbiranja in združevanja; |
| --- | --- |

2.

spominja, da Alžirijo zavezuje člen 2 pridružitvenega sporazuma, ki določa, da je spoštovanje demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic bistven element tega sporazuma, pa tudi mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter afriška listina o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, zato mora spoštovati univerzalne človekove pravice, tudi svobodo zbiranja in združevanja;

| 3. | meni, da nadlegovanje in ustrahovanje zagovornikov delavskih in človekovih pravic, tudi na ravni sodstva, ni v skladu z določbami deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

meni, da nadlegovanje in ustrahovanje zagovornikov delavskih in človekovih pravic, tudi na ravni sodstva, ni v skladu z določbami deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic;

| 4. | meni, da sta pravica do poštenega sojenja in minimalno jamstvo za pravico do obrambe za vse pridržane, vključno z zagovorniki človekovih pravic in delavskimi aktivisti, v skladu s členom 14(3) mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Alžirija ratificirala; |
| --- | --- |

4.

meni, da sta pravica do poštenega sojenja in minimalno jamstvo za pravico do obrambe za vse pridržane, vključno z zagovorniki človekovih pravic in delavskimi aktivisti, v skladu s členom 14(3) mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Alžirija ratificirala;

| 5. | alžirske oblasti tudi poziva, naj zagotovijo svobodo govora, združevanja in mirnega zbiranja ter sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi zagotovile varnost in zaščito aktivistov civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic ter njihovo pravico do opravljanja legitimnih in miroljubnih dejavnosti; |
| --- | --- |

5.

alžirske oblasti tudi poziva, naj zagotovijo svobodo govora, združevanja in mirnega zbiranja ter sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi zagotovile varnost in zaščito aktivistov civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic ter njihovo pravico do opravljanja legitimnih in miroljubnih dejavnosti;

| 6. | opozarja na priporočilo posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo svobode mnenja in izražanja alžirski vladi, naj prekliče odlok z dne 18. junija 2001, ki prepoveduje mirne proteste in vse oblike javnih demonstracij v Alžiriji, in naj namesto predhodnega dovoljenja uvede preprosto obveščanje o javnih demonstracijah; |
| --- | --- |

6.

opozarja na priporočilo posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo svobode mnenja in izražanja alžirski vladi, naj prekliče odlok z dne 18. junija 2001, ki prepoveduje mirne proteste in vse oblike javnih demonstracij v Alžiriji, in naj namesto predhodnega dovoljenja uvede preprosto obveščanje o javnih demonstracijah;

| 7. | poziva alžirske oblasti, naj razveljavijo zakon št. 12-06 o združenjih in začnejo pristen dialog z organizacijami civilne družbe, da bi oblikovale nov zakon, ki bo v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in alžirsko ustavo; |
| --- | --- |

7.

poziva alžirske oblasti, naj razveljavijo zakon št. 12-06 o združenjih in začnejo pristen dialog z organizacijami civilne družbe, da bi oblikovale nov zakon, ki bo v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in alžirsko ustavo;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je od leta 2012 dovoljenje za delovanje dobilo dvanajst sindikatov; opozarja, da upravni postopki ne smejo biti namenjeni temu, da bi neodvisnim sindikatom, ki želijo delovati ločeno od obstoječih sindikalnih organizacij, odrekali pravni status; poziva alžirske oblasti, naj novim sindikatom omogočijo zakonito registracijo in naj spoštujejo konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih je Alžirija ratificirala, zlasti konvencijo št. 87 o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter konvencijo št. 98 o pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je od leta 2012 dovoljenje za delovanje dobilo dvanajst sindikatov; opozarja, da upravni postopki ne smejo biti namenjeni temu, da bi neodvisnim sindikatom, ki želijo delovati ločeno od obstoječih sindikalnih organizacij, odrekali pravni status; poziva alžirske oblasti, naj novim sindikatom omogočijo zakonito registracijo in naj spoštujejo konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih je Alžirija ratificirala, zlasti konvencijo št. 87 o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja ter konvencijo št. 98 o pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja;

| 9. | ceni, da je Alžirija ratificirala večino mednarodnih pogodb o človekovih pravicah; podpira večjo zavzetost in tesnejše sodelovanje alžirskih oblasti z Združenimi narodi, zlasti Mednarodno organizacijo dela in Uradom visokega komisarja za človekove pravice; poziva alžirske oblasti, naj sodelujejo v posebnih postopkih OZN, med drugim tako, da povabijo posebne poročevalce in upoštevajo njihova priporočila; Alžirijo še poziva, naj dejavno sodeluje z mehanizmi Afriške unije za človekove pravice, zlasti posebnim poročevalcem o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

ceni, da je Alžirija ratificirala večino mednarodnih pogodb o človekovih pravicah; podpira večjo zavzetost in tesnejše sodelovanje alžirskih oblasti z Združenimi narodi, zlasti Mednarodno organizacijo dela in Uradom visokega komisarja za človekove pravice; poziva alžirske oblasti, naj sodelujejo v posebnih postopkih OZN, med drugim tako, da povabijo posebne poročevalce in upoštevajo njihova priporočila; Alžirijo še poziva, naj dejavno sodeluje z mehanizmi Afriške unije za človekove pravice, zlasti posebnim poročevalcem o zagovornikih človekovih pravic;

| 10. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice EU, naj zagotovijo jasno in načelno politiko EU do Alžirije, ki bo vključevala dialog o človekovih pravicah v skladu s strateškim okvirom EU za človekove pravice; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice EU, naj poskrbijo, da bo politični in varnostni dialog ter dialog o človekovih pravicah z Alžirijo dobil vsebino na vseh teh treh področjih, in zahteva, naj Evropska služba za zunanje delovanje opredeli jasna primerjalna merila in kazalnike za spremljanje ciljev EU in ocenjevanje napredka na področju človekovih pravic, nekaznovanosti, svobode združevanja, zbiranja in izražanja, pravne države in položaja zagovornikov človekovih pravic v Alžiriji; |
| --- | --- |

10.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice EU, naj zagotovijo jasno in načelno politiko EU do Alžirije, ki bo vključevala dialog o človekovih pravicah v skladu s strateškim okvirom EU za človekove pravice; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice EU, naj poskrbijo, da bo politični in varnostni dialog ter dialog o človekovih pravicah z Alžirijo dobil vsebino na vseh teh treh področjih, in zahteva, naj Evropska služba za zunanje delovanje opredeli jasna primerjalna merila in kazalnike za spremljanje ciljev EU in ocenjevanje napredka na področju človekovih pravic, nekaznovanosti, svobode združevanja, zbiranja in izražanja, pravne države in položaja zagovornikov človekovih pravic v Alžiriji;

| 11. | poziva alžirske oblasti, podpredsednico/visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v prihodnji akcijski načrt EU-Alžirija vključijo dobro pripravljeno poglavje o človekovih pravicah, v katerem bo izražena trdna politična volja za družno pravno in dejansko zavzemanje za spodbujanje in varstvo človekovih pravic v skladu z alžirsko ustavo, mednarodnimi pogodbami o človekovih pravicah in afriškimi regionalnimi instrumenti za človekove pravice, katerih pogodbenica je Alžirija; meni, da je treba v akcijski načrt EU-Alžirija zapisati posebne cilje na področju človekovih pravic, skupaj s programom reform, ki jih mora izvesti Alžirija, neodvisni civilni družbi pa omogočiti plodovito sodelovanje pri tem; meni, da je treba opredeliti kazalnike za nepristransko in redno ocenjevanje razmer na področju človekovih pravic v Alžiriji; |
| --- | --- |

11.

poziva alžirske oblasti, podpredsednico/visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v prihodnji akcijski načrt EU-Alžirija vključijo dobro pripravljeno poglavje o človekovih pravicah, v katerem bo izražena trdna politična volja za družno pravno in dejansko zavzemanje za spodbujanje in varstvo človekovih pravic v skladu z alžirsko ustavo, mednarodnimi pogodbami o človekovih pravicah in afriškimi regionalnimi instrumenti za človekove pravice, katerih pogodbenica je Alžirija; meni, da je treba v akcijski načrt EU-Alžirija zapisati posebne cilje na področju človekovih pravic, skupaj s programom reform, ki jih mora izvesti Alžirija, neodvisni civilni družbi pa omogočiti plodovito sodelovanje pri tem; meni, da je treba opredeliti kazalnike za nepristransko in redno ocenjevanje razmer na področju človekovih pravic v Alžiriji;

| 12. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice EU, naj pozorno spremljajo vsa sojenja in pravosodne postopke proti zagovornikom človekovih pravic in delavskim aktivistom prek predstavnikov delegacij EU in veleposlaništev držav članic EU v Alžiriji ter o tem poročajo Parlamentu; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice EU, naj pozorno spremljajo vsa sojenja in pravosodne postopke proti zagovornikom človekovih pravic in delavskim aktivistom prek predstavnikov delegacij EU in veleposlaništev držav članic EU v Alžiriji ter o tem poročajo Parlamentu;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, delegaciji EU v Alžiru, alžirski vladi, generalnemu sekretarju OZN in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, delegaciji EU v Alžiru, alžirski vladi, generalnemu sekretarju OZN in Svetu OZN za človekove pravice.

---

(1)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 567.

(2)  UL C 279 E, 20.11.2003, str. 115.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0076.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0446.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 28. april 2015

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/110

---

P8_TA(2015)0096

Pregled izjave o finančnih interesih kandidata za komisarja (razlaga odstavka 1(a) Priloge XVI Poslovnika)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o postopku pregleda izjave o finančnih interesih kandidata za komisarja (razlaga odstavka 1(a) Priloge XVI Poslovnika) (2015/2047(REG))

(2016/C 346/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 9. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 9. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju člena 226 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 226 Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu odstavku 1(a) Priloge XVI Poslovnika doda sledeča razlaga:
  „Pregled izjave o finančnih interesih kandidata za komisarja s strani odbora, pristojnega za pravne zadeve, ne vključuje samo preverjanja, ali je izjava pravilno izpolnjena, temveč tudi oceno, ali je na podlagi vsebine izjave mogoče sklepati o navzkrižju interesov. Odbor, zadolžen za predstavitev, se odloči, ali bo od kandidata za komisarja zahteval nadaljnje informacije.“ |
| --- | --- |

1.

sklene, da se členu odstavku 1(a) Priloge XVI Poslovnika doda sledeča razlaga:

„Pregled izjave o finančnih interesih kandidata za komisarja s strani odbora, pristojnega za pravne zadeve, ne vključuje samo preverjanja, ali je izjava pravilno izpolnjena, temveč tudi oceno, ali je na podlagi vsebine izjave mogoče sklepati o navzkrižju interesov. Odbor, zadolžen za predstavitev, se odloči, ali bo od kandidata za komisarja zahteval nadaljnje informacije.“

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 28. april 2015

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/111

---

P8_TA(2015)0097

Mednarodna konvencija za osebje na ribiških ladjah ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o osnutku sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije postanejo pogodbenice mednarodne konvencije Mednarodne pomorske organizacije o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in stražarjenje za osebje na ribiških ladjah (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 346/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15528/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15528/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 46, členom 53(1), členom 62 ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0295/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 46, členom 53(1), členom 62 ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0295/2014),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0064/2015),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/112

---

P8_TA(2015)0098

Predlog spremembe proračuna št. 2/2015: sprememba večletnega finančnega okvira za obdobje 2014-2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 2/2015 za proračunsko leto 2015, Oddelek III – Komisija (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

(2016/C 346/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, ki je bil dokončno sprejet 17. decembra 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, ki je bil dokončno sprejet 17. decembra 2014 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) (uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) (uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2015, ki ga je Komisija sprejela 20. januarja 2015 (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2015, ki ga je Komisija sprejela 20. januarja 2015 (COM(2015)0016),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2015, ki ga je Svet sprejel 21. aprila 2015 in ga 22. aprila 2015 posredoval Evropskemu parlamentu (07660/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 2/2015, ki ga je Svet sprejel 21. aprila 2015 in ga 22. aprila 2015 posredoval Evropskemu parlamentu (07660/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2015/623 z dne 21. aprila 2015 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (5),

| — | ob upoštevanju člena 88 in 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88 in 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0138/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenja Odbora za regionalni razvoj (A8-0138/2015),

| A. | ker se predlog spremembe proračuna št. 2/2015 nanaša na predlog uredbe Sveta o spremembi uredbe o večletnem finančnem okviru (COM(2015)0015), kot je določeno v členu 19 te uredbe; |
| --- | --- |

A.

ker se predlog spremembe proračuna št. 2/2015 nanaša na predlog uredbe Sveta o spremembi uredbe o večletnem finančnem okviru (COM(2015)0015), kot je določeno v členu 19 te uredbe;

| B. | ker člen 19 uredbe o večletnem finančnem okviru omogoča revizijo tega okvira v primeru poznega sprejetja pravil ali programov v okviru deljenega upravljanja za prenos dodeljenih sredstev, ki niso porabljena v letu 2014, na naslednja leta, in sicer dodatno na ustrezne zgornje meje odhodkov; |
| --- | --- |

B.

ker člen 19 uredbe o večletnem finančnem okviru omogoča revizijo tega okvira v primeru poznega sprejetja pravil ali programov v okviru deljenega upravljanja za prenos dodeljenih sredstev, ki niso porabljena v letu 2014, na naslednja leta, in sicer dodatno na ustrezne zgornje meje odhodkov;

| C. | ker so odobritve za prevzem obveznosti za programe v okviru deljenega upravljanja v smislu člena 19 uredbe o večletnem finančnem okviru v letu 2014 zapadle v znesku 21 043 639 478 EUR v trenutnih cenah, kar ustreza tranšam programov za leto 2014, za katere v letu 2014 ni bilo mogoče prevzeti obveznosti ali pa jih prenesti v leto 2015; |
| --- | --- |

C.

ker so odobritve za prevzem obveznosti za programe v okviru deljenega upravljanja v smislu člena 19 uredbe o večletnem finančnem okviru v letu 2014 zapadle v znesku 21 043 639 478 EUR v trenutnih cenah, kar ustreza tranšam programov za leto 2014, za katere v letu 2014 ni bilo mogoče prevzeti obveznosti ali pa jih prenesti v leto 2015;

| D. | ker predlog spremembe proračuna št. 2/2015 omogoča prenos največjega deleža teh dodeljenih sredstev v proračun za leto 2015, pri čemer bodo manjši prenosi vključeni v predloga proračuna za leti 2016 in 2017; |
| --- | --- |

D.

ker predlog spremembe proračuna št. 2/2015 omogoča prenos največjega deleža teh dodeljenih sredstev v proračun za leto 2015, pri čemer bodo manjši prenosi vključeni v predloga proračuna za leti 2016 in 2017;

| E. | ker je v predlogu spremembe proračuna št. 2/2015 predlagano povečanje odobritev za prevzem obveznosti za 16 476,4 milijona EUR za leto 2015 za različne sklade v okviru deljenega upravljanja za podrazdelek 1b, razdelek 2 in razdelek 3; |
| --- | --- |

E.

ker je v predlogu spremembe proračuna št. 2/2015 predlagano povečanje odobritev za prevzem obveznosti za 16 476,4 milijona EUR za leto 2015 za različne sklade v okviru deljenega upravljanja za podrazdelek 1b, razdelek 2 in razdelek 3;

| F. | ker je v predlogu spremembe proračuna št. 2/2015 predlagano tudi povečanje v višini 2,5 milijona EUR za instrument za predpristopno pomoč (IPA II) v razdelku 4, da se bo ohranila podobna obravnava prispevkov iz razdelka 4 in podrazdelka 1b za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – programi evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

F.

ker je v predlogu spremembe proračuna št. 2/2015 predlagano tudi povečanje v višini 2,5 milijona EUR za instrument za predpristopno pomoč (IPA II) v razdelku 4, da se bo ohranila podobna obravnava prispevkov iz razdelka 4 in podrazdelka 1b za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – programi evropskega teritorialnega sodelovanja;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2015, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o tem predlogu; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 2/2015, kot ga je predložila Komisija, in s stališčem Sveta o tem predlogu;

| 2. | opominja, da je takšna revizija uredbe o večletnem finančnem okviru standarden postopek na začetku vsakega obdobja večletnega finančnega okvira in da mora biti ustrezen predlog spremembe proračuna usklajen s to revizijo; |
| --- | --- |

2.

opominja, da je takšna revizija uredbe o večletnem finančnem okviru standarden postopek na začetku vsakega obdobja večletnega finančnega okvira in da mora biti ustrezen predlog spremembe proračuna usklajen s to revizijo;

| 3. | opominja, da je za evropske državljane in gospodarstva v vseh državah članicah bistveno, da se lahko neporabljene odobritve za leto 2014 prenesejo v naslednja leta, da bi tako prispevali k ustvarjanju delovnih mest in rasti; |
| --- | --- |

3.

opominja, da je za evropske državljane in gospodarstva v vseh državah članicah bistveno, da se lahko neporabljene odobritve za leto 2014 prenesejo v naslednja leta, da bi tako prispevali k ustvarjanju delovnih mest in rasti;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da so bile neporabljene odobritve za leto 2014 v največji možni meri prenesene v proračunsko leto 2015, saj se bomo s tem izognili nepravični obravnavi nekaterih držav članic, regij in operativnih programov, pospešili izvajanje kohezijske politike in doseganje rezultatov pri njej ter pripomogli k preprečevanju kopičenja plačil ob koncu obdobja večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da so bile neporabljene odobritve za leto 2014 v največji možni meri prenesene v proračunsko leto 2015, saj se bomo s tem izognili nepravični obravnavi nekaterih držav članic, regij in operativnih programov, pospešili izvajanje kohezijske politike in doseganje rezultatov pri njej ter pripomogli k preprečevanju kopičenja plačil ob koncu obdobja večletnega finančnega okvira;

| 5. | vendar je zaskrbljen zaradi dolgoročnega učinka, ki ga bo imela ta enoletna odložitev na splošno stanje glede plačil; zato poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje in naredi vse, kar je v njeni moči, da bi se izognila kopičenju neplačanih računov, tako da predstavi ustrezne predloge za prilagoditev letnih ravni odobritev plačil, če bi bilo to potrebno, v skladu z ustreznimi določbami iz uredbe o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

5.

vendar je zaskrbljen zaradi dolgoročnega učinka, ki ga bo imela ta enoletna odložitev na splošno stanje glede plačil; zato poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje in naredi vse, kar je v njeni moči, da bi se izognila kopičenju neplačanih računov, tako da predstavi ustrezne predloge za prilagoditev letnih ravni odobritev plačil, če bi bilo to potrebno, v skladu z ustreznimi določbami iz uredbe o večletnem finančnem okviru;

| 6. | opozarja, da lahko odločitev o prenosu večine neporabljenih odobritev iz leta 2014 v leto 2015 od Komisije zahteva prilagodljiv pristop, da se bodo lahko obravnavale morebitne težave, ki bi nastale zaradi neenakomernega finančnega profila, kar bi lahko vodilo do neporabljenih obveznosti v obdobju 2014–2020; poziva Komisijo, naj v primeru, da se pojavi tak položaj, predlaga ustrezne ukrepe na podlagi podobnih preteklih izkušenj, ki so upoštevale pozno odobritev programov; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da lahko odločitev o prenosu večine neporabljenih odobritev iz leta 2014 v leto 2015 od Komisije zahteva prilagodljiv pristop, da se bodo lahko obravnavale morebitne težave, ki bi nastale zaradi neenakomernega finančnega profila, kar bi lahko vodilo do neporabljenih obveznosti v obdobju 2014–2020; poziva Komisijo, naj v primeru, da se pojavi tak položaj, predlaga ustrezne ukrepe na podlagi podobnih preteklih izkušenj, ki so upoštevale pozno odobritev programov;

| 7. | poudarja, da je treba pravočasno doseči dogovor o tem predlogu spremembe proračuna, da bi omogočili hitro sprejetje vseh programov, na katere se nanaša; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba pravočasno doseči dogovor o tem predlogu spremembe proračuna, da bi omogočili hitro sprejetje vseh programov, na katere se nanaša;

| 8. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2015; |
| --- | --- |

8.

odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2015;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 1/2015 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 1/2015 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Odboru regij ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Odboru regij ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 69, 13.3.2015.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1

(5)  UL L 103, 22.4.2015, str. 1.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/114

---

P8_TA(2015)0099

Uvedba avtomobilskega sistema eCall ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 346/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (05130/3/2015 – C8-0063/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta iz prve obravnave (05130/3/2015 – C8-0063/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0316),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0053/2015) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0053/2015)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 341, 21.11.2013, str. 47.

(2)  Sprejeta besedila z dne 26.2.2014, P7_TA(2014)0154.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/115

---

P8_TA(2015)0100

Direktiva o kakovosti goriva in direktiva o energiji iz obnovljivih virov ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 346/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10710/2/2014 – C8-0004/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10710/2/2014 – C8-0004/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. aprila 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. aprila 2013 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0595),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. aprila 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v drugi obravnavi v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. aprila 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v drugi obravnavi v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 69 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 69 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0025/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0025/2015),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 198, 10.7.2013, str. 56.

(2)  Sprejeta besedila z dne 11. septembra 2013, P7_TA(2013)0357.

---

P8_TC2-COD(2012)0288

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 28. aprila 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Direktive 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2015/1513.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/116

---

P8_TA(2015)0101

Zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 346/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05094/1/2015 – C8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05094/1/2015 – C8-0064/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. februarja 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. februarja 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. aprila 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. aprila 2014 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0761), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0761),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0130/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0130/2015),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 214, 8.7.2014, str. 40.

(2)  UL C 174, 7.6.2014, str. 43.

(3)  Sprejeta besedila z dne 16.4.2014, P7_TA(2014)0417.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta

Evropski parlament je seznanjen s stališčem Komisije o sprejetju sporazuma o spremembi Direktive 94/62/ES glede zmanjšanja potrošnje lahkih plastičnih nosilnih vrečk.

Kot je Komisija navedla v obrazložitvenem memorandumu, je prvotni cilj tega predloga „omejitev negativnega vpliva na okolje, zlasti v smislu odpadkov, spodbujanje preprečevanja odpadkov in učinkovitejše rabe virov ter hkrati omejitev negativnih socialno-ekonomskih učinkov. Natančneje, cilj predloga je zmanjšanje potrošnje plastičnih nosilnih vrečk, ki so tanjše od 50 mikronov (0,05 milimetra), v Evropski uniji.“

Evropski parlament meni, da je besedilo, o katerem sta se sporazumela sozakonodajalca, popolnoma v skladu s cilji predloga Komisije.

Komisija je v oceni učinka ugotovila, da „ima največji potencial, da doseže ambiciozne okoljske rezultate, hkrati pa lahko sproži pozitivne ekonomske učinke, omeji negativne učinke na zaposlovanje, zagotovi sprejetost v javnosti in prispeva k splošni ozaveščenosti o trajnostni potrošnji, prav možnost, ki zajema cilj za preprečevanje potrošnje po vsej EU, izrecno priporočilo o cenovnih ukrepih in možnost za države članice, da uporabijo tržne omejitve z odstopanjem od člena 18“.

Evropski parlament meni, da končno sporazumno besedilo temelji na možnosti, ki jo je Komisija v oceni učinka označila kot najprimernejšo, in da njegove določbe omogočajo državam članicam dejansko zmanjšanje potrošnje lahkih plastičnih vrečk v vsej Uniji.

Evropski parlament želi tudi spomniti, da lahko po odstavku 30 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 sozakonodajalca odločita, ali je treba pred sprejetjem večje spremembe izvesti oceno učinka.

Evropski parlament želi spomniti, da morajo institucije po členu 13(2) PEU „med seboj lojalno sodelovati“. Parlament odobrava prizadevanja Komisije za dokončanje medinstitucionalnih pogajanj. Obžaluje pa, da v svoji izjavi odpira vprašanja, ki so bila v zakonodajnem postopku že rešena.

Spomniti jo želi tudi, da je kot varuhinja ustanovnih pogodb popolnoma odgovorna za pravilno uporabo prava Unije v državah članicah.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/118

---

P8_TA(2015)0102

Emisije ogljikovega dioksida iz pomorskega prometa ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prometa, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 346/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (17086/1/2014 – C8-0072/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (17086/1/2014 – C8-0072/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0480), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0480),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0122/2015),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 67, 6.3.2014, str. 70.

(2)  Sprejeta besedila z dne 16. aprila 2014, P7_TA(2014)0424.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/119

---

P8_TA(2015)0103

Evropska statistika ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 346/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05161/2/2015 – C8-0073/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05161/2/2015 – C8-0073/2015),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj španskega poslanskega kongresa in španskega senata ter avstrijskega zveznega sveta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj španskega poslanskega kongresa in španskega senata ter avstrijskega zveznega sveta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 6. novembra 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 6. novembra 2012 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0167),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0137/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0137/2015),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 374, 4.12.2012, str. 2.

(2)  Sprejeta besedila z dne 21.11.2013, P7_TA(2013)0505.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/120

---

P8_TA(2015)0104

Večletni načrt za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter ribištvo, ki izkorišča te staleže ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 28. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (ES) št. 2187/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1098/2007 (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 346/27)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (16), katere pogodbenica je Unija, določa obveznost ohranjanja, vključno z ohranjanjem ali obnavljanjem populacij lovljenih vrst na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (16), katere pogodbenica je Unija, določa obveznost ohranjanja, vključno z ohranjanjem ali obnavljanjem populacij lovljenih vrst na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos.

| (1) | Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (16), katere pogodbenica je Unija, določa obveznost ohranjanja, vključno z ohranjanjem ali obnavljanjem populacij lovljenih vrst na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos
  v skladu z ustreznimi okoljskimi in ekonomskimi dejavniki
  . |
| --- | --- |

(1)

Konvencija Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (16), katere pogodbenica je Unija, določa obveznost ohranjanja, vključno z ohranjanjem ali obnavljanjem populacij lovljenih vrst na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos
  v skladu z ustreznimi okoljskimi in ekonomskimi dejavniki
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila skupne ribiške politike v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. Cilji skupne ribiške politike so med drugim zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva
  okoljsko
  dolgoročno trajnostne,
  da se uporablja
  previdnostni pristop
  k upravljanju ribištva in da se izvaja
  ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila skupne ribiške politike v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. Cilji skupne ribiške politike so med drugim zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva
  okoljsko
  dolgoročno trajnostne,
  da se uporablja
  previdnostni pristop
  k upravljanju ribištva in da se izvaja
  ekosistemski pristop k upravljanju ribištva.

| (4) | Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila skupne ribiške politike v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. Cilji skupne ribiške politike so med drugim zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno trajnostne
  s socialno-ekonomskega in okoljskega vidika
  ,
  hkrati pa uravnoteženo izvajati
  previdnostni pristop
  in
  ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta določa pravila skupne ribiške politike v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije. Cilji skupne ribiške politike so med drugim zagotoviti, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno trajnostne
  s socialno-ekonomskega in okoljskega vidika
  ,
  hkrati pa uravnoteženo izvajati
  previdnostni pristop
  in
  ekosistemski pristop k upravljanju ribištva.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Načrt upravljanja več vrst, ki ga izpostavlja ta uredba, zahteva bolj dosledno upoštevanje različnih ekoloških vlog in funkcij vrst, zajetih v načrt. Različne vrste v veliki meri vplivajo druga na drugo, zato ulova ni mogoče trajnostno dvigniti na najvišjo raven za vse vrste hkrati, to pa zahteva odločitve o tem, katere vrste naj bodo prednostno obravnavane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Načrt upravljanja več vrst, ki ga izpostavlja ta uredba, zahteva bolj dosledno upoštevanje različnih ekoloških vlog in funkcij vrst, zajetih v načrt. Različne vrste v veliki meri vplivajo druga na drugo, zato ulova ni mogoče trajnostno dvigniti na najvišjo raven za vse vrste hkrati, to pa zahteva odločitve o tem, katere vrste naj bodo prednostno obravnavane.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Svet in Evropski parlament bi morala upoštevati najnovejša priporočila in poročila Mednarodnega sveta za raziskovanje morja v zvezi z največjim trajnostnim ulovom, zato da bo ta uredba kar najbolj aktualna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Svet in Evropski parlament bi morala upoštevati najnovejša priporočila in poročila Mednarodnega sveta za raziskovanje morja v zvezi z največjim trajnostnim ulovom, zato da bo ta uredba kar najbolj aktualna.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | V skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1bis)

  (v nadaljevanju: Okvirna direktiva o morski strategiji) je naravna distribucija komercialnih ribjih staležev glede na velikost in starost pomemben kazalnik za doseganje dobrega ekološkega stanja morskega okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7c)

V skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1bis)

  (v nadaljevanju: Okvirna direktiva o morski strategiji) je naravna distribucija komercialnih ribjih staležev glede na velikost in starost pomemben kazalnik za doseganje dobrega ekološkega stanja morskega okolja.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Načrt za ribolov več vrst
  je treba vzpostaviti
  ob upoštevanju dinamike med staleži trske, sleda in papaline ter ob upoštevanju vrste prilova pri ribolovu teh staležev, tj. staležev morske plošče, iverke, romba in gladkega romba v Baltskem morju. Cilj tega načrta bi moral biti
  namenjen uresničevanju in ohranjanju največjih trajnostnih donosov
  za zadevne staleže. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Načrt za ribolov več vrst
  je treba vzpostaviti
  ob upoštevanju dinamike med staleži trske, sleda in papaline ter ob upoštevanju vrste prilova pri ribolovu teh staležev, tj. staležev morske plošče, iverke, romba in gladkega romba v Baltskem morju. Cilj tega načrta bi moral biti
  namenjen uresničevanju in ohranjanju največjih trajnostnih donosov
  za zadevne staleže.

| (8) | Končni cilj je vzpostaviti
  načrt za ribolov več vrst ob upoštevanju dinamike med staleži trske, sleda in papaline ter ob upoštevanju vrste prilova pri ribolovu teh staležev, tj. staležev morske plošče, iverke, romba in gladkega romba v Baltskem morju. Cilj tega načrta bi moral biti
  znova določiti, doseči in ohraniti populacije navedenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo trajnostni donos
  za zadevne staleže
  , pri tem pa kolikor je mogoče zmanjšati vpliv na druge vrste, kot so morske ptice, in na širše morsko okolje, v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  . |
| --- | --- |

(8)

Končni cilj je vzpostaviti
  načrt za ribolov več vrst ob upoštevanju dinamike med staleži trske, sleda in papaline ter ob upoštevanju vrste prilova pri ribolovu teh staležev, tj. staležev morske plošče, iverke, romba in gladkega romba v Baltskem morju. Cilj tega načrta bi moral biti
  znova določiti, doseči in ohraniti populacije navedenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo trajnostni donos
  za zadevne staleže
  , pri tem pa kolikor je mogoče zmanjšati vpliv na druge vrste, kot so morske ptice, in na širše morsko okolje, v skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 1380/2013
  .

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Izkoriščanje staležev trske in pelagičnih vrst ne bi smelo ogrožati trajnosti staležev, ki so prilov pri ribolovu teh staležev, namreč staležev morske plošče, iverke, romba in gladkega romba v Baltskem morju. Načrt bi zato moral biti usmerjen tudi v ohranjanje teh staležev prilova nad ravnmi biomase v skladu s previdnostnim pristopom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Izkoriščanje staležev trske in pelagičnih vrst ne bi smelo ogrožati trajnosti staležev, ki so prilov pri ribolovu teh staležev, namreč staležev morske plošče, iverke, romba in gladkega romba v Baltskem morju. Načrt bi zato moral biti usmerjen tudi v ohranjanje teh staležev prilova nad ravnmi biomase v skladu s previdnostnim pristopom.

| (9) | Izkoriščanje staležev trske in pelagičnih vrst ne bi smelo ogrožati trajnosti staležev, ki so prilov pri ribolovu teh staležev, namreč staležev morske plošče, iverke, romba in gladkega romba v Baltskem morju. Načrt bi zato moral biti usmerjen tudi v ohranjanje teh staležev prilova nad ravnmi biomase v skladu s previdnostnim
  in ekosistemskim
  pristopom
  k upravljanju ribištva, ki omogoča največji trajnostni donos
  . |
| --- | --- |

(9)

Izkoriščanje staležev trske in pelagičnih vrst ne bi smelo ogrožati trajnosti staležev, ki so prilov pri ribolovu teh staležev, namreč staležev morske plošče, iverke, romba in gladkega romba v Baltskem morju. Načrt bi zato moral biti usmerjen tudi v ohranjanje teh staležev prilova nad ravnmi biomase v skladu s previdnostnim
  in ekosistemskim
  pristopom
  k upravljanju ribištva, ki omogoča največji trajnostni donos
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je nadaljevati postopno odpravljanje zavržkov, ob upoštevanju najboljših znanstvenih mnenj, s preprečevanjem in zmanjševanjem naključnega ulova. Ta cilj je mogoče doseči z boljšo selektivnostjo ribolovne opreme in praks. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Cilj Uredbe (EU) št. 1380/2013 je nadaljevati postopno odpravljanje zavržkov, ob upoštevanju najboljših znanstvenih mnenj, s preprečevanjem in zmanjševanjem naključnega ulova. Ta cilj je mogoče doseči z boljšo selektivnostjo ribolovne opreme in praks.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Člen 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 zahteva, da se ribolovne možnosti dodelijo v skladu s cilji iz večletnih načrtov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Člen 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 zahteva, da se ribolovne možnosti dodelijo v skladu s cilji iz večletnih načrtov.

| (11) | Člen 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 zahteva, da se ribolovne možnosti dodelijo v skladu s cilji iz večletnih načrtov.
  Pri določanju ravni umrljivosti zaradi ribolova in biomase, ki jih je treba doseči, bi bilo treba upoštevati najnovejša znanstvena mnenja. |
| --- | --- |

(11)

Člen 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 zahteva, da se ribolovne možnosti dodelijo v skladu s cilji iz večletnih načrtov.
  Pri določanju ravni umrljivosti zaradi ribolova in biomase, ki jih je treba doseči, bi bilo treba upoštevati najnovejša znanstvena mnenja.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Te cilje bi bilo zato treba na podlagi znanstvenega mnenja določiti in izraziti v ravneh ribolovne umrljivosti (19). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Te cilje bi bilo zato treba na podlagi znanstvenega mnenja določiti in izraziti v ravneh ribolovne umrljivosti (19).

| (12) | Te cilje bi bilo zato treba na podlagi znanstvenega mnenja določiti in izraziti v ravneh ribolovne umrljivosti (19)

  , ki obnavljajo in ohranjajo populacije lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Raven izkoriščanja, ki omogoča največji trajnostni donos, bi morala biti zgornja meja izkoriščanja
  . |
| --- | --- |

(12)

Te cilje bi bilo zato treba na podlagi znanstvenega mnenja določiti in izraziti v ravneh ribolovne umrljivosti (19)

  , ki obnavljajo in ohranjajo populacije lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Raven izkoriščanja, ki omogoča največji trajnostni donos, bi morala biti zgornja meja izkoriščanja
  .

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Treba je določiti referenčne točke ohranjanja kot dodatni previdnostni ukrep v primeru, da se velikost staleža zmanjša na določeno kritično raven, ki predstavlja resno tveganje. Referenčne točke ohranjanja bi bilo treba določiti na ravneh
  najnižje
  biomase
  drstitvenega
  staleža
  , ki je v skladu s popolno sposobnostjo razmnoževanja
  . Predvideti bi bilo treba popravne ukrepe
  za primer, da se velikost
  staleža
  zmanjša pod najnižjo biomaso drstitvenega staleža
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Treba je določiti referenčne točke ohranjanja kot dodatni previdnostni ukrep v primeru, da se velikost staleža zmanjša na določeno kritično raven, ki predstavlja resno tveganje. Referenčne točke ohranjanja bi bilo treba določiti na ravneh
  najnižje
  biomase
  drstitvenega
  staleža
  , ki je v skladu s popolno sposobnostjo razmnoževanja
  . Predvideti bi bilo treba popravne ukrepe
  za primer, da se velikost
  staleža
  zmanjša pod najnižjo biomaso drstitvenega staleža
  .

| (13) | Treba je določiti referenčne točke ohranjanja kot dodatni previdnostni ukrep v primeru, da se velikost staleža zmanjša na določeno kritično raven, ki predstavlja resno tveganje. Referenčne točke ohranjanja bi bilo treba določiti na ravneh biomase
  , skladnih z največjim trajnostnim donosom (BMSY)
  staleža. Predvideti bi bilo treba popravne ukrepe
  , s katerimi bi preprečili zmanjšanje velikosti
  staleža
  pod to raven
  . |
| --- | --- |

(13)

Treba je določiti referenčne točke ohranjanja kot dodatni previdnostni ukrep v primeru, da se velikost staleža zmanjša na določeno kritično raven, ki predstavlja resno tveganje. Referenčne točke ohranjanja bi bilo treba določiti na ravneh biomase
  , skladnih z največjim trajnostnim donosom (BMSY)
  staleža. Predvideti bi bilo treba popravne ukrepe
  , s katerimi bi preprečili zmanjšanje velikosti
  staleža
  pod to raven
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Za staleže, ujete kot prilov, če ni podano znanstveno mnenje o takih ravneh najnižje biomase drstitvenega staleža, bi bilo treba sprejeti posebne ohranitvene ukrepe, kadar je
  v skladu z znanstvenim mnenjem
  stalež ogrožen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Za staleže, ujete kot prilov, če ni podano znanstveno mnenje o takih ravneh najnižje biomase drstitvenega staleža, bi bilo treba sprejeti posebne ohranitvene ukrepe, kadar je
  v skladu z znanstvenim mnenjem
  stalež ogrožen.

| (14) | Za staleže, ujete kot prilov, če ni podano znanstveno mnenje o takih ravneh najnižje biomase drstitvenega staleža, bi bilo treba sprejeti posebne ohranitvene ukrepe, kadar
  se na podlagi drugih kazalnikov oblikuje znanstveno mnenje, da
  je stalež ogrožen.
  Znanstveni podatki o ravneh biomase drstitvenega staleža za prilov bi morali biti na voljo hitro, da bi se omogočilo ustrezno ukrepanje. |
| --- | --- |

(14)

Za staleže, ujete kot prilov, če ni podano znanstveno mnenje o takih ravneh najnižje biomase drstitvenega staleža, bi bilo treba sprejeti posebne ohranitvene ukrepe, kadar
  se na podlagi drugih kazalnikov oblikuje znanstveno mnenje, da
  je stalež ogrožen.
  Znanstveni podatki o ravneh biomase drstitvenega staleža za prilov bi morali biti na voljo hitro, da bi se omogočilo ustrezno ukrepanje.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Da bi načrt upošteval obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi moral zagotoviti druge ukrepe upravljanja, kot so določeni v točkah (a) do (c) člena 15(4) navedene uredbe. Takšne ukrepe bi bilo treba določiti z delegiranimi akti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Da bi načrt upošteval obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi moral zagotoviti druge ukrepe upravljanja, kot so določeni v točkah (a) do (c) člena 15(4) navedene uredbe. Takšne ukrepe bi bilo treba določiti z delegiranimi akti.

| (16) | Da bi načrt upošteval obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi moral zagotoviti druge ukrepe upravljanja, kot so določeni v točkah (a) do (c) člena 15(4) navedene uredbe. Takšne ukrepe bi bilo treba določiti z delegiranimi akti
  po posvetovanju s svetovalnimi odbori, ki jih to zadeva
  . |
| --- | --- |

(16)

Da bi načrt upošteval obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013, bi moral zagotoviti druge ukrepe upravljanja, kot so določeni v točkah (a) do (c) člena 15(4) navedene uredbe. Takšne ukrepe bi bilo treba določiti z delegiranimi akti
  po posvetovanju s svetovalnimi odbori, ki jih to zadeva
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija bi morala pri sprejemanju delegiranih aktov zaradi skladnosti z obveznostjo iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 upoštevati mnenje svetovalnih odborov, ki jih to zadeva, ter tako predvideti druge ukrepe upravljanja, kot so določeni v točkah (a) do (c) člena 15(4) navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Komisija bi morala pri sprejemanju delegiranih aktov zaradi skladnosti z obveznostjo iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 upoštevati mnenje svetovalnih odborov, ki jih to zadeva, ter tako predvideti druge ukrepe upravljanja, kot so določeni v točkah (a) do (c) člena 15(4) navedene uredbe.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Načrt bi moral zagotoviti tudi sprejetje nekaterih spremljevalnih tehničnih ukrepov z delegiranimi akti, da se prispeva k doseganju ciljev načrta, zlasti glede zaščite nedoraslih ali drstečih se rib. Do revizije Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 (20) bi bilo treba predvideti, da lahko takšni ukrepi, kjer je to potrebno za doseganje ciljev načrta, odstopajo od nekaterih nebistvenih elementov navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Načrt bi moral zagotoviti tudi sprejetje nekaterih spremljevalnih tehničnih ukrepov z delegiranimi akti, da se prispeva k doseganju ciljev načrta, zlasti glede zaščite nedoraslih ali drstečih se rib. Do revizije Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 (20) bi bilo treba predvideti, da lahko takšni ukrepi, kjer je to potrebno za doseganje ciljev načrta, odstopajo od nekaterih nebistvenih elementov navedene uredbe.

| (17) | Načrt bi moral zagotoviti tudi sprejetje nekaterih spremljevalnih tehničnih ukrepov z delegiranimi akti
  po posvetovanju s svetovalnimi odbori, ki jih to zadeva
  , da se prispeva k doseganju ciljev načrta, zlasti glede zaščite nedoraslih ali drstečih se rib. Do revizije Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 (20) bi bilo treba predvideti, da lahko takšni ukrepi, kjer je to potrebno za doseganje ciljev načrta, odstopajo od nekaterih nebistvenih elementov navedene uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Načrt bi moral zagotoviti tudi sprejetje nekaterih spremljevalnih tehničnih ukrepov z delegiranimi akti
  po posvetovanju s svetovalnimi odbori, ki jih to zadeva
  , da se prispeva k doseganju ciljev načrta, zlasti glede zaščite nedoraslih ali drstečih se rib. Do revizije Uredbe Sveta (ES) št. 2187/2005 (20) bi bilo treba predvideti, da lahko takšni ukrepi, kjer je to potrebno za doseganje ciljev načrta, odstopajo od nekaterih nebistvenih elementov navedene uredbe.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Komisija bi morala pri sprejemanju nekaterih spremljevalnih tehničnih ukrepov za lažje doseganje ciljev načrta upoštevati mnenje svetovalnih odborov, ki jih to zadeva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Komisija bi morala pri sprejemanju nekaterih spremljevalnih tehničnih ukrepov za lažje doseganje ciljev načrta upoštevati mnenje svetovalnih odborov, ki jih to zadeva.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Da se zagotovi pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku ter prožnost in omogoči oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov z namenom dopolnitve te uredbe glede popravnih ukrepov v zvezi z morsko ploščo, iverko, rombom in gladkim rombom, izvajanja obveznosti iztovarjanja in tehničnih ukrepov. Pomembno je zlasti, da Komisija med pripravo izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno in na ustrezen način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Da se zagotovi pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku ter prožnost in omogoči oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov z namenom dopolnitve te uredbe glede popravnih ukrepov v zvezi z morsko ploščo, iverko, rombom in gladkim rombom, izvajanja obveznosti iztovarjanja in tehničnih ukrepov. Pomembno je zlasti, da Komisija med pripravo izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno in na ustrezen način.

| (18) | Da se zagotovi pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku ter prožnost in omogoči oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov z namenom dopolnitve te uredbe glede popravnih ukrepov v zvezi z morsko ploščo, iverko, rombom in gladkim rombom, izvajanja obveznosti iztovarjanja in tehničnih ukrepov. Pomembno je zlasti, da Komisija med pripravo izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov
  in strokovnih organov v državah članicah in Uniji, kamor bodo vključeni strokovnjaki Evropskega parlamenta in Sveta
  .
  Pred dokončnim oblikovanjem predloga za konkretni ukrep bi bilo treba opraviti intenzivno razpravo z deležniki.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(18)

Da se zagotovi pravočasna in sorazmerna prilagoditev tehničnemu in znanstvenemu napredku ter prožnost in omogoči oblikovanje nekaterih ukrepov, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov z namenom dopolnitve te uredbe glede popravnih ukrepov v zvezi z morsko ploščo, iverko, rombom in gladkim rombom, izvajanja obveznosti iztovarjanja in tehničnih ukrepov. Pomembno je zlasti, da Komisija med pripravo izvede ustrezna posvetovanja, tudi na ravni strokovnjakov
  in strokovnih organov v državah članicah in Uniji, kamor bodo vključeni strokovnjaki Evropskega parlamenta in Sveta
  .
  Pred dokončnim oblikovanjem predloga za konkretni ukrep bi bilo treba opraviti intenzivno razpravo z deležniki.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu hkrati, pravočasno in na ustrezen način.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Komisija bi morala pri sprejemanju delegiranih aktov za razširitev področja uporabe te uredbe v zvezi s popravnimi ukrepi za morsko ploščo, iverko, romb in gladki romb, izvajanjem obveznosti iztovarjanja in tehničnimi ukrepi upoštevati mnenje svetovalnih odborov, ki jih to zadeva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Komisija bi morala pri sprejemanju delegiranih aktov za razširitev področja uporabe te uredbe v zvezi s popravnimi ukrepi za morsko ploščo, iverko, romb in gladki romb, izvajanjem obveznosti iztovarjanja in tehničnimi ukrepi upoštevati mnenje svetovalnih odborov, ki jih to zadeva.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | Pri izvajanju načrta, sprejetega s to uredbo, bi bilo treba prednostno uporabljati načelo regionalizacije, kot je določeno v členu 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18b)

Pri izvajanju načrta, sprejetega s to uredbo, bi bilo treba prednostno uporabljati načelo regionalizacije, kot je določeno v členu 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | V skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, da sprejme delegirane akte v zvezi z nekaterimi ohranitvenimi ukrepi, določenimi v načrtu, bi morale imeti države članice, ki imajo neposreden upravljalni interes v ribištvu v Baltskem morju, možnost predložitve skupnih priporočil za takšne ukrepe, da bodo ti ukrepi dobro oblikovani ter ustrezali posebnostim Baltskega morja in ribištva na tem območju. Rok za predložitev teh priporočil bi bilo treba določiti v skladu s členom 18(1) navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

V skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, da sprejme delegirane akte v zvezi z nekaterimi ohranitvenimi ukrepi, določenimi v načrtu, bi morale imeti države članice, ki imajo neposreden upravljalni interes v ribištvu v Baltskem morju, možnost predložitve skupnih priporočil za takšne ukrepe, da bodo ti ukrepi dobro oblikovani ter ustrezali posebnostim Baltskega morja in ribištva na tem območju. Rok za predložitev teh priporočil bi bilo treba določiti v skladu s členom 18(1) navedene uredbe.

| (19) | V skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, da sprejme delegirane akte v zvezi z nekaterimi ohranitvenimi ukrepi, določenimi v načrtu, bi morale imeti države članice
  in svetovalni odbori
  , ki imajo neposreden upravljalni interes v ribištvu v Baltskem morju, možnost predložitve skupnih priporočil za takšne ukrepe, da bodo ti ukrepi dobro oblikovani ter ustrezali posebnostim Baltskega morja in ribištva na tem območju. Rok za predložitev teh priporočil bi bilo treba določiti v skladu s členom 18(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1380/2013, kadar je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, da sprejme delegirane akte v zvezi z nekaterimi ohranitvenimi ukrepi, določenimi v načrtu, bi morale imeti države članice
  in svetovalni odbori
  , ki imajo neposreden upravljalni interes v ribištvu v Baltskem morju, možnost predložitve skupnih priporočil za takšne ukrepe, da bodo ti ukrepi dobro oblikovani ter ustrezali posebnostim Baltskega morja in ribištva na tem območju. Rok za predložitev teh priporočil bi bilo treba določiti v skladu s členom 18(1) navedene uredbe.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Zaradi večje učinkovitosti in poudarka na inovacijskih vidikih načrta bi moral biti cilj skupnega priporočila in naknadnih delegiranih aktov zagotoviti vključitev pristopa od spodaj navzgor in pristopa, temelječega na rezultatih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Zaradi večje učinkovitosti in poudarka na inovacijskih vidikih načrta bi moral biti cilj skupnega priporočila in naknadnih delegiranih aktov zagotoviti vključitev pristopa od spodaj navzgor in pristopa, temelječega na rezultatih.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Komisija bi morala pri sprejemanju delegiranih aktov v zvezi z nekaterimi ukrepi ohranjanja, predvidenimi v načrtu, upoštevati mnenje svetovalnih odborov, ki jih to zadeva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Komisija bi morala pri sprejemanju delegiranih aktov v zvezi z nekaterimi ukrepi ohranjanja, predvidenimi v načrtu, upoštevati mnenje svetovalnih odborov, ki jih to zadeva.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Določiti bi bilo treba pravila, s katerimi bi zagotovili, da bi bilo mogoče v primeru začasnega prenehanja ribolova zagotoviti finančno podporo v skladu z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1bis)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Določiti bi bilo treba pravila, s katerimi bi zagotovili, da bi bilo mogoče v primeru začasnega prenehanja ribolova zagotoviti finančno podporo v skladu z Uredbo (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1bis)

  .

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Glede časovnega okvira
  se pričakuje, da
  bi bilo treba
  največji trajnostni donos za zadevne
  staleže doseči do leta 2015. Po
  tem
  letu bi
  ga
  bilo treba ohranjati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Glede časovnega okvira
  se pričakuje, da
  bi bilo treba
  največji trajnostni donos za zadevne
  staleže doseči do leta 2015. Po
  tem
  letu bi
  ga
  bilo treba ohranjati.

| (25) | Glede časovnega okvira bi bilo treba
  cilj za te
  staleže
  po možnosti
  doseči do leta 2015.
  Kasnejše doseganje ravni izkoriščanja bi moralo biti dovoljeno le, če bi njihovo doseganje do leta 2015 resno ogrozilo socialno in gospodarsko vzdržnost vključenih ribiških ladij.
  Po letu
  2015
  bi bilo treba
  te ravni doseči kar najhitreje, v vsakem primeru pa najkasneje do leta 2020. Ta cilj bi bilo treba nato
  ohranjati. |
| --- | --- |

(25)

Glede časovnega okvira bi bilo treba
  cilj za te
  staleže
  po možnosti
  doseči do leta 2015.
  Kasnejše doseganje ravni izkoriščanja bi moralo biti dovoljeno le, če bi njihovo doseganje do leta 2015 resno ogrozilo socialno in gospodarsko vzdržnost vključenih ribiških ladij.
  Po letu
  2015
  bi bilo treba
  te ravni doseči kar najhitreje, v vsakem primeru pa najkasneje do leta 2020. Ta cilj bi bilo treba nato
  ohranjati.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Ob odsotnosti ureditve ribolovnega napora je treba črtati posebna pravila o posebnem ribolovnem dovoljenju in zamenjavi plovil ali motorjev, ki se uporabljajo za Riški zaliv. Uredbo Sveta (ES) št. 2187/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Ob odsotnosti ureditve ribolovnega napora je treba črtati posebna pravila o posebnem ribolovnem dovoljenju in zamenjavi plovil ali motorjev, ki se uporabljajo za Riški zaliv. Uredbo Sveta (ES) št. 2187/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

črtano

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Načrt se uporablja
  tudi za
  morsko ploščo, iverko, romb in gladki romb
  v podrazdelkih ICES 22–32,
  ujetih
  pri ribolovu
  zadevnih
  staležev. | 2.   
  Ta uredba določa
  tudi
  ukrepe
  za
  prilov morske plošče, iverke, romba in gladkega romba
  v podrazdelkih ICES 22–32,
  ki se uporabljajo
  pri ribolovu staležev
  iz odstavka 1
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   
  Načrt se uporablja
  tudi za
  morsko ploščo, iverko, romb in gladki romb
  v podrazdelkih ICES 22–32,
  ujetih
  pri ribolovu
  zadevnih
  staležev.

2.   
  Ta uredba določa
  tudi
  ukrepe
  za
  prilov morske plošče, iverke, romba in gladkega romba
  v podrazdelkih ICES 22–32,
  ki se uporabljajo
  pri ribolovu staležev
  iz odstavka 1
  .

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 2 – točki b in c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „mrežna past“ pomeni velike, zasidrane mreže, ki so pritrjene na drogove ali ponekod plavajo
  , so na površini odprte
  in vsebujejo različne naprave za zbiranje in zadrževanje rib ter so običajno razdeljene na prekate, ki so spodaj zaprti z mrežo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

„mrežna past“ pomeni velike, zasidrane mreže, ki so pritrjene na drogove ali ponekod plavajo
  , so na površini odprte
  in vsebujejo različne naprave za zbiranje in zadrževanje rib ter so običajno razdeljene na prekate, ki so spodaj zaprti z mrežo;

| (b) | „mrežna past
  , kogol, mrežna pregrada
  “ pomeni velike, zasidrane mreže, ki so pritrjene na drogove ali ponekod plavajo in vsebujejo različne naprave za zbiranje in zadrževanje rib ter so običajno razdeljene na prekate, ki so spodaj zaprti z mrežo; |
| --- | --- |

(b)

„mrežna past
  , kogol, mrežna pregrada
  “ pomeni velike, zasidrane mreže, ki so pritrjene na drogove ali ponekod plavajo in vsebujejo različne naprave za zbiranje in zadrževanje rib ter so običajno razdeljene na prekate, ki so spodaj zaprti z mrežo;

| (c) | „vrše in košare“ pomeni
  majhne
  pasti, ki so namenjene lovu rakov ali rib v obliki kletk ali košev iz različnih materialov in se nastavijo na morsko dno posamezno ali v vrstah; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in so z vrvmi povezane z bojami, ki kažejo na njihov položaj; |
| --- | --- |

(c)

„vrše in košare“ pomeni
  majhne
  pasti, ki so namenjene lovu rakov ali rib v obliki kletk ali košev iz različnih materialov in se nastavijo na morsko dno posamezno ali v vrstah; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in so z vrvmi povezane z bojami, ki kažejo na njihov položaj;

| (c) | „vrše in košare“ pomeni pasti, ki so namenjene lovu rakov ali rib v obliki kletk ali košev iz različnih materialov in se nastavijo na morsko dno posamezno ali v vrstah; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in so z vrvmi povezane z bojami, ki kažejo na njihov položaj; |
| --- | --- |

(c)

„vrše in košare“ pomeni pasti, ki so namenjene lovu rakov ali rib v obliki kletk ali košev iz različnih materialov in se nastavijo na morsko dno posamezno ali v vrstah; imajo eno ali več odprtin ali vhodov in so z vrvmi povezane z bojami, ki kažejo na njihov položaj;

Spremembe 63, 28 in 56

Predlog uredbe

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Načrt
  prispeva k ciljem
  skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in zlasti
  k
  : | 1.   Načrt
  zagotavlja uresničitev ciljev
  skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in
  Okvirne direktive o morski strategiji št. 2008/56/ES,
  zlasti: |
| (a) | doseganju in ohranjanju največjega trajnostnega donosa za zadevne staleže
  ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Načrt
  prispeva k ciljem
  skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in zlasti
  k
  :

1.   Načrt
  zagotavlja uresničitev ciljev
  skupne ribiške politike iz člena 2 Uredbe (EU) št. 1380/2013 in
  Okvirne direktive o morski strategiji št. 2008/56/ES,
  zlasti:

(a)

doseganju in ohranjanju največjega trajnostnega donosa za zadevne staleže
  ter

| (a) | obnavljanje in ohranjanje zadevnih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos,
  ter |
| --- | --- |

(a)

obnavljanje in ohranjanje zadevnih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos,
  ter

| (b) | zagotavljanju, da se
  v skladu s previdnostnim pristopom ohranijo
  staleži morske plošče, iverke, romba in gladkega romba. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanju, da se
  v skladu s previdnostnim pristopom ohranijo
  staleži morske plošče, iverke, romba in gladkega romba.

| (b) | zagotavljanju, da se staleži morske plošče, iverke, romba in gladkega romba
  ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo najvišji trajnostni donos
  . |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanju, da se staleži morske plošče, iverke, romba in gladkega romba
  ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo najvišji trajnostni donos
  .

2.   Načrt prispeva k izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za zadevne staleže in morsko ploščo.

2.   Načrt prispeva k 
  odpravi zavržkov, in sicer ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in s preprečevanjem in zmanjšanjem naključnega ulova, ter k
  izvajanju obveznosti iztovarjanja iz člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 za zadevne staleže in morsko ploščo

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 3a |
| | Usklajenost z okoljsko zakonodajo Unije |
| | 1.
     
  V načrtu se uporablja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. |
| | 2.
     
  Da se zagotovi, da se čim bolj zmanjša negativen vpliv ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem in da se zaradi teh dejavnosti morsko okolje ne slabša, je načrt usklajen z okvirno direktivo o morski strategiji in prispeva k uresničevanju njenih ciljev, tako da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje. Njegov namen je zlasti: |
| | (a) | zagotoviti, da so pogoji, opisani v deskriptorju 3 iz Priloge I k tej direktivi, izpolnjeni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 3a

Usklajenost z okoljsko zakonodajo Unije

1.
     
  V načrtu se uporablja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva.

2.
     
  Da se zagotovi, da se čim bolj zmanjša negativen vpliv ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem in da se zaradi teh dejavnosti morsko okolje ne slabša, je načrt usklajen z okvirno direktivo o morski strategiji in prispeva k uresničevanju njenih ciljev, tako da se do leta 2020 doseže dobro okoljsko stanje. Njegov namen je zlasti:

(a)

zagotoviti, da so pogoji, opisani v deskriptorju 3 iz Priloge I k tej direktivi, izpolnjeni;

| (b) | prispevati k izpolnjevanju deskriptorjev 1, 4 in 6 iz Priloge I k tej direktivi sorazmerno z vlogo, ki jo ima ribištvo pri njihovem izpolnjevanju. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k izpolnjevanju deskriptorjev 1, 4 in 6 iz Priloge I k tej direktivi sorazmerno z vlogo, ki jo ima ribištvo pri njihovem izpolnjevanju.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ciljna ribolovna umrljivost
  se pri zadevnih staležih
  doseže do leta 2015, nato pa ohranja v naslednjih razponih: | 1.   Ciljna ribolovna umrljivost
  upošteva najnovejše znanstveno mnenje in se
  doseže do leta 2015,
  kjer je to primerno, in postopoma najpozneje do leta 2020,
  nato pa
  se
  ohranja
  za zadevne staleže. Ribolovna umrljivost za zadevne staleže se določi
  v naslednjih razponih: |
| Stalež | Ciljni razpon ribolovne umrljivosti | Stalež | Ciljni razpon ribolovne umrljivosti |
| Trska iz zahodnega Baltskega morja | 0,23 –0,29 | Trska iz zahodnega Baltskega morja | 0 do FMSY |
| Trska iz vzhodnega Baltskega morja | 0,41 –0,51 | Trska iz vzhodnega Baltskega morja | 0 do FMSY |
| Sled iz osrednjega Baltskega morja | 0,23 –0,29 | Sled iz osrednjega Baltskega morja | 0 do FMSY |
| Sled iz Riškega zaliva | 0,32 –0,39 | Sled iz Riškega zaliva | 0 do FMSY |
| Sled iz Botnijskega morja | 0,13 –0,17 | Sled iz Botnijskega morja | 0 do FMSY |
| Sled iz Botnijskega zaliva | Ni določena. | Sled iz Botnijskega zaliva | 0 do FMSY |
| Sled iz zahodnega Baltskega morja | 0,25 –0,31 | Sled iz zahodnega Baltskega morja | 0 do FMSY |
| Papalina iz Baltskega morja | 0,26 –0,32 | Papalina iz Baltskega morja | 0 do FMSY |
| | Vrednosti za FMSY (ribolovna umrljivost na ravni največjega donosa) se vzamejo iz najnovejšega zanesljivega znanstvenega mnenja, ki je na voljo, ribolovna umrljivost (F) pa naj bi se bližala vrednosti 0,8 x FMSY. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ciljna ribolovna umrljivost
  se pri zadevnih staležih
  doseže do leta 2015, nato pa ohranja v naslednjih razponih:

1.   Ciljna ribolovna umrljivost
  upošteva najnovejše znanstveno mnenje in se
  doseže do leta 2015,
  kjer je to primerno, in postopoma najpozneje do leta 2020,
  nato pa
  se
  ohranja
  za zadevne staleže. Ribolovna umrljivost za zadevne staleže se določi
  v naslednjih razponih:

Stalež

Ciljni razpon ribolovne umrljivosti

Stalež

Ciljni razpon ribolovne umrljivosti

Trska iz zahodnega Baltskega morja

0,23 –0,29

Trska iz zahodnega Baltskega morja

0 do FMSY

Trska iz vzhodnega Baltskega morja

0,41 –0,51

Trska iz vzhodnega Baltskega morja

0 do FMSY

Sled iz osrednjega Baltskega morja

0,23 –0,29

Sled iz osrednjega Baltskega morja

0 do FMSY

Sled iz Riškega zaliva

0,32 –0,39

Sled iz Riškega zaliva

0 do FMSY

Sled iz Botnijskega morja

0,13 –0,17

Sled iz Botnijskega morja

0 do FMSY

Sled iz Botnijskega zaliva

Ni določena.

Sled iz Botnijskega zaliva

0 do FMSY

Sled iz zahodnega Baltskega morja

0,25 –0,31

Sled iz zahodnega Baltskega morja

0 do FMSY

Papalina iz Baltskega morja

0,26 –0,32

Papalina iz Baltskega morja

0 do FMSY

Vrednosti za FMSY (ribolovna umrljivost na ravni največjega donosa) se vzamejo iz najnovejšega zanesljivega znanstvenega mnenja, ki je na voljo, ribolovna umrljivost (F) pa naj bi se bližala vrednosti 0,8 x FMSY.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ribolovne možnosti so določene na način, ki zagotavlja manj kot 5 % verjetnost, da bodo presežene vrednosti največjega trajnostnega donosa iz razpredelnice v odstavku 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Ribolovne možnosti so določene na način, ki zagotavlja manj kot 5 % verjetnost, da bodo presežene vrednosti največjega trajnostnega donosa iz razpredelnice v odstavku 1.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ta uredba zagotavlja začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, kot je opredeljeno v členu 33 Uredbe (EU) št. 508/2014, pri čemer se finančna podpora zagotovi na podlagi navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Ta uredba zagotavlja začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti, kot je opredeljeno v členu 33 Uredbe (EU) št. 508/2014, pri čemer se finančna podpora zagotovi na podlagi navedene uredbe.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Referenčne točke ohranjanja,
  izražene z najnižjo ravnijo biomase drstitvenega staleža, ki je
  v skladu s popolno sposobnostjo razmnoževanja, so za zadevne staleže naslednje: | 1.   Referenčne točke ohranjanja,
  ki so
  v skladu s popolno sposobnostjo razmnoževanja, so za zadevne staleže naslednje: |
| Stalež | Najnižja raven biomase drstitvenega staleža (v tonah) | Stalež | Najnižja raven biomase drstitvenega staleža (v tonah) |
| Trska iz zahodnega Baltskega morja | 36 400 | Trska iz zahodnega Baltskega morja | 36 400
  za leto 2015 in BMSY za druga leta |
| Trska iz vzhodnega Baltskega morja | 88 200 | Trska iz vzhodnega Baltskega morja | 88 200
  za leto 2015 in BMSY za druga leta |
| Sled iz osrednjega Baltskega morja | 600 000 | Sled iz osrednjega Baltskega morja | 600 000
  za leto 2015 in BMSY za druga leta |
| Sled iz Riškega zaliva | Ni določena. | Sled iz Riškega zaliva | Ni določena
  za leto 2015 in BMSY za druga leta |
| Sled iz Botnijskega morja | Ni določena. | Sled iz Botnijskega morja | Ni določena
  za leto 2015 in BMSY za druga leta |
| Sled iz Botnijskega zaliva | Ni določena. | Sled iz Botnijskega zaliva | Ni določena
  za leto 2015 in BMSY za druga leta |
| Sled iz zahodnega Baltskega morja | 110 000 | Sled iz zahodnega Baltskega morja | 110 000
  za leto 2015 in BMSY za druga leta |
| Papalina iz Baltskega morja | 570 000 | Papalina iz Baltskega morja | 570 000
  za leto 2015 in BMSY za druga leta |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Referenčne točke ohranjanja,
  izražene z najnižjo ravnijo biomase drstitvenega staleža, ki je
  v skladu s popolno sposobnostjo razmnoževanja, so za zadevne staleže naslednje:

1.   Referenčne točke ohranjanja,
  ki so
  v skladu s popolno sposobnostjo razmnoževanja, so za zadevne staleže naslednje:

Stalež

Najnižja raven biomase drstitvenega staleža (v tonah)

Stalež

Najnižja raven biomase drstitvenega staleža (v tonah)

Trska iz zahodnega Baltskega morja

36 400

Trska iz zahodnega Baltskega morja

36 400
  za leto 2015 in BMSY za druga leta

Trska iz vzhodnega Baltskega morja

88 200

Trska iz vzhodnega Baltskega morja

88 200
  za leto 2015 in BMSY za druga leta

Sled iz osrednjega Baltskega morja

600 000

Sled iz osrednjega Baltskega morja

600 000
  za leto 2015 in BMSY za druga leta

Sled iz Riškega zaliva

Ni določena.

Sled iz Riškega zaliva

Ni določena
  za leto 2015 in BMSY za druga leta

Sled iz Botnijskega morja

Ni določena.

Sled iz Botnijskega morja

Ni določena
  za leto 2015 in BMSY za druga leta

Sled iz Botnijskega zaliva

Ni določena.

Sled iz Botnijskega zaliva

Ni določena
  za leto 2015 in BMSY za druga leta

Sled iz zahodnega Baltskega morja

110 000

Sled iz zahodnega Baltskega morja

110 000
  za leto 2015 in BMSY za druga leta

Papalina iz Baltskega morja

570 000

Papalina iz Baltskega morja

570 000
  za leto 2015 in BMSY za druga leta

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če je biomasa drstitvenega staleža zadevnih staležev določeno leto nižja od najnižjih ravni biomase drstitvenega staleža iz odstavka 1, se sprejmejo ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi
  hitra
  vrnitev zadevnega staleža na
  previdnostne
  ravni. Z odstopanjem od člena 4(2) te uredbe in v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti določijo na ravneh, nižjih od tistih, ki so posledica razponov za ciljno ribolovno umrljivost iz člena 4(1). Ti popravni ukrepi lahko po potrebi vključujejo tudi zakonodajne predloge, ki jih predloži Komisija, in nujne ukrepe, ki jih Komisija sprejme na podlagi člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013. | 2.   Če je biomasa drstitvenega staleža zadevnih staležev določeno leto nižja od najnižjih ravni biomase drstitvenega staleža iz odstavka 1, se sprejmejo ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi
  čimprejšnja
  vrnitev zadevnega staleža na ravni
  nad tistimi, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY)
  . Z odstopanjem od člena 4(2) te uredbe in v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti določijo na ravneh, nižjih od tistih, ki so posledica razponov za ciljno ribolovno umrljivost iz člena 4(1)
  te uredbe
  . Ti popravni ukrepi lahko po potrebi vključujejo tudi zakonodajne predloge, ki jih predloži Komisija, in nujne ukrepe, ki jih Komisija sprejme na podlagi člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Če je biomasa drstitvenega staleža zadevnih staležev določeno leto nižja od najnižjih ravni biomase drstitvenega staleža iz odstavka 1, se sprejmejo ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi
  hitra
  vrnitev zadevnega staleža na
  previdnostne
  ravni. Z odstopanjem od člena 4(2) te uredbe in v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti določijo na ravneh, nižjih od tistih, ki so posledica razponov za ciljno ribolovno umrljivost iz člena 4(1). Ti popravni ukrepi lahko po potrebi vključujejo tudi zakonodajne predloge, ki jih predloži Komisija, in nujne ukrepe, ki jih Komisija sprejme na podlagi člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

2.   Če je biomasa drstitvenega staleža zadevnih staležev določeno leto nižja od najnižjih ravni biomase drstitvenega staleža iz odstavka 1, se sprejmejo ustrezni popravni ukrepi, da se zagotovi
  čimprejšnja
  vrnitev zadevnega staleža na ravni
  nad tistimi, ki omogočajo največji trajnostni donos (MSY)
  . Z odstopanjem od člena 4(2) te uredbe in v skladu s členom 16(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se ribolovne možnosti določijo na ravneh, nižjih od tistih, ki so posledica razponov za ciljno ribolovno umrljivost iz člena 4(1)
  te uredbe
  . Ti popravni ukrepi lahko po potrebi vključujejo tudi zakonodajne predloge, ki jih predloži Komisija, in nujne ukrepe, ki jih Komisija sprejme na podlagi člena 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kadar biomasa katerega koli staleža za določeno leto pade pod ravni iz spodnje razpredelnice, se sprejmejo ustrezni ukrepi za zaustavitev ciljnega ribolova ustreznega staleža: |
| | Stalež | Omejitev ravni biomase (v tonah) |
| | Trska iz zahodnega Baltskega morja | 26 000 |
| | Trska iz vzhodnega Baltskega morja | 63 000 |
| | Sled iz osrednjega Baltskega morja | 430 000 |
| | Sled iz Riškega zaliva | Ni določena. |
| | Sled iz Botnijskega morja | Ni določena. |
| | Sled iz Botnijskega zaliva | Ni določena. |
| | Sled iz zahodnega Baltskega morja | 90 000 |
| | Papalina iz Baltskega morja | 410 000 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Kadar biomasa katerega koli staleža za določeno leto pade pod ravni iz spodnje razpredelnice, se sprejmejo ustrezni ukrepi za zaustavitev ciljnega ribolova ustreznega staleža:

Stalež

Omejitev ravni biomase (v tonah)

Trska iz zahodnega Baltskega morja

26 000

Trska iz vzhodnega Baltskega morja

63 000

Sled iz osrednjega Baltskega morja

430 000

Sled iz Riškega zaliva

Ni določena.

Sled iz Botnijskega morja

Ni določena.

Sled iz Botnijskega zaliva

Ni določena.

Sled iz zahodnega Baltskega morja

90 000

Papalina iz Baltskega morja

410 000

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Ukrepi
  v primeru ogroženosti morske plošče, iverke, romba in gladkega romba | Tehnični ohranitveni
  ukrepi
  za morsko ploščo, iverko, romb in gladki romb |
| 1.   Če je v znanstvenem mnenju navedeno, da
  je ohranjanje
  staležev morske plošče, iverke, romba ali gladkega romba v Baltskem morju
  ogroženo
  , je Komisija v skladu s členom 15 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o posebnih ohranitvenih ukrepih za
  ogrožen stalež
  in v zvezi
  s katerim od naslednjih elementov
  : | 1.   Če je v znanstvenem mnenju navedeno, da
  so potrebni popravni ukrepi, da se zagotovi upravljanje
  staležev morske plošče, iverke, romba ali gladkega romba v Baltskem morju
  v skladu s previdnostnim pristopom
  , je Komisija v skladu s členom 15 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o posebnih ohranitvenih ukrepih za
  prilov morske plošče, iverke, romba
  in
  gladkega romba in
  v zvezi
  z naslednjimi tehničnimi ukrepi
  : |
| (
  c)
   
  (
  a) | prilagoditev ribolovne zmogljivosti in ribolovnega napora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 6

Člen 6

Ukrepi
  v primeru ogroženosti morske plošče, iverke, romba in gladkega romba

Tehnični ohranitveni
  ukrepi
  za morsko ploščo, iverko, romb in gladki romb

1.   Če je v znanstvenem mnenju navedeno, da
  je ohranjanje
  staležev morske plošče, iverke, romba ali gladkega romba v Baltskem morju
  ogroženo
  , je Komisija v skladu s členom 15 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o posebnih ohranitvenih ukrepih za
  ogrožen stalež
  in v zvezi
  s katerim od naslednjih elementov
  :

1.   Če je v znanstvenem mnenju navedeno, da
  so potrebni popravni ukrepi, da se zagotovi upravljanje
  staležev morske plošče, iverke, romba ali gladkega romba v Baltskem morju
  v skladu s previdnostnim pristopom
  , je Komisija v skladu s členom 15 pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov o posebnih ohranitvenih ukrepih za
  prilov morske plošče, iverke, romba
  in
  gladkega romba in
  v zvezi
  z naslednjimi tehničnimi ukrepi
  :

(
  c)
   
  (
  a)

prilagoditev ribolovne zmogljivosti in ribolovnega napora;

| (a) | prilagoditev ribolovne zmogljivosti in ribolovnega napora; |
| --- | --- |

(a)

prilagoditev ribolovne zmogljivosti in ribolovnega napora;

| (d)(b) | tehnični ukrepi, vključno z: |
| --- | --- |

(d)(b)

tehnični ukrepi, vključno z:

| (
  1) | lastnostmi
  ribolovnega orodja, zlasti
  velikostjo
  mrežnega očesa, debelino vrvi,
  velikostjo
  opreme; |
| --- | --- |

(
  1)

lastnostmi
  ribolovnega orodja, zlasti
  velikostjo
  mrežnega očesa, debelino vrvi,
  velikostjo
  opreme;

| (
  b) | lastnost
  ribolovnega orodja, zlasti
  velikost
  mrežnega očesa, debelino vrvi,
  velikost
  opreme; |
| --- | --- |

(
  b)

lastnost
  ribolovnega orodja, zlasti
  velikost
  mrežnega očesa, debelino vrvi,
  velikost
  opreme;

| (
  2) | uporabo
  ribolovnega orodja, zlasti
  časom
  ribolova in
  globino
  , na kateri se orodje uporablja: |
| --- | --- |

(
  2)

uporabo
  ribolovnega orodja, zlasti
  časom
  ribolova in
  globino
  , na kateri se orodje uporablja:

| (
  c) | uporaba
  ribolovnega orodja, zlasti
  čas
  ribolova in
  globina
  , na kateri se orodje uporablja: |
| --- | --- |

(
  c)

uporaba
  ribolovnega orodja, zlasti
  čas
  ribolova in
  globina
  , na kateri se orodje uporablja:

| (
  3) | prepovedjo ali omejitvijo
  ribolova na določenih območjih; |
| --- | --- |

(
  3)

prepovedjo ali omejitvijo
  ribolova na določenih območjih;

| (
  d) | prepoved ali omejitev
  ribolova na določenih območjih; |
| --- | --- |

(
  d)

prepoved ali omejitev
  ribolova na določenih območjih;

| (
  4) | prepovedjo ali omejitvijo
  ribolova v določenih časovnih obdobjih; |
| --- | --- |

(
  4)

prepovedjo ali omejitvijo
  ribolova v določenih časovnih obdobjih;

| (
  e) | prepoved ali omejitev
  ribolova v določenih časovnih obdobjih; |
| --- | --- |

(
  e)

prepoved ali omejitev
  ribolova v določenih časovnih obdobjih;

| (
  5) | najmanjšo referenčno velikostjo
  ohranjanja. |
| --- | --- |

(
  5)

najmanjšo referenčno velikostjo
  ohranjanja.

| (
  f) | najmanjša referenčna velikost
  ohranjanja; |
| --- | --- |

(
  f)

najmanjša referenčna velikost
  ohranjanja;

| (g) | druge lastnosti, povezane s selektivnostjo. |
| --- | --- |

(g)

druge lastnosti, povezane s selektivnostjo.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 so namenjeni uresničevanju cilja iz člena 3(1)
  (b)
  in temeljijo na znanstvenem mnenju.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 so namenjeni uresničevanju cilja iz
  točke (b)
  člena 3(1) in
  uskladitvi z okoljsko zakonodajo Unije, kot je določeno v členu 3a, ter
  temeljijo na
  najboljšem
  znanstvenem mnenju
  , ki je na voljo
  .

3.   Zadevne države članice lahko v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 predložijo skupna priporočila za posebne ohranitvene ukrepe iz odstavka 1.

3.   Zadevne države članice lahko v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 predložijo skupna priporočila za posebne ohranitvene ukrepe iz odstavka 1.

3a.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje z Evropskim parlamentom in ustreznim svetovalnim odborom.

3b.
     
  Komisija v posvetovanju z zadevnimi državami članicami eno leto po sprejetju delegiranih aktov iz odstavka 1 in nato vsako leto opravi analizo njihovega učinek. Če se pri analizi izkaže, da delegirani akt ne ustreza trenutnim razmeram, lahko zadevna država članica predloži skupno priporočilo v skladu s členom 18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 obveznost iztovarjanja
  za zadevne staleže in morsko ploščo
  ne velja pri ribolovu z naslednjim orodjem: mrežnimi pastmi, vršami in košarami. | Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 obveznost iztovarjanja
  za trsko
  ne velja pri ribolovu z naslednjim orodjem: mrežnimi pastmi, vršami in košarami
  , kogoli in mrežnimi pregradami
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 obveznost iztovarjanja
  za zadevne staleže in morsko ploščo
  ne velja pri ribolovu z naslednjim orodjem: mrežnimi pastmi, vršami in košarami.

Z odstopanjem od člena 15(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 obveznost iztovarjanja
  za trsko
  ne velja pri ribolovu z naslednjim orodjem: mrežnimi pastmi, vršami in košarami
  , kogoli in mrežnimi pregradami
  .

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ukrepi iz člena 1 so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 3
  in
  zlasti zaščiti nedoraslih ali drstečih se rib. | 2.   Ukrepi iz člena 1 so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 3, zlasti zaščiti nedoraslih ali drstečih se rib
  , pa tudi uskladitvi z okoljsko zakonodajo Unije, kot je določeno v členu 3a, ter zagotavljanju, da se čim bolj zmanjša negativen vpliv ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Ukrepi iz člena 1 so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 3
  in
  zlasti zaščiti nedoraslih ali drstečih se rib.

2.   Ukrepi iz člena 1 so namenjeni uresničevanju ciljev iz člena 3, zlasti zaščiti nedoraslih ali drstečih se rib
  , pa tudi uskladitvi z okoljsko zakonodajo Unije, kot je določeno v členu 3a, ter zagotavljanju, da se čim bolj zmanjša negativen vpliv ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem
  .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | o specifikacijah v zvezi s ciljnimi vrstami
  in
  najmanjšo velikostjo mrežnih očes
  iz členov 3 in 4
  Uredbe (ES) št. 2187/2005,
  ki so določeni v prilogah II in III
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

o specifikacijah v zvezi s ciljnimi vrstami
  in
  najmanjšo velikostjo mrežnih očes
  iz členov 3 in 4
  Uredbe (ES) št. 2187/2005,
  ki so določeni v prilogah II in III
  ;

| (a) | o specifikacijah v zvezi s ciljnimi vrstami, najmanjšo velikostjo mrežnih očes
  in minimalno referenčno velikostjo ohranjanja, določenih v prilogah II, III in IV
  Uredbe (ES) št. 2187/2005
  in navedenih v členih 3
  ,
  4 in 14(1) navedene uredbe
  ; |
| --- | --- |

(a)

o specifikacijah v zvezi s ciljnimi vrstami, najmanjšo velikostjo mrežnih očes
  in minimalno referenčno velikostjo ohranjanja, določenih v prilogah II, III in IV
  Uredbe (ES) št. 2187/2005
  in navedenih v členih 3
  ,
  4 in 14(1) navedene uredbe
  ;

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | o prepovedi ribolova z vlečno mrežo za Riški zaliv iz člena 22 navedene uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(f)

o prepovedi ribolova z vlečno mrežo za Riški zaliv iz člena 22 navedene uredbe.

črtano

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Poleg tega Komisija pred sprejetjem tehničnih ukrepov skuša upoštevati najnovejše znanstvene študije, vključno s študijami ICES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.
     
  Poleg tega Komisija pred sprejetjem tehničnih ukrepov skuša upoštevati najnovejše znanstvene študije, vključno s študijami ICES.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  V obdobju drstenja trske je prepovedan pelagični ribolov, pri katerem se uporablja nepremično orodje z velikostjo mrežnega očesa, ki je manjša od 110 mm ali 120 mm v primeru prevese. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4b.
     
  V obdobju drstenja trske je prepovedan pelagični ribolov, pri katerem se uporablja nepremično orodje z velikostjo mrežnega očesa, ki je manjša od 110 mm ali 120 mm v primeru prevese.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Poglavje VI a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | POGLAVJE VIa |
| | POSEBNI UKREPI |
| | Člen 9a |
| | Posebni ukrepi |
| | 1.
     
  Od 1. maja do 31. oktobra je prepovedana kakršna koli ribolovna dejavnost na območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske lege, ki se merijo v skladu s koordinatnim sistemom WGS84: |
| | (a) | Področje 1: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

POGLAVJE VIa

POSEBNI UKREPI

Člen 9a

Posebni ukrepi

1.
     
  Od 1. maja do 31. oktobra je prepovedana kakršna koli ribolovna dejavnost na območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske lege, ki se merijo v skladu s koordinatnim sistemom WGS84:

(a)

Področje 1:

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E

| | — | 55o 45′ N, 16o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 16o 30′ E

| | — | 55o 00′ N, 16o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 30′ E

| | — | 55o 00′ N, 16o 00′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 00′ E

| | — | 55o 15′ N, 16o 00′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 16o 00′ E

| | — | 55o 15′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 15o 30′ E

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E

| (b) | Področje 2: |
| --- | --- |

(b)

Področje 2:

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E

| | — | 54o 48′ N, 19o 20′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 48′ N, 19o 20′ E

| | — | 54o 45′ N, 19o 19′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 19o 19′ E

| | — | 54o 45′ N, 18o 55′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 18o 55′ E

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E

| (c) | Področje 3: |
| --- | --- |

(c)

Področje 3:

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E

| | — | 56o 13′ N, 19o 31′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 19o 31′ E

| | — | 55o 59′ N, 19o 13′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 59′ N, 19o 13′ E

| | — | 56o 03′ N, 19o 06′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 03′ N, 19o 06′ E

| | — | 56o 00′ N, 18o 51′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 00′ N, 18o 51′ E

| | — | 55o 47′ N, 18o 57′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 47′ N, 18o 57′ E

| | — | 55o 30′ N, 18o 34′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 30′ N, 18o 34′ E

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E. |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E.

2.
     
  Vsa plovila Unije s skupno dolžino osem metrov ali več, ki imajo na krovu ali uporabljajo orodje za ribolov trske v Baltskem morju v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 2187/2005, imajo posebno dovoljenje za ribolov trske v Baltskem morju.

3.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 15 v zvezi s spremembo tega člena, kjer je potrebno za uresničevanje ciljev iz člena 3 ter zlasti za zaščito nedoraslih ali drstečih se rib.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Regionalno sodelovanje | Regionalno sodelovanje |
| 1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe iz
  tega poglavja
  . | 1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe iz
  členov 6, 8 in 9 te uredbe
  . |
| 2.   Zadevne države članice lahko v skladu s členom 
  18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 skupna
  priporočila predložijo v 
  naslednjih rokih: | 2.   Zadevne države članice lahko
  po posvetovanju z regionalnimi svetovalnimi sveti predložijo morebitna skupna priporočila iz členov 6(3), 8(3) in 9(4) prvič najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato dvanajst mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta
  v skladu s členom
  14, vendar najpozneje do 1. septembra za ukrepe, ki zadevajo države članice.
  Priporočila
  lahko
  predložijo
  tudi
  v 
  primeru, da se stanje katerega od staležev, ki jih zajema načrt, nenadoma spremeni, če se priporočeni ukrepi zaradi znanstvenega mnenja zdijo potrebni ali upravičeni. |
| a) | za ukrepe iz člena 6(1) in v zvezi z določenim koledarskim letom najpozneje do 1. septembra prejšnjega leta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 10

Člen 10

Regionalno sodelovanje

Regionalno sodelovanje

1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe iz
  tega poglavja
  .

1.   Člen 18(1) do (6) Uredbe (EU) št. 1380/2013 se uporablja za ukrepe iz
  členov 6, 8 in 9 te uredbe
  .

2.   Zadevne države članice lahko v skladu s členom 
  18(1) Uredbe (EU) št. 1380/2013 skupna
  priporočila predložijo v 
  naslednjih rokih:

2.   Zadevne države članice lahko
  po posvetovanju z regionalnimi svetovalnimi sveti predložijo morebitna skupna priporočila iz členov 6(3), 8(3) in 9(4) prvič najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato dvanajst mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta
  v skladu s členom
  14, vendar najpozneje do 1. septembra za ukrepe, ki zadevajo države članice.
  Priporočila
  lahko
  predložijo
  tudi
  v 
  primeru, da se stanje katerega od staležev, ki jih zajema načrt, nenadoma spremeni, če se priporočeni ukrepi zaradi znanstvenega mnenja zdijo potrebni ali upravičeni.

a)

za ukrepe iz člena 6(1) in v zvezi z določenim koledarskim letom najpozneje do 1. septembra prejšnjega leta;

| b) | za ukrepe iz členov 8(1) in 9(1) prvič najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato šest mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta v skladu s členom 14. |
| --- | --- |

b)

za ukrepe iz členov 8(1) in 9(1) prvič najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe in nato šest mesecev po vsaki predložitvi ocene načrta v skladu s členom 14.

2a.
     
  Tudi pristojni svetovalni sveti lahko v skladu s časovnim razporedom iz odstavka 2 predložijo priporočila.

2b.
     
  Vsako odstopanje Komisije od skupnih priporočil se predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu in je lahko predmet pregleda.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Predhodno obveščanje | Predhodno obveščanje |
| 1.   Z odstopanjem od člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 obveznost predhodnega obveščanja iz navedenega člena velja za kapitane ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je osem metrov ali več, ki imajo na krovu najmanj 300 kg staleža trske dve toni pelagičnega staleža. | 1.   Z odstopanjem od člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 obveznost predhodnega obveščanja iz navedenega člena velja: |
| | (a) | pri ribiških plovilih, ki lovijo trsko,
  za kapitane ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je osem metrov ali več, ki imajo na krovu najmanj 300
  kilogramov
  staleža trske; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 12

Člen 12

Predhodno obveščanje

Predhodno obveščanje

1.   Z odstopanjem od člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 obveznost predhodnega obveščanja iz navedenega člena velja za kapitane ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je osem metrov ali več, ki imajo na krovu najmanj 300 kg staleža trske dve toni pelagičnega staleža.

1.   Z odstopanjem od člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 obveznost predhodnega obveščanja iz navedenega člena velja:

(a)

pri ribiških plovilih, ki lovijo trsko,
  za kapitane ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je osem metrov ali več, ki imajo na krovu najmanj 300
  kilogramov
  staleža trske;

| (b) | pri ribiških plovilih, ki lovijo sled in/ali papalino, za kapitane ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je osem metrov ali več in ki imajo na krovu najmanj
  dve toni pelagičnega staleža. |
| --- | --- |

(b)

pri ribiških plovilih, ki lovijo sled in/ali papalino, za kapitane ribiških plovil Unije, katerih skupna dolžina je osem metrov ali več in ki imajo na krovu najmanj
  dve toni pelagičnega staleža.

2.   Z odstopanjem od člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 je predhodno obdobje obveščanja iz navedenega člena vsaj ena ura pred predvidenim prihodom v pristanišče.

2.   Z odstopanjem od člena 17(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009 je predhodno obdobje obveščanja iz navedenega člena vsaj ena ura pred predvidenim prihodom v pristanišče.
  Pristojni organi obalnih držav članic lahko za vsak primer posebej dovolijo zgodnejši vstop v pristanišče, če so izpolnjeni pogoji za ustrezne nadzorne ukrepe.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 13 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 5 ton
  pelagičnih staležev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

5 ton
  pelagičnih staležev.

| (b) | 2 toni
  pelagičnih staležev. |
| --- | --- |

(b)

2 toni
  pelagičnih staležev.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 14 | Člen 14 |
| Ocena načrta | Ocena načrta |
| Komisija
  zagotovi, da se ocena učinkov tega
  načrta na staleže, zajete v tej uredbi, in ribolove, ki te staleže izkoriščajo,
  da se
  zlasti
  upoštevajo spremembe znanstvenega mnenja, izvede šest let po začetku veljavnosti načrta in nato vsakih nadaljnjih šest let
  . Komisija rezultate
  teh ocen
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. | Komisija
  tri leta po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let oceni učinek večletnega
  načrta na staleže, zajete v tej uredbi, in ribolove, ki te staleže izkoriščajo, zlasti
  kar zadeva napredek, dosežen pri obnavljanju in ohranjanju staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos
  . Komisija rezultate
  te ocene
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu
  ter lahko po potrebi in ob upoštevanju najnovejšega znanstvenega mnenja predlaga prilagoditve večletnega načrta in da pobudo za spremembo delegiranih aktov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 14

Člen 14

Ocena načrta

Ocena načrta

Komisija
  zagotovi, da se ocena učinkov tega
  načrta na staleže, zajete v tej uredbi, in ribolove, ki te staleže izkoriščajo,
  da se
  zlasti
  upoštevajo spremembe znanstvenega mnenja, izvede šest let po začetku veljavnosti načrta in nato vsakih nadaljnjih šest let
  . Komisija rezultate
  teh ocen
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Komisija
  tri leta po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let oceni učinek večletnega
  načrta na staleže, zajete v tej uredbi, in ribolove, ki te staleže izkoriščajo, zlasti
  kar zadeva napredek, dosežen pri obnavljanju in ohranjanju staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos
  . Komisija rezultate
  te ocene
  predloži Evropskemu parlamentu in Svetu
  ter lahko po potrebi in ob upoštevanju najnovejšega znanstvenega mnenja predlaga prilagoditve večletnega načrta in da pobudo za spremembo delegiranih aktov
  .

Sprememba 47

Predlog uredbe

Poglavje IX a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | POGLAVJE IXa |
| | PODPORA IZ EVROPSKEGA SKLADA ZA POMORSTVO IN RIBIŠTVO |
| | Člen 14a |
| | Podpora iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo |
| | Za namene točke (c) člena 33(1) Uredbe (EU) št. 508/2014 večletni načrt iz te uredbe velja za večletni načrt v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

POGLAVJE IXa

PODPORA IZ EVROPSKEGA SKLADA ZA POMORSTVO IN RIBIŠTVO

Člen 14a

Podpora iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo

Za namene točke (c) člena 33(1) Uredbe (EU) št. 508/2014 večletni načrt iz te uredbe velja za večletni načrt v skladu s členoma 9 in 10 Uredbe (EU) št. 1380/2013.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6, 8 in 9 se prenesejo na Komisijo za
  nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe
  . | 2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6, 8 in 9 se prenesejo na Komisijo za
  obdobje petih let od 1. septembra 2015. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6, 8 in 9 se prenesejo na Komisijo za
  nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe
  .

2.   Pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 6, 8 in 9 se prenesejo na Komisijo za
  obdobje petih let od 1. septembra 2015. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člena 20 in 21 Uredbe
   (ES) št. 2187/2005 se
  črtata. | Uredba
  (ES) št. 2187/2005 se
  spremeni: |
| | 1.
     
  Člen 13(3) se črta. |
| | 2.
     
  V Prilogi IV se v stolpcu „Najmanjša velikost“ besede „38 cm“ za najmanjšo dovoljeno velikost ohranjanja za trsko nadomestijo s „35 cm“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člena 20 in 21 Uredbe
   (ES) št. 2187/2005 se
  črtata.

Uredba
  (ES) št. 2187/2005 se
  spremeni:

1.
     
  Člen 13(3) se črta.

2.
     
  V Prilogi IV se v stolpcu „Najmanjša velikost“ besede „38 cm“ za najmanjšo dovoljeno velikost ohranjanja za trsko nadomestijo s „35 cm“.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0128/2015).

(16)  UL L 179, 23.6.1998, str. 3

(16)  UL L 179, 23.6.1998, str. 3.

(1bis)  
  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(19)  Tehnične storitve ICES, september 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf.

(19)  Tehnične storitve ICES, september 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf.

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98 (UL L 349, 31.12.2005, str. 1).

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 2187/2005 z dne 21. decembra 2005 o ohranjanju ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi v Baltskem morju, Beltih in Øresundu, spremembah Uredbe (ES) št. 1434/98 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 88/98 (UL L 349, 31.12.2005, str. 1).

(1bis)  
  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/142

---

P8_TA(2015)0105

Obveznost iztovarjanja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 2187/2005, (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 2347/2002 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1434/98 glede obveznosti iztovarjanja (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 346/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0889), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0889),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0465/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. aprila 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. aprila 2014 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 20. februarja 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0060/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A8-0060/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 311, 12.9.2014, str. 68.

---

P8_TC1-COD(2013)0436

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98, (ES) št. 2187/2005, (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 2347/2002 in (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1379/2013 in (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede obveznosti iztovarjanja ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1434/98

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/812.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/143

---

P8_TA(2015)0106

Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in Rusijo, da se upošteva pristop Hrvaške k EU ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 346/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11878/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11878/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (11513/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (11513/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100(2), 207, 212 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0006/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100(2), 207, 212 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0006/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) ter členov 99(2) in 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) ter členov 99(2) in 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0129/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0129/2015),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

Sreda, 29. april 2015

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/144

---

P8_TA(2015)0110

Predhodno financiranje za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu, glede povečanja zneska začetnega predhodnega financiranja, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 346/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0046), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0046),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 164 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 164 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0036/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. marca 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. marca 2015 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun o finančni združljivosti predloga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun o finančni združljivosti predloga,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. aprila 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. aprila 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| — | ob upoštevanju člena 59 ter člena 41 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 ter člena 41 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0134/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0134/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0026

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 glede dodatnega začetnega predplačila, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/779.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/145 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/145

---

P8_TA(2015)0111

Razveljavitev Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 346/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0707), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0707),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0271/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0271/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. marca 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. marca 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 50(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 50(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0026/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0026/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P8_TC1-COD(2014)0334

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/937.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/146

---

P8_TA(2015)0112

Zaščitni ukrepi, določeni v Sporazumu z Norveško ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (kodificirano besedilo) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 346/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0304), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0304),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0010/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0010/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0046/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0046/2015),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0159

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/938.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/147

---

P8_TA(2015)0113

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Albanijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 346/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0375), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0375),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0034/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0047/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0047/2015),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0191

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani (Kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/939.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/148 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/148

---

P8_TA(2015)0114

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah z Bosno in Hercegovino ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 346/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0443), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0443),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0087/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0087/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0017/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0017/2015),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0206

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in za uporabo Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/940.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/149

---

P8_TA(2015)0115

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 346/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0394),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0041/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0132/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0132/2015),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0199

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (Kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/941.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/150

---

P8_TA(2015)0116

Uporaba členov 107 in 108 PDEU za določene vrste horizontalne državne pomoči *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (kodificirano besedilo) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

(Posvetovanje – kodifikacija)

(2016/C 346/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2014)0377), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2014)0377),

| — | ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0139/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0139/2014),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0029/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0029/2014),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/151

---

P8_TA(2015)0117

Pravila za uporabo člena 108 PDEU *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Sveta o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (kodificirano besedilo) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

(Posvetovanje – kodifikacija)

(2016/C 346/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2014)0534), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2014)0534),

| — | ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0212/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0212/2014),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0047/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0047/2014),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/152

---

P8_TA(2015)0170

Skladi denarnega trga ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skladih denarnega trga (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 346/38)

Sprememba 1

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*)

k predlogu Komisije

UREDBA (EU) 2015/...

EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o skladih denarnega trga

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skladi denarnega trga (SDT) zagotavljajo kratkoročno financiranje finančnih institucij, podjetij in vlad. Skladi denarnega trga z zagotavljanjem financiranja teh subjektov prispevajo k financiranju evropskega gospodarstva.
  Ti subjekti uporabljajo svoje naložbe v sklade denarnega trga kot učinkovit način za razpršitev svojega kreditnega tveganja in izpostavljenosti ter se ne zanašajo zgolj na bančne depozite. |
| --- | --- |

(1)

Skladi denarnega trga (SDT) zagotavljajo kratkoročno financiranje finančnih institucij, podjetij in vlad. Skladi denarnega trga z zagotavljanjem financiranja teh subjektov prispevajo k financiranju evropskega gospodarstva.
  Ti subjekti uporabljajo svoje naložbe v sklade denarnega trga kot učinkovit način za razpršitev svojega kreditnega tveganja in izpostavljenosti ter se ne zanašajo zgolj na bančne depozite.

| (2) | Na strani povpraševanja so SDT instrument za kratkoročno upravljanje denarnih sredstev, ki zagotavlja visoko stopnjo likvidnosti, diverzifikacije in stabilnosti vrednosti vložene glavnice skupaj s tržnim donosom. SDT uporabljajo
  zelo različni subjekti, med drugim tudi dobrodelne organizacije, stanovanjska združenja, lokalne oblasti in večji profesionalni vlagatelji, kot so
  gospodarske družbe
  in pokojninski skladi,
  ki bi radi kratkoročno naložili presežna denarna sredstva. Zato so SDT ključna povezava med povpraševanjem in ponudbo kratkoročnih denarnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Na strani povpraševanja so SDT instrument za kratkoročno upravljanje denarnih sredstev, ki zagotavlja visoko stopnjo likvidnosti, diverzifikacije in stabilnosti vrednosti vložene glavnice skupaj s tržnim donosom. SDT uporabljajo
  zelo različni subjekti, med drugim tudi dobrodelne organizacije, stanovanjska združenja, lokalne oblasti in večji profesionalni vlagatelji, kot so
  gospodarske družbe
  in pokojninski skladi,
  ki bi radi kratkoročno naložili presežna denarna sredstva. Zato so SDT ključna povezava med povpraševanjem in ponudbo kratkoročnih denarnih sredstev.

| (3) | Dogodki med finančno krizo so poudarili več značilnosti SDT, zaradi katerih SDT postanejo ranljivi ob pojavu težav na finančnih trgih ter ki lahko zato širijo in povečujejo tveganja v finančnem sistemu. Kadar cene sredstev, v katera so vloženi SDT, začnejo padati, zlasti v izjemnih tržnih pogojih, SDT ne morejo vedno izpolniti zagotovila za takojšnji odkup in ohranitev glavnice enote ali deleža, ki ga je SDT izdal vlagateljem. Take okoliščine,
  ki lahko po navedbah Odbora za finančno stabilnost in Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) še posebej resno vplivajo na SDT s konstantno ali stabilno neto vrednostjo sredstev,
  lahko sprožijo
  znatne
  in nenadne zahteve za odkup, kar bi lahko imelo široke makroekonomske posledice. |
| --- | --- |

(3)

Dogodki med finančno krizo so poudarili več značilnosti SDT, zaradi katerih SDT postanejo ranljivi ob pojavu težav na finančnih trgih ter ki lahko zato širijo in povečujejo tveganja v finančnem sistemu. Kadar cene sredstev, v katera so vloženi SDT, začnejo padati, zlasti v izjemnih tržnih pogojih, SDT ne morejo vedno izpolniti zagotovila za takojšnji odkup in ohranitev glavnice enote ali deleža, ki ga je SDT izdal vlagateljem. Take okoliščine,
  ki lahko po navedbah Odbora za finančno stabilnost in Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) še posebej resno vplivajo na SDT s konstantno ali stabilno neto vrednostjo sredstev,
  lahko sprožijo
  znatne
  in nenadne zahteve za odkup, kar bi lahko imelo široke makroekonomske posledice.

| (4) | Velike zahteve za odkup
  lahko
  SDT silijo v prodajo dela svojih naložbenih sredstev na nazadujočem trgu, kar
  lahko
  poveča likvidnostno krizo. V teh okoliščinah imajo lahko izdajatelji na denarnem trgu resne težave s financiranjem, če se
  trgi
  komercialnih zapisov in drugih instrumentov denarnega trga
  izčrpajo
  .
  To bi lahko privedlo do razširitve
  negativnega vpliva na trg kratkoročnega financiranja
  in povzročilo
  neposredne in velike težave za financiranje finančnih institucij, podjetij in vlad in
  s tem
  gospodarstva. |
| --- | --- |

(4)

Velike zahteve za odkup
  lahko
  SDT silijo v prodajo dela svojih naložbenih sredstev na nazadujočem trgu, kar
  lahko
  poveča likvidnostno krizo. V teh okoliščinah imajo lahko izdajatelji na denarnem trgu resne težave s financiranjem, če se
  trgi
  komercialnih zapisov in drugih instrumentov denarnega trga
  izčrpajo
  .
  To bi lahko privedlo do razširitve
  negativnega vpliva na trg kratkoročnega financiranja
  in povzročilo
  neposredne in velike težave za financiranje finančnih institucij, podjetij in vlad in
  s tem
  gospodarstva.

| (5) | Upravitelji sredstev se lahko s 
  podporo
  sponzorjev odločijo za zagotavljanje diskrecijske podpore za vzdrževanje likvidnosti in stabilnosti njihovih SDT. Sponzorji morajo svoje SDT pogosto podpreti, ko izgubljajo vrednost, zaradi tveganja izgube poslovnega ugleda in strahu, da bi se lahko panika razširila na druge posle
  sponzorjev
  . Glede na velikost sklada in obseg pritiska, povezanega z odkupom, lahko podpora sponzorjev preseže njihove razpoložljive rezerve. Zato je pomembno zagotoviti okvir enotnih pravil, ki bodo preprečila propad sponzorja in tveganje razširitve na druge subjekte, ki sponzorirajo SDT. |
| --- | --- |

(5)

Upravitelji sredstev se lahko s 
  podporo
  sponzorjev odločijo za zagotavljanje diskrecijske podpore za vzdrževanje likvidnosti in stabilnosti njihovih SDT. Sponzorji morajo svoje SDT pogosto podpreti, ko izgubljajo vrednost, zaradi tveganja izgube poslovnega ugleda in strahu, da bi se lahko panika razširila na druge posle
  sponzorjev
  . Glede na velikost sklada in obseg pritiska, povezanega z odkupom, lahko podpora sponzorjev preseže njihove razpoložljive rezerve. Zato je pomembno zagotoviti okvir enotnih pravil, ki bodo preprečila propad sponzorja in tveganje razširitve na druge subjekte, ki sponzorirajo SDT.

| (6) | Za ohranitev integritete in stabilnosti notranjega trga ▌je pomembno določiti pravila v zvezi z delovanjem SDT, zlasti pravila o sestavi portfelja SDT.
  Namen tega je, da bodo SDT postali bolj odporni, kanali razširitve negativnega vpliva pa se bodo omejili.
  Enotna pravila v vsej Uniji so pomembna za zagotavljanje, da SDT lahko takoj
  izpolnijo zahteve za odkup
  vlagateljev, zlasti v izjemnih tržnih pogojih. Enotna pravila o portfelju sklada denarnega trga so pomembna tudi za zagotavljanje, da se lahko SDT srečajo s 
  znatnimi
  in nenadnimi zahtevami velike skupine vlagateljev za odkup. |
| --- | --- |

(6)

Za ohranitev integritete in stabilnosti notranjega trga ▌je pomembno določiti pravila v zvezi z delovanjem SDT, zlasti pravila o sestavi portfelja SDT.
  Namen tega je, da bodo SDT postali bolj odporni, kanali razširitve negativnega vpliva pa se bodo omejili.
  Enotna pravila v vsej Uniji so pomembna za zagotavljanje, da SDT lahko takoj
  izpolnijo zahteve za odkup
  vlagateljev, zlasti v izjemnih tržnih pogojih. Enotna pravila o portfelju sklada denarnega trga so pomembna tudi za zagotavljanje, da se lahko SDT srečajo s 
  znatnimi
  in nenadnimi zahtevami velike skupine vlagateljev za odkup.

| (7) | Enotna pravila o SDT so potrebna tudi za zagotavljanje nemotenega delovanja trga kratkoročnega financiranja finančnih institucij, podjetniških izdajateljev kratkoročnega dolga in vlad. Potrebna so tudi, da se zagotovi enako obravnavanje vlagateljev v SDT in da se prepreči, da bi bili vlagatelji, ki se za odkup odločijo pozno,
  prikrajšani
  , če pride do začasne prekinitve odkupov ali če je SDT likvidiran. |
| --- | --- |

(7)

Enotna pravila o SDT so potrebna tudi za zagotavljanje nemotenega delovanja trga kratkoročnega financiranja finančnih institucij, podjetniških izdajateljev kratkoročnega dolga in vlad. Potrebna so tudi, da se zagotovi enako obravnavanje vlagateljev v SDT in da se prepreči, da bi bili vlagatelji, ki se za odkup odločijo pozno,
  prikrajšani
  , če pride do začasne prekinitve odkupov ali če je SDT likvidiran.

| (8) | Treba je zagotoviti usklajenost pravil skrbnega in varnega poslovanja, povezanih s SDT, z vzpostavitvijo jasnih pravil, ki uvajajo neposredne obveznosti za SDT in njihove upravitelje po vsej Uniji. To bi okrepilo stabilnost SDT kot vira kratkoročnega financiranja javnega in podjetniškega sektorja v Uniji. S tem bi bilo zagotovljeno tudi, da bi SDT ostali zanesljiv instrument za potrebe upravljanja denarnih sredstev panoge Unije. |
| --- | --- |

(8)

Treba je zagotoviti usklajenost pravil skrbnega in varnega poslovanja, povezanih s SDT, z vzpostavitvijo jasnih pravil, ki uvajajo neposredne obveznosti za SDT in njihove upravitelje po vsej Uniji. To bi okrepilo stabilnost SDT kot vira kratkoročnega financiranja javnega in podjetniškega sektorja v Uniji. S tem bi bilo zagotovljeno tudi, da bi SDT ostali zanesljiv instrument za potrebe upravljanja denarnih sredstev panoge Unije.

| (9) | Smernice SDT, ki jih je Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR) sprejel za vzpostavitev minimalnih enakih pogojev za SDT v Uniji, so bile eno leto po začetku njihove veljavnosti izvedene le v 12 državah članicah, kar kaže na trdovratnost različnih nacionalnih pravil. ▌Z različnimi nacionalnimi pristopi se ne da reševati ranljivosti denarnih trgov Unije in zmanjšati tveganja razširitve negativnih vplivov, s tem pa sta ogrožena delovanje in stabilnost notranjega trga
  , kar se je pokazalo med finančno krizo.
  Ta skupna pravila o SDT bi morala torej zagotoviti visoko raven zaščite vlagateljev ter preprečiti in zmanjšati vsako morebitno tveganje razširitve negativnih vplivov, do katere bi lahko prišlo zaradi možnega bega v SDT. |
| --- | --- |

(9)

Smernice SDT, ki jih je Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR) sprejel za vzpostavitev minimalnih enakih pogojev za SDT v Uniji, so bile eno leto po začetku njihove veljavnosti izvedene le v 12 državah članicah, kar kaže na trdovratnost različnih nacionalnih pravil. ▌Z različnimi nacionalnimi pristopi se ne da reševati ranljivosti denarnih trgov Unije in zmanjšati tveganja razširitve negativnih vplivov, s tem pa sta ogrožena delovanje in stabilnost notranjega trga
  , kar se je pokazalo med finančno krizo.
  Ta skupna pravila o SDT bi morala torej zagotoviti visoko raven zaščite vlagateljev ter preprečiti in zmanjšati vsako morebitno tveganje razširitve negativnih vplivov, do katere bi lahko prišlo zaradi možnega bega v SDT.

| (10) | Če ne bi bilo uredbe, ki bi določala pravila o SDT, bi se lahko še naprej sprejemali različni ukrepi na nacionalni ravni, ki bi nadaljevali z znatnim izkrivljanjem konkurence zaradi pomembnih razlik v osnovnih standardih za zaščito naložb. Različne zahteve za sestavo portfelja, upravičena sredstva, njihovo zapadlost, likvidnost in diverzifikacijo ter zahteve za kreditno kakovost izdajateljev instrumentov denarnega trga vodijo do različnih ravni zaščite vlagateljev zaradi različnih ravni tveganja, povezanega s predlogi naložb v zvezi s skladom denarnega trga.
  Zato je ključnega pomena, da se s sprejetjem nabora enotnih pravil prepreči razširitev negativnega vpliva na trg kratkoročnega financiranja in na sponzorje SDT, kar bi ogrozilo stabilnost finančnega trga Unije. Za ublažitev sistemskega tveganja bi morali SDT s konstantno neto vrednostjo sredstev (SDT KNVS) od datuma začetka veljavnosti te uredbe v Uniji poslovati samo kot SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje ali kot SDT z majhnim nihanjem NVS (SDT MNNVS). Za vse sklice na SDT KNVS v tej uredbi naj bi se štelo, da se nanašajo na SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje in na SDT z majhnim nihanjem NVS, razen če ni drugače določeno. Obstoječi SDT CNAV bi morali imeti možnost, da se odločijo, da bodo namesto tega poslovali kot SDT z variabilno neto vrednostjo sredstev (SDT VNVS
  ). |
| --- | --- |

(10)

Če ne bi bilo uredbe, ki bi določala pravila o SDT, bi se lahko še naprej sprejemali različni ukrepi na nacionalni ravni, ki bi nadaljevali z znatnim izkrivljanjem konkurence zaradi pomembnih razlik v osnovnih standardih za zaščito naložb. Različne zahteve za sestavo portfelja, upravičena sredstva, njihovo zapadlost, likvidnost in diverzifikacijo ter zahteve za kreditno kakovost izdajateljev instrumentov denarnega trga vodijo do različnih ravni zaščite vlagateljev zaradi različnih ravni tveganja, povezanega s predlogi naložb v zvezi s skladom denarnega trga.
  Zato je ključnega pomena, da se s sprejetjem nabora enotnih pravil prepreči razširitev negativnega vpliva na trg kratkoročnega financiranja in na sponzorje SDT, kar bi ogrozilo stabilnost finančnega trga Unije. Za ublažitev sistemskega tveganja bi morali SDT s konstantno neto vrednostjo sredstev (SDT KNVS) od datuma začetka veljavnosti te uredbe v Uniji poslovati samo kot SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje ali kot SDT z majhnim nihanjem NVS (SDT MNNVS). Za vse sklice na SDT KNVS v tej uredbi naj bi se štelo, da se nanašajo na SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje in na SDT z majhnim nihanjem NVS, razen če ni drugače določeno. Obstoječi SDT CNAV bi morali imeti možnost, da se odločijo, da bodo namesto tega poslovali kot SDT z variabilno neto vrednostjo sredstev (SDT VNVS
  ).

| (11) | Nova pravila o SDT so tesno povezana z Direktivo 2009/65/ES (3) in Direktivo 2011/61/EU (4), saj tvorijo zakonodajni okvir, ki ureja ustanavljanje, upravljanje in trženje SDT v Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Nova pravila o SDT so tesno povezana z Direktivo 2009/65/ES (3) in Direktivo 2011/61/EU (4), saj tvorijo zakonodajni okvir, ki ureja ustanavljanje, upravljanje in trženje SDT v Uniji.

| (12) | V Uniji lahko kolektivni naložbeni podjemi delujejo kot kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), ki jih upravljajo upravitelji KNPVP, ali kot naložbena podjetja, ki so jim izdana dovoljenja v skladu z Direktivo 2009/65/ES, ali kot alternativni investicijski skladi (AIS), ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki jim je bilo izdano dovoljenje ali so bili registrirani v skladu z Direktivo 2011/61/EU. Nova pravila o SDT dopolnjujejo določbe iz navedenih direktiv. Zato bi morala biti nova enotna pravila o SDT uporabljena poleg pravil iz direktiv 2009/65/ES in 2011/61/EU. Obenem bi morala biti številna pravila v zvezi z naložbenimi politikami KNPVP, določenimi v poglavju VII Direktive 2009/65/ES, izključno neuporabljena, posebna pravila o produktih pa bi morala biti določena v teh novih enotnih določbah o SDT. |
| --- | --- |

(12)

V Uniji lahko kolektivni naložbeni podjemi delujejo kot kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), ki jih upravljajo upravitelji KNPVP, ali kot naložbena podjetja, ki so jim izdana dovoljenja v skladu z Direktivo 2009/65/ES, ali kot alternativni investicijski skladi (AIS), ki jih upravljajo upravitelji alternativnih investicijskih skladov (UAIS), ki jim je bilo izdano dovoljenje ali so bili registrirani v skladu z Direktivo 2011/61/EU. Nova pravila o SDT dopolnjujejo določbe iz navedenih direktiv. Zato bi morala biti nova enotna pravila o SDT uporabljena poleg pravil iz direktiv 2009/65/ES in 2011/61/EU. Obenem bi morala biti številna pravila v zvezi z naložbenimi politikami KNPVP, določenimi v poglavju VII Direktive 2009/65/ES, izključno neuporabljena, posebna pravila o produktih pa bi morala biti določena v teh novih enotnih določbah o SDT.

| (13) | Usklajena pravila bi morala biti uporabljena za kolektivne naložbene podjeme, katerih značilnosti ustrezajo SDT. Za KNPVP in AIS, ki vlagajo v kratkoročna sredstva, kot so instrumenti ali depoziti na denarnem trgu, ali sklepajo pogodbe o začasnem odkupu ali nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih z edinim namenom varovanja tveganj za druge naložbe sklada ter imajo za cilj ponujanje donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ali ohranjanje vrednosti naložbe, bi morala biti obvezna skladnost z novimi pravili o SDT. |
| --- | --- |

(13)

Usklajena pravila bi morala biti uporabljena za kolektivne naložbene podjeme, katerih značilnosti ustrezajo SDT. Za KNPVP in AIS, ki vlagajo v kratkoročna sredstva, kot so instrumenti ali depoziti na denarnem trgu, ali sklepajo pogodbe o začasnem odkupu ali nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih z edinim namenom varovanja tveganj za druge naložbe sklada ter imajo za cilj ponujanje donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ali ohranjanje vrednosti naložbe, bi morala biti obvezna skladnost z novimi pravili o SDT.

| (14) | SDT so specifični zaradi kombinacije sredstev, v katera vlagajo, in njihovih ciljev. Cilj ponujanja donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ter cilj ohranjanja vrednosti naložbe se medsebojno ne izključujeta. SDT ima lahko enega od obeh ciljev ali oba cilja hkrati. |
| --- | --- |

(14)

SDT so specifični zaradi kombinacije sredstev, v katera vlagajo, in njihovih ciljev. Cilj ponujanja donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ter cilj ohranjanja vrednosti naložbe se medsebojno ne izključujeta. SDT ima lahko enega od obeh ciljev ali oba cilja hkrati.

| (15) | Cilj ponujanja donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu bi bilo treba razumeti v širšem smislu. Pričakovani donos ni nujno popolnoma v skladu z obrestno mero EONIA, Libor, Euribor ali katero koli drugo ustrezno obrestno mero na denarnem trgu. Zaradi cilja boljšega donosa v smislu majhnega kritja v primerjavi z obrestno mero na denarnem trgu KNPVP ali AIS ne bi smela biti obravnavana zunaj obsega novih enotnih pravil. |
| --- | --- |

(15)

Cilj ponujanja donosov v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu bi bilo treba razumeti v širšem smislu. Pričakovani donos ni nujno popolnoma v skladu z obrestno mero EONIA, Libor, Euribor ali katero koli drugo ustrezno obrestno mero na denarnem trgu. Zaradi cilja boljšega donosa v smislu majhnega kritja v primerjavi z obrestno mero na denarnem trgu KNPVP ali AIS ne bi smela biti obravnavana zunaj obsega novih enotnih pravil.

| (16) | Cilj ohranjanja vrednosti naložbe ne bi smel biti obravnavan kot jamstvo kapitala, obljubljenega v skladu. Obravnavati bi ga bilo treba kot cilj, ki ga poskušata doseči KNPVP ali AIS. Zmanjšanje vrednosti naložb ne bi smelo pomeniti, da je kolektivni naložbeni podjem spremenil cilj ohranjanja vrednosti naložbe. |
| --- | --- |

(16)

Cilj ohranjanja vrednosti naložbe ne bi smel biti obravnavan kot jamstvo kapitala, obljubljenega v skladu. Obravnavati bi ga bilo treba kot cilj, ki ga poskušata doseči KNPVP ali AIS. Zmanjšanje vrednosti naložb ne bi smelo pomeniti, da je kolektivni naložbeni podjem spremenil cilj ohranjanja vrednosti naložbe.

| (17) | Pomembno je, da so KNPVP in AIS z enakimi značilnostmi kot SDT opredeljeni kot SDT ter da je njihova zmožnost trajne usklajenosti z novimi enotnimi pravili o SDT izrecno preverjena. Zato bi morali dovoljenja za SDT izdati pristojni organi. Za KNPVP kot SDT bi morala biti dovoljenja izdana kot del izdaje dovoljenj za KNPVP v skladu z usklajenimi postopki, predvidenimi v Direktivi 2009/65/ES. Ker se za AIS ne uporabljajo usklajena pravila o izdaji dovoljenj in nadzorna pravila, določena v Direktivi 2011/61/EU, je treba zagotoviti skupna osnovna pravila o izdaji dovoljenj, ki bodo podobna obstoječim usklajenim pravilom za KNPVP. Taki postopki bi morali zagotoviti, da ima AIS z dovoljenjem za delovanje kot SDT za upravitelja alternativnega naložbenega sklada (UAIS), ki mu je bilo izdano dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(17)

Pomembno je, da so KNPVP in AIS z enakimi značilnostmi kot SDT opredeljeni kot SDT ter da je njihova zmožnost trajne usklajenosti z novimi enotnimi pravili o SDT izrecno preverjena. Zato bi morali dovoljenja za SDT izdati pristojni organi. Za KNPVP kot SDT bi morala biti dovoljenja izdana kot del izdaje dovoljenj za KNPVP v skladu z usklajenimi postopki, predvidenimi v Direktivi 2009/65/ES. Ker se za AIS ne uporabljajo usklajena pravila o izdaji dovoljenj in nadzorna pravila, določena v Direktivi 2011/61/EU, je treba zagotoviti skupna osnovna pravila o izdaji dovoljenj, ki bodo podobna obstoječim usklajenim pravilom za KNPVP. Taki postopki bi morali zagotoviti, da ima AIS z dovoljenjem za delovanje kot SDT za upravitelja alternativnega naložbenega sklada (UAIS), ki mu je bilo izdano dovoljenje v skladu z Direktivo 2011/61/EU.

| (18) | Za zagotovitev, da za vse kolektivne naložbene podjeme z značilnostim SDT veljajo nova skupna pravila o SDT, je treba prepovedati uporabo poimenovanja „SDT“ ali katerega koli termina, ki namiguje, da ima kolektivni naložbeni podjem enake značilnosti kot SDT, razen če je v skladu s to uredbo. Za preprečevanje izogibanja pravilom SDT bi morali pristojni organi spremljati tržne prakse kolektivnih naložbenih podjemov, ustanovljenih ali trženih v njihovi sodni pristojnosti, in s tem preverjati, da ne uporabljajo nepravilnega poimenovanja SDT ali namigujejo, da so SDT, pri čemer niso skladni z novim zakonodajnim okvirom. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev, da za vse kolektivne naložbene podjeme z značilnostim SDT veljajo nova skupna pravila o SDT, je treba prepovedati uporabo poimenovanja „SDT“ ali katerega koli termina, ki namiguje, da ima kolektivni naložbeni podjem enake značilnosti kot SDT, razen če je v skladu s to uredbo. Za preprečevanje izogibanja pravilom SDT bi morali pristojni organi spremljati tržne prakse kolektivnih naložbenih podjemov, ustanovljenih ali trženih v njihovi sodni pristojnosti, in s tem preverjati, da ne uporabljajo nepravilnega poimenovanja SDT ali namigujejo, da so SDT, pri čemer niso skladni z novim zakonodajnim okvirom.

| (19) | Nova pravila, ki se uporabljajo za SDT, bi morala graditi na obstoječem zakonodajnem okviru, vzpostavljenem z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU ter akti, sprejetimi za njuno izvajanje. Zato bi morala biti poleg pravil o produktih, ki so določena v obstoječi zakonodaji Unije, uporabljena pravila o produktih v zvezi s SDT, razen če se izključno ne uporabljajo. Poleg tega bi se morala za SDT uporabljati pravila o upravljanju in trženju, določena v obstoječem okviru, pri čemer se upošteva, ali gre za KNPVP ali AIS. Enako bi se morala pravila o čezmejnem opravljanju storitev in pravici do ustanavljanja, določena v direktivah 2009/65/ES in Direktivi 2011/61/EU, uporabljati v skladu s čezmejnimi dejavnostmi SDT. |
| --- | --- |

(19)

Nova pravila, ki se uporabljajo za SDT, bi morala graditi na obstoječem zakonodajnem okviru, vzpostavljenem z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU ter akti, sprejetimi za njuno izvajanje. Zato bi morala biti poleg pravil o produktih, ki so določena v obstoječi zakonodaji Unije, uporabljena pravila o produktih v zvezi s SDT, razen če se izključno ne uporabljajo. Poleg tega bi se morala za SDT uporabljati pravila o upravljanju in trženju, določena v obstoječem okviru, pri čemer se upošteva, ali gre za KNPVP ali AIS. Enako bi se morala pravila o čezmejnem opravljanju storitev in pravici do ustanavljanja, določena v direktivah 2009/65/ES in Direktivi 2011/61/EU, uporabljati v skladu s čezmejnimi dejavnostmi SDT.

| (20) | Ker imajo lahko KNPVP in AIS različne pravne oblike, ki jim nujno ne podelijo pravne osebe, bi bilo treba razumeti, da se določbe, ki od SDT zahtevajo ukrepanje, kadar se SDT šteje za KNPVP ali AIS, ki ne more ukrepati sam, ker nima svoje pravne osebe, nanašajo na upravitelja SDT. |
| --- | --- |

(20)

Ker imajo lahko KNPVP in AIS različne pravne oblike, ki jim nujno ne podelijo pravne osebe, bi bilo treba razumeti, da se določbe, ki od SDT zahtevajo ukrepanje, kadar se SDT šteje za KNPVP ali AIS, ki ne more ukrepati sam, ker nima svoje pravne osebe, nanašajo na upravitelja SDT.

| (21) | Pravila o portfelju SDT bi potrebovala jasno določitev kategorij sredstev, ki bi morala biti upravičena do naložb SDT, ter pogojev njihove upravičenosti. Za zagotovitev integritete SDT je zaželena tudi prepoved sklepanja določenih finančnih transakcij SDT, ki bi ogrozile njegovo naložbeno strategijo in cilje. |
| --- | --- |

(21)

Pravila o portfelju SDT bi potrebovala jasno določitev kategorij sredstev, ki bi morala biti upravičena do naložb SDT, ter pogojev njihove upravičenosti. Za zagotovitev integritete SDT je zaželena tudi prepoved sklepanja določenih finančnih transakcij SDT, ki bi ogrozile njegovo naložbeno strategijo in cilje.

| (22) | Instrumenti denarnega trga so prenosljivi instrumenti, s katerimi se običajno trguje na denarnem trgu, na primer zakladne menice, menice, ki jih izdajo lokalne oblasti, potrdila o depozitih, komercialni zapisi,
  visokokakovostni likvidni vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem,
  bančni akcepti ali srednjeročni ali kratkoročni zapisi. Za naložbe SDT bi morali biti upravičeni le, če so skladni z omejitvami zapadlosti
  ali, v primeru visokokakovostnih likvidnih vrednostnih papirjev, zavarovanih s premoženjem, če so upravičeni kot sredstva visoke kakovosti v skladu s pravili o likvidnosti v
  delu šest Uredbe (EU) št. 575/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (5) in jih SDT obravnavajo kot instrumente visoke kreditne kakovosti. |
| --- | --- |

(22)

Instrumenti denarnega trga so prenosljivi instrumenti, s katerimi se običajno trguje na denarnem trgu, na primer zakladne menice, menice, ki jih izdajo lokalne oblasti, potrdila o depozitih, komercialni zapisi,
  visokokakovostni likvidni vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem,
  bančni akcepti ali srednjeročni ali kratkoročni zapisi. Za naložbe SDT bi morali biti upravičeni le, če so skladni z omejitvami zapadlosti
  ali, v primeru visokokakovostnih likvidnih vrednostnih papirjev, zavarovanih s premoženjem, če so upravičeni kot sredstva visoke kakovosti v skladu s pravili o likvidnosti v
  delu šest Uredbe (EU) št. 575/2013
  Evropskega parlamenta in Sveta

   (5) in jih SDT obravnavajo kot instrumente visoke kreditne kakovosti.

| (23) | Komercialni zapisi s premoženjskim kritjem (ABCP) bi se morali v primeru, če spoštujejo dodatne zahteve, obravnavati kot upravičeni instrumenti denarnega trga. Ker so bila med krizo nekatera listinjenja še posebej nestabilna, je treba za osnovna sredstva uvesti omejitve zapadlosti in merila kakovosti
  ter zagotoviti, da je sveženj izpostavljenosti dovolj dierzificiran. Vendar pa se je pokazalo, da niso nestabilne vse
  kategorije osnovnih sredstev
  , zlasti ne listinjenja, pri katerih so bila osnovna sredstva povezana s podporo obratnemu kapitalu proizvajalcev ter prodajo blaga in storitev realnega gospodarstva. Ta listinjenja so izkazala dobre rezultate in bi se morala obravnavati kot upravičeni instrumenti denarnega trga v smislu, da so upravičena kot visokokakovostna likvidna sredstva v skladu s pravili o likvidnosti v delu šest Uredbe (EU) št. 575/2013, ki so podrobneje opredeljena v delegirani uredbi Komisije (EU) št. ...

   (6)

  . To bi moralo veljati za upravičene visokokakovostne likvidne vrednostne papirje, zavarovane s premoženjem, ki zajemajo eno od podkategorij listinjenih osnovnih sredstev, kot so določene v členu 13(2)(g)(iii) in (iv) delegirane uredbe Komisije (EU) št. ..., namreč za avtomobilske kredite in zakupe za kreditojemalce ali zakupnike, ki imajo sedež v državi članici oziroma so rezidenti države članice, in komercialne kredite, zakupe in okvirne kredite za podjetja, ki imajo sedež v državi članici, za financiranje naložb v osnovna sredstva ali poslovnih dejavnosti, ki niso nakup ali razvoj poslovnih nepremičnin. Sklicevanje na določene podkategorije listinjenih osnovnih sredstev v delegirani uredbi Komisije (EU) št. ... je pomembno, da bi zagotovili enotno opredelitev upravičenih osnovnih listinjenih sredstev za namen predpisov glede likvidnosti za kreditne institucije in tudi te uredbe, kar pa je pomembno za likvidnost takih instrumentov, da bi preprečili ovire za listinjenja v realnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(23)

Komercialni zapisi s premoženjskim kritjem (ABCP) bi se morali v primeru, če spoštujejo dodatne zahteve, obravnavati kot upravičeni instrumenti denarnega trga. Ker so bila med krizo nekatera listinjenja še posebej nestabilna, je treba za osnovna sredstva uvesti omejitve zapadlosti in merila kakovosti
  ter zagotoviti, da je sveženj izpostavljenosti dovolj dierzificiran. Vendar pa se je pokazalo, da niso nestabilne vse
  kategorije osnovnih sredstev
  , zlasti ne listinjenja, pri katerih so bila osnovna sredstva povezana s podporo obratnemu kapitalu proizvajalcev ter prodajo blaga in storitev realnega gospodarstva. Ta listinjenja so izkazala dobre rezultate in bi se morala obravnavati kot upravičeni instrumenti denarnega trga v smislu, da so upravičena kot visokokakovostna likvidna sredstva v skladu s pravili o likvidnosti v delu šest Uredbe (EU) št. 575/2013, ki so podrobneje opredeljena v delegirani uredbi Komisije (EU) št. ...

   (6)

  . To bi moralo veljati za upravičene visokokakovostne likvidne vrednostne papirje, zavarovane s premoženjem, ki zajemajo eno od podkategorij listinjenih osnovnih sredstev, kot so določene v členu 13(2)(g)(iii) in (iv) delegirane uredbe Komisije (EU) št. ..., namreč za avtomobilske kredite in zakupe za kreditojemalce ali zakupnike, ki imajo sedež v državi članici oziroma so rezidenti države članice, in komercialne kredite, zakupe in okvirne kredite za podjetja, ki imajo sedež v državi članici, za financiranje naložb v osnovna sredstva ali poslovnih dejavnosti, ki niso nakup ali razvoj poslovnih nepremičnin. Sklicevanje na določene podkategorije listinjenih osnovnih sredstev v delegirani uredbi Komisije (EU) št. ... je pomembno, da bi zagotovili enotno opredelitev upravičenih osnovnih listinjenih sredstev za namen predpisov glede likvidnosti za kreditne institucije in tudi te uredbe, kar pa je pomembno za likvidnost takih instrumentov, da bi preprečili ovire za listinjenja v realnem gospodarstvu.

| (23a) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi z določanjem meril za opredelitev enostavnih, preglednih in standardiziranih listinjenj. Komisija bi morala pri tem zagotoviti skladnost z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 460 Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 135(2) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) ter upoštevati posebne značilnosti listinjenj z zapadlostjo ob izdaji manj kot 397 dni. Na Komisijo bi bilo treba prenesti tudi pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z določanjem meril za opredelitev dolžniških instrumentov visoke kreditne kakovosti in likvidnih komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem. Komisija bi morala zagotoviti skladnost z delom ustreznih delovnih področij Evropskega bančnega organa (EBA) in to delo podpreti. |
| --- | --- |

(23a)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte v zvezi z določanjem meril za opredelitev enostavnih, preglednih in standardiziranih listinjenj. Komisija bi morala pri tem zagotoviti skladnost z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 460 Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 135(2) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) ter upoštevati posebne značilnosti listinjenj z zapadlostjo ob izdaji manj kot 397 dni. Na Komisijo bi bilo treba prenesti tudi pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z določanjem meril za opredelitev dolžniških instrumentov visoke kreditne kakovosti in likvidnih komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem. Komisija bi morala zagotoviti skladnost z delom ustreznih delovnih področij Evropskega bančnega organa (EBA) in to delo podpreti.

| (24) | SDT bi moralo biti dovoljeno vlagati v depozite, dokler bi bil zmožen kadar koli umakniti denar. Učinkovita možnost umika bi bila oslabljena, če bi bile kazni za zgodnji umik tako visoke, da bi presegle obračunane obresti pred umikom. Zato bi SDT morali skrbeti, da ne sklepajo depozitov pri kreditnih institucijah, ki zahtevajo nadpovprečne kazni, ali da ne sklepajo predolgih vlog, ki povzročijo previsoke kazni. |
| --- | --- |

(24)

SDT bi moralo biti dovoljeno vlagati v depozite, dokler bi bil zmožen kadar koli umakniti denar. Učinkovita možnost umika bi bila oslabljena, če bi bile kazni za zgodnji umik tako visoke, da bi presegle obračunane obresti pred umikom. Zato bi SDT morali skrbeti, da ne sklepajo depozitov pri kreditnih institucijah, ki zahtevajo nadpovprečne kazni, ali da ne sklepajo predolgih vlog, ki povzročijo previsoke kazni.

| (25) | Izvedeni finančni instrumenti, upravičeni do naložb SDT, bi se morali uporabljati le za varovanje obrestne mere in valutnega tveganja ter bi morali imeti kot osnovni instrument obrestne mere, menjalne valute ali indekse, ki predstavljajo te kategorije. Kakršna koli uporaba izvedenih finančnih instrumentov z drugačnim namenom ali za druga osnovna sredstva bi morala biti prepovedana. Izvedeni finančni instrumenti bi morali biti uporabljeni le kot dopolnilo strategije sklada, ne pa kot glavni instrument za doseganje ciljev sklada. Če bi SDT vlagal v sredstva, označena z valuto, ki ni enaka valuti sklada, se pričakuje, da bi upravitelj SDT zavaroval celotno izpostavljenost valutnemu tveganju, vključno prek izvedenih finančnih instrumentov.
  SDT bi morali imeti pravico vlagati v izvedene finančne instrumente, če se s temi instrumenti trguje na reguliranem trgu iz člena 50(1)(a), (b) ali (c) Direktive 2009/65/ES ali na prostem trgu (OTC) ali na organiziranih mestih iz Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(25)

Izvedeni finančni instrumenti, upravičeni do naložb SDT, bi se morali uporabljati le za varovanje obrestne mere in valutnega tveganja ter bi morali imeti kot osnovni instrument obrestne mere, menjalne valute ali indekse, ki predstavljajo te kategorije. Kakršna koli uporaba izvedenih finančnih instrumentov z drugačnim namenom ali za druga osnovna sredstva bi morala biti prepovedana. Izvedeni finančni instrumenti bi morali biti uporabljeni le kot dopolnilo strategije sklada, ne pa kot glavni instrument za doseganje ciljev sklada. Če bi SDT vlagal v sredstva, označena z valuto, ki ni enaka valuti sklada, se pričakuje, da bi upravitelj SDT zavaroval celotno izpostavljenost valutnemu tveganju, vključno prek izvedenih finančnih instrumentov.
  SDT bi morali imeti pravico vlagati v izvedene finančne instrumente, če se s temi instrumenti trguje na reguliranem trgu iz člena 50(1)(a), (b) ali (c) Direktive 2009/65/ES ali na prostem trgu (OTC) ali na organiziranih mestih iz Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov.

| (26) | Pogodbe o začasnem odkupu bi bile lahko v SDT uporabljene kot sredstvo za investiranje presežka denarnih sredstev v zelo kratkoročnem okviru, pri čemer mora biti pozicija popolnoma zavarovana s premoženjem. Za zaščito interesov vlagateljev je treba zagotoviti, da je zavarovanje s premoženjem, ki je zagotovljeno v okviru pogodb o začasnem odkupu, visoke kakovosti. SDT ne bi smeli uporabljati nobene druge učinkovite tehnike upravljanja portfelja, vključno s posojanjem in izposojo vrednostnih papirjev, saj obstaja velika možnost, da bi vplivale na doseganje naložbenih ciljev SDT. |
| --- | --- |

(26)

Pogodbe o začasnem odkupu bi bile lahko v SDT uporabljene kot sredstvo za investiranje presežka denarnih sredstev v zelo kratkoročnem okviru, pri čemer mora biti pozicija popolnoma zavarovana s premoženjem. Za zaščito interesov vlagateljev je treba zagotoviti, da je zavarovanje s premoženjem, ki je zagotovljeno v okviru pogodb o začasnem odkupu, visoke kakovosti. SDT ne bi smeli uporabljati nobene druge učinkovite tehnike upravljanja portfelja, vključno s posojanjem in izposojo vrednostnih papirjev, saj obstaja velika možnost, da bi vplivale na doseganje naložbenih ciljev SDT.

| (27) | Da bi se omejilo prevzemanje tveganja SDT, je treba zmanjšati tveganje nasprotne strani tako, da se za portfelj SDT predvidi uporaba jasnih zahtev o diverzifikaciji. V tem smislu morajo biti pogodbe o začasnem odkupu tudi v celoti zavarovane s premoženjem, za omejevanje operativnega tveganja pa ena nasprotna stran pogodbe o začasni prodaji ne sme predstavljati več kot 20 % sredstev SDT. Za vse izvedene finančne instrumente OTC bi se morala uporabljati Uredba (EU) št. 648/2012 (7). |
| --- | --- |

(27)

Da bi se omejilo prevzemanje tveganja SDT, je treba zmanjšati tveganje nasprotne strani tako, da se za portfelj SDT predvidi uporaba jasnih zahtev o diverzifikaciji. V tem smislu morajo biti pogodbe o začasnem odkupu tudi v celoti zavarovane s premoženjem, za omejevanje operativnega tveganja pa ena nasprotna stran pogodbe o začasni prodaji ne sme predstavljati več kot 20 % sredstev SDT. Za vse izvedene finančne instrumente OTC bi se morala uporabljati Uredba (EU) št. 648/2012 (7).

| (28) | Zaradi skrbnega in varnega poslovanja ter izogibanja znatnemu vplivanju SDT na upravljanje posameznega izdajatelja se je treba izogibati presežni koncentraciji investiranja SDT v naložbe, ki jih izda isti izdajatelj. |
| --- | --- |

(28)

Zaradi skrbnega in varnega poslovanja ter izogibanja znatnemu vplivanju SDT na upravljanje posameznega izdajatelja se je treba izogibati presežni koncentraciji investiranja SDT v naložbe, ki jih izda isti izdajatelj.

| (29) | SDT bi moral biti odgovoren za vlaganje v visokokakovostna upravičena sredstva. Zato bi moral SDT imeti preudaren in strog postopek
  bonitetnega
  ocenjevanja za določanje kreditne kakovosti instrumentov denarnega trga, v katera namerava vlagati. V skladu z zakonodajo Unije, ki omejuje prekomerno odvisnost od bonitetnih ocen, je pomembno, da se SDT izogibajo
  prekomerni
  odvisnosti od bonitetnih ocen, ki jih po oceni kakovosti upravičenih sredstev izdajo bonitetne agencije. ▌ |
| --- | --- |

(29)

SDT bi moral biti odgovoren za vlaganje v visokokakovostna upravičena sredstva. Zato bi moral SDT imeti preudaren in strog postopek
  bonitetnega
  ocenjevanja za določanje kreditne kakovosti instrumentov denarnega trga, v katera namerava vlagati. V skladu z zakonodajo Unije, ki omejuje prekomerno odvisnost od bonitetnih ocen, je pomembno, da se SDT izogibajo
  prekomerni
  odvisnosti od bonitetnih ocen, ki jih po oceni kakovosti upravičenih sredstev izdajo bonitetne agencije. ▌

| (29a) | Glede na delo, ki so ga opravili mednarodni organi, kot sta IOSCO in Odbor za finančno stabilnost, ter evropsko zakonodajo, na primer Uredbo (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (8)

  in Direktivo 2013/14/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  , v zvezi z zmanjševanjem pretiranega zanašanja vlagateljev na bonitetne ocene, ni primerno izrecno izvzeti nobenega produkta, vključno s SDT, iz naročanja ali financiranja zunanjih bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(29a)

Glede na delo, ki so ga opravili mednarodni organi, kot sta IOSCO in Odbor za finančno stabilnost, ter evropsko zakonodajo, na primer Uredbo (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (8)

  in Direktivo 2013/14/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  , v zvezi z zmanjševanjem pretiranega zanašanja vlagateljev na bonitetne ocene, ni primerno izrecno izvzeti nobenega produkta, vključno s SDT, iz naročanja ali financiranja zunanjih bonitetnih ocen.

| (30) | Da upravitelji SDT ne bi uporabljali različnih ocenjevalnih meril za vrednotenje kreditne
  kakovosti
  instrumentov denarnega trga ter pripisovali različnih značilnosti tveganja istemu instrumentu, je bistveno, da upravitelji
  vzpostavijo postopek notranjega ocenjevanja, ki temelji na preudarnih, sistematičnih in ustaljenih metodologijah razvrščanja.
  Primeri meril ▌ocenjevanja so kvantitativni ukrepi izdajatelja instrumenta, kot so finančna razmerja, dinamike bilance stanja, smernice donosnosti, ki so vrednotene in primerjane s smernicami donosnosti panožnih strokovnjakov in skupin, kvalitativni ukrepi izdajatelja instrumenta, kot sta učinkovitost upravljanja in podjetniška strategija, ki sta analizirani z namenom določitve, da celostna strategija izdajatelja ne ovira njegove prihodnje kreditne kakovosti. Najvišje notranje ▌ocene bi morale izražati dejstvo, da je kreditna sposobnost izdajatelja instrumentov ves čas na najvišjih možnih ravneh. |
| --- | --- |

(30)

Da upravitelji SDT ne bi uporabljali različnih ocenjevalnih meril za vrednotenje kreditne
  kakovosti
  instrumentov denarnega trga ter pripisovali različnih značilnosti tveganja istemu instrumentu, je bistveno, da upravitelji
  vzpostavijo postopek notranjega ocenjevanja, ki temelji na preudarnih, sistematičnih in ustaljenih metodologijah razvrščanja.
  Primeri meril ▌ocenjevanja so kvantitativni ukrepi izdajatelja instrumenta, kot so finančna razmerja, dinamike bilance stanja, smernice donosnosti, ki so vrednotene in primerjane s smernicami donosnosti panožnih strokovnjakov in skupin, kvalitativni ukrepi izdajatelja instrumenta, kot sta učinkovitost upravljanja in podjetniška strategija, ki sta analizirani z namenom določitve, da celostna strategija izdajatelja ne ovira njegove prihodnje kreditne kakovosti. Najvišje notranje ▌ocene bi morale izražati dejstvo, da je kreditna sposobnost izdajatelja instrumentov ves čas na najvišjih možnih ravneh.

| (31) | Za razvoj preglednega in doslednega ▌postopka bonitetnega ocenjevanja bi moral upravitelj dokumentirati postopke, uporabljene pri
  bonitetnem
  ocenjevanju. To bi zagotovilo, da postopek sledi jasno določenim pravilom, ki se jih lahko spremlja, in da se uporabljene metodologije na zahtevo sporočijo zainteresiranim stranem
  ter pristojnemu nacionalnemu organu. |
| --- | --- |

(31)

Za razvoj preglednega in doslednega ▌postopka bonitetnega ocenjevanja bi moral upravitelj dokumentirati postopke, uporabljene pri
  bonitetnem
  ocenjevanju. To bi zagotovilo, da postopek sledi jasno določenim pravilom, ki se jih lahko spremlja, in da se uporabljene metodologije na zahtevo sporočijo zainteresiranim stranem
  ter pristojnemu nacionalnemu organu.

| (32) | Za zmanjšanje tveganja portfelja SDT je treba določiti omejitve zapadlosti, ki predpisujejo največjo dovoljeno tehtano povprečno zapadlost in tehtano povprečno trajanje. |
| --- | --- |

(32)

Za zmanjšanje tveganja portfelja SDT je treba določiti omejitve zapadlosti, ki predpisujejo največjo dovoljeno tehtano povprečno zapadlost in tehtano povprečno trajanje.

| (33) | Tehtana povprečna zapadlost se uporablja za merjenje občutljivosti SDT na spreminjanje obrestnih mer na denarnem trgu. Pri določanju tehtane povprečne zapadlosti bi morali upravitelji upoštevati vpliv izvedenih finančnih instrumentov, depozitov ter pogodb o začasnem odkupu ter prikazati njihov učinek na tveganje obrestne mere SDT. Kadar SDT sklene zamenjavo za pridobitev izpostavljenosti instrumentu s fiksno obrestno mero namesto spremenljivi obrestni meri, bi se to moralo upoštevati pri določanju tehtane povprečne zapadlosti. |
| --- | --- |

(33)

Tehtana povprečna zapadlost se uporablja za merjenje občutljivosti SDT na spreminjanje obrestnih mer na denarnem trgu. Pri določanju tehtane povprečne zapadlosti bi morali upravitelji upoštevati vpliv izvedenih finančnih instrumentov, depozitov ter pogodb o začasnem odkupu ter prikazati njihov učinek na tveganje obrestne mere SDT. Kadar SDT sklene zamenjavo za pridobitev izpostavljenosti instrumentu s fiksno obrestno mero namesto spremenljivi obrestni meri, bi se to moralo upoštevati pri določanju tehtane povprečne zapadlosti.

| (34) | Tehtano povprečno trajanje se uporablja za merjenje kreditnega tveganja, kajti dlje kot je odloženo vračilo glavnice, večje je kreditno tveganje. Tehtano povprečno trajanje se uporablja tudi za omejevanje likvidnostnega tveganja. V nasprotju z izračunom tehtane povprečne zapadlosti pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja za vrednostne papirje s spremenljivo obrestno mero in strukturirane finančne instrumente ni mogoče uporabiti datumov sprememb obrestne mere, temveč se uporablja samo končna zapadlost, določena za finančni instrument. Zapadlost, ki se uporablja za izračun tehtanega povprečnega trajanja, je preostala zapadlost do zakonskega odkupa, ker je to edini datum, pri katerem je lahko družba za upravljanje prepričana, da bo instrument povrnjen. Značilnosti instrumenta, kot je možnost odkupa na določene datume, t. i. prodajne opcije, se ne smejo upoštevati pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja. |
| --- | --- |

(34)

Tehtano povprečno trajanje se uporablja za merjenje kreditnega tveganja, kajti dlje kot je odloženo vračilo glavnice, večje je kreditno tveganje. Tehtano povprečno trajanje se uporablja tudi za omejevanje likvidnostnega tveganja. V nasprotju z izračunom tehtane povprečne zapadlosti pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja za vrednostne papirje s spremenljivo obrestno mero in strukturirane finančne instrumente ni mogoče uporabiti datumov sprememb obrestne mere, temveč se uporablja samo končna zapadlost, določena za finančni instrument. Zapadlost, ki se uporablja za izračun tehtanega povprečnega trajanja, je preostala zapadlost do zakonskega odkupa, ker je to edini datum, pri katerem je lahko družba za upravljanje prepričana, da bo instrument povrnjen. Značilnosti instrumenta, kot je možnost odkupa na določene datume, t. i. prodajne opcije, se ne smejo upoštevati pri izračunu tehtanega povprečnega trajanja.

| (35) | Za okrepitev sposobnosti SDT za soočanje z odkupi in za preprečevanje likvidacije sredstev SDT po močno znižanih cenah bi morali imeti SDT trajni najnižji znesek likvidnih sredstev, ki zapadejo dnevno ali tedensko. Za izračun deleža dnevno in tedensko zapadlih sredstev bi se moral uporabljati datum rednega odkupa. Upošteva se lahko možnost upravitelja, da prekine pogodbo s kratkim odpovednim rokom. Na primer, če je pogodbo o začasnem odkupu mogoče prekiniti z enodnevnim vnaprejšnjim obvestilom, bi se morala šteti za dnevno zapadlo sredstvo. Če ima upravitelj možnost dviga gotovine z depozitnega računa z enodnevnim vnaprejšnjim obvestilom, se lahko to šteje za dnevno zapadlo sredstvo.
  Državni vrednostni papirji se lahko vključijo v dnevno zapadla sredstva, če upravitelj SDT ugotovi, da imajo visoko kreditno kakovost. |
| --- | --- |

(35)

Za okrepitev sposobnosti SDT za soočanje z odkupi in za preprečevanje likvidacije sredstev SDT po močno znižanih cenah bi morali imeti SDT trajni najnižji znesek likvidnih sredstev, ki zapadejo dnevno ali tedensko. Za izračun deleža dnevno in tedensko zapadlih sredstev bi se moral uporabljati datum rednega odkupa. Upošteva se lahko možnost upravitelja, da prekine pogodbo s kratkim odpovednim rokom. Na primer, če je pogodbo o začasnem odkupu mogoče prekiniti z enodnevnim vnaprejšnjim obvestilom, bi se morala šteti za dnevno zapadlo sredstvo. Če ima upravitelj možnost dviga gotovine z depozitnega računa z enodnevnim vnaprejšnjim obvestilom, se lahko to šteje za dnevno zapadlo sredstvo.
  Državni vrednostni papirji se lahko vključijo v dnevno zapadla sredstva, če upravitelj SDT ugotovi, da imajo visoko kreditno kakovost.

| (36) | Glede na to, da lahko SDT vlagajo v sredstva z različnimi razponi zapadlosti, bi morali biti vlagatelji sposobni razlikovati med različnimi kategorijami SDT. Zato bi bilo treba SDT razvrstiti kot kratkoročne SDT ali kot standardne SDT. Cilj kratkoročnih SDT je ponuditi donose iz obrestne mere na denarnem trgu in zagotoviti najvišjo možno raven varnosti vlagateljev. S kratkima tehtano povprečno zapadlostjo in tehtanim povprečnim trajanjem je trajanje tveganja in kreditnega tveganja kratkoročnih SDT na nizkih ravneh. |
| --- | --- |

(36)

Glede na to, da lahko SDT vlagajo v sredstva z različnimi razponi zapadlosti, bi morali biti vlagatelji sposobni razlikovati med različnimi kategorijami SDT. Zato bi bilo treba SDT razvrstiti kot kratkoročne SDT ali kot standardne SDT. Cilj kratkoročnih SDT je ponuditi donose iz obrestne mere na denarnem trgu in zagotoviti najvišjo možno raven varnosti vlagateljev. S kratkima tehtano povprečno zapadlostjo in tehtanim povprečnim trajanjem je trajanje tveganja in kreditnega tveganja kratkoročnih SDT na nizkih ravneh.

| (37) | Cilj standardnih SDT je ponujanje nekoliko višjih donosov, kot so donosi denarnega trga, zato vlagajo v sredstva s podaljšano zapadlostjo. Poleg tega bi morala biti tej kategoriji SDT za doseganje te nadpovprečne donosnosti omogočena uporaba podaljšanih omejitev za tveganje portfelja, kot sta tehtana povprečna zapadlost in tehtano povprečno trajanje. |
| --- | --- |

(37)

Cilj standardnih SDT je ponujanje nekoliko višjih donosov, kot so donosi denarnega trga, zato vlagajo v sredstva s podaljšano zapadlostjo. Poleg tega bi morala biti tej kategoriji SDT za doseganje te nadpovprečne donosnosti omogočena uporaba podaljšanih omejitev za tveganje portfelja, kot sta tehtana povprečna zapadlost in tehtano povprečno trajanje.

| (38) | V skladu s pravili iz člena 84 Direktive 2009/65/ES imajo upravitelji SDT KNPVP možnost, da v izjemnih primerih, kjer tako zahtevajo okoliščine, začasno prekinejo odkupe. V skladu s pravili iz člena 16 Direktive 2011/61/EU in člena 47 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 (10) lahko upravitelji AIS SDT za obvladovanje nenadne nelikvidnosti sredstev iz skladov uporabijo posebne ureditve. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s pravili iz člena 84 Direktive 2009/65/ES imajo upravitelji SDT KNPVP možnost, da v izjemnih primerih, kjer tako zahtevajo okoliščine, začasno prekinejo odkupe. V skladu s pravili iz člena 16 Direktive 2011/61/EU in člena 47 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 (10) lahko upravitelji AIS SDT za obvladovanje nenadne nelikvidnosti sredstev iz skladov uporabijo posebne ureditve.

| (39) | Da
  v primeru, ko upravitelj SDT zahteva zunanjo bonitetno oceno,
  obvladovanje tveganja SDT
  ne bi bilo
  pristransko zaradi kratkoročnih odločitev, na katere vpliva možna bonitetna ocena SDT
  , bi morala veljati in se uporabljati Uredba (EU) št. 462/2013.
  ▌Za zagotavljanje ustreznega upravljanja likvidnosti morajo SDT vzpostaviti zanesljive politike in postopke za informiranje o vlagateljih. Politike, ki jih mora vzpostaviti upravitelj, bi morale pomagati razumeti bazo vlagateljev v SDT, da bi bilo mogoče predvideti velike odkupe. Da bi se izognili nenadnim množičnim zahtevam za odkup, s katerimi se lahko sreča SDT, bi morala biti posebna pozornost namenjena velikim vlagateljem, ki predstavljajo znaten delež sredstev SDT in kjer en vlagatelj predstavlja večji delež od deleža dnevno zapadlih sredstev. V tem primeru bi moral SDT povečati delež svojih dnevno zapadlih sredstev na delež vlagatelja. Upravitelj bi moral, kadar je mogoče, preveriti istovetnost vlagateljev, tudi če jih zastopajo imenski računi, portali ali drugi posredni kupci. |
| --- | --- |

(39)

Da
  v primeru, ko upravitelj SDT zahteva zunanjo bonitetno oceno,
  obvladovanje tveganja SDT
  ne bi bilo
  pristransko zaradi kratkoročnih odločitev, na katere vpliva možna bonitetna ocena SDT
  , bi morala veljati in se uporabljati Uredba (EU) št. 462/2013.
  ▌Za zagotavljanje ustreznega upravljanja likvidnosti morajo SDT vzpostaviti zanesljive politike in postopke za informiranje o vlagateljih. Politike, ki jih mora vzpostaviti upravitelj, bi morale pomagati razumeti bazo vlagateljev v SDT, da bi bilo mogoče predvideti velike odkupe. Da bi se izognili nenadnim množičnim zahtevam za odkup, s katerimi se lahko sreča SDT, bi morala biti posebna pozornost namenjena velikim vlagateljem, ki predstavljajo znaten delež sredstev SDT in kjer en vlagatelj predstavlja večji delež od deleža dnevno zapadlih sredstev. V tem primeru bi moral SDT povečati delež svojih dnevno zapadlih sredstev na delež vlagatelja. Upravitelj bi moral, kadar je mogoče, preveriti istovetnost vlagateljev, tudi če jih zastopajo imenski računi, portali ali drugi posredni kupci.

| (40) | Kot del varnega obvladovanja tveganja bi morali SDT
  najmanj vsako četrtletje
  izvajati testiranje izjemnih situacij. Od upraviteljev SDT se pričakuje, da bodo skušali okrepiti trdnost SDT, kadar rezultati testiranja izjemnih situacij opozorijo na ranljivosti. |
| --- | --- |

(40)

Kot del varnega obvladovanja tveganja bi morali SDT
  najmanj vsako četrtletje
  izvajati testiranje izjemnih situacij. Od upraviteljev SDT se pričakuje, da bodo skušali okrepiti trdnost SDT, kadar rezultati testiranja izjemnih situacij opozorijo na ranljivosti.

| (41) | Za izražanje dejanske vrednosti sredstev bi morala biti priporočena metoda za vrednotenje sredstev iz SDT vrednotenje po tekočih tržnih cenah. Upravitelj ne bi smel uporabljati metode vrednotenja z uporabo notranjega modela, kadar vrednotenje po tekočih tržnih cenah zagotavlja zanesljivo vrednost sredstva, saj je ocena po metodi vrednotenja z uporabo notranjega modela pogosto manj natančna. Za sredstva, kot so zakladne menice, menice, ki jih izdajajo lokalne oblasti ter srednjeročni ali kratkoročni zapisi, se običajno pričakuje, da imajo zanesljivo vrednotenje po tekočih tržnih cenah. Za vrednotenje komercialnih zapisov ali potrdil o depozitih bi moral upravitelj preveriti, ali sekundarni trg zagotavlja natančno oblikovanje cen. Tudi odkupna cena, ki jo ponuja izdajatelj, bi morala predstavljati dobro oceno vrednosti komercialnega zapisa. ▌Upravitelj bi moral oceniti vrednost, na primer z uporabo tržnih podatkov, kot so donosi primerljivih izdaj in primerljivih izdajateljev,
  ali uporabiti mednarodno sprejeto računovodsko metodo po odplačni vrednosti, kot je določena v priznanih mednarodnih računovodskih standardih. |
| --- | --- |

(41)

Za izražanje dejanske vrednosti sredstev bi morala biti priporočena metoda za vrednotenje sredstev iz SDT vrednotenje po tekočih tržnih cenah. Upravitelj ne bi smel uporabljati metode vrednotenja z uporabo notranjega modela, kadar vrednotenje po tekočih tržnih cenah zagotavlja zanesljivo vrednost sredstva, saj je ocena po metodi vrednotenja z uporabo notranjega modela pogosto manj natančna. Za sredstva, kot so zakladne menice, menice, ki jih izdajajo lokalne oblasti ter srednjeročni ali kratkoročni zapisi, se običajno pričakuje, da imajo zanesljivo vrednotenje po tekočih tržnih cenah. Za vrednotenje komercialnih zapisov ali potrdil o depozitih bi moral upravitelj preveriti, ali sekundarni trg zagotavlja natančno oblikovanje cen. Tudi odkupna cena, ki jo ponuja izdajatelj, bi morala predstavljati dobro oceno vrednosti komercialnega zapisa. ▌Upravitelj bi moral oceniti vrednost, na primer z uporabo tržnih podatkov, kot so donosi primerljivih izdaj in primerljivih izdajateljev,
  ali uporabiti mednarodno sprejeto računovodsko metodo po odplačni vrednosti, kot je določena v priznanih mednarodnih računovodskih standardih.

| (42) | Cilj SDT KNVS je ohranjanje kapitala naložbe in hkrati zagotavljanje visoke ravni likvidnosti. Večina SDT KNVS ima NVS določeno na enoto ali delež, ki je na primer 1 €, $ ali £, kadar se prihodek deli vlagateljem. Drugi zbirajo prihodke v NVS iz sklada in hkrati ohranjajo konstantno notranjo vrednost sredstva. |
| --- | --- |

(42)

Cilj SDT KNVS je ohranjanje kapitala naložbe in hkrati zagotavljanje visoke ravni likvidnosti. Večina SDT KNVS ima NVS določeno na enoto ali delež, ki je na primer 1 €, $ ali £, kadar se prihodek deli vlagateljem. Drugi zbirajo prihodke v NVS iz sklada in hkrati ohranjajo konstantno notranjo vrednost sredstva.

| (43) | Za omogočanje specifičnosti SDT KNVS je treba SDT KNVS omogočiti, da za določanje konstantne NVS na enoto ali delež uporabijo tudi računovodsko metodo po odplačni vrednosti. Ne glede na to bi moral SDT KNVS za namen zagotavljanja stalnega spremljanja razlike med konstantno NVS na enoto ali delež in NVS na enoto ali delež izračunati tudi vrednost svojih sredstev na podlagi metod vrednotenja po tekočih tržnih cenah ali vrednotenja z uporabo notranjega modela. |
| --- | --- |

(43)

Za omogočanje specifičnosti SDT KNVS je treba SDT KNVS omogočiti, da za določanje konstantne NVS na enoto ali delež uporabijo tudi računovodsko metodo po odplačni vrednosti. Ne glede na to bi moral SDT KNVS za namen zagotavljanja stalnega spremljanja razlike med konstantno NVS na enoto ali delež in NVS na enoto ali delež izračunati tudi vrednost svojih sredstev na podlagi metod vrednotenja po tekočih tržnih cenah ali vrednotenja z uporabo notranjega modela.

| (44) | Ker bi moral SDT objaviti NVS, ki kaže vse spremembe v vrednosti njegovih sredstev, bi morala biti objavljena NVS zaokrožena največ na najbližjo bazično točko ali njeno ustreznico. Posledično bi morala biti dodatna sprememba vrednosti pri NVS, ki je objavljena v določeni valuti, na primer 1 €, opravljena na vsak 0,0001 €. V primeru NVS pri 100 € bi morala biti dodatna sprememba vrednosti opravljena na vsak 0,01 €. SDT lahko objavi ceno, ki v celoti ne sledi gibanju vrednosti njegovih sredstev, samo, kadar gre za SDT KNVS. V tem primeru se lahko NVS zaokroži na najbližji cent za NAV pri 1 € (vsak premik 0,01 €). |
| --- | --- |

(44)

Ker bi moral SDT objaviti NVS, ki kaže vse spremembe v vrednosti njegovih sredstev, bi morala biti objavljena NVS zaokrožena največ na najbližjo bazično točko ali njeno ustreznico. Posledično bi morala biti dodatna sprememba vrednosti pri NVS, ki je objavljena v določeni valuti, na primer 1 €, opravljena na vsak 0,0001 €. V primeru NVS pri 100 € bi morala biti dodatna sprememba vrednosti opravljena na vsak 0,01 €. SDT lahko objavi ceno, ki v celoti ne sledi gibanju vrednosti njegovih sredstev, samo, kadar gre za SDT KNVS. V tem primeru se lahko NVS zaokroži na najbližji cent za NAV pri 1 € (vsak premik 0,01 €).

| (44a) | Vlagatelje bi bilo treba pred naložbami v SDT jasno obvestiti, ali je SDT kratkoročne ali standardne narave. Da bi preprečili neutemeljena pričakovanja vlagatelja, bi moralo biti v vseh tržnih dokumentih tudi jasno navedeno, da SDT niso naložbeni nosilci, ki zagotovo prinesejo dobiček. |
| --- | --- |

(44a)

Vlagatelje bi bilo treba pred naložbami v SDT jasno obvestiti, ali je SDT kratkoročne ali standardne narave. Da bi preprečili neutemeljena pričakovanja vlagatelja, bi moralo biti v vseh tržnih dokumentih tudi jasno navedeno, da SDT niso naložbeni nosilci, ki zagotovo prinesejo dobiček.

| (45) | Da bi lahko
  ublažili možne odkupe strank v času zelo neugodnih razmer na trgu, bi morali vsi SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje in SDT MNNVS uporabljati določbe o provizijah za likvidnost in omejevanje odkupov, da bi preprečili znatne odkupe v času neugodnih razmer na trgu in neupravičeno izpostavljenost drugih vlagateljev prevladujočim razmeram na trgu. Provizija za likvidnost bi morala biti enaka dejanskim stroškom unovčenja premoženja, da se stranki omogoči odkup v obdobjih neugodnih razmer na trgu, in ne bi smela biti kaznovalen strošek, ki bi presegal strošek za izravnavo izgub, ki jih odkup povzroči drugim vlagateljem. |
| --- | --- |

(45)

Da bi lahko
  ublažili možne odkupe strank v času zelo neugodnih razmer na trgu, bi morali vsi SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje in SDT MNNVS uporabljati določbe o provizijah za likvidnost in omejevanje odkupov, da bi preprečili znatne odkupe v času neugodnih razmer na trgu in neupravičeno izpostavljenost drugih vlagateljev prevladujočim razmeram na trgu. Provizija za likvidnost bi morala biti enaka dejanskim stroškom unovčenja premoženja, da se stranki omogoči odkup v obdobjih neugodnih razmer na trgu, in ne bi smela biti kaznovalen strošek, ki bi presegal strošek za izravnavo izgub, ki jih odkup povzroči drugim vlagateljem.

| (46) | SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga in SDT KNVS za male vlagatelje bi moral prenehati status SDT KNVS, če v roku 30 dni po uvedbi provizije za likvidnost in ukrepov za omejevanje odkupov ne morejo izpolnjevati zahtev glede minimalnega zneska tedenske likvidnosti. V tem primeru bi se moral SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga ali SDT KNVS za male vlagatelje samodejno preoblikovati v
  SDT VNVS
  ali bi moral biti likvidiran. |
| --- | --- |

(46)

SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga in SDT KNVS za male vlagatelje bi moral prenehati status SDT KNVS, če v roku 30 dni po uvedbi provizije za likvidnost in ukrepov za omejevanje odkupov ne morejo izpolnjevati zahtev glede minimalnega zneska tedenske likvidnosti. V tem primeru bi se moral SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga ali SDT KNVS za male vlagatelje samodejno preoblikovati v
  SDT VNVS
  ali bi moral biti likvidiran.

| (46a) | SDT MNNVS bi lahko prejel dovoljenje samo za obdobje petih let. Komisija bi morala štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe pregledati ustreznost SDT MNNVS. Pri pregledu bi morala upoštevati vpliv in izvajanje določb v zvezi z SDT MNNVS, vključno s pogostostjo varnostnih mehanizmov iz te uredbe. Pri pregledu bi morala upoštevati tudi tveganje za finančno trdnost finančnega sistema Unije in stroške za gospodarstvo, zlasti za podjetja, sektor SDT in finančni sektor na splošno. V okviru pregleda bi morala tudi preučiti, ali naj SDT MNNVS dobijo dovoljenje za obdobje, daljše od petih let, ali za nedoločen čas in ali so v tem primeru potrebne spremembe pravil za SDT MNNVS. |
| --- | --- |

(46a)

SDT MNNVS bi lahko prejel dovoljenje samo za obdobje petih let. Komisija bi morala štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe pregledati ustreznost SDT MNNVS. Pri pregledu bi morala upoštevati vpliv in izvajanje določb v zvezi z SDT MNNVS, vključno s pogostostjo varnostnih mehanizmov iz te uredbe. Pri pregledu bi morala upoštevati tudi tveganje za finančno trdnost finančnega sistema Unije in stroške za gospodarstvo, zlasti za podjetja, sektor SDT in finančni sektor na splošno. V okviru pregleda bi morala tudi preučiti, ali naj SDT MNNVS dobijo dovoljenje za obdobje, daljše od petih let, ali za nedoločen čas in ali so v tem primeru potrebne spremembe pravil za SDT MNNVS.

| (47) | Zunanja podpora za SDT, ▌katere namen je
  ohranjanje
  likvidnosti ali stabilnosti ▌ali ki ima dejansko take učinke, poveča tveganje razširitve negativnih vplivov med sektorjem SDT in ostalim finančnim sektorjem. Tretje strani, ki zagotavljajo tako podporo, jo zagotavljajo, ker imajo gospodarski interes v družbi za upravljanje, ki upravlja SDT, ali ker se želijo izogniti kakršni koli škodi, ki bi jo utrpel njihov ugled, če bi bilo njihovo ime povezano s propadom SDT. Ker se tretje strani izrecno ne zavežejo k zagotavljanju podpore in ne jamčijo zanjo, ni jasno, ali bo taka podpora zagotovljena tudi, ko jo SDT potrebuje. V takih razmerah diskrecijska narava sponzorske podpore prispeva k negotovosti med udeleženci na trgu glede vprašanja, kdo bo nosil izgube SDT, ko pride do njih. Zaradi te negotovosti so SDT še bolj ranljivi za beg vlagateljev v obdobjih finančne nestabilnosti, ko so širša finančna tveganja najbolj izrazita ter ko se pojavi zaskrbljenost o zdravem poslovanju sponzorjev in o njihovi zmožnosti za zagotavljanje podpore SDT, s katerimi so povezani. Iz teh razlogov
  bi morala biti
  zunanja podpora
  za SDT prepovedana. |
| --- | --- |

(47)

Zunanja podpora za SDT, ▌katere namen je
  ohranjanje
  likvidnosti ali stabilnosti ▌ali ki ima dejansko take učinke, poveča tveganje razširitve negativnih vplivov med sektorjem SDT in ostalim finančnim sektorjem. Tretje strani, ki zagotavljajo tako podporo, jo zagotavljajo, ker imajo gospodarski interes v družbi za upravljanje, ki upravlja SDT, ali ker se želijo izogniti kakršni koli škodi, ki bi jo utrpel njihov ugled, če bi bilo njihovo ime povezano s propadom SDT. Ker se tretje strani izrecno ne zavežejo k zagotavljanju podpore in ne jamčijo zanjo, ni jasno, ali bo taka podpora zagotovljena tudi, ko jo SDT potrebuje. V takih razmerah diskrecijska narava sponzorske podpore prispeva k negotovosti med udeleženci na trgu glede vprašanja, kdo bo nosil izgube SDT, ko pride do njih. Zaradi te negotovosti so SDT še bolj ranljivi za beg vlagateljev v obdobjih finančne nestabilnosti, ko so širša finančna tveganja najbolj izrazita ter ko se pojavi zaskrbljenost o zdravem poslovanju sponzorjev in o njihovi zmožnosti za zagotavljanje podpore SDT, s katerimi so povezani. Iz teh razlogov
  bi morala biti
  zunanja podpora
  za SDT prepovedana.

| (48) | Vlagatelje je treba pred naložbami v SDT jasno obvestiti, ali je SDT kratkoročne ali standardne narave ▌. Da bi preprečili neutemeljena pričakovanja vlagatelja, mora biti v vseh tržnih dokumentih tudi jasno navedeno, da SDT niso naložbeni nosilci, ki zagotovo prinesejo dobiček. ▌ |
| --- | --- |

(48)

Vlagatelje je treba pred naložbami v SDT jasno obvestiti, ali je SDT kratkoročne ali standardne narave ▌. Da bi preprečili neutemeljena pričakovanja vlagatelja, mora biti v vseh tržnih dokumentih tudi jasno navedeno, da SDT niso naložbeni nosilci, ki zagotovo prinesejo dobiček. ▌

| (48a) | Vlagatelji bi morali biti obveščeni tudi, kje lahko dobijo informacije o naložbenem portfelju ter o stopnjah likvidnosti SDT.


  ▌ |
| --- | --- |

(48a)

Vlagatelji bi morali biti obveščeni tudi, kje lahko dobijo informacije o naložbenem portfelju ter o stopnjah likvidnosti SDT.

▌

| (50) | Pristojni organ SDT bi moral preveriti, ali lahko SDT trajno izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Ker imajo pristojni organi v skladu z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU že široka pooblastila, je treba taka pooblastila še razširiti, da se bodo izvajala tudi v skladu z novimi skupnimi pravili o SDT. Pristojni organi KNPVP ali AIS bi morali prav tako preveriti skladnost vseh kolektivnih naložbenih podjemov, ki obstajajo v trenutku, ko začne veljati ta uredba, in imajo lastnosti SDT. |
| --- | --- |

(50)

Pristojni organ SDT bi moral preveriti, ali lahko SDT trajno izpolnjuje zahteve iz te uredbe. Ker imajo pristojni organi v skladu z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU že široka pooblastila, je treba taka pooblastila še razširiti, da se bodo izvajala tudi v skladu z novimi skupnimi pravili o SDT. Pristojni organi KNPVP ali AIS bi morali prav tako preveriti skladnost vseh kolektivnih naložbenih podjemov, ki obstajajo v trenutku, ko začne veljati ta uredba, in imajo lastnosti SDT.

| (50a) | Komisija bi morala v treh letih po začetku veljavnosti te uredbe analizirati izkušnje, pridobljene pri uporabi te uredbe, in učinek na različne ekonomske vidike, povezane s SDT. Dolžniški instrumenti, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države, predstavljajo ločeno kategorijo naložb, ki kažejo posebne kreditne in likvidnostne značilnosti. Poleg tega ima državni dolg pri financiranju držav članic ključno vlogo. Komisija bi morala oceniti razvoj trga za državne dolžniške instrumente, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države članice, in možnost, da se vzpostavi poseben okvir za SDT, ki se pri svoji naložbeni politiki osredotočajo na to vrsto dolžniških instrumentov. |
| --- | --- |

(50a)

Komisija bi morala v treh letih po začetku veljavnosti te uredbe analizirati izkušnje, pridobljene pri uporabi te uredbe, in učinek na različne ekonomske vidike, povezane s SDT. Dolžniški instrumenti, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države, predstavljajo ločeno kategorijo naložb, ki kažejo posebne kreditne in likvidnostne značilnosti. Poleg tega ima državni dolg pri financiranju držav članic ključno vlogo. Komisija bi morala oceniti razvoj trga za državne dolžniške instrumente, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države članice, in možnost, da se vzpostavi poseben okvir za SDT, ki se pri svoji naložbeni politiki osredotočajo na to vrsto dolžniških instrumentov.

| (51) | Komisija bi morala sprejeti delegirane akte na področju postopka notranjega ocenjevanja na podlagi člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(51)

Komisija bi morala sprejeti delegirane akte na področju postopka notranjega ocenjevanja na podlagi člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (52) | Komisija bi morala biti tudi pristojna za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov na podlagi izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Organ ESMA bi moral biti odgovoren za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki bi ga predložil Komisiji, ob upoštevanju predloge za poročanje, ki vsebuje informacije o SDT, namenjene pristojnim organom. |
| --- | --- |

(52)

Komisija bi morala biti tudi pristojna za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov na podlagi izvedbenih aktov v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Organ ESMA bi moral biti odgovoren za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov, ki bi ga predložil Komisiji, ob upoštevanju predloge za poročanje, ki vsebuje informacije o SDT, namenjene pristojnim organom.

| (53) | Organ ESMA bi moral imeti možnost izvajanja vseh pooblastil, ki jih ima v skladu z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU, v zvezi s spoštovanjem te uredbe. Zaupana mu je tudi priprava osnutka regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov. |
| --- | --- |

(53)

Organ ESMA bi moral imeti možnost izvajanja vseh pooblastil, ki jih ima v skladu z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU, v zvezi s spoštovanjem te uredbe. Zaupana mu je tudi priprava osnutka regulativnih in izvedbenih tehničnih standardov.

| (54) | Bistvenega pomena je
  , da Komisija v treh letih po začetku veljavnosti te uredbe analizira izkušnje, pridobljene pri uporabi te uredbe, in učinke na različne ekonomske vidike, povezane s SDT.
  Ta pregled bi se moral osredotočiti na učinek sprememb, zahtevanih v tej uredbi, na realno gospodarstvo in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(54)

Bistvenega pomena je
  , da Komisija v treh letih po začetku veljavnosti te uredbe analizira izkušnje, pridobljene pri uporabi te uredbe, in učinke na različne ekonomske vidike, povezane s SDT.
  Ta pregled bi se moral osredotočiti na učinek sprememb, zahtevanih v tej uredbi, na realno gospodarstvo in finančno stabilnost.

| (55) | Nova enotna pravila za SDT bi morala izpolnjevati vse določbe Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13). |
| --- | --- |

(55)

Nova enotna pravila za SDT bi morala izpolnjevati vse določbe Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13).

| (56) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, tj. zagotovitve enotnih pravil skrbnega in varnega poslovanja, ki se uporabljajo za SDT po vsej Uniji, in ob upoštevanju potrebe po doseganju ravnovesja med varnostjo in zanesljivostjo SDT v celoti s pomočjo učinkovitega upravljanja denarnih trgov in stroškov za različne zainteresirane strani na njem, ter ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(56)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe, tj. zagotovitve enotnih pravil skrbnega in varnega poslovanja, ki se uporabljajo za SDT po vsej Uniji, in ob upoštevanju potrebe po doseganju ravnovesja med varnostjo in zanesljivostjo SDT v celoti s pomočjo učinkovitega upravljanja denarnih trgov in stroškov za različne zainteresirane strani na njem, ter ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za dosego teh ciljev.

| (57) | S temi novimi enotnimi pravili za SDT se spoštujejo temeljne pravice in upoštevajo načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva potrošnikov, svobode gospodarske pobude in varstva osebnih podatkov. Nova enotna pravila za SDT bi se morala uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli – |
| --- | --- |

(57)

S temi novimi enotnimi pravili za SDT se spoštujejo temeljne pravice in upoštevajo načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva potrošnikov, svobode gospodarske pobude in varstva osebnih podatkov. Nova enotna pravila za SDT bi se morala uporabljati v skladu z navedenimi pravicami in načeli –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošno določbe

Člen 1

Predmet in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pravila o finančnih instrumentih, ki so upravičeni za naložbe sklada denarnega trga (SDT), njegovem portfelju in vrednotenju, ter o obveznostih poročanja v povezavi s SDT, ustanovljenimi, upravljanimi ali trženimi v Uniji.

Ta uredba se uporablja za kolektivne naložbene podjeme, ki:

| i. | potrebujejo dovoljenja kot KNPVP v skladu z Direktivo 2009/65/ES ali so AIS v skladu z Direktivo 2011/61/EU; |
| --- | --- |

i.

potrebujejo dovoljenja kot KNPVP v skladu z Direktivo 2009/65/ES ali so AIS v skladu z Direktivo 2011/61/EU;

| ii. | vlagajo v kratkoročna sredstva; |
| --- | --- |

ii.

vlagajo v kratkoročna sredstva;

| iii. | imajo različne ali kumulativne cilje, ki ponujajo donose v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ali ohranjajo vrednost naložbe. |
| --- | --- |

iii.

imajo različne ali kumulativne cilje, ki ponujajo donose v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ali ohranjajo vrednost naložbe.

2.   Področju, ki je zajeto v tej uredbi, države članice ne smejo dodajati dodatnih zahtev.

Člen 1a

Vrste SDT KNVS

Od datuma začetka veljavnosti te uredbe SDT KNVS v Uniji delujejo samo kot:

| (a) | SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga; |
| --- | --- |

(a)

SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga;

| (b) | SDT KNVS za male vlagatelje ali |
| --- | --- |

(b)

SDT KNVS za male vlagatelje ali

| (c) | SDT MNNVS. |
| --- | --- |

(c)

SDT MNNVS.

Če ni navedeno drugače, se vsi sklici na SDT KNVS v tej uredbi nanašajo na SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje in SDT MNNVS.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „kratkoročna sredstva“ pomenijo finančna sredstva s preostalo zapadlostjo, ki ne preseže dveh let; |
| --- | --- |

(1)

„kratkoročna sredstva“ pomenijo finančna sredstva s preostalo zapadlostjo, ki ne preseže dveh let;

| (2) | „instrumenti denarnega trga“ pomenijo
  prenosljive
  instrumente
  iz
  člena 2(1)(o) Direktive 2009/65/ES,
  s katerimi se običajno trguje na denarnem trgu, kot so zakladne menice, menice, ki jih izdajo lokalne oblasti, potrdila o depozitih, komercialni zapisi, bančni akcepti ali srednjeročni ali kratkoročni zapisi ter tudi instrumenti iz člena 3 Direktive 2007/16/ES; |
| --- | --- |

(2)

„instrumenti denarnega trga“ pomenijo
  prenosljive
  instrumente
  iz
  člena 2(1)(o) Direktive 2009/65/ES,
  s katerimi se običajno trguje na denarnem trgu, kot so zakladne menice, menice, ki jih izdajo lokalne oblasti, potrdila o depozitih, komercialni zapisi, bančni akcepti ali srednjeročni ali kratkoročni zapisi ter tudi instrumenti iz člena 3 Direktive 2007/16/ES;

| (3) | „prenosljivi vrednostni papirji“ pomenijo prenosljive vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(1)(n) Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(3)

„prenosljivi vrednostni papirji“ pomenijo prenosljive vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(1)(n) Direktive 2009/65/ES;

| (4) | „pogodba o začasni prodaji“ pomeni kakršno koli pogodbo, pri kateri ena stranka prenese vrednostne papirje ali katere koli pravice v povezavi z navedenim vrednostnim papirjem nasprotni stranki, pri čemer se ta zaveže, da jih odkupi po določeni ceni na datum v prihodnosti, ki je določen ali še bo določen; |
| --- | --- |

(4)

„pogodba o začasni prodaji“ pomeni kakršno koli pogodbo, pri kateri ena stranka prenese vrednostne papirje ali katere koli pravice v povezavi z navedenim vrednostnim papirjem nasprotni stranki, pri čemer se ta zaveže, da jih odkupi po določeni ceni na datum v prihodnosti, ki je določen ali še bo določen;

| (5) | „pogodba o začasnem odkupu“ pomeni kakršno koli pogodbo, pri kateri ena stranka pridobi vrednostne papirje ali katere koli pravice v povezavi z vrednostnim papirjem od nasprotne stranke, pri čemer se ta zaveže, da jih bo prodala nazaj po določeni ceni na datum v prihodnosti, ki je določen ali še bo določen; |
| --- | --- |

(5)

„pogodba o začasnem odkupu“ pomeni kakršno koli pogodbo, pri kateri ena stranka pridobi vrednostne papirje ali katere koli pravice v povezavi z vrednostnim papirjem od nasprotne stranke, pri čemer se ta zaveže, da jih bo prodala nazaj po določeni ceni na datum v prihodnosti, ki je določen ali še bo določen;

| (6) | „posojanje vrednostnih papirjev“ in „izposojanje vrednostnih papirjev“ pomenita transakciji, pri katerih institucija ali njena nasprotna stranka prenese vrednostne papirje, pri katerih se izposojevalec zaveže vrniti enakovredne vrednostne papirje na dogovorjeni dan v prihodnosti ali kadar to zahteva prenosnik, pri čemer gre za posojanje vrednostnih papirjev v primeru institucije, ki prenese vrednostne papirje, in izposojanje vrednostnih papirjev v primeru institucije, na katero se slednji prenesejo; |
| --- | --- |

(6)

„posojanje vrednostnih papirjev“ in „izposojanje vrednostnih papirjev“ pomenita transakciji, pri katerih institucija ali njena nasprotna stranka prenese vrednostne papirje, pri katerih se izposojevalec zaveže vrniti enakovredne vrednostne papirje na dogovorjeni dan v prihodnosti ali kadar to zahteva prenosnik, pri čemer gre za posojanje vrednostnih papirjev v primeru institucije, ki prenese vrednostne papirje, in izposojanje vrednostnih papirjev v primeru institucije, na katero se slednji prenesejo;

| (7) | „listinjenje“ pomeni listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(61) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(7)

„listinjenje“ pomeni listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(61) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (7a) | „visokokakovosten likviden vrednostni papir, zavarovan s premoženjem“ pomeni upravičen vrednostni papir, zavarovan s premoženjem, ki izpolnjuje zahteve iz člena 13 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. ... o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije, sprejete na podlagi člena 460 Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer so te zahteve opredeljene zaradi enotne določitve upravičenih prenosljivih sredstvih, katerih likvidnost in kreditna kakovost sta visoki, v skladu s členom 416 (1)(d) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(7a)

„visokokakovosten likviden vrednostni papir, zavarovan s premoženjem“ pomeni upravičen vrednostni papir, zavarovan s premoženjem, ki izpolnjuje zahteve iz člena 13 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. ... o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije, sprejete na podlagi člena 460 Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer so te zahteve opredeljene zaradi enotne določitve upravičenih prenosljivih sredstvih, katerih likvidnost in kreditna kakovost sta visoki, v skladu s členom 416 (1)(d) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (8) | „podjetniški dolžniški vrednostni papirji“ pomenijo dolžniške instrumente, ki jih izdajo podjetja, ki se dejansko ukvarjajo s proizvodnjo blaga ali nefinančnih storitev ali trgovanjem z njimi; |
| --- | --- |

(8)

„podjetniški dolžniški vrednostni papirji“ pomenijo dolžniške instrumente, ki jih izdajo podjetja, ki se dejansko ukvarjajo s proizvodnjo blaga ali nefinančnih storitev ali trgovanjem z njimi;

| (9) | „vrednotenje po tekočih tržnih cenah“ pomeni vrednotenje pozicij po dostopnih realiziranih cenah, pridobljenih od neodvisnih virov, vključno z borznimi cenami, elektronskimi kotacijami ali kotacijami več neodvisnih uglednih borznih posrednikov; |
| --- | --- |

(9)

„vrednotenje po tekočih tržnih cenah“ pomeni vrednotenje pozicij po dostopnih realiziranih cenah, pridobljenih od neodvisnih virov, vključno z borznimi cenami, elektronskimi kotacijami ali kotacijami več neodvisnih uglednih borznih posrednikov;

| (10) | „vrednotenje z uporabo notranjega modela“ pomeni vsako vrednotenje, ki mora biti opravljeno na podlagi primerjave, ekstrapolirano ali drugače izračunano na podlagi enega ali več vhodnih tržnih podatkov; |
| --- | --- |

(10)

„vrednotenje z uporabo notranjega modela“ pomeni vsako vrednotenje, ki mora biti opravljeno na podlagi primerjave, ekstrapolirano ali drugače izračunano na podlagi enega ali več vhodnih tržnih podatkov;

| (11) | „metoda odplačne vrednosti“ pomeni metodo vrednotenja, ki upošteva nabavno vrednost sredstva in to vrednost prilagodi odplačilu premij (ali popustov) do zapadlosti; |
| --- | --- |

(11)

„metoda odplačne vrednosti“ pomeni metodo vrednotenja, ki upošteva nabavno vrednost sredstva in to vrednost prilagodi odplačilu premij (ali popustov) do zapadlosti;

| (12) | „sklad denarnega trga s konstantno neto vrednostjo sredstev“ (SDT KNVS) pomeni sklad denarnega trga, ki ohranja nespremenjeno vrednost NVS na enoto ali delež; kadar se prihodek sklada obračunava dnevno ali se lahko izplača vlagatelju in kadar so sredstva običajno ovrednotena glede na metodo odplačne vrednosti ali je NVS zaokrožena na najbližjo odstotno točko ali enakovredno vrednost v valuti; |
| --- | --- |

(12)

„sklad denarnega trga s konstantno neto vrednostjo sredstev“ (SDT KNVS) pomeni sklad denarnega trga, ki ohranja nespremenjeno vrednost NVS na enoto ali delež; kadar se prihodek sklada obračunava dnevno ali se lahko izplača vlagatelju in kadar so sredstva običajno ovrednotena glede na metodo odplačne vrednosti ali je NVS zaokrožena na najbližjo odstotno točko ali enakovredno vrednost v valuti;

| (12a) | „sklad denarnega trga s konstantno neto vrednostjo sredstev za male vlagatelje“ (SDT KNVS za male vlagatelje) pomeni SDT KNVS, ki je za vpis na voljo samo dobrodelnim organizacijam, neprofitnim organizacijam, javnim organom in javnim ustanovam; |
| --- | --- |

(12a)

„sklad denarnega trga s konstantno neto vrednostjo sredstev za male vlagatelje“ (SDT KNVS za male vlagatelje) pomeni SDT KNVS, ki je za vpis na voljo samo dobrodelnim organizacijam, neprofitnim organizacijam, javnim organom in javnim ustanovam;

| (12b) | „sklad denarnega trga z manjšim nihanjem neto vrednosti sredstev“ (SDT MNNVS) pomeni sklad denarnega trga, ki izpolnjuje zahteve iz člena 27(1) do (4); |
| --- | --- |

(12b)

„sklad denarnega trga z manjšim nihanjem neto vrednosti sredstev“ (SDT MNNVS) pomeni sklad denarnega trga, ki izpolnjuje zahteve iz člena 27(1) do (4);

| (13) | „kratkoročni SDT“ pomeni sklad denarnega trga, ki vlaga v upravičene instrumente denarnega trga iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(13)

„kratkoročni SDT“ pomeni sklad denarnega trga, ki vlaga v upravičene instrumente denarnega trga iz člena 9(1);

| (14) | „standardni SDT“ pomeni sklad denarnega trga, ki vlaga v upravičene instrumente denarnega trga iz člena 9(1) in (2); |
| --- | --- |

(14)

„standardni SDT“ pomeni sklad denarnega trga, ki vlaga v upravičene instrumente denarnega trga iz člena 9(1) in (2);

| (15) | „kreditne institucije“ pomenijo kreditno institucijo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(15)

„kreditne institucije“ pomenijo kreditno institucijo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (16) | „pristojni organ SDT“ pomeni:






  (a) | za KNPVP pristojni organ matične države članice KNPVP, določen v skladu s členom 97 Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- | --- |

(16)

„pristojni organ SDT“ pomeni:

(a)

za KNPVP pristojni organ matične države članice KNPVP, določen v skladu s členom 97 Direktive 2009/65/ES;

| (b) | za EU AIS pristojni organ matične države članice AIS, določen v skladu s členom 4(1)(p) Direktive 2011/61/ES; |
| --- | --- |

(b)

za EU AIS pristojni organ matične države članice AIS, določen v skladu s členom 4(1)(p) Direktive 2011/61/ES;

| (c) | za ne-EU AIS
  kar koli od naštetega:








  (i) | pristojni organ države članice, v kateri je ne-EU AIS tržen v Uniji brez licence; |
| --- | --- | --- |

(c)

za ne-EU AIS
  kar koli od naštetega:

(i)

pristojni organ države članice, v kateri je ne-EU AIS tržen v Uniji brez licence;

| (ii) | pristojni organ EU UAIS, ki upravlja ne-EU AIS, kadar je ne-EU AIS tržen v Uniji z licenco ali ni tržen v Uniji; |
| --- | --- |

(ii)

pristojni organ EU UAIS, ki upravlja ne-EU AIS, kadar je ne-EU AIS tržen v Uniji z licenco ali ni tržen v Uniji;

| (iii) | pristojni organ referenčne države članice, če ne-EU AIS ne upravlja EU UAIS in je tržen v Uniji z licenco; |
| --- | --- |

(iii)

pristojni organ referenčne države članice, če ne-EU AIS ne upravlja EU UAIS in je tržen v Uniji z licenco;

| (17) | „matična država članica SDT“ pomeni državo članico, v kateri je SDT pridobil dovoljenje; |
| --- | --- |

(17)

„matična država članica SDT“ pomeni državo članico, v kateri je SDT pridobil dovoljenje;

| (18) | „tehtana povprečna zapadlost“ pomeni povprečno časovno obdobje do zakonskega roka zapadlosti vseh osnovnih sredstev sklada, ki izražajo relativne deleže posameznih sredstev, ali, če je krajše od zakonskega roka, obdobje do naslednje uskladitve obrestne mere z obrestno mero na denarnem trgu; |
| --- | --- |

(18)

„tehtana povprečna zapadlost“ pomeni povprečno časovno obdobje do zakonskega roka zapadlosti vseh osnovnih sredstev sklada, ki izražajo relativne deleže posameznih sredstev, ali, če je krajše od zakonskega roka, obdobje do naslednje uskladitve obrestne mere z obrestno mero na denarnem trgu;

| (19) | „tehtano povprečno trajanje“ pomeni povprečno časovno obdobje do zakonskega roka zapadlosti vseh osnovnih sredstev sklada, ki izražajo relativne deleže posameznih sredstev; |
| --- | --- |

(19)

„tehtano povprečno trajanje“ pomeni povprečno časovno obdobje do zakonskega roka zapadlosti vseh osnovnih sredstev sklada, ki izražajo relativne deleže posameznih sredstev;

| (20) | „zakonski rok zapadlosti“ pomeni datum, ko mora biti v celoti vrnjena glavnica vrednostnega papirja, in za katerega ne velja opcionalnost; |
| --- | --- |

(20)

„zakonski rok zapadlosti“ pomeni datum, ko mora biti v celoti vrnjena glavnica vrednostnega papirja, in za katerega ne velja opcionalnost;

| (21) | „preostala zapadlost“ pomeni čas do zakonskega roka zapadlosti; |
| --- | --- |

(21)

„preostala zapadlost“ pomeni čas do zakonskega roka zapadlosti;

| (22) | „prodaja na kratko“ pomeni prodajo instrumentov denarnega trga brez kritja na računu; |
| --- | --- |

(22)

„prodaja na kratko“ pomeni prodajo instrumentov denarnega trga brez kritja na računu;

| (22a) | „SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga“ pomeni SDT KNVS, ki vlaga 99,5 % svojih sredstev v instrumente javnega dolga in bo do leta 2020 vložil najmanj 80 % svojih sredstev v instrumente javnega dolga v EU; SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga bi moral to naložbo v instrumente javnega dolga izvesti postopoma; |
| --- | --- |

(22a)

„SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga“ pomeni SDT KNVS, ki vlaga 99,5 % svojih sredstev v instrumente javnega dolga in bo do leta 2020 vložil najmanj 80 % svojih sredstev v instrumente javnega dolga v EU; SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga bi moral to naložbo v instrumente javnega dolga izvesti postopoma;

| (22b) | „zunanja podpora“ pomeni neposredno ali posredno podporo, ki jo nudi tretja stran, vključno s sponzorjem SDT, in je namenjena zagotavljanju likvidnosti SDT ali bi zagotavljala likvidnost SDT ali stabilizacijo NVS na enoto ali delež SDT in vključuje:








  (a) | gotovino tretje strani; |
| --- | --- | --- |

(22b)

„zunanja podpora“ pomeni neposredno ali posredno podporo, ki jo nudi tretja stran, vključno s sponzorjem SDT, in je namenjena zagotavljanju likvidnosti SDT ali bi zagotavljala likvidnost SDT ali stabilizacijo NVS na enoto ali delež SDT in vključuje:

(a)

gotovino tretje strani;

| (b) | nakup sredstev SDT po višji ceni, ki ga opravi tretja stran; |
| --- | --- |

(b)

nakup sredstev SDT po višji ceni, ki ga opravi tretja stran;

| (c) | nakup enot ali deležev SDT, ki ga opravi tretja stran, za zagotavljanje likvidnosti sklada; |
| --- | --- |

(c)

nakup enot ali deležev SDT, ki ga opravi tretja stran, za zagotavljanje likvidnosti sklada;

| (d) | izdajo eksplicitnega ali implicitnega zavarovanja, jamstva ali pisma podpore v korist SDT, ki jo opravi tretja stran; |
| --- | --- |

(d)

izdajo eksplicitnega ali implicitnega zavarovanja, jamstva ali pisma podpore v korist SDT, ki jo opravi tretja stran;

| (e) | vsak ukrep, ki ga opravi tretja stran, katerega neposredni ali posredni cilj je ohraniti profil likvidnosti in NVS na enoto ali delež SDT; |
| --- | --- |

(e)

vsak ukrep, ki ga opravi tretja stran, katerega neposredni ali posredni cilj je ohraniti profil likvidnosti in NVS na enoto ali delež SDT;

| (22c) | „instrumenti javnega dolga EU“ pomeni instrumente javnega dolga, ki so gotovina ali javno premoženje držav članic ali posli začasnega odkupa, zavarovani z instrumenti javnega dolga institucij Unije ali njenih organov, uradov ali agencij, in med drugim vključujejo Evropsko centralno banko, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad in evropski sklad za strateške naložbe; |
| --- | --- |

(22c)

„instrumenti javnega dolga EU“ pomeni instrumente javnega dolga, ki so gotovina ali javno premoženje držav članic ali posli začasnega odkupa, zavarovani z instrumenti javnega dolga institucij Unije ali njenih organov, uradov ali agencij, in med drugim vključujejo Evropsko centralno banko, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad in evropski sklad za strateške naložbe;

| (22d) | „instrumenti javnega dolga“ pomenijo gotovino, državno premoženje ali posle začasnega odkupa, zavarovane z dolžniškimi instrumenti katere koli primerne države, kakor določi upravitelj SDT. |
| --- | --- |

(22d)

„instrumenti javnega dolga“ pomenijo gotovino, državno premoženje ali posle začasnega odkupa, zavarovane z dolžniškimi instrumenti katere koli primerne države, kakor določi upravitelj SDT.

Člen 3

Izdaja dovoljenja SDT

1.   Noben kolektivni naložbeni podjem ni ustanovljen, tržen ali upravljan v Uniji kot SDT, če ni pridobil dovoljenja v skladu s to uredbo.

To dovoljenje je veljavno v vseh državah članicah.

2.   Kolektivni naložbeni podjem, ki potrebuje dovoljenje kot KNPVP v skladu z Direktivo 2009/65/ES, pridobi dovoljenje kot SDT v postopku pridobitve dovoljenja v skladu z Direktivo 2009/65/ES.

3.   Kolektivni naložbeni podjem, ki je AIS, pridobi dovoljenje kot SDT v skladu s postopkom pridobitve dovoljenja iz člena 4.

4.   Kolektivni naložbeni podjem pridobi dovoljenje kot SDT samo, če je pristojni organ SDT prepričan, da bo SDT zmožen izpolnjevati zahteve iz te uredbe.

5.   Za pridobitev dovoljenja SDT svojemu pristojnemu organu predloži naslednje dokumente:

| (a) | pravila upravljanja ali akti o ustanovitvi; |
| --- | --- |

(a)

pravila upravljanja ali akti o ustanovitvi;

| (b) | identiteto upravitelja; |
| --- | --- |

(b)

identiteto upravitelja;

| (c) | identiteto depozitarja; |
| --- | --- |

(c)

identiteto depozitarja;

| (d) | opis SDT ali vse informacije o SDT, ki so na voljo vlagateljem; |
| --- | --- |

(d)

opis SDT ali vse informacije o SDT, ki so na voljo vlagateljem;

| (e) | opis ali vse informacije o ureditvah in postopkih, potrebnih za izpolnjevanje zahtev iz poglavij II do VII; |
| --- | --- |

(e)

opis ali vse informacije o ureditvah in postopkih, potrebnih za izpolnjevanje zahtev iz poglavij II do VII;

| (f) | vse druge informacije ali dokumente, ki jih zahteva pristojni organ SDT za preverjanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe. |
| --- | --- |

(f)

vse druge informacije ali dokumente, ki jih zahteva pristojni organ SDT za preverjanje skladnosti z zahtevami iz te uredbe.

6.   Pristojni organi vsako četrtletje organ ESMA obvestijo o odobrenih ali odvzetih dovoljenjih v skladu s to uredbo.

7.   Organ ESMA vodi osrednji javni register, v katerem je naveden vsak SDT, ki ima dovoljenje v skladu s to uredbo, njegova tipologija, upravitelj in pristojni organ SDT. Register je na voljo v elektronski obliki.

Člen 4

Postopek za pridobitev dovoljenja AIS SDT

1.   AIS dobi dovoljenje kot SDT le, če njegov pristojni organ potrdi zahtevo UAIS, ki ima v skladu z Direktivo 2011/61/EU dovoljenje za upravljanje AIS, ter pravila upravljanja sklada in izbiro depozitarja.

2.   Ob oddaji zahteve za upravljanje AIS UAIS, ki ima ustrezno dovoljenje, pristojnemu organu SDT posreduje:

| (a) | pisni dogovor z depozitarjem; |
| --- | --- |

(a)

pisni dogovor z depozitarjem;

| (b) | informacije o ureditvi prenosa portfelja in obvladovanja tveganja ter upravne naloge za AIS; |
| --- | --- |

(b)

informacije o ureditvi prenosa portfelja in obvladovanja tveganja ter upravne naloge za AIS;

| (c) | informacije o naložbenih strategijah, profilu tveganja in drugih značilnostih AIS, za katere ima UAIS dovoljenje za upravljanje. |
| --- | --- |

(c)

informacije o naložbenih strategijah, profilu tveganja in drugih značilnostih AIS, za katere ima UAIS dovoljenje za upravljanje.

Pristojni organ SDT lahko od pristojnega organa UAIS zahteva pojasnilo in informacije glede dokumentacije iz prejšnjega podpoglavja ali potrdilo o tem, ali SDT spadajo v področje uporabe dovoljenja za upravljanje, izdanega UAIS. Pristojni organ UAIS v desetih delovnih dneh odgovori na zahtevo pristojnega organa SDT.

3.   UAIS pristojnemu organu SDT nemudoma sporoči vsako naknadno spremembo dokumentacije iz odstavka 2.

4.   Pristojni organ SDT lahko zavrne zahtevo UAIS le, če:

| (a) | UAIS ne upošteva te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

UAIS ne upošteva te uredbe;

| (b) | UAIS ne upošteva Direktive 2011/61/| EU; |
| --- | --- |

(b)

UAIS ne upošteva Direktive 2011/61/| EU;

| (c) | UAIS od pristojnega organa ni pridobil dovoljenja za upravljanje SDT; |
| --- | --- |

(c)

UAIS od pristojnega organa ni pridobil dovoljenja za upravljanje SDT;

| (d) | UAIS ni predložil dokumentacije iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(d)

UAIS ni predložil dokumentacije iz odstavka 2.

Preden pristojni organ SDT zahtevo zavrne, se posvetuje s pristojnim organom UAIS.

5.   Izdaja dovoljenja AIS kot SDT ne sme biti pogojena z zahtevo, da bi AIS upravljal UAIS, ki je dovoljenje pridobil v matični državi članici AIS, ali da bi UAIS izvajal ali prenesel kakršne koli dejavnosti v matično državo članico AIS.

6.   UAIS je o izdaji ali zavrnitvi izdaje dovoljenja AIS kot SDT obveščen v dveh mesecih po predložitvi popolne zahteve.

7.   Pristojni organ SDT ne izda dovoljenja, če se AIS pravno prepreči tržiti enote ali deleže v matični državi članici.

Člen 5

Uporaba poimenovanja „SDT“

1.   KNPVP ali AIS uporablja poimenovanje „sklad denarnega trga“ ali „SDT“ v zvezi s samim sabo ali z enotami ali deleži, ki jih izda, le, kadar KNPVP ali AIS dobi dovoljenje v skladu s to uredbo.

KNPVP ali AIS uporablja poimenovanje, ki nakazuje na sklad denarnega trga, ali uporablja izraze, kot so „gotovina“, „likviden“, „denar“, „pripravljena sredstva“, „depozitom podoben“, ali podobne besede le, kadar KNPVP ali AIS dobi dovoljenje v skladu s to uredbo.

2.   Uporaba poimenovanja „sklad denarnega trga“, „SDT“ ali poimenovanja, ki nakazuje na sklad denarnega trga, ali uporaba izrazov iz odstavka 1 je del vseh zunanjih ali notranjih dokumentov, poročil, izjav, oglaševanj, sporočil, dopisov in vsega drugega materiala, ki je naslovljen na potencialne vlagatelje, imetnike enot, delničarje ali pristojne organe ali namenjen distribuciji med njimi v tiskani, govorjeni, elektronski obliki ali v kakršni koli drugi obliki.

Člen 6

Veljavna pravila

1.   SDT vedno izpolnjuje določbe iz te uredbe.

2.   SDT, ki je KNPVP, in njegov upravitelj vedno izpolnjujeta zahteve iz Direktive 2009/65/ES, razen če ta uredba določa drugače.

3.   SDT, ki je AIS, in njegov upravitelj vedno izpolnjujeta zahteve iz Direktive 2011/61/EU, razen če ta uredba določa drugače.

4.   Upravitelj SDT je odgovoren za zagotavljanje skladnosti s to uredbo. Upravitelj je odgovoren za vsakršno izgubo ali škodo, nastalo zaradi neupoštevanja te uredbe.

5.   Ta uredba SDT ne preprečuje uporabe naložbenih omejitev, ki so strožje od tistih, ki jih zahteva ta uredba.

Poglavje II

Obveznosti v zvezi z naložbenimi politikami SDT

ODDELEK I

SPLOŠNA PRAVILA IN UPRAVIČENA SREDSTVA

Člen 7

Splošna načela

1.   Pri SDT, sestavljenem iz več naložbenih razdelkov, se za namene poglavij II do VII vsak naložbeni razdelek obravnava kot ločen SDT.

2.   Za SDT, ki pridobijo dovoljenje kot KNPVP, ne veljajo obveznosti v zvezi z naložbenimi politikami KNPVP iz členov 49, 50, 50a, 51(2) in 52 do 57 Direktive 2009/65/ES, razen če ni izrecno drugače določeno v tej uredbi.

Člen 8

Upravičena sredstva

1.   SDT vlaga le v eno ali več naslednjih kategorij finančnih sredstev in le pod pogoji iz te uredbe:

| (a) | instrumenti denarnega trga; |
| --- | --- |

(a)

instrumenti denarnega trga;

| (aa) | finančni instrumenti, ki jih ločeno ali skupaj izdajo in zanje jamčijo nacionalni, regionalni in lokalni upravni organi držav članic ali njihove centralne banke, institucije Unije, njeni organi, uradi ali agencije, ki med drugim vključujejo Evropsko centralno banko ali Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad, novi evropski sklad za strateške naložbe ali Evropski mehanizem za stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno banko za obnovo in razvoj, Razvojno banko Sveta Evrope ter Evropsko banko za obnovo in razvoj; |
| --- | --- |

(aa)

finančni instrumenti, ki jih ločeno ali skupaj izdajo in zanje jamčijo nacionalni, regionalni in lokalni upravni organi držav članic ali njihove centralne banke, institucije Unije, njeni organi, uradi ali agencije, ki med drugim vključujejo Evropsko centralno banko ali Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad, novi evropski sklad za strateške naložbe ali Evropski mehanizem za stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno banko za obnovo in razvoj, Razvojno banko Sveta Evrope ter Evropsko banko za obnovo in razvoj;

| (b) | depoziti pri kreditnih institucijah; |
| --- | --- |

(b)

depoziti pri kreditnih institucijah;

| (c) | upravičeni
  izvedeni finančni instrumenti
  , katerih edini namen je zavarovanje pred tveganji; |
| --- | --- |

(c)

upravičeni
  izvedeni finančni instrumenti
  , katerih edini namen je zavarovanje pred tveganji;

| (d) | pogodbe o začasnem odkupu
  in o začasni prodaji, pod pogojem, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:








  (i) | sredstva, uporabljena kot zavarovanje, se ne prodajo, reinvestirajo ali zastavijo; |
| --- | --- | --- |

(d)

pogodbe o začasnem odkupu
  in o začasni prodaji, pod pogojem, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(i)

sredstva, uporabljena kot zavarovanje, se ne prodajo, reinvestirajo ali zastavijo;

| (ii) | pogodba o začasni prodaji se uporablja začasno in ni namenjena naložbam; |
| --- | --- |

(ii)

pogodba o začasni prodaji se uporablja začasno in ni namenjena naložbam;

| (iii) | SDT lahko kadar koli prekine pogodbo po predhodnem obvestilu, poslanem največ dva delovna dneva pred prekinitvijo; |
| --- | --- |

(iii)

SDT lahko kadar koli prekine pogodbo po predhodnem obvestilu, poslanem največ dva delovna dneva pred prekinitvijo;

| (iv) | denarna sredstva, ki jih SDT prejme v okviru pogodbe o začasni prodaji, ne presegajo 10 % njegovega premoženja in se ne prenesejo, ne reinvestirajo ne kako drugače ponovno uporabijo; |
| --- | --- |

(iv)

denarna sredstva, ki jih SDT prejme v okviru pogodbe o začasni prodaji, ne presegajo 10 % njegovega premoženja in se ne prenesejo, ne reinvestirajo ne kako drugače ponovno uporabijo;

2.   SDT ne opravlja nobene od naslednjih dejavnosti:

| (a) | naložbe v sredstva, ki niso navedena v odstavku 1; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v sredstva, ki niso navedena v odstavku 1;

| (b) | prodaja instrumentov denarnega trga na kratko; |
| --- | --- |

(b)

prodaja instrumentov denarnega trga na kratko;

| (c) | prevzemanje neposredne ali posredne izpostavljenosti
  investicijskim skladom, ki kotirajo na borzi, lastniškemu kapitalu
  , borznemu blagu, vključno prek izvedenih finančnih instrumentov, potrdil, ki jih predstavljajo, indeksov, ki temeljijo na njih, in drugih sredstev ali instrumentov, ki bi povzročili izpostavljenost; |
| --- | --- |

(c)

prevzemanje neposredne ali posredne izpostavljenosti
  investicijskim skladom, ki kotirajo na borzi, lastniškemu kapitalu
  , borznemu blagu, vključno prek izvedenih finančnih instrumentov, potrdil, ki jih predstavljajo, indeksov, ki temeljijo na njih, in drugih sredstev ali instrumentov, ki bi povzročili izpostavljenost;

| (d) | sklepanje pogodb o posojilu vrednostnih papirjev ali izposoji vrednostnih papirjev ▌ali katere koli druge pogodbe, ki bi obremenila sredstva SDT; |
| --- | --- |

(d)

sklepanje pogodb o posojilu vrednostnih papirjev ali izposoji vrednostnih papirjev ▌ali katere koli druge pogodbe, ki bi obremenila sredstva SDT;

| (e) | izposojanje in posojanje gotovine; |
| --- | --- |

(e)

izposojanje in posojanje gotovine;

| (ea) | vlaganje v druge SDT. |
| --- | --- |

(ea)

vlaganje v druge SDT.

Člen 9

Upravičeni instrumenti denarnega trga

1.   Instrument denarnega trga je upravičen za naložbe SDT, če izpolnjuje vse naslednje zahteve:

| (a) | sodi v eno od kategorij instrumentov denarnega trga iz člena 50(1)(a), (b), (c) ali (h) Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(a)

sodi v eno od kategorij instrumentov denarnega trga iz člena 50(1)(a), (b), (c) ali (h) Direktive 2009/65/ES;

| (b) | ima eno od naslednjih alternativnih značilnosti:






  (i) | njegov zakonski rok zapadlosti ob izdaji je 397 dni ali manj; |
| --- | --- | --- |

(b)

ima eno od naslednjih alternativnih značilnosti:

(i)

njegov zakonski rok zapadlosti ob izdaji je 397 dni ali manj;

| (ii) | njegova preostala zapadlost je 397 dni ali manj;
  ali |
| --- | --- |

(ii)

njegova preostala zapadlost je 397 dni ali manj;
  ali

| (iii) | je upravičen kot visokokakovosten likviden vrednostni papir, zavarovan s premoženjem, iz člena 2(7a); |
| --- | --- |

(iii)

je upravičen kot visokokakovosten likviden vrednostni papir, zavarovan s premoženjem, iz člena 2(7a);

| (c) | izdajatelj instrumenta denarnega trga je v skladu s pravili iz člena 18 te uredbe dobil eno od dveh najvišjih notranjih bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

(c)

izdajatelj instrumenta denarnega trga je v skladu s pravili iz člena 18 te uredbe dobil eno od dveh najvišjih notranjih bonitetnih ocen.

| (d) | Če je izpostavljen listinjenju, zanj veljajo dodatne zahteve iz člena 10. |
| --- | --- |

(d)

Če je izpostavljen listinjenju, zanj veljajo dodatne zahteve iz člena 10.

2.   Standardni SDT lahko vlaga v instrument denarnega trga, za katerega se redno izvajajo prilagoditve donosa v skladu z razmerami na denarnem trgu vsakih 397 dni ali pogosteje, njegova preostala zapadlost pa ne presega
  dveh
   let.

3.   Odstavek 1(c) ne velja za instrumente denarnega trga, ki jih izda ali za katere jamči centralni organ ali centralna banka države članice, Evropska centralna banka, Unija, Evropski mehanizem za stabilnost ali Evropska investicijska banka.

Člen 10

Upravičena listinjenja

1.   Listinjenje
  je
  upravičeno, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | osnovna izpostavljenost ali sveženj izpostavljenosti je sestavljen izključno iz
  upravičenih
  dolžniških vrednostnih papirjev
  in je dovolj diverzificiran; |
| --- | --- |

(a)

osnovna izpostavljenost ali sveženj izpostavljenosti je sestavljen izključno iz
  upravičenih
  dolžniških vrednostnih papirjev
  in je dovolj diverzificiran;

| (b) | osnovni
  upravičeni
  dolžniški vrednostni papirji so visoke kreditne kakovosti in likvidnosti; |
| --- | --- |

(b)

osnovni
  upravičeni
  dolžniški vrednostni papirji so visoke kreditne kakovosti in likvidnosti;

| (c) | osnovni
  upravičeni
  dolžniški vrednostni papirji imajo ob izdaji zakonski rok zapadlosti 397 dni ali manj ali imajo preostalo zapadlost 397 dni ali manj. |
| --- | --- |

(c)

osnovni
  upravičeni
  dolžniški vrednostni papirji imajo ob izdaji zakonski rok zapadlosti 397 dni ali manj ali imajo preostalo zapadlost 397 dni ali manj.

1a.
     
  Visokokakovostni likvidni vrednostni papirji, zavarovani s premoženjem, iz člena 2(7a) veljajo za upravičena listinjenja.

1b.
     
  Komercialni zapisi s premoženjskim kritjem veljajo za upravičena listinjenja, če so likvidni v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 in če so osnovne izpostavljenosti visoke kreditne kakovosti.

2.   
  Komisija do [6 mesecev po objavi te uredbe] sprejme delegirane akte v skladu s členom 44 v zvezi z merili za opredelitev enostavnih, preglednih in standardiziranih listinjenj v zvezi z vsakim od naslednjih vidikov:

| (a) | pogoji in okoliščine, v katerih se šteje, da sta osnovna izpostavljenost ali sveženj izpostavljenosti sestavljena izključno iz
  upravičenih
  dolžniških vrednostnih papirjev
  in da sta dovolj diverzificirana; |
| --- | --- |

(a)

pogoji in okoliščine, v katerih se šteje, da sta osnovna izpostavljenost ali sveženj izpostavljenosti sestavljena izključno iz
  upravičenih
  dolžniških vrednostnih papirjev
  in da sta dovolj diverzificirana;

| (b) | pogoji in numerični pragovi, ki določajo, kdaj so
  osnovni
  dolžniški vrednostni papirji visoke kreditne kakovosti in likvidnosti. |
| --- | --- |

(b)

pogoji in numerični pragovi, ki določajo, kdaj so
  osnovni
  dolžniški vrednostni papirji visoke kreditne kakovosti in likvidnosti.

| (ba) | zahteve glede preglednosti listinjenja in njegovih osnovnih sredstev.



  Komisija pri tem zagotovi skladnost z delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi člena 460 Uredbe (EU) št. 575/2013 in člena 135(2) Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) ter upošteva posebne značilnosti listinjenj z zapadlostjo ob izdaji manj kot 397 dni.


  Komisija poleg tega do [6 mesecev po objavi te uredbe] sprejme delegirane akte, ki določajo merila za opredelitev dolžniških instrumentov visoke kreditne kakovosti in likvidnih komercialnih zapisov s premoženjskim kritjem ob upoštevanju odstavka 1a. Komisija pri tem zagotovi skladnost z delom ustreznih delovnih področij EBA in to delo podpre. |
| --- | --- |

(ba)

zahteve glede preglednosti listinjenja in njegovih osnovnih sredstev.

Člen 11

Upravičeni depoziti pri kreditnih institucijah

Depozit pri kreditni instituciji je upravičen za naložbe SDT, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | depozit je izplačljiv na odpoklic ali mora vlagatelju dajati pravico do odpoklica; |
| --- | --- |

(a)

depozit je izplačljiv na odpoklic ali mora vlagatelju dajati pravico do odpoklica;

| (b) | depozit zapade v največ 12 mesecih; |
| --- | --- |

(b)

depozit zapade v največ 12 mesecih;

| (c) | registrirani sedež kreditne institucije je v državi članici ali, če je registrirani sedež kreditne institucije v tretji državi, zanj veljajo pravila skrbnega in varnega poslovanja, ki se štejejo za enakovredna tistim iz prava Unije v skladu s postopkom iz člena 107(4) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

registrirani sedež kreditne institucije je v državi članici ali, če je registrirani sedež kreditne institucije v tretji državi, zanj veljajo pravila skrbnega in varnega poslovanja, ki se štejejo za enakovredna tistim iz prava Unije v skladu s postopkom iz člena 107(4) Uredbe (EU) št. 575/2013.

Člen 12

Upravičeni izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrument je upravičen za naložbe SDT, če se z njim trguje na reguliranem trgu iz člena 50(1)(a), (b) ali (c) Direktive 2009/65/ES ali
  če zanj velja obveznost kliringa iz Uredbe (EU) št. 648/2012
  , če so ▌izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | osnovo izvedenega finančnega instrumenta sestavljajo obrestne mere, devizni tečaji, valute ali indeksi, ki predstavljajo eno od teh kategorij; |
| --- | --- |

(a)

osnovo izvedenega finančnega instrumenta sestavljajo obrestne mere, devizni tečaji, valute ali indeksi, ki predstavljajo eno od teh kategorij;

| (b) | edini namen izvedenega instrumenta je varovanje pred tveganjem trajanja in pred valutnim tveganjem, povezanim z drugimi naložbami SDT; |
| --- | --- |

(b)

edini namen izvedenega instrumenta je varovanje pred tveganjem trajanja in pred valutnim tveganjem, povezanim z drugimi naložbami SDT;

| (c) | nasprotne stranke v poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti ▌so institucije, ki so predmet pravil skrbnega in varnega poslovanja ter nadzora in sodijo v kategorije, ki jih odobrijo pristojni organi matične države članice SDT; |
| --- | --- |

(c)

nasprotne stranke v poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti ▌so institucije, ki so predmet pravil skrbnega in varnega poslovanja ter nadzora in sodijo v kategorije, ki jih odobrijo pristojni organi matične države članice SDT;

| (d) | izvedeni finančni instrumenti ▌so predmet vsakodnevnega zanesljivega in preverljivega vrednotenja in jih je mogoče ob vsakem času prodati, odprodati ali kako drugače likvidirati ali zapreti z nasprotno izravnalno transakcijo po njihovi pošteni vrednosti na pobudo SDT. |
| --- | --- |

(d)

izvedeni finančni instrumenti ▌so predmet vsakodnevnega zanesljivega in preverljivega vrednotenja in jih je mogoče ob vsakem času prodati, odprodati ali kako drugače likvidirati ali zapreti z nasprotno izravnalno transakcijo po njihovi pošteni vrednosti na pobudo SDT.

Člen 13

Upravičene pogodbe o začasnem odkupu

1.   SDT lahko sklene pogodbo o začasnem odkupu le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | SDT lahko kadar koli prekine pogodbo po predhodnem obvestilu, poslanem največ dva delovna dneva pred prekinitvijo; |
| --- | --- |

(a)

SDT lahko kadar koli prekine pogodbo po predhodnem obvestilu, poslanem največ dva delovna dneva pred prekinitvijo;

| (b) | tržna vrednost sredstev, prejetih v okviru pogodbe o začasnem odkupu, je vedno vsaj enaka vrednosti gotovine, ki je izplačana. |
| --- | --- |

(b)

tržna vrednost sredstev, prejetih v okviru pogodbe o začasnem odkupu, je vedno vsaj enaka vrednosti gotovine, ki je izplačana.

2.   Sredstva, ki jih SDT prejme v okviru pogodbe o začasnem odkupu, so instrumenti denarnega trga
  iz člena
   9.

3.   Listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 10, SDT ne sprejme kot del pogodbe o začasnem odkupu. ▌

4.   Sredstva, ki jih SDT prejme v okviru pogodbe o začasnem odkupu, so vključena za izračun omejitev diverzifikacije in koncentracije iz te uredbe.
  Ta sredstva se ne smejo prodati, reinvestirati, zastaviti ali kako drugače prenesti.

5.   Z odstopanjem od odstavka 2 lahko SDT kot del pogodbe o začasnem odkupu prejme likvidne prenosljive vrednostne papirje ali instrumente denarnega trga, ki niso tisti
  iz člena
  9, pod pogojem, da ta sredstva izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev:

| (a) | so visoke kreditne kakovosti in jih izda ali za njih jamči centralni organ ali centralna banka države članice, Evropska centralna banka, Unija, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropska investicijska banka; |
| --- | --- |

(a)

so visoke kreditne kakovosti in jih izda ali za njih jamči centralni organ ali centralna banka države članice, Evropska centralna banka, Unija, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropska investicijska banka;

| (b) | izda jih ali za njih jamči centralni organ ali centralna banka tretje države, če je izdajatelj iz tretje države
  pozitivno ocenjen v okviru notranjega
  bonitetnega
  ocenjevanja
  v skladu s pravili iz členov 16 do 19. |
| --- | --- |

(b)

izda jih ali za njih jamči centralni organ ali centralna banka tretje države, če je izdajatelj iz tretje države
  pozitivno ocenjen v okviru notranjega
  bonitetnega
  ocenjevanja
  v skladu s pravili iz členov 16 do 19.

Sredstva, prejeta v okviru pogodbe o začasnem odkupu v skladu s prvim pododstavkom, se razkrijejo vlagateljem v SDT.

Za sredstva, prejeta v okviru pogodbe o začasnem odkupu v skladu s prvim pododstavkom, veljajo pravila iz člena 14(6).

5a.
     
  SDT si sme izposoditi ali skleniti pogodbo o začasni prodaji, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pogodba o začasni prodaji se uporablja začasno, največ za sedem delovnih dni, in ni namenjena naložbam; |
| --- | --- |

(a)

pogodba o začasni prodaji se uporablja začasno, največ za sedem delovnih dni, in ni namenjena naložbam;

| (b) | znesek v okviru pogodbe o začasni prodaji ne presega 10 % ustreznega premoženja SDT in se ne vloži v upravičena sredstva; |
| --- | --- |

(b)

znesek v okviru pogodbe o začasni prodaji ne presega 10 % ustreznega premoženja SDT in se ne vloži v upravičena sredstva;

| (c) | SDT lahko kadar koli prekine pogodbo po predhodnem obvestilu, poslanem največ dva delovna dneva pred prekinitvijo; |
| --- | --- |

(c)

SDT lahko kadar koli prekine pogodbo po predhodnem obvestilu, poslanem največ dva delovna dneva pred prekinitvijo;

| (d) | prejeto gotovinsko zavarovanje se samo:








  — | deponira pri subjektih, ki jih predpisuje člen 50(f) direktive o KNPVP; |
| --- | --- | --- |

(d)

prejeto gotovinsko zavarovanje se samo:

—

deponira pri subjektih, ki jih predpisuje člen 50(f) direktive o KNPVP;

| — | vloži v državne obveznice visoke kakovosti; |
| --- | --- |

—

vloži v državne obveznice visoke kakovosti;

| — | uporabi za posle začasnih odkupov, če so to posli s kreditnimi institucijami, ki so pod bonitetnim nadzorom, in KNPVP lahko kadar koli prekliče celotni znesek na podlagi poslovnega dogodka; |
| --- | --- |

—

uporabi za posle začasnih odkupov, če so to posli s kreditnimi institucijami, ki so pod bonitetnim nadzorom, in KNPVP lahko kadar koli prekliče celotni znesek na podlagi poslovnega dogodka;

| — | vloži v kratkoročne sklade denarnega trga, kot so opredeljeni v smernicah o skupni opredelitvi evropskih skladov denarnega trga.




  Reinvestirano gotovinsko zavarovanje je diverzificirano v skladu z zahtevami o diverzifikaciji, ki veljajo za negotovinska zavarovanja. V prospektu so vlagatelji jasno obveščeni o politiki prejetih zavarovanj KNPVP, kar v primeru gotovinskega zavarovanja vključuje politiko reinvestiranja KNPVP in tveganja, ki izhajajo iz tega. |
| --- | --- |

—

vloži v kratkoročne sklade denarnega trga, kot so opredeljeni v smernicah o skupni opredelitvi evropskih skladov denarnega trga.

Reinvestirano gotovinsko zavarovanje je diverzificirano v skladu z zahtevami o diverzifikaciji, ki veljajo za negotovinska zavarovanja. V prospektu so vlagatelji jasno obveščeni o politiki prejetih zavarovanj KNPVP, kar v primeru gotovinskega zavarovanja vključuje politiko reinvestiranja KNPVP in tveganja, ki izhajajo iz tega.

▌

ODDELEK II

DOLOČBE O NALOŽBENIH POLITIKAH

Člen 14

Diverzifikacija

1.   SDT lahko do 5 % svojih sredstev vloži v:

| (a) | instrumente denarnega trga istega izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

instrumente denarnega trga istega izdajatelja;

| (b) | depozite, sklenjene pri isti kreditni instituciji. |
| --- | --- |

(b)

depozite, sklenjene pri isti kreditni instituciji.

2.   Vse izpostavljenosti do listinjenj ne presegajo 10 % sredstev SDT.

3.   Skupna izpostavljenost tveganju SDT do iste nasprotne stranke, ki izhaja iz poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti ▌, ne sme presegati 5 % njegovih sredstev.

4.   Skupni znesek gotovine SDT za isto nasprotno stranko pri pogodbi o začasnem odkupu ne sme presegati
  10 %
  njegovih sredstev.

5.   Ne glede na posamezne omejitve iz odstavkov 1 in 3 SDT
  za naložbe v instrumente javnega dolga ali standardni SDT
  ne sme kombinirati ničesar od naslednjega, če bi to vodilo do tega, da bi vložil več kot
  8 %
  svojih sredstev v isti subjekt:

| (a) | naložb v instrumente denarnega trga, ki jih izda navedeni subjekt; |
| --- | --- |

(a)

naložb v instrumente denarnega trga, ki jih izda navedeni subjekt;

| (b) | depozitov, sklenjenih z navedenim subjektom; |
| --- | --- |

(b)

depozitov, sklenjenih z navedenim subjektom;

| (c) | izvedenih finančnih instrumentov ▌, ki nasprotno stranko izpostavijo tveganju do navedenega subjekta. |
| --- | --- |

(c)

izvedenih finančnih instrumentov ▌, ki nasprotno stranko izpostavijo tveganju do navedenega subjekta.

6.   Z odstopanjem od odstavka 1(a) lahko pristojni organ dovoli SDT, da v skladu z načelom razpršitve tveganja vloži do 100 % svojih sredstev v različne instrumente denarnega trga, ki jih izda ali zanje jamči centralni, regionalni ali lokalni organ ali centralna banka države članice, Evropska centralna banka, Unija, Evropski mehanizem za stabilnost ali Evropska investicijska banka, centralni organ ali centralna banka tretje države ali javno mednarodno združenje, v katerega so včlanjene ena ali več držav članic.

Prvi pododstavek se uporablja le, kadar so izpolnjene vse naslednje zahteve:

| (a) | SDT ima instrumente denarnega trga vsaj šestih različnih izdaj zadevnega izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

SDT ima instrumente denarnega trga vsaj šestih različnih izdaj zadevnega izdajatelja;

| (b) | SDT omejuje naložbe v instrumente denarnega trga iz iste izdaje na največ 30 % svojih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

SDT omejuje naložbe v instrumente denarnega trga iz iste izdaje na največ 30 % svojih sredstev;

| (c) | SDT v pravilih upravljanja sklada ali v ustanovnih listinah sklada izrecno navede centralne, regionalne ali lokalne
  organe
  ali centralne
  banke držav članic
  , Evropsko centralno banko, Unijo, Evropski mehanizem za stabilnost ali Evropsko investicijsko banko,
  Evropski investicijski sklad, Evropski sklad za strateške naložbe,
  centralni organ ali centralno banko tretje države,
  instrumente javnega dolga, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno banko za obnovo in razvoj, Banko za mednarodne poravnave, Razvojno banko Sveta Evrope, Evropsko banko za obnovo in razvoj ali katero koli drugo mednarodno organizacijo,
  v katero so včlanjene ena ali več držav članic, ki izdaja ali jamči za instrumente denarnega trga, v katere namerava vložiti več kot 5 % svojih sredstev; |
| --- | --- |

(c)

SDT v pravilih upravljanja sklada ali v ustanovnih listinah sklada izrecno navede centralne, regionalne ali lokalne
  organe
  ali centralne
  banke držav članic
  , Evropsko centralno banko, Unijo, Evropski mehanizem za stabilnost ali Evropsko investicijsko banko,
  Evropski investicijski sklad, Evropski sklad za strateške naložbe,
  centralni organ ali centralno banko tretje države,
  instrumente javnega dolga, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno banko za obnovo in razvoj, Banko za mednarodne poravnave, Razvojno banko Sveta Evrope, Evropsko banko za obnovo in razvoj ali katero koli drugo mednarodno organizacijo,
  v katero so včlanjene ena ali več držav članic, ki izdaja ali jamči za instrumente denarnega trga, v katere namerava vložiti več kot 5 % svojih sredstev;

| (d) | SDT v prospekt in tržne komunikacije vključi poudarjeno izjavo, ki opozarja na uporabo tega odstopanja in navaja centralne, regionalne ali lokalne organe ali
  centralne banke držav članic
  , Evropsko centralno banko, Unijo, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropsko investicijsko banko,
  Evropski investicijski sklad, Evropski sklad za strateške naložbe
  , centralni organ ali centralno banko tretje države,
  Mednarodni denarni sklad, Mednarodno banko za obnovo in razvoj, Banko za mednarodne poravnave ali katero koli drugo mednarodno organizacijo
  , v katero so včlanjene ena ali več držav članic, ki izdaja ali jamči za instrumente denarnega trga, v katere namerava vložiti več kot 5 % svojih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

SDT v prospekt in tržne komunikacije vključi poudarjeno izjavo, ki opozarja na uporabo tega odstopanja in navaja centralne, regionalne ali lokalne organe ali
  centralne banke držav članic
  , Evropsko centralno banko, Unijo, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropsko investicijsko banko,
  Evropski investicijski sklad, Evropski sklad za strateške naložbe
  , centralni organ ali centralno banko tretje države,
  Mednarodni denarni sklad, Mednarodno banko za obnovo in razvoj, Banko za mednarodne poravnave ali katero koli drugo mednarodno organizacijo
  , v katero so včlanjene ena ali več držav članic, ki izdaja ali jamči za instrumente denarnega trga, v katere namerava vložiti več kot 5 % svojih sredstev.

7.   Gospodarske družbe, ki so vključene v isto skupino za namene konsolidiranih računovodskih izkazov, kakor določa Direktiva 83/349/EGS (14) ali priznani mednarodni računovodski standardi, se za izračunavanje omejitev iz odstavkov 1 do 5 obravnavajo kot ena oseba.

Člen 15

Koncentracija

1.   SDT ne sme imeti več kot
  5
   % instrumentov denarnega trga posameznega izdajatelja.

2.   Omejitev iz odstavka 1 se ne uporablja za deleže instrumentov denarnega trga, ki jih izda ali zanje jamči centralni, regionalni ali lokalni organ ali centralna banka države članice, Evropska centralna banka, Unija, Evropski mehanizem za stabilnost ali Evropska investicijska banka, centralni organ ali centralna banka tretje države ali javno mednarodno združenje, v katerega so včlanjene ena ali več držav članic.

ODDELEK III

KREDITNA KAKOVOST INSTRUMENTOV DENARNEGA TRGA

Člen 16

Postopek notranjega ocenjevanja

1.   Upravitelj SDT vzpostavi, izvaja in ▌uporablja preudaren ▌postopek notranjega ocenjevanja za določanje kreditne kakovosti instrumentov denarnega trga, pri čemer upošteva izdajatelja instrumenta in značilnosti instrumenta.

1a.
     
  Upravitelj SDT zagotovi, da so informacije, ki se uporabljajo pri izvajanju notranjega ocenjevanja, dovolj kakovostne, posodobljene in da prihajajo iz zanesljivih virov.

2.   Postopek notranjega ocenjevanja temelji na ▌preudarnih, ▌sistematičnih in ustaljenih metodologijah bonitetnega razvrščanja.
  Uporabljene
  metodologije ▌mora potrditi upravitelj
  SDT
  glede na pretekle izkušnje in empirične dokaze, vključno s testiranjem za nazaj.

3.   Postopek notranjega ocenjevanja izpolnjuje
  naslednja splošna načela:

| (a) | vzpostavi
  učinkovit postopek za pridobivanje in posodabljanje pomembnih informacij o značilnostih izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi
  učinkovit postopek za pridobivanje in posodabljanje pomembnih informacij o značilnostih izdajatelja;

| (b) | upravitelj SDT sprejme in izvaja ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bonitetno ocenjevanje temelji na poglobljeni analizi ▌informacij, ki so na voljo in so primerne ter vključujejo vse pomembne dejavnike, ki vplivajo na kreditno sposobnost izdajatelja; |
| --- | --- |

(b)

upravitelj SDT sprejme in izvaja ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bonitetno ocenjevanje temelji na poglobljeni analizi ▌informacij, ki so na voljo in so primerne ter vključujejo vse pomembne dejavnike, ki vplivajo na kreditno sposobnost izdajatelja;

| (c) | upravitelj SDT redno spremlja
  postopek notranjega ocenjevanja
  in
  vsakih šest mesecev
  pregleda vse ▌bonitetne ocene. Navedeni upravitelj pregleda
  notranje ocenjevanje
  ob vsaki pomembni spremembi, ki bi lahko vplivala na
  njegovo
  bonitetno oceno
  izdajatelja
  . |
| --- | --- |

(c)

upravitelj SDT redno spremlja
  postopek notranjega ocenjevanja
  in
  vsakih šest mesecev
  pregleda vse ▌bonitetne ocene. Navedeni upravitelj pregleda
  notranje ocenjevanje
  ob vsaki pomembni spremembi, ki bi lahko vplivala na
  njegovo
  bonitetno oceno
  izdajatelja
  .

| (d) | upravitelj SDT pri uporabi postopka notranjega ocenjevanja upošteva Uredbo (EU) št. 462/2013; |
| --- | --- |

(d)

upravitelj SDT pri uporabi postopka notranjega ocenjevanja upošteva Uredbo (EU) št. 462/2013;

| (e) | s polletnimi
  pregledi metodologij bonitetnega
  ocenjevanja upravitelj SDT
  ugotavlja, ali so še naprej primerne za trenutni portfelj in zunanje pogoje,
  pregledi pa se posredujejo pristojnim organom; |
| --- | --- |

(e)

s polletnimi
  pregledi metodologij bonitetnega
  ocenjevanja upravitelj SDT
  ugotavlja, ali so še naprej primerne za trenutni portfelj in zunanje pogoje,
  pregledi pa se posredujejo pristojnim organom;

| (f) | kadar se metodologije, modeli ali ključne predpostavke ocenjevanja, uporabljeni pri postopkih notranjega bonitetnega ocenjevanja, spremenijo, upravitelj SDT čim prej ▌pregleda vse
  postopke notranjega bonitetnega ocenjevanja
  , na katere je sprememba vplivala; |
| --- | --- |

(f)

kadar se metodologije, modeli ali ključne predpostavke ocenjevanja, uporabljeni pri postopkih notranjega bonitetnega ocenjevanja, spremenijo, upravitelj SDT čim prej ▌pregleda vse
  postopke notranjega bonitetnega ocenjevanja
  , na katere je sprememba vplivala;

| (g) | notranjega bonitetnega ocenjevanja
  in rednega pregledovanja, ki ga izvaja upravitelj SDT, ne smejo opravljati osebe, ki izvajajo ali so odgovorne za upravljanje portfelja SDT. |
| --- | --- |

(g)

notranjega bonitetnega ocenjevanja
  in rednega pregledovanja, ki ga izvaja upravitelj SDT, ne smejo opravljati osebe, ki izvajajo ali so odgovorne za upravljanje portfelja SDT.

Člen 17

Postopek notranjega bonitetnega ocenjevanja

1.   Vsakemu izdajatelju instrumenta denarnega trga, v katerega namerava vlagati SDT, se dodeli ▌bonitetna ocena v skladu s postopkom
  bonitetnega
  ocenjevanja,
  vzpostavljenim v skladu s postopkom notranjega ocenjevanja.

2.   Struktura
  postopka bonitetnega ocenjevanja
  izpolnjuje
  naslednja splošna načela:

| (a) | postopek je namenjen
  kvantitativni opredelitvi kreditnega tveganja izdajatelja
  in upošteva relativno tveganje neplačila; |
| --- | --- |

(a)

postopek je namenjen
  kvantitativni opredelitvi kreditnega tveganja izdajatelja
  in upošteva relativno tveganje neplačila;

| (b) | postopek je namenjen opredelitvi
  kreditnega tveganja izdajatelja in
  dokumentiranju
  meril bonitetnega ocenjevanja, ki se uporabljajo za določitev ▌stopnje kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

postopek je namenjen opredelitvi
  kreditnega tveganja izdajatelja in
  dokumentiranju
  meril bonitetnega ocenjevanja, ki se uporabljajo za določitev ▌stopnje kreditnega tveganja;

| (c) | v postopku se
  upošteva kratkoročna narava instrumentov denarnega trga. |
| --- | --- |

(c)

v postopku se
  upošteva kratkoročna narava instrumentov denarnega trga.

3.   
  Bonitetno ocenjevanje
  iz
  odstavka 1 temelji na merilih, ki izpolnjujejo
  naslednje zahteve:

| (a) | zajemajo vsaj kvantitativne in kvalitativne kazalnike o izdajatelju instrumenta ter makroekonomske razmere in razmere na finančnih trgih; |
| --- | --- |

(a)

zajemajo vsaj kvantitativne in kvalitativne kazalnike o izdajatelju instrumenta ter makroekonomske razmere in razmere na finančnih trgih;

| (b) | se nanašajo na običajne numerične in kvalitativne referenčne vrednosti, ki se uporabljajo pri ocenjevanju kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov; |
| --- | --- |

(b)

se nanašajo na običajne numerične in kvalitativne referenčne vrednosti, ki se uporabljajo pri ocenjevanju kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov;

| (c) | so primerna za posamezno vrsto izdajatelja. Razlikovati je treba vsaj med naslednjimi vrstami izdajateljev: državni, regionalni ali lokalni javni organ, finančne gospodarske družbe in nefinančne gospodarske družbe. |
| --- | --- |

(c)

so primerna za posamezno vrsto izdajatelja. Razlikovati je treba vsaj med naslednjimi vrstami izdajateljev: državni, regionalni ali lokalni javni organ, finančne gospodarske družbe in nefinančne gospodarske družbe.

| (d) | V primeru izpostavljenosti listinjenju morajo upoštevati kreditno tveganje izdajatelja, strukturo listinjenja in kreditno tveganje osnovnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

V primeru izpostavljenosti listinjenju morajo upoštevati kreditno tveganje izdajatelja, strukturo listinjenja in kreditno tveganje osnovnih sredstev.

Člen 18

Dokumentacija

1.   Upravitelj SDT dokumentira postopek notranjega ocenjevanja in notranji bonitetni sistem. Dokumentacija vključuje:

| (a) | zasnovo in podrobnosti delovanja njegovih postopkov notranjega ocenjevanja in notranjih bonitetnih sistemov tako, da lahko pristojni organi razumejo razvrstitev v posamezne bonitetne razrede in lahko ocenijo ustreznost razvrstitve v bonitetni razred; |
| --- | --- |

(a)

zasnovo in podrobnosti delovanja njegovih postopkov notranjega ocenjevanja in notranjih bonitetnih sistemov tako, da lahko pristojni organi razumejo razvrstitev v posamezne bonitetne razrede in lahko ocenijo ustreznost razvrstitve v bonitetni razred;

| (b) | utemeljitev in analizo, ki podpirata odločitev upravitelja glede meril ocenjevanja in pogostosti njihovega pregledovanja. Ta analiza vsebuje parametre, model in meje modela, ki je bil uporabljen za izbiro meril ocenjevanja; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev in analizo, ki podpirata odločitev upravitelja glede meril ocenjevanja in pogostosti njihovega pregledovanja. Ta analiza vsebuje parametre, model in meje modela, ki je bil uporabljen za izbiro meril ocenjevanja;

| (c) | vse večje spremembe postopka notranjega ocenjevanja, vključno z identifikacijo sprožilcev sprememb; |
| --- | --- |

(c)

vse večje spremembe postopka notranjega ocenjevanja, vključno z identifikacijo sprožilcev sprememb;

| (d) | organizacijo postopka notranjega ocenjevanja, vključno s postopkom bonitetnega razvrščanja in strukturo notranjega nadzora; |
| --- | --- |

(d)

organizacijo postopka notranjega ocenjevanja, vključno s postopkom bonitetnega razvrščanja in strukturo notranjega nadzora;

| (e) | popolne podatke o preteklih notranjih bonitetnih ocenah izdajateljev in priznanih porokih; |
| --- | --- |

(e)

popolne podatke o preteklih notranjih bonitetnih ocenah izdajateljev in priznanih porokih;

| (f) | datume določitve notranjih bonitetnih ocen; |
| --- | --- |

(f)

datume določitve notranjih bonitetnih ocen;

| (g) | ključne podatke in metodologijo, ki so bili uporabljeni za ugotavljanje notranje bonitetne ocene, vključno s ključnimi predpostavkami bonitetnega ocenjevanja; |
| --- | --- |

(g)

ključne podatke in metodologijo, ki so bili uporabljeni za ugotavljanje notranje bonitetne ocene, vključno s ključnimi predpostavkami bonitetnega ocenjevanja;

| (h) | podatke o odgovorni osebi ali osebah za notranje bonitetno razvrščanje. |
| --- | --- |

(h)

podatke o odgovorni osebi ali osebah za notranje bonitetno razvrščanje.

2.   Podrobnosti postopka notranjega ocenjevanja so navedene v pravilih upravljanja sklada ali pravilih o ustanovitvi SDT in vsi dokumenti iz odstavka 1 se na zahtevo dajo na razpolago pristojnim organom SDT in pristojnim organom upravitelja SDT.

Člen 19

Delegirani akti

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 44, ki določajo:

| (a) | pogoje, pod katerimi se metodologije bonitetnega razvrščanja štejejo za preudarne, sistematične in ustaljene, ter pogoje za potrjevanje iz člena 16(2); |
| --- | --- |

(a)

pogoje, pod katerimi se metodologije bonitetnega razvrščanja štejejo za preudarne, sistematične in ustaljene, ter pogoje za potrjevanje iz člena 16(2);

| (b) | opredelitev vsakega bonitetnega razreda glede na kvantitativno opredelitev kreditnega tveganja izdajatelja iz člena 17(2)(a) in merila za kvantitativno opredelitev kreditnega tveganja iz člena 17(2)(b); |
| --- | --- |

(b)

opredelitev vsakega bonitetnega razreda glede na kvantitativno opredelitev kreditnega tveganja izdajatelja iz člena 17(2)(a) in merila za kvantitativno opredelitev kreditnega tveganja iz člena 17(2)(b);

| (c) | natančne referenčne vrednosti za vsak kvalitativni kazalnik in numerične referenčne vrednosti za vsak kvantitativni kazalnik. Te referenčne vrednosti kazalnikov se določijo za vsak bonitetni razred, pri čemer se upoštevajo merila iz člena 17(3); |
| --- | --- |

(c)

natančne referenčne vrednosti za vsak kvalitativni kazalnik in numerične referenčne vrednosti za vsak kvantitativni kazalnik. Te referenčne vrednosti kazalnikov se določijo za vsak bonitetni razred, pri čemer se upoštevajo merila iz člena 17(3);

| (d) | pomen pomembne spremembe iz člena 16(3)(c). |
| --- | --- |

(d)

pomen pomembne spremembe iz člena 16(3)(c).

Člen 20

Upravljanje ocenjevanja kreditne kakovosti

1.   Postopke notranjega ocenjevanja potrdijo višje vodstvo, vodstveni organ in, kadar obstaja, nadzorna funkcija upravitelja SDT.

Te strani dobro razumejo delovanje postopkov notranjega ocenjevanja, notranjih bonitetnih sistemov in upraviteljevih metodologij bonitetnega razvrščanja ter zelo dobro razumejo z njimi povezana poročila.

2.   Analiza, ki temelji na notranji bonitetni oceni profila kreditnega tveganja SDT, je bistveni del poročil stranem iz odstavka 1. Poročanje vključuje vsaj profil tveganja glede na bonitetni razred, zmanjševanje po razredih, oceno ustreznih parametrov glede na bonitetni razred in primerjavo dejanske stopnje neplačila. Pogostost poročanja je odvisna od pomembnosti in vrste informacij ter se izvede vsaj enkrat na leto.

3.   Višje vodstvo redno zagotavlja, da se postopek notranjega ocenjevanja ustrezno izvaja.

Višje vodstvo je redno obveščeno o uspešnosti postopka notranjega ocenjevanja, območjih, na katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, ter stanju prizadevanj in ukrepov, sprejetih za izboljšanje že opredeljenih pomanjkljivosti.

Poglavje III

Obveznosti v zvezi z obvladovanjem tveganja SDT

Člen 21

Pravila portfelja za kratkoročne SDT

Kratkoročni SDT vedno izpolnjuje vse naslednje zahteve glede portfelja:

| (a) | njegov portfelj ima tehtano povprečno zapadlost, ki ne presega 60 dni; |
| --- | --- |

(a)

njegov portfelj ima tehtano povprečno zapadlost, ki ne presega 60 dni;

| (b) | njegov portfelj ima tehtano povprečno trajanje, ki ne presega 120 dni; |
| --- | --- |

(b)

njegov portfelj ima tehtano povprečno trajanje, ki ne presega 120 dni;

| (c) | vsaj 10 % njegovih sredstev je sestavljenih iz dnevno zapadlih sredstev. Kratkoročni SDT ne sme pridobiti nobenih drugih sredstev, razen dnevno zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve kratkoročni SDT v dnevno zapadla sredstva vložil manj kot 10 % svojega portfelja; |
| --- | --- |

(c)

vsaj 10 % njegovih sredstev je sestavljenih iz dnevno zapadlih sredstev. Kratkoročni SDT ne sme pridobiti nobenih drugih sredstev, razen dnevno zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve kratkoročni SDT v dnevno zapadla sredstva vložil manj kot 10 % svojega portfelja;

| (d) | najmanj 20 % njegovih sredstev sestavljajo tedensko zapadla sredstva. SDT ne sme pridobiti nobenih drugih sredstev, razen tedensko zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve kratkoročni SDT v tedensko zapadla sredstva vložil manj kot 20 % svojega portfelja.
  Za namene tega izračuna se v tedensko zapadla sredstva lahko vključi do 5 % instrumentov denarnega trga, če se lahko prodajo za poravnavo v naslednjih petih delovnih dneh. |
| --- | --- |

(d)

najmanj 20 % njegovih sredstev sestavljajo tedensko zapadla sredstva. SDT ne sme pridobiti nobenih drugih sredstev, razen tedensko zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve kratkoročni SDT v tedensko zapadla sredstva vložil manj kot 20 % svojega portfelja.
  Za namene tega izračuna se v tedensko zapadla sredstva lahko vključi do 5 % instrumentov denarnega trga, če se lahko prodajo za poravnavo v naslednjih petih delovnih dneh.

| (da) | Dnevne in tedenske zahteve glede likvidnosti iz odstavkov (c) in (d) se povečajo za:








  — | 5 % sredstev SDT, ki se ovrednotijo z uporabo metode računovodstva po odplačni vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(da)

Dnevne in tedenske zahteve glede likvidnosti iz odstavkov (c) in (d) se povečajo za:

—

5 % sredstev SDT, ki se ovrednotijo z uporabo metode računovodstva po odplačni vrednosti;

| — | 10 % sredstev SDT, ki se ovrednotijo z uporabo metode računovodstva po odplačni vrednosti. |
| --- | --- |

—

10 % sredstev SDT, ki se ovrednotijo z uporabo metode računovodstva po odplačni vrednosti.

Člen 22

Pravila portfelja za standardne SDT

1.   Standardni SDT izpolnjuje vse naslednje zahteve:

| (a) | njegov portfelj ima vedno tehtano povprečno zapadlost, ki ne presega 6 mesecev; |
| --- | --- |

(a)

njegov portfelj ima vedno tehtano povprečno zapadlost, ki ne presega 6 mesecev;

| (b) | njegov portfelj ima vedno tehtano povprečno trajanje, ki ne presega 12 mesecev; |
| --- | --- |

(b)

njegov portfelj ima vedno tehtano povprečno trajanje, ki ne presega 12 mesecev;

| (c) | vsaj 10 % njegovih sredstev je sestavljenih iz dnevno zapadlih sredstev. Standardni SDT ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen dnevno zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve standardni SDT v dnevno zapadla sredstva vložil manj kot 10 % svojega portfelja; |
| --- | --- |

(c)

vsaj 10 % njegovih sredstev je sestavljenih iz dnevno zapadlih sredstev. Standardni SDT ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen dnevno zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve standardni SDT v dnevno zapadla sredstva vložil manj kot 10 % svojega portfelja;

| (d) | najmanj 20 % njegovih sredstev sestavljajo tedensko zapadla sredstva. Standardni SDT ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen tedenskih zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve standardni SDT v tedenska zapadla sredstva vložil manj kot 20 % svojega portfelja.
  Za namene tega izračuna se v tedensko zapadla sredstva lahko vključi do 5 % instrumentov denarnega trga, če se lahko prodajo za poravnavo v naslednjih petih delovnih dneh. |
| --- | --- |

(d)

najmanj 20 % njegovih sredstev sestavljajo tedensko zapadla sredstva. Standardni SDT ne pridobi nobenih drugih sredstev, razen tedenskih zapadlih sredstev, kadar bi zaradi take pridobitve standardni SDT v tedenska zapadla sredstva vložil manj kot 20 % svojega portfelja.
  Za namene tega izračuna se v tedensko zapadla sredstva lahko vključi do 5 % instrumentov denarnega trga, če se lahko prodajo za poravnavo v naslednjih petih delovnih dneh.

| (da) | Dnevne in tedenske zahteve glede likvidnosti iz odstavkov (c) in (d) se povečajo za:








  — | 5 % sredstev SDT, ki se ovrednotijo z uporabo metode računovodstva po odplačni vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(da)

Dnevne in tedenske zahteve glede likvidnosti iz odstavkov (c) in (d) se povečajo za:

—

5 % sredstev SDT, ki se ovrednotijo z uporabo metode računovodstva po odplačni vrednosti;

| — | 10 % sredstev SDT, ki se ovrednotijo z uporabo metode računovodstva po odplačni vrednosti. |
| --- | --- |

—

10 % sredstev SDT, ki se ovrednotijo z uporabo metode računovodstva po odplačni vrednosti.

2.   Standardni SDT lahko vloži do 10 % svojih sredstev v instrumente denarnega trga, ki jih izda en subjekt.

3.   Ne glede na posamezne omejitve iz odstavka 2
  in z odstopanjem
  lahko standardni SDT kombinira kar koli od naslednjega, če bi to vodilo do tega, da vloži do 15 % svojih sredstev v en subjekt:

| (a) | naložb v instrumente denarnega trga, ki jih izda navedeni subjekt; |
| --- | --- |

(a)

naložb v instrumente denarnega trga, ki jih izda navedeni subjekt;

| (b) | depozitov, sklenjenih z navedenim subjektom; |
| --- | --- |

(b)

depozitov, sklenjenih z navedenim subjektom;

| (c) | izvedene finančne instrumente ▌, ki nasprotno stranko izpostavijo tveganju do navedenega subjekta. |
| --- | --- |

(c)

izvedene finančne instrumente ▌, ki nasprotno stranko izpostavijo tveganju do navedenega subjekta.

4.   Vsa sredstva portfelja, ki jih standardni SDT vloži v skladu z odstavkoma 2 in 5, se razkrijejo vlagateljem SDT.

5.   Standardni SDT ne sme biti oblike SDT KNVS.

Člen 23

Bonitetne ocene SDT

Kadar SDT zahteva zunanjo bonitetno oceno, zanjo velja in se uporablja Uredba (EU) št. 462/2013.

Člen 24

Politika „poznavanja lastnih strank“

1.   Upravitelj SDT za ugotavljanje števila vlagateljev v SDT, njihovih potreb in obnašanja ter števila njihovih deležev vzpostavi, izvaja in uporablja postopke ter ravna vestno, da pravilno predvidi vpliv sočasnih odkupov več vlagateljev
  , pri tem pa upošteva vsaj tip vlagateljev, število deležev v skladu, ki jih ima posamezen vlagatelj, ter pretekle prilive in odlive
  . V ta namen upravitelj SDT upošteva vsaj naslednje dejavnike:

| (a) | prepoznavne vzorce v vlagateljevih potrebah po denarju; |
| --- | --- |

(a)

prepoznavne vzorce v vlagateljevih potrebah po denarju;

| (b) | tip vlagatelja
  ; |
| --- | --- |

(b)

tip vlagatelja
  ;

| (c) | nenaklonjenost tveganjem različnih vlagateljev; |
| --- | --- |

(c)

nenaklonjenost tveganjem različnih vlagateljev;

| (d) | stopnjo korelacije ali tesnih povezav med različnimi vlagatelji v SDT; |
| --- | --- |

(d)

stopnjo korelacije ali tesnih povezav med različnimi vlagatelji v SDT;

| (da) | ciklični razvoj števila deležev v SDT. |
| --- | --- |

(da)

ciklični razvoj števila deležev v SDT.

1a.
     
  Če vlagatelji SDT svoje naložbe usmerjajo prek posrednika, bi moral upravitelj SDT poiskati podatke, ki bi mu omogočili ustrezno obvladovanje likvidnosti in koncentracije vlagateljev v SDT, posrednik pa bi jih moral zagotoviti.

2.   Upravitelj SDT zagotovi, da:

| (a) | vrednost enot ali deležev, ki jih ima en vlagatelj, v nobenem trenutku ne preseže vrednosti dnevno zapadlih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

vrednost enot ali deležev, ki jih ima en vlagatelj, v nobenem trenutku ne preseže vrednosti dnevno zapadlih sredstev;

| (b) | odkup vlagatelj ne vpliva bistveno na likvidnostni profil SDT. |
| --- | --- |

(b)

odkup vlagatelj ne vpliva bistveno na likvidnostni profil SDT.

Člen 25

Testiranje izjemnih situacij

1.   Za vsak SDT obstajajo premišljeni postopki testiranja izjemnih situacij, ki omogočajo odkrivanje mogočih dogodkov ali prihodnjih sprememb v gospodarskih razmerah, ki bi lahko imeli neželene učinke na SDT. Upravitelj SDT redno izvaja testiranje izjemnih situacij in pripravi akcijske načrte za različne možne scenarije.
  Poleg tega se v primeru SDT MNNVS s testi izjemnih situacij oceni razlika med konstantno NVS na enoto ali delež in dejansko NVS na enoto ali delež za različne scenarije.

Testi izjemnih situacij temeljijo na objektivnih merilih in upoštevajo učinke verjetnih skrajnih scenarijev. Scenariji za teste izjemnih situacij upoštevajo vsaj referenčne parametre,
  ki vključujejo naslednje dejavnike
  :

| (a) | hipotetične spremembe ravni likvidnosti sredstev iz portfelja SDT; |
| --- | --- |

(a)

hipotetične spremembe ravni likvidnosti sredstev iz portfelja SDT;

| (b) | hipotetične spremembe ravni kreditnega tveganja sredstev iz portfelja SDT, vključno s kreditnimi dogodki in bonitetnimi dogodki; |
| --- | --- |

(b)

hipotetične spremembe ravni kreditnega tveganja sredstev iz portfelja SDT, vključno s kreditnimi dogodki in bonitetnimi dogodki;

| (c) | hipotetična gibanja obrestnih mer; |
| --- | --- |

(c)

hipotetična gibanja obrestnih mer;

| (d) | hipotetične ravni odkupov; |
| --- | --- |

(d)

hipotetične ravni odkupov;

| (da) | hipotetično širitev ali zožitev razmikov med indeksi, na katere so vezane obrestne mere vrednostnih papirjev iz portfelja; |
| --- | --- |

(da)

hipotetično širitev ali zožitev razmikov med indeksi, na katere so vezane obrestne mere vrednostnih papirjev iz portfelja;

| (db) | hipotetične makrosistemske pretrese, ki prizadenejo celotno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(db)

hipotetične makrosistemske pretrese, ki prizadenejo celotno gospodarstvo.

2.   Poleg tega se v primeru
  SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga in SDT KNVS za male vlagatelje
  s testi izjemnih situacij oceni razlika med konstantno NVS na enoto ali delež in NVS na enoto ali delež za različne scenarije.
  Upravitelj SDT na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij pripravi načrte reševanja za različne možne scenarije. Načrte reševanja odobrijo pristojni organi.

▌

4.   Testi izjemnih situacij se izvajajo tako pogosto, kot določi upravni odbor ▌SDT po razmisleku o ustreznem in razumnem intervalu glede na razmere na trgu in o načrtovanih spremembah portfelja SDT. Izvajati se morajo vsaj
  štirikrat
  na leto.

4a.
     
  Kadar test izjemnih situacij pokaže ranljivost SDT, upravitelj SDT sprejme ukrepe za krepitev trdnosti SDT, vključno z ukrepi, ki okrepijo likvidnost ali kakovost sredstev SDT in o sprejetih ukrepih takoj obvesti pristojni organ.

5.   Obsežno poročilo o rezultatih testiranja izjemnih situacij in
  predlagani akcijski načrt
  se predloži v pregled upravnemu odboru ▌SDT. Upravni odbor po potrebi spremeni predlagani akcijski načrt in odobri končni akcijski načrt.
  Poročilo se hrani najmanj pet let.

▌

6.   Poročilo iz odstavka 5 se predloži
  pristojnemu organu
  SDT. Pristojni organi poročilo pošljejo organu ESMA.

▌

Poglavje IV

Pravila vrednotenja
  in računovodska obravnava

Člen 26

Vrednotenje sredstev SDT

1.   Sredstva SDT se vrednotijo vsaj enkrat dnevno.
  Rezultati tega vrednotenja se vsak dan objavijo na spletnem mestu SDT. Brez poseganja v člen 27(4)(a) in (b) vrednotenje opravi neodvisna tretja stran po tekočih tržnih cenah ali po notranjem modelu. Vrednotenja ne opravi SDT sam, njegov upravitelj ali sponzor.

2.   
  Brez poseganja v člen 27(4)(b) se
  sredstva SDT, kadar je mogoče, vrednotijo po tekočih tržnih cenah.

3.   Pri vrednotenju po tekočih tržnih cenah se uporabi preudarnejša stran nakupnega in prodajnega tečaja, razen če lahko institucija zapre pozicijo pri povprečnem tržnem tečaju. Pri vrednotenju po tekočih tržnih cenah se uporabljajo samo kakovostni tržni podatki,
  ki jih zagotavljajo priznani neodvisni oblikovalci cen, če to ne posega nesorazmerno v poravnavo istega dne.
  Kakovost tržnih podatkov se oceni na podlagi vseh naslednjih dejavnikov:

| (a) | število in kakovost nasprotnih strank; |
| --- | --- |

(a)

število in kakovost nasprotnih strank;

| (b) | obseg in promet navedenega sredstva na trgu; |
| --- | --- |

(b)

obseg in promet navedenega sredstva na trgu;

| (c) | velikost izdaje in delež izdaje, ki ga SDT namerava kupiti ali prodati. |
| --- | --- |

(c)

velikost izdaje in delež izdaje, ki ga SDT namerava kupiti ali prodati.

4.   Kadar vrednotenje po tekočih tržnih cenah ni mogoče ali kadar tržni podatki niso dovolj kakovostni, se sredstva SDT vrednotijo konservativno z uporabo notranjega modela. Model natančno oceni notranjo vrednost sredstva glede na naslednje posodobljene ključne dejavnike:

| (a) | obseg in promet navedenega sredstva na trgu; |
| --- | --- |

(a)

obseg in promet navedenega sredstva na trgu;

| (b) | velikost izdaje in delež izdaje, ki ga SDT namerava kupiti ali prodati; |
| --- | --- |

(b)

velikost izdaje in delež izdaje, ki ga SDT namerava kupiti ali prodati;

| (c) | tržno tveganje, obrestno tveganje in kreditno tveganje sredstva. |
| --- | --- |

(c)

tržno tveganje, obrestno tveganje in kreditno tveganje sredstva.

Pri notranjem modelu se ne
  uporablja model
  vrednotenja, ki
  temelji
  na odplačni vrednosti.

Pri vrednotenju po notranjem modelu se lahko uporabljajo le podatki o cenah, ki jih zagotovijo neodvisni in priznani oblikovalci cen, metodologijo oblikovanja cen po zadevnem modelu pa mora odobriti pristojni organ SDT.

5.   
  Z odstopanjem od odstavkov 1 do 4
  se lahko sredstva SDT KNVS
  za naložbe v instrumente javnega dolga in SDT KNVS za male vlagatelje
  vrednotijo
  ▌
  z uporabo metode odplačne vrednosti
  za vrednotenje sredstev.

Člen 27

Izračun NVS na enoto ali delež

1.   
  Brez poseganja v člen 2(13b) se dejanska
  NVS na enoto ali delež izračuna kot razlika med vsoto vseh sredstev SDT in vsoto vseh obveznosti SDT
  in se vrednoti
  v skladu z metodami vrednotenja po tekočih tržnih cenah ali vrednotenja z uporabo notranjega modela, deljeno s številom neporavnanih enot ali deležev SDT.

Prvi pododstavek se uporablja za vse SDT, vključno z SDT MNNVS, SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga ter SDT KNVS za male vlagatelje.

2.   
  Dejanska
  NVS na enoto ali delež se zaokroži na najbližjo bazično točko ali njeno ustreznico, kadar je NVS objavljena v denarni enoti.

3.   
  Dejanska
  NVS na enoto ali delež SDT se izračuna najmanj dnevno.

4.   
  Poleg izračuna dejanske NVS na enoto ali delež v skladu z odstavki 1 do 3 lahko SDT MNNVS izkaže tudi konstantno NVS na enoto ali delež, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji
  :

| (a) | uporaba metode odplačne vrednosti za vrednotenje sredstev s preostalo zapadlostjo manj kot 90 dni; vsa sredstva s preostalo zapadlostjo nad 90 dni se vrednotijo po tekočih tržnih cenah ali po notranjem modelu; |
| --- | --- |

(a)

uporaba metode odplačne vrednosti za vrednotenje sredstev s preostalo zapadlostjo manj kot 90 dni; vsa sredstva s preostalo zapadlostjo nad 90 dni se vrednotijo po tekočih tržnih cenah ali po notranjem modelu;

| (b) | za potrebe vrednotenja se sredstva zaokrožijo na dve decimalni mesti, če konstantna NVS na enoto ali delež ne odstopa od dejanske NVS za več kot 20 bazičnih točk, sicer pa na štiri decimalna mesta; |
| --- | --- |

(b)

za potrebe vrednotenja se sredstva zaokrožijo na dve decimalni mesti, če konstantna NVS na enoto ali delež ne odstopa od dejanske NVS za več kot 20 bazičnih točk, sicer pa na štiri decimalna mesta;

| (c) | odkup ali vpis po konstantni NVS na enoto ali delež, če konstantna NVS na enoto ali delež ne odstopa od dejanske NVS za več kot 20 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(c)

odkup ali vpis po konstantni NVS na enoto ali delež, če konstantna NVS na enoto ali delež ne odstopa od dejanske NVS za več kot 20 bazičnih točk;

| (d) | odkup ali vpis po dejanski NVS na enoto ali delež, ki se zaokroži na štiri decimalna mesta, ali manj, če konstantna NVS odstopa od dejanske NVS za več kot 20 bazičnih točk; |
| --- | --- |

(d)

odkup ali vpis po dejanski NVS na enoto ali delež, ki se zaokroži na štiri decimalna mesta, ali manj, če konstantna NVS odstopa od dejanske NVS za več kot 20 bazičnih točk;

| (e) | potencialne vlagatelje se pred sklenitvijo pogodbe jasno pisno opozori na okoliščine, v katerih sklad ne bo več izvajal odkupa ali vpisa po konstantni NVS; |
| --- | --- |

(e)

potencialne vlagatelje se pred sklenitvijo pogodbe jasno pisno opozori na okoliščine, v katerih sklad ne bo več izvajal odkupa ali vpisa po konstantni NVS;

| (f) | razlika med konstantno NVS na enoto ali delež in dejansko NVS na enoto ali delež se stalno spremlja ter dnevno objavlja na spletnem mestu SDT. |
| --- | --- |

(f)

razlika med konstantno NVS na enoto ali delež in dejansko NVS na enoto ali delež se stalno spremlja ter dnevno objavlja na spletnem mestu SDT.

5.   
  Komisija štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe opravi pregled njenega učinka in izvajanja, vključno s pogostostjo uporabe varnostnih mehanizmov v skladu s členom 27(4)(d), in ga predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Veljavnost dovoljenj, ki se izdajo SDT MNNVS v okviru te uredbe, poteče pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

Komisija preuči, ali so SDT MNNVS ustrezno obravnavali sistemska tveganja ter druge nevarnosti za finančno stabilnosti celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela. Komisija v skladu z ugotovitvami tega pregleda in učinka na finančno stabilnost pripravi zakonodajne predloge v skladu s prvim pododstavkom, vključno s preučitvijo možnosti, da se drugi pododstavek črta.

▌

Člen 28

Cena ob izdaji in odkupu

1.   Enote ali deleži SDT,
  razen SDT MNNVS, za katere se uporablja člen 27(4),
  se izdajajo ali odkupujejo po ceni, ki je enaka NVS na enoto ali delež SDT.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se enote ali deleži SDT KNVS
  za male vlagatelje in SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga
  izdajajo ali odkupujejo po ceni, ki je enaka konstantni NVS na enoto ali delež SDT.

▌

Poglavje Va

Posebne zahteve za SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje in SDT MNNVS

Člen 34a

Dodatne zahteve za SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga in SDT KNVS za male vlagatelje

SDT za vrednotenje ne uporablja metode odplačne vrednosti, ne navaja konstantne NVS na enoto ali delež in ne zaokroža konstantne NVS na enoto ali delež na najbližjo bazično točko ali njeno ustreznico, kadar je NVS objavljena v denarni enoti, razen če je izrecno potrjen kot SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga ali kot SDT KNVS za male vlagatelje ali če je SDT MNNVS v skladu s členom 27(4).

Člen 34b

Provizije za likvidnost in omejevanje odkupov za SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje in SDT MNNVS

1.   
  Upravitelj SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje ali SDT MNNVS vzpostavi, izvaja in dosledno uporablja preudaren, strog, sistematičen in ustaljen postopek notranjega ocenjevanja za določanje tedenskih pragov likvidnosti, ki se uporabljajo za SDT. Pri tem se uporabljajo naslednji postopki:

| (a) | Kadar delež tedensko zapadlih sredstev pade pod 30 % skupnih sredstev SDT, upravitelj in upravni odbor SDT izvedeta naslednji postopek:








  (i) | Upravitelj takoj obvesti upravni odbor SDT. Upravni odbor SDT izvede dokumentirano oceno razmer, da bi določil ustrezne ukrepe ob upoštevanju interesov vlagateljev v SDT, ter se odloči, ali bo uporabil enega ali več od naslednjih ukrepov:








  — | provizije za likvidnost v primeru odkupov, ki ustrezno odražajo stroške, ki nastanejo SDT za doseganje likvidnosti, in preprečujejo, da bi bili vlagatelji, ki ostanejo v skladu, nepošteno prikrajšani, kadar drugi vlagatelji zahtevajo odkup svojih enot ali deležev v danem obdobju; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Kadar delež tedensko zapadlih sredstev pade pod 30 % skupnih sredstev SDT, upravitelj in upravni odbor SDT izvedeta naslednji postopek:

(i)

Upravitelj takoj obvesti upravni odbor SDT. Upravni odbor SDT izvede dokumentirano oceno razmer, da bi določil ustrezne ukrepe ob upoštevanju interesov vlagateljev v SDT, ter se odloči, ali bo uporabil enega ali več od naslednjih ukrepov:

—

provizije za likvidnost v primeru odkupov, ki ustrezno odražajo stroške, ki nastanejo SDT za doseganje likvidnosti, in preprečujejo, da bi bili vlagatelji, ki ostanejo v skladu, nepošteno prikrajšani, kadar drugi vlagatelji zahtevajo odkup svojih enot ali deležev v danem obdobju;

| — | omejitev odkupa, ki za obdobje do 15 delovnih dni število enot ali deležev za odkup na delovni dan omeji na 10 % enot ali deležev SDT; |
| --- | --- |

—

omejitev odkupa, ki za obdobje do 15 delovnih dni število enot ali deležev za odkup na delovni dan omeji na 10 % enot ali deležev SDT;

| — | začasno ustavitev odkupa za obdobje do 15 delovnih dni; ali |
| --- | --- |

—

začasno ustavitev odkupa za obdobje do 15 delovnih dni; ali

| — | ne sprejmeta takojšnjih ukrepov. |
| --- | --- |

—

ne sprejmeta takojšnjih ukrepov.

| (b) | Kadar delež tedensko zapadlih sredstev pade pod 10 % skupnih sredstev SDT, upravitelj in upravni odbor SDT izvedeta naslednji postopek:








  (i) | Upravitelj takoj obvesti upravni odbor SDT. Upravni odbor SDT izvede dokumentirano oceno razmer, da bi določil ustrezne ukrepe ob upoštevanju interesov vlagateljev v SDT, ter se odloči, ali bo uporabil enega ali več od naslednjih ukrepov:








  — | provizije za likvidnost v primeru odkupov, ki ustrezno odražajo stroške, ki nastanejo SDT za doseganje likvidnosti, in preprečujejo, da bi bili vlagatelji, ki ostanejo v skladu, nepošteno prikrajšani, kadar drugi vlagatelji zahtevajo odkup svojih enot ali deležev v danem obdobju; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Kadar delež tedensko zapadlih sredstev pade pod 10 % skupnih sredstev SDT, upravitelj in upravni odbor SDT izvedeta naslednji postopek:

(i)

Upravitelj takoj obvesti upravni odbor SDT. Upravni odbor SDT izvede dokumentirano oceno razmer, da bi določil ustrezne ukrepe ob upoštevanju interesov vlagateljev v SDT, ter se odloči, ali bo uporabil enega ali več od naslednjih ukrepov:

—

provizije za likvidnost v primeru odkupov, ki ustrezno odražajo stroške, ki nastanejo SDT za doseganje likvidnosti, in preprečujejo, da bi bili vlagatelji, ki ostanejo v skladu, nepošteno prikrajšani, kadar drugi vlagatelji zahtevajo odkup svojih enot ali deležev v danem obdobju;

| — | začasno ustavitev odkupa za obdobje do 15 dni. |
| --- | --- |

—

začasno ustavitev odkupa za obdobje do 15 dni.

| (c) | Ko se upravni odbor SDT odloči, kako bo ukrepal v primeru (a) oziroma (b), pristojnemu organu SDT takoj posreduje podrobnosti svoje odločitve. |
| --- | --- |

(c)

Ko se upravni odbor SDT odloči, kako bo ukrepal v primeru (a) oziroma (b), pristojnemu organu SDT takoj posreduje podrobnosti svoje odločitve.

Poglavje VI

Zunanja podpora

Člen 35

Zunanja podpora

1.   SDT
  ne prejema
  zunanje podpore ▌.

▌

3.   Zunanja podpora pomeni neposredno ali posredno podporo, ki jo nudi tretja stran,
  vključno s sponzorjem SDT,
  in je namenjena zagotavljanju likvidnosti SDT ali bi zagotavljala likvidnost SDT ali stabilizacijo NVS na enoto ali delež SDT.

Zunanja podpora vključuje:

| (a) | dokapitalizacijo, ki jo opravi tretja stran; |
| --- | --- |

(a)

dokapitalizacijo, ki jo opravi tretja stran;

| (b) | nakup sredstev iz SDT po višji ceni, ki ga opravi tretja stran; |
| --- | --- |

(b)

nakup sredstev iz SDT po višji ceni, ki ga opravi tretja stran;

| (c) | nakup enot ali deležev SDT, ki ga opravi tretja stran, za zagotavljanje likvidnosti sklada; |
| --- | --- |

(c)

nakup enot ali deležev SDT, ki ga opravi tretja stran, za zagotavljanje likvidnosti sklada;

| (d) | izdajo kakršnega koli eksplicitnega ali implicitnega zavarovanja, jamstva ali pisma podpore v korist SDT, ki jo opravi tretja stran; |
| --- | --- |

(d)

izdajo kakršnega koli eksplicitnega ali implicitnega zavarovanja, jamstva ali pisma podpore v korist SDT, ki jo opravi tretja stran;

| (e) | vsak ukrep, ki ga opravi tretja stran, katerega neposredni ali posredni cilj je ohraniti profil likvidnosti in NVS na enoto ali delež SDT. |
| --- | --- |

(e)

vsak ukrep, ki ga opravi tretja stran, katerega neposredni ali posredni cilj je ohraniti profil likvidnosti in NVS na enoto ali delež SDT.

▌

Poglavje VII

Zahteve glede preglednosti

Člen 37

Preglednost

1.   
  Vlagatelji SDT vsaj enkrat tedensko prejmejo naslednje informacije:

| (a) | likvidnostni profil SDT, vključno s skupnim deležem naložb, ki zapadejo čez noč in v roku enega tedna, ter kako je navedena likvidnost dosežena; |
| --- | --- |

(a)

likvidnostni profil SDT, vključno s skupnim deležem naložb, ki zapadejo čez noč in v roku enega tedna, ter kako je navedena likvidnost dosežena;

| (b) | kreditni profil in sestavo portfelja; |
| --- | --- |

(b)

kreditni profil in sestavo portfelja;

| (c) | tehtano povprečno zapadlost in tehtano povprečno trajanje SDT; |
| --- | --- |

(c)

tehtano povprečno zapadlost in tehtano povprečno trajanje SDT;

| (d) | skupno koncentracijo petih največjih vlagateljev SDT. |
| --- | --- |

(d)

skupno koncentracijo petih največjih vlagateljev SDT.

2.   
  Poleg izpolnjevanja zahtev iz odstavka 1, SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga, SDT KNVS za male vlagatelje in MNNVS svojim vlagateljem zagotovijo tudi naslednje informacije:

| (a) | skupno vrednost sredstev; |
| --- | --- |

(a)

skupno vrednost sredstev;

| (b) | tehtano povprečno zapadlost in tehtano povprečno trajanje; |
| --- | --- |

(b)

tehtano povprečno zapadlost in tehtano povprečno trajanje;

| (c) | razčlenitev zapadlosti; |
| --- | --- |

(c)

razčlenitev zapadlosti;

| (d) | delež sredstev v portfelju, ki bodo zapadla v enem dnevu; |
| --- | --- |

(d)

delež sredstev v portfelju, ki bodo zapadla v enem dnevu;

| (e) | delež sredstev v portfelju, ki bodo zapadla v enem tednu; |
| --- | --- |

(e)

delež sredstev v portfelju, ki bodo zapadla v enem tednu;

| (f) | neto donos; |
| --- | --- |

(f)

neto donos;

| (g) | dnevno okvirno vrednost po tržnih cenah, zaokroženo na štiri decimalna mesta; |
| --- | --- |

(g)

dnevno okvirno vrednost po tržnih cenah, zaokroženo na štiri decimalna mesta;

| (h) | podrobnosti o sredstvih v portfelju SDT, kot so ime, država, zapadlost in vrsta sredstev (vključno s podrobnostmi o nasprotni stranki v primeru pogodbe o začasnem odkupu); |
| --- | --- |

(h)

podrobnosti o sredstvih v portfelju SDT, kot so ime, država, zapadlost in vrsta sredstev (vključno s podrobnostmi o nasprotni stranki v primeru pogodbe o začasnem odkupu);

| (i) | NVS, kot je objavljena na njegovem spletnem mestu. |
| --- | --- |

(i)

NVS, kot je objavljena na njegovem spletnem mestu.

3.   
  SDT redno razkriva informacije o tem, kolikšen del njegovega skupnega portfelja sestavljajo:

| (a) | instrumenti denarnega trga, ki jih je izdal sponzor SDT; |
| --- | --- |

(a)

instrumenti denarnega trga, ki jih je izdal sponzor SDT;

| (b) | po potrebi listinjenja, ki jih je izdal sponzor SDT; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi listinjenja, ki jih je izdal sponzor SDT;

| (c) | če je sponzor kreditna institucija, bančne vloge pri sponzorju SDT; ter |
| --- | --- |

(c)

če je sponzor kreditna institucija, bančne vloge pri sponzorju SDT; ter

| (d) | izpostavljenost do sponzorja SDT kot nasprotne stranke v poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC. |
| --- | --- |

(d)

izpostavljenost do sponzorja SDT kot nasprotne stranke v poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC.

4.   
  V primeru, da sponzor SDT vlaga v deleže ali enote SDT, sklad drugim vlagateljem v SDT razkrije skupni znesek, ki ga je vložil sponzor v SDT, nato pa obvesti druge vlagatelje o morebitnih spremembah skupnega imetja deležev ali enot.

▌

Člen 38

Poročanje pristojnim organom

1.   Upravitelj za vsak upravljani SDT posreduje informacije pristojnemu organu SDT vsaj vsako četrtletje. Upravitelj na zahtevo zagotovi informacije tudi pristojnemu organu upravitelja, če se razlikuje od pristojnega organa SDT.

2.   Informacije, posredovane v skladu z odstavkom 1, zajemajo naslednje točke:

| (a) | vrsto in značilnosti SDT; |
| --- | --- |

(a)

vrsto in značilnosti SDT;

| (b) | kazalnike portfelja, kot so skupna vrednost sredstev, NVS, tehtana povprečna zapadlost, tehtano povprečno trajanje, razčlenitev zapadlosti, likvidnost in donos; |
| --- | --- |

(b)

kazalnike portfelja, kot so skupna vrednost sredstev, NVS, tehtana povprečna zapadlost, tehtano povprečno trajanje, razčlenitev zapadlosti, likvidnost in donos;

▌

| (d) | rezultate testov izjemnih situacij; |
| --- | --- |

(d)

rezultate testov izjemnih situacij;

| (e) | informacije o sredstvih portfelja SDT:






  (i) | značilnosti vsakega sredstva, kot so ime, država, kategorija izdajatelja, tveganje ali zapadlost in dodeljena notranja bonitetna ocena; |
| --- | --- | --- |

(e)

informacije o sredstvih portfelja SDT:

(i)

značilnosti vsakega sredstva, kot so ime, država, kategorija izdajatelja, tveganje ali zapadlost in dodeljena notranja bonitetna ocena;

| (ii) | vrsta sredstva, vključno s podrobnostmi o nasprotni strani v primeru izvedenih finančnih instrumentov ali pogodb o začasnem odkupu; |
| --- | --- |

(ii)

vrsta sredstva, vključno s podrobnostmi o nasprotni strani v primeru izvedenih finančnih instrumentov ali pogodb o začasnem odkupu;

| (f) | informacije o obveznostih SDT, ki vključujejo naslednje točke:






  (i) | državo, v kateri ima vlagatelj sedež; |
| --- | --- | --- |

(f)

informacije o obveznostih SDT, ki vključujejo naslednje točke:

(i)

državo, v kateri ima vlagatelj sedež;

| (ii) | kategorijo vlagatelja; |
| --- | --- |

(ii)

kategorijo vlagatelja;

| (iii) | dejavnost vpisov in odkupov. |
| --- | --- |

(iii)

dejavnost vpisov in odkupov.

Po potrebi in z ustrezno utemeljitvijo lahko pristojni organi zahtevajo dodatne informacije.

3.   Organ ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih izvedbenih standardov za vzpostavitev predloge za poročanje, ki vsebuje vse informacije iz odstavka 2.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   Pristojni organi organu ESMA posredujejo vse informacije, ki so jih prejeli v skladu s tem členom, in vsa druga obvestila ali informacije, ki so si jih izmenjali s SDT ali njegovim upraviteljem na podlagi te uredbe. Take informacije se posredujejo organu ESMA najpozneje 30 dni po koncu četrtletnega poročevalnega obdobja.

Organ ESMA zbere informacije za oblikovanje centralne podatkovne zbirke za vse ustanovljene SDT, ki so upravljani ali trženi v Uniji. Evropska centralna banka lahko dostopa do te podatkovne zbirke le iz statističnih razlogov.

Poglavje VIII

Nadzor

Člen 39

Nadzor s strani pristojnih organov

1.   Pristojni organi redno nadzorujejo skladnost s to uredbo.
  Dovoljenje za SDT se prekliče v primeru kršitve prepovedi sponzorske podpore.

2.   Pristojni organ SDT je odgovoren za
  zagotavljanje
  skladnosti s pravili iz poglavij II do VII.

3.   Pristojni organ SDT je odgovoren za nadzor izpolnjevanja obveznosti iz pravil upravljanja sklada ali iz aktov o ustanovitvi sklada, ter obveznosti iz prospekta, ki so skladne s to uredbo.

4.   Pristojni organ upravitelja je odgovoren za nadzor ustreznosti ureditve in organizacijske strukture upravitelja, da lahko upravitelj SDT izpolnjuje obveznosti in pravila v zvezi s sestavo in delovanjem vseh SDT, ki jih upravlja.

5.   Pristojni organi spremljajo KNPVP ali AIS, ki so ustanovljeni ali trženi na njihovem ozemlju, da preverijo, ali uporabljajo poimenovanje SDT ali namigujejo, da so SDT, samo, kadar so v skladu s to uredbo.

Člen 40

Pooblastila pristojnih organov

1.   Pristojni organi dobijo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog na podlagi te uredbe.

2.   Pooblastila, dodeljena pristojnim organom v skladu z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU, se izvajajo tudi v zvezi s to uredbo.

Člen 41

Pooblastila in pristojnosti organa ESMA

1.   Organ ESMA ima pooblastila za izvajanje nalog, ki mu jih nalaga ta uredba.

2.   Pooblastila organa ESMA v skladu z direktivama 2009/65/ES in 2011/61/EU se izvajajo tudi v zvezi s to uredbo in v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

3.   Za namene Uredbe (EU) št. 1095/2010 je ta uredba vključena v vse nadaljnje pravno zavezujoče akte Unije, ki prenašajo naloge na organ iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 42

Sodelovanje med organi

1.   Če se pristojni organ SDT in pristojni organ upravitelja razlikujeta, za izvajanje svojih dolžnosti v skladu s to uredbo sodelujeta in izmenjujeta informacije.

2.   Pristojni organi,
  vključno z organi, ki jih država članica imenuje v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 ter Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (15)

  za kreditne institucije v matični državi članici SDT, enotni nadzorni mehanizem in ECB
  sodelujejo z organom ESMA za namen opravljanja njihovih dolžnosti iz te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.

3.   Pristojni organi,
  vključno z organi, ki jih država članica imenuje v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 ter Direktivo 2013/36/EU za kreditne institucije v matični državi članici SDT, enotni nadzorni mehanizem, ECB in
  organ ESMA si izmenjujejo vse informacije in dokumentacijo, ki so potrebne za opravljanje njihovih dolžnosti iz te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010, zlasti za prepoznavanje in odpravo kršitev te uredbe.

Poglavje IX

Končne določbe

Člen 43

Obravnava obstoječih KNPVP in AIS

1.   Obstoječi KNPVP ali AIS, ki vlaga v kratkoročna sredstva in ima različne ali kumulativne cilje, ki ponujajo donose v skladu z obrestnimi merami na denarnem trgu ali ohranjajo vrednost naložbe, v 
  devetih
  mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe svojemu pristojnemu organu predloži vlogo z vsemi dokumenti in dokazi, ki izkazujejo skladnost s to uredbo.

▌

Člen 44

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisiji pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 13 in 19 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Pooblastilo iz členov 13 in 19 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členoma 13 in 19, začnejo veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 45

Pregled

V [treh letih od začetka veljavnosti te uredbe] Komisija pregleda ustreznost te uredbe z vidika skrbnega in varnega poslovanja ter z gospodarskega vidika. Med pregledom se zlasti preuči,
  ali bi bilo treba uvesti spremembe ureditve za SDT za male vlagatelje, SDT KNVS za naložbe v instrumente javnega dolga in SDT MNNVS.
  Pri pregledu se
  tudi
  :

| (a) | analizirajo izkušnje, pridobljene pri uporabi te uredbe, vpliv na vlagatelje, SDT in upravitelje SDT v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

analizirajo izkušnje, pridobljene pri uporabi te uredbe, vpliv na vlagatelje, SDT in upravitelje SDT v Uniji;

| (b) | oceni vloga, ki jo imajo SDT pri nakupu dolžniških instrumentov, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države članice; |
| --- | --- |

(b)

oceni vloga, ki jo imajo SDT pri nakupu dolžniških instrumentov, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države članice;

| (c) | upoštevajo posebne značilnosti dolžniških instrumentov, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države članice, in vloga, ki jo imajo ti dolžniški instrumenti pri financiranju držav članic; |
| --- | --- |

(c)

upoštevajo posebne značilnosti dolžniških instrumentov, ki jih izdajo ali za katere jamčijo države članice, in vloga, ki jo imajo ti dolžniški instrumenti pri financiranju držav članic;

| (d) | upošteva poročilo iz člena 509(3) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

upošteva poročilo iz člena 509(3) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (e) | upošteva regulativni razvoj na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(e)

upošteva regulativni razvoj na mednarodni ravni.

Rezultati pregleda, ki se jim po potrebi priložijo ustrezni predlogi za spremembe, se sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 46

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0041/2015).

1

(*)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*

(2)  UL C 170, 5.6.2014, str. 50.

2

(3)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

3

(4)  Uredba 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

4

(5)  
  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. ... o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije.

6

(7)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

7

(8)  
  Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

8

Uredba (EU) št. 462/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah (UL L 146, 31.5.2013, str. 1).

(9)  
  Direktiva 2013/14/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Direktive 2003/41/ES o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje, Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in Direktive 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prevelikim zanašanjem na bonitetne ocene (UL L 145, 31.5.2013, str. 1).

9

Direktiva 2013/14/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o spremembi Direktive 2003/41/ES o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje, Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in Direktive 2011/61/EU o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov v zvezi s prevelikim zanašanjem na bonitetne ocene (UL L 145, 31.5.2013, str. 1).

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom (UL L 83, 22.3.2013, str. 1).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

11

(12)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

12

(13)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

13

(14)  Sedma direktiva Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe (UL L 193, 18.7.1983, str. 1).

14

(15)  
  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

15

Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/186 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/186

---

P8_TA(2015)0171

Uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo posebna uvozna pravila Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2016/C 346/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0345), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0345),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0023/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0023/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 13. novembra 2014, naslovljenega na Odbor za mednarodno trgovino v skladu s členom 104(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 13. novembra 2014, naslovljenega na Odbor za mednarodno trgovino v skladu s členom 104(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. februarja 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. februarja 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 104 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 104 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0016/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0016/2015),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju in kakor je bilo prilagojeno v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0177

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. aprila 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (Prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/936.)

---

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/188 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/188

---

P8_TA(2015)0172

Načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2016 – oddelek I – Parlament

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016 (2015/2012(BUD))

(2016/C 346/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 36, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 36,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti člena 27, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti člena 27,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1023/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. oktobra 2013 (5) in z dne 22. oktobra 2014 (6) o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunski leti 2014 in 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. oktobra 2013 (5) in z dne 22. oktobra 2014 (6) o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunski leti 2014 in 2015,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016,

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je predsedstvo pripravilo 27. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je predsedstvo pripravilo 27. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 96(2) Poslovnika Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 96(2) Poslovnika Parlamenta,

| — | ob upoštevanju členov 96 in 97 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 96 in 97 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0144/2015),

| A. | ker je to prvi celotni proračunski postopek v novem zakonodajnem obdobju in tretji v večletnem finančnem okviru 2014–2020; |
| --- | --- |

A.

ker je to prvi celotni proračunski postopek v novem zakonodajnem obdobju in tretji v večletnem finančnem okviru 2014–2020;

| B. | ker je predsedstvo 9. februarja 2015 sprejelo smernice za proračun 2016, kot jih je predlagal generalni sekretar; ker so te smernice osredotočene na povečanje zmogljivosti parlamentarnih odborov za nadzor nad izvršno vejo oblasti, zlasti kar zadeva delegirane akte, na varnostne naložbe v stavbe Parlamenta, kibernetsko varnost in podporo poslancem, predvsem parlamentarno pomoč; |
| --- | --- |

B.

ker je predsedstvo 9. februarja 2015 sprejelo smernice za proračun 2016, kot jih je predlagal generalni sekretar; ker so te smernice osredotočene na povečanje zmogljivosti parlamentarnih odborov za nadzor nad izvršno vejo oblasti, zlasti kar zadeva delegirane akte, na varnostne naložbe v stavbe Parlamenta, kibernetsko varnost in podporo poslancem, predvsem parlamentarno pomoč;

| C. | ker je generalni sekretar v predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2016 predvidel proračun v višini 1 850 470 600 EUR, kar je 3,09 % več kot v proračunu za leto 2015 in predstavlja 19,51 % razdelka 5 večletnega finančnega okvira 2014–2020; |
| --- | --- |

C.

ker je generalni sekretar v predhodnem predlogu načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2016 predvidel proračun v višini 1 850 470 600 EUR, kar je 3,09 % več kot v proračunu za leto 2015 in predstavlja 19,51 % razdelka 5 večletnega finančnega okvira 2014–2020;

| D. | ker bi moral Parlament zaradi velikega javnega dolga in konsolidacije javnih financ v državah članicah pokazati proračunsko odgovornost in varčnost, hkrati pa poskrbeti za zadostna sredstva, da bo lahko uresničeval vse svoje pristojnosti in da bo institucija delovala nemoteno; |
| --- | --- |

D.

ker bi moral Parlament zaradi velikega javnega dolga in konsolidacije javnih financ v državah članicah pokazati proračunsko odgovornost in varčnost, hkrati pa poskrbeti za zadostna sredstva, da bo lahko uresničeval vse svoje pristojnosti in da bo institucija delovala nemoteno;

| E. | ker bi bilo treba kljub temu, da je manevrski prostor majhen in da bo zato potrebno varčevanje na drugih področjih, razmisliti o nekaterih naložbah, da se poveča institucionalna vloga Parlamenta; |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba kljub temu, da je manevrski prostor majhen in da bo zato potrebno varčevanje na drugih področjih, razmisliti o nekaterih naložbah, da se poveča institucionalna vloga Parlamenta;

| F. | ker zgornja meja v razdelku 5 večletnega finančnega okvira za proračun v letu 2016 znaša 9 483 milijonov EUR v tekočih cenah; |
| --- | --- |

F.

ker zgornja meja v razdelku 5 večletnega finančnega okvira za proračun v letu 2016 znaša 9 483 milijonov EUR v tekočih cenah;

| G. | ker so 24. marca ter 14. in 15. aprila 2015 potekali usklajevalni sestanki med delegacijama predsedstva in Odbora za proračun; |
| --- | --- |

G.

ker so 24. marca ter 14. in 15. aprila 2015 potekali usklajevalni sestanki med delegacijama predsedstva in Odbora za proračun;

Splošni okvir in skupni proračun

| 1. | pozdravlja dobro sodelovanje med predsedstvom Parlamenta in Odborom za proračun v potekajočem proračunskem postopku in dogovor, dosežen med usklajevanjem; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dobro sodelovanje med predsedstvom Parlamenta in Odborom za proračun v potekajočem proračunskem postopku in dogovor, dosežen med usklajevanjem;

| 2. | je seznanjen s prednostnimi cilji, ki jih je za leto 2016 predlagal generalni sekretar; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s prednostnimi cilji, ki jih je za leto 2016 predlagal generalni sekretar;

| 3. | spominja, da je imel Parlament od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe precejšnje dodatne odhodke iz naslednjih razlogov: uveljavitev Parlamenta kot dejanskega sozakonodajalca in izboljšana nepremičninska politika (2010–2012), pristop Hrvaške in Hiša evropske zgodovine (2013) ter ustanovitev parlamentarne raziskovalne službe (2014–2015); pozdravlja dejstvo, da je Parlament večji del teh odhodkov poravnal s prihranki na račun strukturnih in organizacijskih reform, kar je povzročilo le skromno povečanje proračuna približno na ravni inflacije; |
| --- | --- |

3.

spominja, da je imel Parlament od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe precejšnje dodatne odhodke iz naslednjih razlogov: uveljavitev Parlamenta kot dejanskega sozakonodajalca in izboljšana nepremičninska politika (2010–2012), pristop Hrvaške in Hiša evropske zgodovine (2013) ter ustanovitev parlamentarne raziskovalne službe (2014–2015); pozdravlja dejstvo, da je Parlament večji del teh odhodkov poravnal s prihranki na račun strukturnih in organizacijskih reform, kar je povzročilo le skromno povečanje proračuna približno na ravni inflacije;

| 4. | ugotavlja, da je v preteklem zakonodajnem obdobju Parlament sprejel več političnih prednostnih nalog, ki so povzročile zmerno povečanje proračuna oziroma omogočile proračunske prihranke; meni, da bi moral novi sklic Parlamenta podrobno nadzirati izvajanje teh večletnih projektov in na osnovi tega izbrati svoje politične prednostne naloge, po potrebi tudi negativne; glede na to zahteva, naj generalni sekretar pravočasno, še pred obravnavo v Parlamentu jeseni 2015, predloži ocenjevalno poročilo za omenjene večletne projekte; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je v preteklem zakonodajnem obdobju Parlament sprejel več političnih prednostnih nalog, ki so povzročile zmerno povečanje proračuna oziroma omogočile proračunske prihranke; meni, da bi moral novi sklic Parlamenta podrobno nadzirati izvajanje teh večletnih projektov in na osnovi tega izbrati svoje politične prednostne naloge, po potrebi tudi negativne; glede na to zahteva, naj generalni sekretar pravočasno, še pred obravnavo v Parlamentu jeseni 2015, predloži ocenjevalno poročilo za omenjene večletne projekte;

| 5. | meni, da bi bilo treba v letu 2016 dati prednost krepitvi parlamentarnega dela, zlasti z izboljšavami zakonodajnega dela Parlamenta in povečanjem njegove zmogljivosti za nadzor nad izvršno vejo oblasti, ter varnosti stavb Parlamenta in kibernetski varnosti; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo treba v letu 2016 dati prednost krepitvi parlamentarnega dela, zlasti z izboljšavami zakonodajnega dela Parlamenta in povečanjem njegove zmogljivosti za nadzor nad izvršno vejo oblasti, ter varnosti stavb Parlamenta in kibernetski varnosti;

| 6. | meni, da bi moral Parlament ravnati zgledno in se še posebej potruditi, da njegov proračun ne bo preobsežen in da se proračunski odhodki v primerjavi z letom 2015 ne bodo preveč povečali; poudarja, da bi bilo treba proračun za leto 2016 zastaviti na stvarni osnovi in da bi moral biti skladen z načeloma proračunske discipline in dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi moral Parlament ravnati zgledno in se še posebej potruditi, da njegov proračun ne bo preobsežen in da se proračunski odhodki v primerjavi z letom 2015 ne bodo preveč povečali; poudarja, da bi bilo treba proračun za leto 2016 zastaviti na stvarni osnovi in da bi moral biti skladen z načeloma proračunske discipline in dobrega finančnega poslovodenja;

| 7. | meni, da bi bilo treba strukturne in organizacijske reforme, ki naj bi povečale učinkovitost, okoljsko trajnostnost in uspešnost, nadaljevati na osnovi temeljite analize morebitnih sinergij in prihrankov; opozarja na ogromne prihranke, ki bi jih lahko dosegli s prehodom s treh (Bruselj, Strasbourg in Luxembourg) na en sam kraj dela; poudarja, da ta proces ne sme ogroziti zakonodajne odličnosti Parlamenta, njegovih proračunskih in nadzornih pristojnosti ter kakovosti delovnih razmer poslancev, pomočnikov in uslužbencev; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi bilo treba strukturne in organizacijske reforme, ki naj bi povečale učinkovitost, okoljsko trajnostnost in uspešnost, nadaljevati na osnovi temeljite analize morebitnih sinergij in prihrankov; opozarja na ogromne prihranke, ki bi jih lahko dosegli s prehodom s treh (Bruselj, Strasbourg in Luxembourg) na en sam kraj dela; poudarja, da ta proces ne sme ogroziti zakonodajne odličnosti Parlamenta, njegovih proračunskih in nadzornih pristojnosti ter kakovosti delovnih razmer poslancev, pomočnikov in uslužbencev;

| 8. | poudarja, da bi bilo treba zagotoviti dovolj sredstev, da bodo poslanci novega sklica Parlamenta lahko opravljali svoj mandat, ta institucija pa bo imela večje zmogljivosti za uveljavljanje svojih pristojnosti; poudarja, da je treba v letu 2016 nujno pokriti zakonske in obvezne odhodke; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi bilo treba zagotoviti dovolj sredstev, da bodo poslanci novega sklica Parlamenta lahko opravljali svoj mandat, ta institucija pa bo imela večje zmogljivosti za uveljavljanje svojih pristojnosti; poudarja, da je treba v letu 2016 nujno pokriti zakonske in obvezne odhodke;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da je delež proračuna Parlamenta v razdelku 5 večletnega finančnega okvira, z izjemo leta 2011 in 2014, že od leta 2009 manjši kot 20 %; meni, da ta delež tudi v letu 2016 ne bi smel preseči 20 %; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da je delež proračuna Parlamenta v razdelku 5 večletnega finančnega okvira, z izjemo leta 2011 in 2014, že od leta 2009 manjši kot 20 %; meni, da ta delež tudi v letu 2016 ne bi smel preseči 20 %;

| 10. | meni, da bi bilo treba pri skupnem povečanju odhodkov Parlamenta v proračunu za leto 2016 v primerjavi z letom 2015 upoštevati naslednja dva dejavnika:






  (i) | stopnja povečanja trenutnih odhodkov ne sme preseči 1,6 %; |
| --- | --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba pri skupnem povečanju odhodkov Parlamenta v proračunu za leto 2016 v primerjavi z letom 2015 upoštevati naslednja dva dejavnika:

(i)

stopnja povečanja trenutnih odhodkov ne sme preseči 1,6 %;

| (ii) | raven izrednih odhodkov, ki bodo v letu 2016 potrebni za izboljšanje varnosti stavb Parlamenta in kibernetske varnosti v Bruslju, ne sme preseči 15 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(ii)

raven izrednih odhodkov, ki bodo v letu 2016 potrebni za izboljšanje varnosti stavb Parlamenta in kibernetske varnosti v Bruslju, ne sme preseči 15 milijonov EUR;

poudarja, da bodo zaradi tega potrebni prihranki na drugih področjih;

| 11. | pozdravlja dogovor o prihrankih v primerjavi s predhodnim predlogom načrta prihodkov in odhodkov, kot ga je prvotno predlagalo predsedstvo, ki sta ga delegaciji Odbora za proračun in predsedstva dosegli na usklajevalnih sestankih 14. in 15. aprila 2015; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dogovor o prihrankih v primerjavi s predhodnim predlogom načrta prihodkov in odhodkov, kot ga je prvotno predlagalo predsedstvo, ki sta ga delegaciji Odbora za proračun in predsedstva dosegli na usklajevalnih sestankih 14. in 15. aprila 2015;

| 12. | je določil, da bodo tekoči/operativni odhodki v letu 2016 znašali 1 823 648 600 EUR, kar je 1,6 % več kot v proračunu za leto 2015, in je v predlog načrta prihodkov in odhodkov dodal izjemne odhodke v znesku 15 milijonov EUR, ki bodo v letu 2016 potrebni za zavarovanje stavb v Bruslju in za kibernetsko varnost Parlamenta; |
| --- | --- |

12.

je določil, da bodo tekoči/operativni odhodki v letu 2016 znašali 1 823 648 600 EUR, kar je 1,6 % več kot v proračunu za leto 2015, in je v predlog načrta prihodkov in odhodkov dodal izjemne odhodke v znesku 15 milijonov EUR, ki bodo v letu 2016 potrebni za zavarovanje stavb v Bruslju in za kibernetsko varnost Parlamenta;

| 13. | izkorišča priložnost, ki jo ponuja ta prvi pravi usklajevalni postopek o proračunu Parlamenta v osmem zakonodajnem obdobju, ter generalnega sekretarja in predsedstvo prosi, naj predstavita srednje- in dolgoročni proračunski načrt, skupaj z dokumenti, ki se nanašajo na postopek priprave proračuna za leto 2017; poziva generalnega sekretarja, naj jasno navede odhodke, povezane z naložbami (stavbe, nakupi, itd.), in odhodke, povezane z delovanjem Parlamenta in z njegovimi zakonskimi obveznostmi; |
| --- | --- |

13.

izkorišča priložnost, ki jo ponuja ta prvi pravi usklajevalni postopek o proračunu Parlamenta v osmem zakonodajnem obdobju, ter generalnega sekretarja in predsedstvo prosi, naj predstavita srednje- in dolgoročni proračunski načrt, skupaj z dokumenti, ki se nanašajo na postopek priprave proračuna za leto 2017; poziva generalnega sekretarja, naj jasno navede odhodke, povezane z naložbami (stavbe, nakupi, itd.), in odhodke, povezane z delovanjem Parlamenta in z njegovimi zakonskimi obveznostmi;

| 14. | opozarja, da ima Parlament v proračunskem postopku možnost prilagoditi proračunske prednostne naloge, in namerava dokončno odločitev sprejeti jeseni 2015; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da ima Parlament v proračunskem postopku možnost prilagoditi proračunske prednostne naloge, in namerava dokončno odločitev sprejeti jeseni 2015;

Posebna vprašanja

Prednostna vloga parlamentarnega dela

| 15. | poudarja, da se je treba zaradi Lizbonske pogodbe, s katero je Parlament resnično postal sozakonodajalec, in glede na to, da je njegova najpomembnejša naloga nadzor nad izvršno vejo oblasti, zdaj res osredotočiti na zakonodajno in nadzorno delo poslancev; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da se je treba zaradi Lizbonske pogodbe, s katero je Parlament resnično postal sozakonodajalec, in glede na to, da je njegova najpomembnejša naloga nadzor nad izvršno vejo oblasti, zdaj res osredotočiti na zakonodajno in nadzorno delo poslancev;

| 16. | meni, da je treba za utrditev vloge Parlamenta ustrezno povečati upravne zmogljivosti sekretariatov specializiranih parlamentarnih odborov, kjer to še ni bilo narejeno, in sicer s prerazporeditvami; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba za utrditev vloge Parlamenta ustrezno povečati upravne zmogljivosti sekretariatov specializiranih parlamentarnih odborov, kjer to še ni bilo narejeno, in sicer s prerazporeditvami;

| 17. | meni, da je potrebno novo ravnotežje med akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki in lokalnimi pomočniki, da bo mogoče poslancem pri izvajanju njihovih parlamentarnih dejavnosti nuditi primerno podporo; poziva generalnega sekretarja, naj predsedstvu čim prej predstavi predlog sklepa v zvezi s tem; meni, da bi bilo treba v primeru revizije veljavnih pravil spoštovati prehodno obdobje, in pričakuje, da bo dokončni sklep začel veljati najpozneje julija 2016; |
| --- | --- |

17.

meni, da je potrebno novo ravnotežje med akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki in lokalnimi pomočniki, da bo mogoče poslancem pri izvajanju njihovih parlamentarnih dejavnosti nuditi primerno podporo; poziva generalnega sekretarja, naj predsedstvu čim prej predstavi predlog sklepa v zvezi s tem; meni, da bi bilo treba v primeru revizije veljavnih pravil spoštovati prehodno obdobje, in pričakuje, da bo dokončni sklep začel veljati najpozneje julija 2016;

| 18. | poudarja, da je potrebna večja preglednost v zvezi z nadomestilom splošnih stroškov za poslance; poziva predsedstvo Parlamenta, naj oblikuje natančnejša pravila o odgovornosti za odhodke, ki jih je dovoljeno kriti s tem nadomestilom, ne da bi zaradi tega nastali dodatni stroški za Parlament; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je potrebna večja preglednost v zvezi z nadomestilom splošnih stroškov za poslance; poziva predsedstvo Parlamenta, naj oblikuje natančnejša pravila o odgovornosti za odhodke, ki jih je dovoljeno kriti s tem nadomestilom, ne da bi zaradi tega nastali dodatni stroški za Parlament;

| 19. | opominja, da bo konferenca predsednikov v skladu s členom 130 Poslovnika Parlamenta do julija 2015 ocenila pravila o vprašanjih za pisni odgovor, kar zadeva dodatna vprašanja; opozarja, da poudarek na statistiki pri parlamentarnem delu ne bi smel škoditi dejanskemu zakonodajnemu delu poslancev, zato zahteva, da se ta ureditev pregleda, pristojni organ pa poziva, naj:






  — | število parlamentarnih vprašanj v elektronski obliki, ki jih lahko vloži poslanec, omeji na največ pet mesečno (soavtorji se pri tem ne upoštevajo); |
| --- | --- | --- |

19.

opominja, da bo konferenca predsednikov v skladu s členom 130 Poslovnika Parlamenta do julija 2015 ocenila pravila o vprašanjih za pisni odgovor, kar zadeva dodatna vprašanja; opozarja, da poudarek na statistiki pri parlamentarnem delu ne bi smel škoditi dejanskemu zakonodajnemu delu poslancev, zato zahteva, da se ta ureditev pregleda, pristojni organ pa poziva, naj:

—

število parlamentarnih vprašanj v elektronski obliki, ki jih lahko vloži poslanec, omeji na največ pet mesečno (soavtorji se pri tem ne upoštevajo);

| — | opusti možnost dodatnih vprašanj na papirju, ki jih vloži in lastnoročno podpiše poslanec; |
| --- | --- |

—

opusti možnost dodatnih vprašanj na papirju, ki jih vloži in lastnoročno podpiše poslanec;

| 20. | poudarja, da bi sprememba člena 130 Poslovnika Parlamenta, ki ureja vprašanja za pisni odgovor, omogočila prihranke in zmanjšala upravno breme evropskih institucij, ne da bi bile ogrožene zakonodajne pristojnosti Parlamenta; pričakuje, da bo revidirani poslovnik začel veljati januarja 2016; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi sprememba člena 130 Poslovnika Parlamenta, ki ureja vprašanja za pisni odgovor, omogočila prihranke in zmanjšala upravno breme evropskih institucij, ne da bi bile ogrožene zakonodajne pristojnosti Parlamenta; pričakuje, da bo revidirani poslovnik začel veljati januarja 2016;

| 21. | meni, da zamenjava pohištva v pisarnah poslancev in zaposlenih ni prednostna naloga za proračun za leto 2016; |
| --- | --- |

21.

meni, da zamenjava pohištva v pisarnah poslancev in zaposlenih ni prednostna naloga za proračun za leto 2016;

Varnost

| 22. | poudarja, da bi morali v trenutnih okoliščinah največ pozornosti posvetiti varnosti v prostorih evropskih institucij; poudarja, da bo moral Parlament sprejeti nove ukrepe, da bi izboljšal varnost znotraj in zunaj svojih poslopij, ob tem pa ohranil odprta vrata za evropske državljane; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi morali v trenutnih okoliščinah največ pozornosti posvetiti varnosti v prostorih evropskih institucij; poudarja, da bo moral Parlament sprejeti nove ukrepe, da bi izboljšal varnost znotraj in zunaj svojih poslopij, ob tem pa ohranil odprta vrata za evropske državljane;

| 23. | v zvezi s tem poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun predloži celovito oceno in proračunske posledice varnostnih ukrepov, ki jih je Parlament sprejel od odločitve o internalizaciji storitev varovanja (sklep predsedstva iz junija 2012), in predstavi predvidene ukrepe, ki naj bi izboljšali varnost znotraj in zunaj poslopij Parlamenta, pa tudi njihove posledice za proračun za leto 2016; zahteva informacije o finančnih posledicah medinstitucionalnih sporazumov o upravnem sodelovanju na področju varnosti; |
| --- | --- |

23.

v zvezi s tem poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun predloži celovito oceno in proračunske posledice varnostnih ukrepov, ki jih je Parlament sprejel od odločitve o internalizaciji storitev varovanja (sklep predsedstva iz junija 2012), in predstavi predvidene ukrepe, ki naj bi izboljšali varnost znotraj in zunaj poslopij Parlamenta, pa tudi njihove posledice za proračun za leto 2016; zahteva informacije o finančnih posledicah medinstitucionalnih sporazumov o upravnem sodelovanju na področju varnosti;

Kibernetska varnost

| 24. | meni, da je treba zaradi vse pogostejše uporabe elektronskih medijev in opreme posebno pozornost nameniti varnosti informacijske tehnologije, da se zagotovi najvišja možna varnostna raven za informacijske in komunikacijske sisteme; meni, da morajo vsi ukrepi na tem področju temeljiti na jasni oceni potreb Parlamenta, o njih pa je treba odločati v sklopu proračunskega postopka; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba zaradi vse pogostejše uporabe elektronskih medijev in opreme posebno pozornost nameniti varnosti informacijske tehnologije, da se zagotovi najvišja možna varnostna raven za informacijske in komunikacijske sisteme; meni, da morajo vsi ukrepi na tem področju temeljiti na jasni oceni potreb Parlamenta, o njih pa je treba odločati v sklopu proračunskega postopka;

Nepremičninska politika

| 25. | spominja, da trenutno poteka pregled srednjeročne strategije za nepremičninsko politiko, ki jo je predsedstvo sprejelo leta 2010; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun čim prej, vendar najpozneje do avgusta 2015, še pred obravnavo proračuna v Parlamentu jeseni 2015, predstavi novo srednjeročno strategijo za nepremičnine; |
| --- | --- |

25.

spominja, da trenutno poteka pregled srednjeročne strategije za nepremičninsko politiko, ki jo je predsedstvo sprejelo leta 2010; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun čim prej, vendar najpozneje do avgusta 2015, še pred obravnavo proračuna v Parlamentu jeseni 2015, predstavi novo srednjeročno strategijo za nepremičnine;

| 26. | ponovno poudarja, da je treba z dolgoročnimi naložbami, kot so gradbeni projekti Parlamenta, ravnati previdno in pregledno; vztraja pri strogem obvladovanju stroškov, načrtovanju projektov in nadzoru; znova poziva k preglednemu procesu odločanja na področju nepremičninske politike na osnovi pravočasnih informacij in ob strogem upoštevanju člena 203 finančne uredbe; |
| --- | --- |

26.

ponovno poudarja, da je treba z dolgoročnimi naložbami, kot so gradbeni projekti Parlamenta, ravnati previdno in pregledno; vztraja pri strogem obvladovanju stroškov, načrtovanju projektov in nadzoru; znova poziva k preglednemu procesu odločanja na področju nepremičninske politike na osnovi pravočasnih informacij in ob strogem upoštevanju člena 203 finančne uredbe;

| 27. | vabi podpredsednike, odgovorne za to nalogo, naj pristojnemu odboru predstavijo novo srednjeročno nepremičninsko strategijo in poročilo o napredku pri gradnji stavbe KAD, vključno s finančnimi možnostmi; namerava na osnovi teh informacij med obravnavo proračuna odločiti, ali bodo finančna sredstva za stavbo KAD vključena v proračun Parlamenta za leto 2016, pri tem pa upoštevati morebitne prihranke pri obrestih; |
| --- | --- |

27.

vabi podpredsednike, odgovorne za to nalogo, naj pristojnemu odboru predstavijo novo srednjeročno nepremičninsko strategijo in poročilo o napredku pri gradnji stavbe KAD, vključno s finančnimi možnostmi; namerava na osnovi teh informacij med obravnavo proračuna odločiti, ali bodo finančna sredstva za stavbo KAD vključena v proračun Parlamenta za leto 2016, pri tem pa upoštevati morebitne prihranke pri obrestih;

| 28. | opozarja, da bodo zaradi gradnje stavbe KAD v prihodnje skupna letna plačila bistveno manjša od stroškov najema primerljive nepremičnine; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da bodo zaradi gradnje stavbe KAD v prihodnje skupna letna plačila bistveno manjša od stroškov najema primerljive nepremičnine;

Komuniciranje

| 29. | poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun poroča o oceni parlamentarne volilne kampanje v letu 2014, pa tudi o učinkovitosti ukrepov Parlamenta za komuniciranje s splošno javnostjo; |
| --- | --- |

29.

poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun poroča o oceni parlamentarne volilne kampanje v letu 2014, pa tudi o učinkovitosti ukrepov Parlamenta za komuniciranje s splošno javnostjo;

| 30. | je trdno prepričan, da je glavna naloga poslancev zakonodajno delo; zato meni, da je treba glede na naraščajoče zanimanje medijev, vse večji vpliv družbenih medijev in dodatne potrebe poslancev med plenarnimi zasedanji prednost posvetiti komuniciranju z javnostjo in drugimi deležniki ter v ta namen nadgraditi tehnično opremo in medijske možnosti; |
| --- | --- |

30.

je trdno prepričan, da je glavna naloga poslancev zakonodajno delo; zato meni, da je treba glede na naraščajoče zanimanje medijev, vse večji vpliv družbenih medijev in dodatne potrebe poslancev med plenarnimi zasedanji prednost posvetiti komuniciranju z javnostjo in drugimi deležniki ter v ta namen nadgraditi tehnično opremo in medijske možnosti;

| 31. | poziva predsedstvo, naj poskrbi za neodvisno oceno prve evropske prireditve za mlade, preden se loti organizacije naslednje; |
| --- | --- |

31.

poziva predsedstvo, naj poskrbi za neodvisno oceno prve evropske prireditve za mlade, preden se loti organizacije naslednje;

Okoljski odtis Parlamenta

| 32. | ponovno poudarja odgovornost Parlamenta, da deluje trajnostno; pozdravlja prizadevanja za delovno okolje brez papirja in pomembno tekoče delo v sklopu pristopa EMAS; je prepričan, da proces EMAS potrebuje stalno proračunsko podporo; |
| --- | --- |

32.

ponovno poudarja odgovornost Parlamenta, da deluje trajnostno; pozdravlja prizadevanja za delovno okolje brez papirja in pomembno tekoče delo v sklopu pristopa EMAS; je prepričan, da proces EMAS potrebuje stalno proračunsko podporo;

| 33. | prosi za oceno rezultatov prostovoljnega pristopa v zvezi s potovanji v poslovnem razredu na kratkih razdaljah; |
| --- | --- |

33.

prosi za oceno rezultatov prostovoljnega pristopa v zvezi s potovanji v poslovnem razredu na kratkih razdaljah;

Hiša evropske zgodovine

| 34. | ugotavlja, da se bo Hiša evropske zgodovine predvidoma odprla leta 2016; od generalnega sekretarja zahteva, naj Odboru za proračun še pred obravnavo v Parlamentu jeseni 2015 predloži posodobljen proračunski načrt za naslednjih pet let z operativnimi stroški za delovanje Hiše evropske zgodovine od odprtja, vključno s prispevkom Komisije; opozarja, da je bila v proračunu za leto 2014 ustvarjena nova proračunska vrstica 16 03 04 „Hiša evropske zgodovine“ v oddelku III proračuna Unije za prispevek Komisije k stroškom delovanja Hiša evropske zgodovine; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da se bo Hiša evropske zgodovine predvidoma odprla leta 2016; od generalnega sekretarja zahteva, naj Odboru za proračun še pred obravnavo v Parlamentu jeseni 2015 predloži posodobljen proračunski načrt za naslednjih pet let z operativnimi stroški za delovanje Hiše evropske zgodovine od odprtja, vključno s prispevkom Komisije; opozarja, da je bila v proračunu za leto 2014 ustvarjena nova proračunska vrstica 16 03 04 „Hiša evropske zgodovine“ v oddelku III proračuna Unije za prispevek Komisije k stroškom delovanja Hiša evropske zgodovine;

Kadrovski ukrepi

| 35. | meni, da bi bilo treba tudi v letu 2016 uresničevati cilj 5-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih, ki je bil postavljen ob sprejetju sporazuma o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020; pozdravlja potrditev, da se število zaposlenih v političnih skupinah ne bo zmanjšalo, kar je povsem v skladu z omenjenima resolucijama Parlamenta o proračunu za leti 2014 in 2015; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi bilo treba tudi v letu 2016 uresničevati cilj 5-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih, ki je bil postavljen ob sprejetju sporazuma o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020; pozdravlja potrditev, da se število zaposlenih v političnih skupinah ne bo zmanjšalo, kar je povsem v skladu z omenjenima resolucijama Parlamenta o proračunu za leti 2014 in 2015;

| 36. | je seznanjen s predlogom, da se v letu 2016 iz kadrovskega načrta sekretariata Parlamenta izbriše 57 delovnih mest, s čimer bo prihranjenih približno 1,8 milijona EUR; ugotavlja, da je bila predlagana tudi prerazporeditev dveh dodatnih delovnih mest iz kadrovskega načrta Parlamenta v načrt Komisije, in sicer v povezavi z dvema medinstitucionalnima projektoma IT, ki ju vodi Komisija, tako da bosta v kadrovskem načrtu Komisije za leto 2016 ustvarjeni dve novi delovni mesti; |
| --- | --- |

36.

je seznanjen s predlogom, da se v letu 2016 iz kadrovskega načrta sekretariata Parlamenta izbriše 57 delovnih mest, s čimer bo prihranjenih približno 1,8 milijona EUR; ugotavlja, da je bila predlagana tudi prerazporeditev dveh dodatnih delovnih mest iz kadrovskega načrta Parlamenta v načrt Komisije, in sicer v povezavi z dvema medinstitucionalnima projektoma IT, ki ju vodi Komisija, tako da bosta v kadrovskem načrtu Komisije za leto 2016 ustvarjeni dve novi delovni mesti;

| 37. | odobrava predlog generalnega sekretarja o 25 novih delovnih mestih za GD SAFE, da bi povečali učinkovitost varnostnih sistemov znotraj in zunaj poslopij Parlamenta in požarno varnost stavb, pa tudi zagotovili ustrezno varovanje za poslance, zaposlene in ugledne goste v prostorih Parlamenta; zahteva natančno oceno stroškov teh delovnih mest; meni pa, da morale varovanje zunaj poslopij Parlamenta zagotoviti belgijske oblasti; |
| --- | --- |

37.

odobrava predlog generalnega sekretarja o 25 novih delovnih mestih za GD SAFE, da bi povečali učinkovitost varnostnih sistemov znotraj in zunaj poslopij Parlamenta in požarno varnost stavb, pa tudi zagotovili ustrezno varovanje za poslance, zaposlene in ugledne goste v prostorih Parlamenta; zahteva natančno oceno stroškov teh delovnih mest; meni pa, da morale varovanje zunaj poslopij Parlamenta zagotoviti belgijske oblasti;

| 38. | pozdravlja predlog o kadrovski okrepitvi sekretariatov parlamentarnih odborov, da bodo poslanci deležni potrebne podpore pri nadzoru, zlasti parlamentarni odbori, ki so odgovorni oziroma bodo odgovorni za največje število izvedbenih in delegiranih aktov; poudarja, da bi smeli te okrepitve izvajati s premestitvami zaposlenih; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja predlog o kadrovski okrepitvi sekretariatov parlamentarnih odborov, da bodo poslanci deležni potrebne podpore pri nadzoru, zlasti parlamentarni odbori, ki so odgovorni oziroma bodo odgovorni za največje število izvedbenih in delegiranih aktov; poudarja, da bi smeli te okrepitve izvajati s premestitvami zaposlenih;

| 39. | je seznanjen, da je generalni sekretar v ta namen predlagal uvedbo 20 dodatnih delovnih mest v sekretariatih parlamentarnih odborov (ECON, ENVI, ITRE, TRAN in LIBE); |
| --- | --- |

39.

je seznanjen, da je generalni sekretar v ta namen predlagal uvedbo 20 dodatnih delovnih mest v sekretariatih parlamentarnih odborov (ECON, ENVI, ITRE, TRAN in LIBE);

| 40. | poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun predloži izčrpen pregled o tem, kako se je gibalo število delovnih mest v Parlamentu, kako se je doslej uresničeval cilj 5-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih, kako bo pravočasno dosežen in katero število delovnih mest v kadrovskem načrtu pri tem služi kot orientacijska točka; |
| --- | --- |

40.

poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun predloži izčrpen pregled o tem, kako se je gibalo število delovnih mest v Parlamentu, kako se je doslej uresničeval cilj 5-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih, kako bo pravočasno dosežen in katero število delovnih mest v kadrovskem načrtu pri tem služi kot orientacijska točka;

Sklepne misli

| 41. | sprejme načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2016; |
| --- | --- |

41.

sprejme načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto 2016;

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in načrt posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in načrt posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  UL L 287, 29.10.2013, str. 15.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0437.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0036.

---

Četrtek, 30. april 2015

| 21.9.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 346/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 346/194

---

P8_TA(2015)0177

Izjemni trgovinski ukrepi za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijskopridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasna prekinitev uporabe Uredbe št. 1215/2009 za Bosno in Hercegovino ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete z dne 30. aprila 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe za Bosno in Hercegovino (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 346/41)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Uredba (ES) št. 1215/2009 ne omogoča začasne ukinitve odobrenih izjemnih trgovinskih ukrepov v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih načel človekovih pravic, demokracije in pravne države s strani upravičencev. Ustrezno je uvesti tako možnost ter tako zagotoviti, da je mogoče hitro ukrepati v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih načel človekovih pravic, demokracije in pravne države v eni od držav in ozemelj, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Uredba (ES) št. 1215/2009 ne omogoča začasne ukinitve odobrenih izjemnih trgovinskih ukrepov v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih načel človekovih pravic, demokracije in pravne države s strani upravičencev. Ustrezno je uvesti tako možnost ter tako zagotoviti, da je mogoče hitro ukrepati v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih načel človekovih pravic, demokracije in pravne države v eni od držav in ozemelj, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije.

| (2) | Uredba (ES) št. 1215/2009 ne omogoča začasne ukinitve odobrenih izjemnih trgovinskih ukrepov v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih načel človekovih pravic, demokracije in pravne države s strani upravičencev. Ustrezno je uvesti tako možnost ter tako zagotoviti, da je mogoče hitro ukrepati v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih načel človekovih pravic, demokracije in pravne države v eni od držav in ozemelj, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije.
  Spoštovanje demokratičnih načel, pravne države in človekovih pravic ter varstvo manjšin so pogoj za napredek v pristopnem procesu. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1215/2009 ne omogoča začasne ukinitve odobrenih izjemnih trgovinskih ukrepov v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih načel človekovih pravic, demokracije in pravne države s strani upravičencev. Ustrezno je uvesti tako možnost ter tako zagotoviti, da je mogoče hitro ukrepati v primeru resnih in sistematičnih kršitev temeljnih načel človekovih pravic, demokracije in pravne države v eni od držav in ozemelj, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije.
  Spoštovanje demokratičnih načel, pravne države in človekovih pravic ter varstvo manjšin so pogoj za napredek v pristopnem procesu.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Od začetka stabilizacijsko-pridružitvenega procesa so bili stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi sklenjeni z vsemi zadevnimi državami zahodnega Balkana, razen z Bosno in Hercegovino ter Kosovom (1).
  Svet je junija 2013 pooblastil Komisijo, da začne
  pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu s Kosovom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Od začetka stabilizacijsko-pridružitvenega procesa so bili stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi sklenjeni z vsemi zadevnimi državami zahodnega Balkana, razen z Bosno in Hercegovino ter Kosovom (1).
  Svet je junija 2013 pooblastil Komisijo, da začne
  pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu s Kosovom.

| (5) | Od začetka stabilizacijsko-pridružitvenega procesa so bili stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi sklenjeni z vsemi zadevnimi državami zahodnega Balkana, razen z Bosno in Hercegovino ter Kosovom (2).
  Maja 2014 so bila zaključena
  pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu s Kosovom
  , sporazum pa je bil parafiran julija 2014
  . |
| --- | --- |

(5)

Od začetka stabilizacijsko-pridružitvenega procesa so bili stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi sklenjeni z vsemi zadevnimi državami zahodnega Balkana, razen z Bosno in Hercegovino ter Kosovom (2).
  Maja 2014 so bila zaključena
  pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu s Kosovom
  , sporazum pa je bil parafiran julija 2014
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Vendar Bosna in Hercegovina še ni sprejela prilagoditve trgovinskih koncesij, ki so bile odobrene v okviru začasnega sporazuma, da bi se upoštevala preferencialna tradicionalna trgovina med Hrvaško ter Bosno in Hercegovino v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA). V primeru, da do sprejetja te uredbe sporazum o prilagoditvi trgovinskih koncesij, določenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in začasnega sporazuma, ne bo podpisan in ga Evropska unija ter Bosna in Hercegovino ne bosta začasno uporabljali, bi bilo treba s 1. januarjem 2016 začasno ukiniti preferenciale, ki so bili odobreni Bosni in Hercegovini. Ko bosta Bosna in Hercegovina ter Evropska unija podpisali in začeli začasno uporabljati sporazum o prilagoditvi trgovinskih koncesij v okviru začasnega sporazuma, bi bilo treba te preferenciale ponovno uporabljati – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Vendar Bosna in Hercegovina še ni sprejela prilagoditve trgovinskih koncesij, ki so bile odobrene v okviru začasnega sporazuma, da bi se upoštevala preferencialna tradicionalna trgovina med Hrvaško ter Bosno in Hercegovino v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA). V primeru, da do sprejetja te uredbe sporazum o prilagoditvi trgovinskih koncesij, določenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in začasnega sporazuma, ne bo podpisan in ga Evropska unija ter Bosna in Hercegovino ne bosta začasno uporabljali, bi bilo treba s 1. januarjem 2016 začasno ukiniti preferenciale, ki so bili odobreni Bosni in Hercegovini. Ko bosta Bosna in Hercegovina ter Evropska unija podpisali in začeli začasno uporabljati sporazum o prilagoditvi trgovinskih koncesij v okviru začasnega sporazuma, bi bilo treba te preferenciale ponovno uporabljati –

| (7) | Vendar Bosna in Hercegovina še ni sprejela prilagoditve trgovinskih koncesij, ki so bile odobrene v okviru začasnega sporazuma, da bi se upoštevala preferencialna tradicionalna trgovina med Hrvaško ter Bosno in Hercegovino v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA). V primeru, da do sprejetja te uredbe sporazum o prilagoditvi trgovinskih koncesij, določenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in začasnega sporazuma, ne bo podpisan in ga Evropska unija ter Bosna in Hercegovino ne bosta začasno uporabljali, bi bilo treba s 1. januarjem 2016 začasno ukiniti preferenciale, ki so bili odobreni Bosni in Hercegovini. Ko bosta Bosna in Hercegovina ter Evropska unija podpisali in začeli začasno uporabljati sporazum o prilagoditvi trgovinskih koncesij v okviru začasnega sporazuma, bi bilo treba te preferenciale ponovno uporabljati
  . Oblasti Bosne in Hercegovine ter Komisija bi morale okrepiti prizadevanja, da bi pred 1. januarjem 2016 in v skladu z začasnim sporazumom našle vzajemno sprejemljivo rešitev, zlasti kar zadeva čezmejno trgovino. |
| --- | --- |

(7)

Vendar Bosna in Hercegovina še ni sprejela prilagoditve trgovinskih koncesij, ki so bile odobrene v okviru začasnega sporazuma, da bi se upoštevala preferencialna tradicionalna trgovina med Hrvaško ter Bosno in Hercegovino v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA). V primeru, da do sprejetja te uredbe sporazum o prilagoditvi trgovinskih koncesij, določenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in začasnega sporazuma, ne bo podpisan in ga Evropska unija ter Bosna in Hercegovino ne bosta začasno uporabljali, bi bilo treba s 1. januarjem 2016 začasno ukiniti preferenciale, ki so bili odobreni Bosni in Hercegovini. Ko bosta Bosna in Hercegovina ter Evropska unija podpisali in začeli začasno uporabljati sporazum o prilagoditvi trgovinskih koncesij v okviru začasnega sporazuma, bi bilo treba te preferenciale ponovno uporabljati
  . Oblasti Bosne in Hercegovine ter Komisija bi morale okrepiti prizadevanja, da bi pred 1. januarjem 2016 in v skladu z začasnim sporazumom našle vzajemno sprejemljivo rešitev, zlasti kar zadeva čezmejno trgovino.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Upoštevati je treba stalni napredek, ki ga na poti do članstva v Evropski uniji dosegajo posamezne države in ozemlja zahodnega Balkana, pa tudi pristop Hrvaške k Evropski uniji, zaradi česar je treba prilagoditi začasni sporazum z Bosno in Hercegovino. V tem kontekstu je treba upoštevati tudi odločno zavezanost evropski perspektivi Bosne in Hercegovine, kot je to razvidno iz sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 15. decembra 2014. V sklepih je še ponovno izražena potreba po tem, da politično vodstvo Bosne in Hercegovine utrdi reforme, ki so potrebne za priključitev EU, da se morajo te reforme izvajati v vseh ustreznih institucijah in da je treba doseči funkcionalnost in učinkovitost na vseh ravneh vodenja, da bo Bosna in Hercegovina pripravljena na prihodnje članstvo v EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Upoštevati je treba stalni napredek, ki ga na poti do članstva v Evropski uniji dosegajo posamezne države in ozemlja zahodnega Balkana, pa tudi pristop Hrvaške k Evropski uniji, zaradi česar je treba prilagoditi začasni sporazum z Bosno in Hercegovino. V tem kontekstu je treba upoštevati tudi odločno zavezanost evropski perspektivi Bosne in Hercegovine, kot je to razvidno iz sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 15. decembra 2014. V sklepih je še ponovno izražena potreba po tem, da politično vodstvo Bosne in Hercegovine utrdi reforme, ki so potrebne za priključitev EU, da se morajo te reforme izvajati v vseh ustreznih institucijah in da je treba doseči funkcionalnost in učinkovitost na vseh ravneh vodenja, da bo Bosna in Hercegovina pripravljena na prihodnje članstvo v EU.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Evropska unija ostaja zavezana evropski prihodnosti Bosne in Hercegovine in od političnega vodstva te države pričakuje, da bo izvedlo reforme za boljše delovanje institucij ter zagotovilo enake pravice vsem trem konstitutivnim narodom in vsem državljanom Bosne in Hercegovine – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Evropska unija ostaja zavezana evropski prihodnosti Bosne in Hercegovine in od političnega vodstva te države pričakuje, da bo izvedlo reforme za boljše delovanje institucij ter zagotovilo enake pravice vsem trem konstitutivnim narodom in vsem državljanom Bosne in Hercegovine –

Sprememba 6

Predlog uredbe

Člen 1 – točka - 1 (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  vstavi se naslednja uvodna izjava: |
| | | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)
     
  vstavi se naslednja uvodna izjava:

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 2 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  v členu 2 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |
| 3.   V primeru, da država ali ozemlje ne spoštuje odstavka 1
  ali 2
  , lahko Komisija z izvedbenimi akti sklene, da se upravičenje do ugodnosti iz te uredbe za zadevno državo ali ozemlje v celoti ali deloma opusti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4). | „3.   V primeru, da država ali ozemlje ne spoštuje
  točke (a) ali (b)
  odstavka 1, lahko Komisija z izvedbenimi akti sklene, da se upravičenje do ugodnosti iz te uredbe za zadevno državo ali ozemlje v celoti ali deloma opusti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“ |

Veljavno besedilo

Sprememba

(1a)
     
  v členu 2 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   V primeru, da država ali ozemlje ne spoštuje odstavka 1
  ali 2
  , lahko Komisija z izvedbenimi akti sklene, da se upravičenje do ugodnosti iz te uredbe za zadevno državo ali ozemlje v celoti ali deloma opusti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).

„3.   V primeru, da država ali ozemlje ne spoštuje
  točke (a) ali (b)
  odstavka 1, lahko Komisija z izvedbenimi akti sklene, da se upravičenje do ugodnosti iz te uredbe za zadevno državo ali ozemlje v celoti ali deloma opusti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(4).“

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 b (novo)

Člen 1 – točka 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 7 – točka c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  v členu 7 se doda naslednja točka: |
| | „(c) | popolno ali delno začasno ukinitev upravičenosti države ali ozemlja do ugodnosti iz te uredbe, če ta država ali ozemlje ne izpolnjuje pogojev iz točk (c) in (d) člena 2(1) in iz člena 2(2) te uredbe.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(1b)
     
  v členu 7 se doda naslednja točka:

(1b)

v členu 7 se doda naslednja točka:

„(c)

popolno ali delno začasno ukinitev upravičenosti države ali ozemlja do ugodnosti iz te uredbe, če ta država ali ozemlje ne izpolnjuje pogojev iz točk (c) in (d) člena 2(1) in iz člena 2(2) te uredbe.“

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 c (novo)

Člen 1 – točka 1 c (novo)

Uredba (ES) št. 1215/2009

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1– uvodno besedilo

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  v členu 10(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim: |
| 1.   Če Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi, o goljufiji ali opustitvi zagotavljanja upravnega sodelovanja, ki se zahteva za preverjanje dokazil o poreklu ali o velikem povečanju izvoza v Skupnost nad stopnjo običajne proizvodne in izvozne zmogljivosti ali o neupoštevanju določb člena 2(1) s strani držav in ozemelj iz člena 1, lahko sprejme ukrepe, da v celoti ali delno opusti režim, določen s to uredbo za obdobje treh mesecev, pod pogojem, da je predhodno: | „1.   Če Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi, o goljufiji ali opustitvi zagotavljanja upravnega sodelovanja, ki se zahteva za preverjanje dokazil o poreklu ali o velikem povečanju izvoza v Skupnost nad stopnjo običajne proizvodne in izvozne zmogljivosti ali o neupoštevanju določb
  točk (a) in (b)
  člena 2(1) s strani držav in ozemelj iz člena 1, lahko sprejme ukrepe, da v celoti ali delno opusti režim, določen s to uredbo za obdobje treh mesecev, pod pogojem, da je predhodno:“ |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(1c)
     
  v členu 10(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

(1c)

v členu 10(1) se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

1.   Če Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi, o goljufiji ali opustitvi zagotavljanja upravnega sodelovanja, ki se zahteva za preverjanje dokazil o poreklu ali o velikem povečanju izvoza v Skupnost nad stopnjo običajne proizvodne in izvozne zmogljivosti ali o neupoštevanju določb člena 2(1) s strani držav in ozemelj iz člena 1, lahko sprejme ukrepe, da v celoti ali delno opusti režim, določen s to uredbo za obdobje treh mesecev, pod pogojem, da je predhodno:

„1.   Če Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi, o goljufiji ali opustitvi zagotavljanja upravnega sodelovanja, ki se zahteva za preverjanje dokazil o poreklu ali o velikem povečanju izvoza v Skupnost nad stopnjo običajne proizvodne in izvozne zmogljivosti ali o neupoštevanju določb
  točk (a) in (b)
  člena 2(1) s strani držav in ozemelj iz člena 1, lahko sprejme ukrepe, da v celoti ali delno opusti režim, določen s to uredbo za obdobje treh mesecev, pod pogojem, da je predhodno:“

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0060/2015).

1

(1)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

1

(2)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

2

---