# Uradni list C 316/30.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 316 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5930. avgust 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 316

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5930. avgust 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2014–2015Seja: 9. marec 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 132, 14.4.2016 .ZASEDANJE 2015–2016Seje: 10.–12. marec 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 132, 14.4.2016 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2014–2015Seja: 9. marec 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 132, 14.4.2016 .ZASEDANJE 2015–2016Seje: 10.–12. marec 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v
  UL C 132, 14.4.2016 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 132, 14.4.2016

Zapisnik seje je bil objavljen v

UL C 132, 14.4.2016

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 10. marec 2015 |
| 2016/C 316/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (2014/2217(INI)) | 2 |
| 2016/C 316/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (2014/2158(INI)) | 15 |
| 2016/C 316/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2013 (2014/2157(INI)) | 30 |
| | Sreda, 11. marec 2015 |
| 2016/C 316/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o letnem poročilu 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2014/2155(INI)) | 37 |
| 2016/C 316/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Črne gore za leto 2014 (2014/2947(RSP)) | 48 |
| 2016/C 316/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2014 (2014/2948(RSP)) | 54 |
| 2016/C 316/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Srbije za leto 2014 (2014/2949(RSP)) | 61 |
| 2016/C 316/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo (2014/2950(RSP)) | 68 |
| 2016/C 316/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2015 (2014/2221(INI)) | 75 |
| 2016/C 316/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (2014/2222(INI)) | 83 |
| 2016/C 316/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (2014/2212(INI)) | 98 |
| 2016/C 316/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o spolni zlorabi otrok na internetu (2015/2564(RSP)) | 109 |
| | Četrtek, 12. marec 2015 |
| 2016/C 316/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o nedavnih napadih in ugrabitvah, zlasti Asircev, ki jih izvaja ISIS/Daiš na Bližnjem vzhodu (2015/2599(RSP)) | 113 |
| 2016/C 316/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o Južnem Sudanu, vključno z nedavnimi ugrabitvami otrok (2015/2603(RSP)) | 117 |
| 2016/C 316/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (2015/2604(RSP)) | 122 |
| 2016/C 316/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o umoru voditelja ruske opozicije Borisa Nemcova in položaju demokracije v Rusiji (2015/2592(RSP)) | 126 |
| 2016/C 316/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu (2014/2219(INI)) | 130 |
| 2016/C 316/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (2014/2216(INI)) | 141 |
| 2016/C 316/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o odnosih med EU in Ligo arabskih držav ter sodelovanju v boju proti terorizmu (2015/2573(RSP)) | 172 |
| 2016/C 316/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o trajnostnem izkoriščanju brancina (2015/2596(RSP)) | 176 |
| 2016/C 316/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah Evropske unije za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (2015/2572(RSP)) | 178 |
| 2016/C 316/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o razmerah v Venezueli (2015/2582(RSP)) | 190 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 10. marec 2015

2016/C 316/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (2014/2217(INI))

2

2016/C 316/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (2014/2158(INI))

15

2016/C 316/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2013 (2014/2157(INI))

30

Sreda, 11. marec 2015

2016/C 316/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o letnem poročilu 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2014/2155(INI))

37

2016/C 316/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Črne gore za leto 2014 (2014/2947(RSP))

48

2016/C 316/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2014 (2014/2948(RSP))

54

2016/C 316/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Srbije za leto 2014 (2014/2949(RSP))

61

2016/C 316/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo (2014/2950(RSP))

68

2016/C 316/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2015 (2014/2221(INI))

75

2016/C 316/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (2014/2222(INI))

83

2016/C 316/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (2014/2212(INI))

98

2016/C 316/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o spolni zlorabi otrok na internetu (2015/2564(RSP))

109

Četrtek, 12. marec 2015

2016/C 316/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o nedavnih napadih in ugrabitvah, zlasti Asircev, ki jih izvaja ISIS/Daiš na Bližnjem vzhodu (2015/2599(RSP))

113

2016/C 316/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o Južnem Sudanu, vključno z nedavnimi ugrabitvami otrok (2015/2603(RSP))

117

2016/C 316/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (2015/2604(RSP))

122

2016/C 316/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o umoru voditelja ruske opozicije Borisa Nemcova in položaju demokracije v Rusiji (2015/2592(RSP))

126

2016/C 316/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu (2014/2219(INI))

130

2016/C 316/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (2014/2216(INI))

141

2016/C 316/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o odnosih med EU in Ligo arabskih držav ter sodelovanju v boju proti terorizmu (2015/2573(RSP))

172

2016/C 316/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o trajnostnem izkoriščanju brancina (2015/2596(RSP))

176

2016/C 316/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah Evropske unije za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (2015/2572(RSP))

178

2016/C 316/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o razmerah v Venezueli (2015/2582(RSP))

190

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 11. marec 2015 |
| 2016/C 316/23 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Teodorosa Zagorakisa (2015/2048(IMM)) | 194 |
| 2016/C 316/24 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Sergeju Staniševu (2014/2259(IMM)) | 196 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 11. marec 2015

2016/C 316/23

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Teodorosa Zagorakisa (2015/2048(IMM))

194

2016/C 316/24

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Sergeju Staniševu (2014/2259(IMM))

196

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 10. marec 2015 |
| 2016/C 316/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/009 PL/Zachem iz Poljske) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD)) | 198 |
| 2016/C 316/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/014 DE/Aleo Solar iz Nemčije) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD)) | 201 |
| 2016/C 316/27 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) iz Belgije) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD)) | 204 |
| 2016/C 316/28 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal iz Belgije) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD)) | 208 |
| 2016/C 316/29 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/011 BE/Caterpillar iz Belgije) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD)) | 212 |
| 2016/C 316/30 | P8_TA(2015)0046Mere in teže cestnih vozil v Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))P8_TC2-COD(2013)0105Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu | 215 |
| 2016/C 316/31 | P8_TA(2015)0047Evropski dolgoročni investicijski skladi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))P8_TC1-COD(2013)0214Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih | 217 |
| 2016/C 316/32 | P8_TA(2015)0048Medbančne provizije za kartične plačilne transakcije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))P8_TC1-COD(2013)0265Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije | 219 |
| 2016/C 316/33 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit iz Belgije) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD)) | 220 |
| | Sreda, 11. marec 2015 |
| 2016/C 316/34 | P8_TA(2015)0053Skupna pravila za uvoz iz nekaterih tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))P8_TC1-COD(2014)0168Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev) | 224 |
| 2016/C 316/35 | P8_TA(2015)0054Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in Črno goro ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))P8_TC1-COD(2014)0190Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (Kodificirano besedilo) | 226 |
| 2016/C 316/36 | P8_TA(2015)0055Tarifne kvote Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico, otrobe, pelete in druge ostanke ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))P8_TC1-COD(2014)0276Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje meso ter za prašičje meso, perutninsko meso, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (Kodificirano besedilo) | 227 |
| 2016/C 316/37 | P8_TA(2015)0056Uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))P8_TC1-COD(2014)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (Kodificirano besedilo) | 228 |
| 2016/C 316/38 | P8_TA(2015)0057Začasna opustitev nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))P8_TC1-COD(2014)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi določenih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) | 229 |
| 2016/C 316/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremenjenega Sporazuma o ustanovitvi Generalne Komisije za ribištvo v Sredozemlju v imenu Evropske unije (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE)) | 230 |
| 2016/C 316/40 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2016, oddelek III – Komisija (2015/2008(BUD)) | 231 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 10. marec 2015

2016/C 316/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/009 PL/Zachem iz Poljske) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD))

198

2016/C 316/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/014 DE/Aleo Solar iz Nemčije) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD))

201

2016/C 316/27

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) iz Belgije) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD))

204

2016/C 316/28

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal iz Belgije) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD))

208

2016/C 316/29

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/011 BE/Caterpillar iz Belgije) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD))

212

2016/C 316/30

P8_TA(2015)0046Mere in teže cestnih vozil v Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))P8_TC2-COD(2013)0105Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu

215

2016/C 316/31

P8_TA(2015)0047Evropski dolgoročni investicijski skladi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))P8_TC1-COD(2013)0214Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih

217

2016/C 316/32

P8_TA(2015)0048Medbančne provizije za kartične plačilne transakcije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))P8_TC1-COD(2013)0265Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije

219

2016/C 316/33

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit iz Belgije) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD))

220

Sreda, 11. marec 2015

2016/C 316/34

P8_TA(2015)0053Skupna pravila za uvoz iz nekaterih tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))P8_TC1-COD(2014)0168Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev)

224

2016/C 316/35

P8_TA(2015)0054Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in Črno goro ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))P8_TC1-COD(2014)0190Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (Kodificirano besedilo)

226

2016/C 316/36

P8_TA(2015)0055Tarifne kvote Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico, otrobe, pelete in druge ostanke ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))P8_TC1-COD(2014)0276Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje meso ter za prašičje meso, perutninsko meso, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (Kodificirano besedilo)

227

2016/C 316/37

P8_TA(2015)0056Uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))P8_TC1-COD(2014)0272Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (Kodificirano besedilo)

228

2016/C 316/38

P8_TA(2015)0057Začasna opustitev nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))P8_TC1-COD(2014)0275Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi določenih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

229

2016/C 316/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremenjenega Sporazuma o ustanovitvi Generalne Komisije za ribištvo v Sredozemlju v imenu Evropske unije (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE))

230

2016/C 316/40

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2016, oddelek III – Komisija (2015/2008(BUD))

231

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

30.8.2016

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2014–2015

Seja: 9. marec 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 132, 14.4.2016
  .

ZASEDANJE 2015–2016

Seje: 10.–12. marec 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v

  UL C 132, 14.4.2016
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 10. marec 2015

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/2

---

P8_TA(2015)0050

Napredek pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (2014/2217(INI))

(2016/C 316/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter sklepnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking+5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking + 15 (2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter sklepnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking+5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking + 15 (2010),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov z dne 13. decembra 2006, zlasti člena 6 te konvencije, ki se nanaša na invalidke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov z dne 13. decembra 2006, zlasti člena 6 te konvencije, ki se nanaša na invalidke,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (4),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih COM(2012)0614)),

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija),

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020) z dne 7. marca 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020) z dne 7. marca 2011 (5),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk (COM(2010)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. septembra 2013 z naslovom Vmesni pregled strategije za enakost žensk in moških (2010–2015) (SWD(2013)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. septembra 2013 z naslovom Vmesni pregled strategije za enakost žensk in moških (2010–2015) (SWD(2013)0339),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. maja 2013 z naslovom Poročilo o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi za leto 2012 (SWD(2013)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. maja 2013 z naslovom Poročilo o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi za leto 2012 (SWD(2013)0171),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2013 z naslovom Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2013 z naslovom Za odpravo pohabljanja ženskih spolovil (COM(2013)0833),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Pregled izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU: nasilje nad ženskami – pomoč žrtvam, ki ga je leta 2012 objavil Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Pregled izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU: nasilje nad ženskami – pomoč žrtvam, ki ga je leta 2012 objavil Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. in 6. junija 2014 o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, tudi pohabljanja ženskih spolnih organov, in boju proti njim; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. in 6. junija 2014 o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti, tudi pohabljanja ženskih spolnih organov, in boju proti njim;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2014 o odpravi pohabljanja ženskih spolnih organov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2014 o odpravi pohabljanja ženskih spolnih organov (6),

| — | ob upoštevanju direktiv EU o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 (Direktiva 2010/41/EU (7), Direktiva 2010/18/EU (8), Direktiva 2006/54/ES (9), Direktiva 2004/113/ES (10), Direktiva 92/85/EGS (11), Direktiva 86/613/EGS (12) in Direktiva 79/7/EGS (13)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv EU o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 (Direktiva 2010/41/EU (7), Direktiva 2010/18/EU (8), Direktiva 2006/54/ES (9), Direktiva 2004/113/ES (10), Direktiva 92/85/EGS (11), Direktiva 86/613/EGS (12) in Direktiva 79/7/EGS (13)),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o uporabi načela enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o uporabi načela enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o mobilnosti žensk v EU na področju izobraževanja in zaposlovanja (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o mobilnosti žensk v EU na področju izobraževanja in zaposlovanja (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o delovnih pogojih žensk v sektorju storitev (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o delovnih pogojih žensk v sektorju storitev (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (20),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (21), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (22) in z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (21), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (22) in z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o ženskah in vodenju podjetij (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2011 o prednostnih nalogah in splošnem pregledu novega političnega okvira EU za boj proti nasilju nad ženskami (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (29),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o boju proti nasilju nad ženskami (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o boju proti nasilju nad ženskami (31),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (direktiva o porodniškem dopustu (COM(2008)0637)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (direktiva o porodniškem dopustu (COM(2008)0637)),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. maja 2014 o enakosti spolov v športu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. maja 2014 o enakosti spolov v športu,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (32),

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Komisije z dne 3. junija 2013 o barcelonskih ciljih z naslovom Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Komisije z dne 3. junija 2013 o barcelonskih ciljih z naslovom Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz septembra 2014 z naslovom Statistični podatki o podjetnicah v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz septembra 2014 z naslovom Statistični podatki o podjetnicah v Evropi,

| — | ob upoštevanju raziskave Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) iz marca 2014 z naslovom Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava, v kateri so prvič zbrani podatki o obsegu, naravi in posledicah raznih oblik nasilja nad ženskami, pa tudi o odzivih žrtev na nasilna dejanja in njihovi ozaveščenosti o pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA) iz marca 2014 z naslovom Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava, v kateri so prvič zbrani podatki o obsegu, naravi in posledicah raznih oblik nasilja nad ženskami, pa tudi o odzivih žrtev na nasilna dejanja in njihovi ozaveščenosti o pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije o javnem zdravju, predvsem pa njegovega odstavka 7, v katerem je določeno, da se pri dejavnosti Unije upošteva odgovornost držav članic za opredelitev njihove zdravstvene politike ter za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije o javnem zdravju, predvsem pa njegovega odstavka 7, v katerem je določeno, da se pri dejavnosti Unije upošteva odgovornost držav članic za opredelitev njihove zdravstvene politike ter za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0015/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0015/2015),

| A. | ker je enakost med ženskami in moškimi temeljna pravica, priznana v Pogodbah že od Rimske pogodbe leta 1957 in v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ker je napredek pri doseganju enakosti spolov še vedno premajhen in neenakosti med moškimi in ženskami še vedno obstajajo, čeprav je Evropske unija sprejela številna besedila za zagotovitev enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk ter za boj proti vsem oblikam diskriminacije na podlagi spola in si zadala posebno nalogo vključevanja enakosti spolov v vse svoje dejavnosti; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost med ženskami in moškimi temeljna pravica, priznana v Pogodbah že od Rimske pogodbe leta 1957 in v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ker je napredek pri doseganju enakosti spolov še vedno premajhen in neenakosti med moškimi in ženskami še vedno obstajajo, čeprav je Evropske unija sprejela številna besedila za zagotovitev enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk ter za boj proti vsem oblikam diskriminacije na podlagi spola in si zadala posebno nalogo vključevanja enakosti spolov v vse svoje dejavnosti;

| B. | ker načelo enakega obravnavanja žensk in moških izključuje vsakršno diskriminacijo, posredno ali neposredno, tudi kar zadeva materinstvo, očetovstvo in delitev družinskih odgovornosti; |
| --- | --- |

B.

ker načelo enakega obravnavanja žensk in moških izključuje vsakršno diskriminacijo, posredno ali neposredno, tudi kar zadeva materinstvo, očetovstvo in delitev družinskih odgovornosti;

| C. | ker je nadvse pomembno upoštevati različne in prepletajoče se oblike diskriminacije, ki jih občutijo številne ženske in dekleta v Evropi (na podlagi invalidnosti, priseljenskega ozadja, narodnosti, starosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete, nosečnosti, stanovanjskega statusa, nizke stopnje izobrazbe, statusa žrtve nasilja itd.), ter dejstvo, da so se njihove razmere v zadnjih letih poslabšale; |
| --- | --- |

C.

ker je nadvse pomembno upoštevati različne in prepletajoče se oblike diskriminacije, ki jih občutijo številne ženske in dekleta v Evropi (na podlagi invalidnosti, priseljenskega ozadja, narodnosti, starosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete, nosečnosti, stanovanjskega statusa, nizke stopnje izobrazbe, statusa žrtve nasilja itd.), ter dejstvo, da so se njihove razmere v zadnjih letih poslabšale;

| D. | ker strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo vsebuje ambiciozne cilje, med njimi doseči 75-odstotni delež zaposlenih in zmanjšati število revnih in socialno izključenih ali ljudi, ki jim revščina in socialna izključenost grozita za 20 milijonov do leta 2020, teh ciljev pa ne bo mogoče izpolniti, če države članice ne bodo uveljavile inovativnih politik za spodbujanje resnične enakosti spolov; |
| --- | --- |

D.

ker strategija Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujoče gospodarstvo vsebuje ambiciozne cilje, med njimi doseči 75-odstotni delež zaposlenih in zmanjšati število revnih in socialno izključenih ali ljudi, ki jim revščina in socialna izključenost grozita za 20 milijonov do leta 2020, teh ciljev pa ne bo mogoče izpolniti, če države članice ne bodo uveljavile inovativnih politik za spodbujanje resnične enakosti spolov;

| E. | ker politike proračunske konsolidacije, ki jih vodijo države članice, v prvi vrsti vplivajo na javni sektor, v katerem so ženske bolj zastopane, poleg tega so njegove največje koristnice, torej jih te politike dvojno prizadenejo; ker je zaradi tega zaposlitev vse bolj negotova, zlasti zaradi vse večjega števila pogodb o zaposlitvi s krajšim delovnim časom (32 % žensk v primerjavi z 8,2 % moških) in pogodb o zaposlitvi za določen čas, da ne omenimo nižanja plač; |
| --- | --- |

E.

ker politike proračunske konsolidacije, ki jih vodijo države članice, v prvi vrsti vplivajo na javni sektor, v katerem so ženske bolj zastopane, poleg tega so njegove največje koristnice, torej jih te politike dvojno prizadenejo; ker je zaradi tega zaposlitev vse bolj negotova, zlasti zaradi vse večjega števila pogodb o zaposlitvi s krajšim delovnim časom (32 % žensk v primerjavi z 8,2 % moških) in pogodb o zaposlitvi za določen čas, da ne omenimo nižanja plač;

| F. | ker več žensk kot moških živi v revščini in na robu družbe, kar zlasti velja za starejše ženske, katerih pokojnina je v povprečju 39 % nižja od pokojnine moških, in za matere samohranilke; ker se ženske zaradi družine pogosteje kot moški zaposlijo za krajši delovni čas ali za določen čas in ker je negotova zaposlitev glavni razlog za njihovo revščino; |
| --- | --- |

F.

ker več žensk kot moških živi v revščini in na robu družbe, kar zlasti velja za starejše ženske, katerih pokojnina je v povprečju 39 % nižja od pokojnine moških, in za matere samohranilke; ker se ženske zaradi družine pogosteje kot moški zaposlijo za krajši delovni čas ali za določen čas in ker je negotova zaposlitev glavni razlog za njihovo revščino;

| G. | ker je bolj proti revščini eden od petih merljivih ciljev Komisije, predlaganih v okviru strategije EU 2020; ker bi lahko integrirana smernica št. 10 strategije Evropa 2020 (spodbujanje socialne vključenosti in boja proti revščini) spodbudila sprejetje nacionalnih politik za zaščito žensk, zlasti pred tveganjem revščine, kar bi zagotovilo zanesljivost dohodkov za enostarševske družine ali starejše ženske; |
| --- | --- |

G.

ker je bolj proti revščini eden od petih merljivih ciljev Komisije, predlaganih v okviru strategije EU 2020; ker bi lahko integrirana smernica št. 10 strategije Evropa 2020 (spodbujanje socialne vključenosti in boja proti revščini) spodbudila sprejetje nacionalnih politik za zaščito žensk, zlasti pred tveganjem revščine, kar bi zagotovilo zanesljivost dohodkov za enostarševske družine ali starejše ženske;

| H. | ker kriza še slabša vse nižjo stopnjo rodnosti v EU, saj pari in zlasti mlade ženske zaradi brezposelnosti, negotovih razmer in negotovosti glede prihodnosti in gospodarstva odlašajo s starševstvom, kar dodatno krepi trend staranja prebivalstva v EU; |
| --- | --- |

H.

ker kriza še slabša vse nižjo stopnjo rodnosti v EU, saj pari in zlasti mlade ženske zaradi brezposelnosti, negotovih razmer in negotovosti glede prihodnosti in gospodarstva odlašajo s starševstvom, kar dodatno krepi trend staranja prebivalstva v EU;

| I. | ker sedanji sistem obdavčitve v nekaterih državah članicah kaže na precej ozko razumevanje družine, saj se daje prednost družinam z le enim zaposlenim staršem, kar pogosto ženske odvrača od dela, in se enostarševske družine, številčne družine in družine, ki vzdržujejo sorodnike, ne podpirajo v zadostni meri; |
| --- | --- |

I.

ker sedanji sistem obdavčitve v nekaterih državah članicah kaže na precej ozko razumevanje družine, saj se daje prednost družinam z le enim zaposlenim staršem, kar pogosto ženske odvrača od dela, in se enostarševske družine, številčne družine in družine, ki vzdržujejo sorodnike, ne podpirajo v zadostni meri;

| J. | ker so ženske nesorazmerno zastopane na višjih in vodilnih položajih, čeprav je skoraj 60 % diplomantov v EU žensk, in ker je delež žensk med znanstveniki in inženirji manj kot 33 %, medtem ko znaša delež žensk med zaposlenimi v sektorju zdravstva, izobraževanja in socialnega varstva skoraj 80 %; |
| --- | --- |

J.

ker so ženske nesorazmerno zastopane na višjih in vodilnih položajih, čeprav je skoraj 60 % diplomantov v EU žensk, in ker je delež žensk med znanstveniki in inženirji manj kot 33 %, medtem ko znaša delež žensk med zaposlenimi v sektorju zdravstva, izobraževanja in socialnega varstva skoraj 80 %;

| K. | ker obstaja močna horizontalna segregacija oziroma delitev dela glede na spol, saj je skoraj polovica zaposlenih žensk skoncentrirana v 10 poklicih od 130 iz seznama Mednarodne organizacija dela o mednarodni standardni klasifikaciji poklicev (ISCO) in je le 16 % delavcev zaposlenih na delovnih mestih v sektorjih, v katerih je enaka zastopanost spolov; |
| --- | --- |

K.

ker obstaja močna horizontalna segregacija oziroma delitev dela glede na spol, saj je skoraj polovica zaposlenih žensk skoncentrirana v 10 poklicih od 130 iz seznama Mednarodne organizacija dela o mednarodni standardni klasifikaciji poklicev (ISCO) in je le 16 % delavcev zaposlenih na delovnih mestih v sektorjih, v katerih je enaka zastopanost spolov;

| L. | ker imajo mala in srednja podjetja, ki zajemajo 99 % evropskih družb in zagotavljajo dva od treh delovnih mest v zasebnem sektorju, nadvse pomembno vlogo pri uresničevanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; ker je v EU le 31 % podjetnikov žensk; ker je v EU med ženskami le 10 % podjetnic, medtem ko ta delež pri moških znaša 19 %; ker je treba spodbujati in podpirati naraščanje podjetništva med ženkami; |
| --- | --- |

L.

ker imajo mala in srednja podjetja, ki zajemajo 99 % evropskih družb in zagotavljajo dva od treh delovnih mest v zasebnem sektorju, nadvse pomembno vlogo pri uresničevanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; ker je v EU le 31 % podjetnikov žensk; ker je v EU med ženskami le 10 % podjetnic, medtem ko ta delež pri moških znaša 19 %; ker je treba spodbujati in podpirati naraščanje podjetništva med ženkami;

| M. | ker je v EU med tistimi, ki se redno ukvarjajo s kmetijstvom, približno 42 % žensk in ker 3 od 10 kmetij v Evropi vodijo ženske; ker je treba v Evropi stalno spodbujati enake možnosti za moške in ženske ter obenem ženske v večji meri vključiti v podjetja in družbo, zlasti v kmetijstvu; |
| --- | --- |

M.

ker je v EU med tistimi, ki se redno ukvarjajo s kmetijstvom, približno 42 % žensk in ker 3 od 10 kmetij v Evropi vodijo ženske; ker je treba v Evropi stalno spodbujati enake možnosti za moške in ženske ter obenem ženske v večji meri vključiti v podjetja in družbo, zlasti v kmetijstvu;

| N. | ker je stopnja zaposlenosti žensk 63 %; ker je razlika v plačilu med spoloma 16,4 %; ker je 73 % poslancev v nacionalnih parlamentih moških, ker je med člani upravnih odborov velikih podjetij 17,8 % žensk in ker ženske v primerjavi z moškimi tedensko trikrat več časa namenijo za gospodinjske obveznosti (na primer skrbijo za otroke, starejše in invalide ter opravljajo gospodinjska dela); |
| --- | --- |

N.

ker je stopnja zaposlenosti žensk 63 %; ker je razlika v plačilu med spoloma 16,4 %; ker je 73 % poslancev v nacionalnih parlamentih moških, ker je med člani upravnih odborov velikih podjetij 17,8 % žensk in ker ženske v primerjavi z moškimi tedensko trikrat več časa namenijo za gospodinjske obveznosti (na primer skrbijo za otroke, starejše in invalide ter opravljajo gospodinjska dela);

| O. | ker med poslanci v novoizvoljenem Evropskem parlamentu 37 % poslank, ker je med 28 novimi komisarji 9 komisark, med 28 sodniki Sodišča Evropske unije pa je 7 sodnic; |
| --- | --- |

O.

ker med poslanci v novoizvoljenem Evropskem parlamentu 37 % poslank, ker je med 28 novimi komisarji 9 komisark, med 28 sodniki Sodišča Evropske unije pa je 7 sodnic;

| P. | ker je stopnja brezposelnosti žensk ocenjena prenizko, saj se mnoge ne prijavijo na zavodu za zaposlovanje, zlasti tiste, ki živijo na podeželju ali na oddaljenih območjih, pa tudi tiste, ki se posvečajo izključno gospodinjskim obveznostim in skrbi za otroke; ker tako stanje povzroča neenakosti pri dostopu do javnih storitev (nadomestila, pokojnine, porodniški dopust, bolniški dopust, dostop do socialne varnosti itd.); |
| --- | --- |

P.

ker je stopnja brezposelnosti žensk ocenjena prenizko, saj se mnoge ne prijavijo na zavodu za zaposlovanje, zlasti tiste, ki živijo na podeželju ali na oddaljenih območjih, pa tudi tiste, ki se posvečajo izključno gospodinjskim obveznostim in skrbi za otroke; ker tako stanje povzroča neenakosti pri dostopu do javnih storitev (nadomestila, pokojnine, porodniški dopust, bolniški dopust, dostop do socialne varnosti itd.);

| Q. | ker bi bilo treba ob tem ritmu počakati na leto 2038, da bi dosegli cilj 75 % zaposlenih žensk, in ker bi bilo enako plačilo realnost leta 2084; ker bi lahko enako zastopanost v nacionalnih parlamentih, institucijah EU in upravnih odborih evropskih družb doseli leta 2034 in ker bi bilo treba počakati na leto 2054, da bi bila gospodinjska opravila porazdeljena enakomerno; |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba ob tem ritmu počakati na leto 2038, da bi dosegli cilj 75 % zaposlenih žensk, in ker bi bilo enako plačilo realnost leta 2084; ker bi lahko enako zastopanost v nacionalnih parlamentih, institucijah EU in upravnih odborih evropskih družb doseli leta 2034 in ker bi bilo treba počakati na leto 2054, da bi bila gospodinjska opravila porazdeljena enakomerno;

| R. | ker na splošno pomanjkljivo spodbujanje politik, ki bi omogočile usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ter zlasti pomanjkanje cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva in storitev za pomoč starejšim in ljudem, ki potrebujejo posebno nego, najbolj ovirata ekonomsko neodvisnost žensk in enako zastopanost spolov na trgu dela, ki sta med drugim sredstvi za preprečevanje in zmanjšanje revščine; |
| --- | --- |

R.

ker na splošno pomanjkljivo spodbujanje politik, ki bi omogočile usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ter zlasti pomanjkanje cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva in storitev za pomoč starejšim in ljudem, ki potrebujejo posebno nego, najbolj ovirata ekonomsko neodvisnost žensk in enako zastopanost spolov na trgu dela, ki sta med drugim sredstvi za preprečevanje in zmanjšanje revščine;

| S. | ker je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med moškimi in ženskami, zlasti s spodbujenim koriščenjem dopusta za nego in varstvo otrok in očetovskega dopusta, predpogoj za doseganje enakosti med spoloma; ker v četrtini držav članic očetovski dopust ni predpisan; |
| --- | --- |

S.

ker je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med moškimi in ženskami, zlasti s spodbujenim koriščenjem dopusta za nego in varstvo otrok in očetovskega dopusta, predpogoj za doseganje enakosti med spoloma; ker v četrtini držav članic očetovski dopust ni predpisan;

| T. | ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno močno vplivajo na delitev vlog med ženskami in moškimi doma, na delovnem mestu in v družbi na splošno, kar omejuje poklicno izbiro žensk ter njihov osebni in poklicni razvoj in zato kot posameznice in kot gospodarske akterke ne morejo uresničiti vsega svojega potenciala; |
| --- | --- |

T.

ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno močno vplivajo na delitev vlog med ženskami in moškimi doma, na delovnem mestu in v družbi na splošno, kar omejuje poklicno izbiro žensk ter njihov osebni in poklicni razvoj in zato kot posameznice in kot gospodarske akterke ne morejo uresničiti vsega svojega potenciala;

| U. | ker lahko imajo mediji vlogo tako pri razširjanju stereotipov, poniževanju podobe žensk in pretirani seksualizaciji deklic na eni strani, kot tudi pri preseganju spolnih stereotipov, spodbujanju udeležbe žensk pri odločanju ter promociji enakosti spolov na drugi strani; |
| --- | --- |

U.

ker lahko imajo mediji vlogo tako pri razširjanju stereotipov, poniževanju podobe žensk in pretirani seksualizaciji deklic na eni strani, kot tudi pri preseganju spolnih stereotipov, spodbujanju udeležbe žensk pri odločanju ter promociji enakosti spolov na drugi strani;

| V. | ker Svet še vedno ni zavzel uradnega stališča do dveh sprejetih zakonodajnih resolucij Evropskega parlamenta o temeljnih vprašanjih na področju enakosti spolov: resolucije z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive o porodniškem dopustu in resolucije z dne 20. novembra 2013 o predlogu direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih; |
| --- | --- |

V.

ker Svet še vedno ni zavzel uradnega stališča do dveh sprejetih zakonodajnih resolucij Evropskega parlamenta o temeljnih vprašanjih na področju enakosti spolov: resolucije z dne 20. oktobra 2010 o predlogu direktive o porodniškem dopustu in resolucije z dne 20. novembra 2013 o predlogu direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih;

| W. | ker Komisija v svojem poročilu o uporabi Direktive 2006/54/ES z dne 6. decembra 2013 zastavlja vprašanja o tem, ali so nacionalni predpisi 26 držav članic usklajeni z novimi določbami direktive (33); |
| --- | --- |

W.

ker Komisija v svojem poročilu o uporabi Direktive 2006/54/ES z dne 6. decembra 2013 zastavlja vprašanja o tem, ali so nacionalni predpisi 26 držav članic usklajeni z novimi določbami direktive (33);

| X. | ker je bila na podlagi raziskave Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz marca 2014 vsaka tretja ženska v EU že žrtev fizičnega in/ali spolnega nasilja, vsaka peta ženska, starejša od 15 let, je že bila žrtev fizičnega nasilja, skoraj polovica žensk pa je že bila žrtev psihičnega nasilja; ker nasilje nad ženskami pomeni kršitev temeljnih pravic in lahko ima hude posledice ter zadeva vse družbene sloje, ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialni položaj in državo izvora ali stalnega prebivališča, ter je eno od kaznivih dejanj, ki se najmanjkrat prijavi; ker je nasilje nad ženskami ena glavnih ovir za resnično enakost med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

X.

ker je bila na podlagi raziskave Agencije Evropske unije za temeljne pravice iz marca 2014 vsaka tretja ženska v EU že žrtev fizičnega in/ali spolnega nasilja, vsaka peta ženska, starejša od 15 let, je že bila žrtev fizičnega nasilja, skoraj polovica žensk pa je že bila žrtev psihičnega nasilja; ker nasilje nad ženskami pomeni kršitev temeljnih pravic in lahko ima hude posledice ter zadeva vse družbene sloje, ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialni položaj in državo izvora ali stalnega prebivališča, ter je eno od kaznivih dejanj, ki se najmanjkrat prijavi; ker je nasilje nad ženskami ena glavnih ovir za resnično enakost med ženskami in moškimi;

| Y. | ker je na internetu vse več nasilja nad ženskami in dekleti, pri čemer je še posebej zaskrbljujoče vedenje mladih v družbenih omrežjih; |
| --- | --- |

Y.

ker je na internetu vse več nasilja nad ženskami in dekleti, pri čemer je še posebej zaskrbljujoče vedenje mladih v družbenih omrežjih;

| Z. | ker se bo leta 2016 zaključila strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi; ker je na podlagi poročila Eurostata o trgovini z ljudmi iz leta 2014 večina prijavljenih žrtev trgovine z ljudmi žensk in deklet (80 %); |
| --- | --- |

Z.

ker se bo leta 2016 zaključila strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi; ker je na podlagi poročila Eurostata o trgovini z ljudmi iz leta 2014 večina prijavljenih žrtev trgovine z ljudmi žensk in deklet (80 %);

| AA. | ker šest držav članic še vedno ni podpisalo konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija), ratificiralo pa jo je le osem držav članic; |
| --- | --- |

AA.

ker šest držav članic še vedno ni podpisalo konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija), ratificiralo pa jo je le osem držav članic;

| AB. | ker je zbiranje primerljivih točnih podatkov, ločenih po spolu, zlasti pomembno pri pripravi javnih politik na nacionalni ravni in ravni EU, zlasti kar zadeva nasilje nad ženskami; |
| --- | --- |

AB.

ker je zbiranje primerljivih točnih podatkov, ločenih po spolu, zlasti pomembno pri pripravi javnih politik na nacionalni ravni in ravni EU, zlasti kar zadeva nasilje nad ženskami;

| AC. | ker imajo ženske posebne zdravstvene težave in so manj pogosto kot moški predmet kliničnega preskušanja in ker so te razlike pomembne za zdravje žensk; |
| --- | --- |

AC.

ker imajo ženske posebne zdravstvene težave in so manj pogosto kot moški predmet kliničnega preskušanja in ker so te razlike pomembne za zdravje žensk;

| AD. | ker so dekleta in ženske, zlasti v starosti od 15 do 24 let, manj telesno dejavne in ker je šport sredstvo osebnega izražanja in izpolnitve, pa tudi gonilo za državljanstvo in solidarnost ter ker se z rednim ukvarjanjem s športom izboljšuje telesno in duševno zdravje; ker je mogoče tudi v športu zaslediti nasilje nad ženskami, stereotipe, razlike v plačilu in ovire za udeležbo žensk pri upravljanju; |
| --- | --- |

AD.

ker so dekleta in ženske, zlasti v starosti od 15 do 24 let, manj telesno dejavne in ker je šport sredstvo osebnega izražanja in izpolnitve, pa tudi gonilo za državljanstvo in solidarnost ter ker se z rednim ukvarjanjem s športom izboljšuje telesno in duševno zdravje; ker je mogoče tudi v športu zaslediti nasilje nad ženskami, stereotipe, razlike v plačilu in ovire za udeležbo žensk pri upravljanju;

| AE. | ker so spolne in reproduktivne pravice temeljne človekove pravice in jih je treba upoštevati pri akcijskem programu EU na področju zdravja; |
| --- | --- |

AE.

ker so spolne in reproduktivne pravice temeljne človekove pravice in jih je treba upoštevati pri akcijskem programu EU na področju zdravja;

| AF. | ker je oblikovanje in izvajanje politik o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

AF.

ker je oblikovanje in izvajanje politik o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah v pristojnosti držav članic;

| AG. | ker je letno poročilo Komisije o enakosti spolov izredno pomemben instrument za ocenjevanje položaja žensk v Evropi; |
| --- | --- |

AG.

ker je letno poročilo Komisije o enakosti spolov izredno pomemben instrument za ocenjevanje položaja žensk v Evropi;

Enakost med ženskami in moškimi v okviru strategije Evropa 2020

| 1. | poziva institucije EU in države članice, naj vprašanja enakosti spolov, pravic žensk in enakih možnosti upoštevajo pri oblikovanju politik, v proračunskih postopkih in pri izvajanju programov in dejavnosti EU, in sicer naj dejavno ukrepajo, zlasti v povezavi s spodbujevalnimi svežnji, tako da sistematično analizirajo njihov učinek na enakost spolov; |
| --- | --- |

1.

poziva institucije EU in države članice, naj vprašanja enakosti spolov, pravic žensk in enakih možnosti upoštevajo pri oblikovanju politik, v proračunskih postopkih in pri izvajanju programov in dejavnosti EU, in sicer naj dejavno ukrepajo, zlasti v povezavi s spodbujevalnimi svežnji, tako da sistematično analizirajo njihov učinek na enakost spolov;

| 2. | obžaluje, da cilji strategije za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015, zlasti v zvezi z ekonomsko neodvisnostjo, še ne bodo doseženi, deloma ker je bil predlog direktive o porodniškem dopustu umaknjen; obenem poudarja, da se ekonomske razlike med moškimi in ženskami postopoma povečujejo; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da cilji strategije za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2010–2015, zlasti v zvezi z ekonomsko neodvisnostjo, še ne bodo doseženi, deloma ker je bil predlog direktive o porodniškem dopustu umaknjen; obenem poudarja, da se ekonomske razlike med moškimi in ženskami postopoma povečujejo;

| 3. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v okvir strategije Evropa 2020 vključijo vprašanje enakosti spolov, da bi merili napredek pri zmanjšanju razlik med spoloma pri zaposlovanju in da bi se ukrepi politike v letnem pregledu rasti vključili v priporočila za posamezne države; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v okvir strategije Evropa 2020 vključijo vprašanje enakosti spolov, da bi merili napredek pri zmanjšanju razlik med spoloma pri zaposlovanju in da bi se ukrepi politike v letnem pregledu rasti vključili v priporočila za posamezne države;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo splošni načrt za naložbe v socialno infrastrukturo, saj se ocenjuje, da bi se z naložbenim načrtom, v katerem se upoštevajo vidiki spolov, evropski bruto domači proizvod (BDP) do leta 2018 postopoma za 2,4 % bolj povečal kot brez takega naložbenega načrta; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo splošni načrt za naložbe v socialno infrastrukturo, saj se ocenjuje, da bi se z naložbenim načrtom, v katerem se upoštevajo vidiki spolov, evropski bruto domači proizvod (BDP) do leta 2018 postopoma za 2,4 % bolj povečal kot brez takega naložbenega načrta;

| 5. | ugotavlja, da bi lahko enakopravna udeležba žensk in moških na trgu dela občutno povečala gospodarski potencial EU in hkrati ohranila njen vključujoč in pravičen značaj; poudarja, da bi popolna uskladitev stopenj udeležbe po napovedih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) povzročila 12,4-odstotno povečanje BDP na prebivalca do leta 2030; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da bi lahko enakopravna udeležba žensk in moških na trgu dela občutno povečala gospodarski potencial EU in hkrati ohranila njen vključujoč in pravičen značaj; poudarja, da bi popolna uskladitev stopenj udeležbe po napovedih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) povzročila 12,4-odstotno povečanje BDP na prebivalca do leta 2030;

| 6. | poudarja, da je nujen boj proti revščini žensk, zlasti starejših in mater samohranilk, pa tudi žensk, ki so žrtve seksističnega nasilja, invalidk, priseljenk in pripadnic manjšin; poziva torej države članice, naj izvajajo učinkovitejše strategije vključevanja in naj učinkoviteje uporabljajo dodeljene vire za socialno politiko, zlasti Evropski socialni sklad in strukturne sklade; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je nujen boj proti revščini žensk, zlasti starejših in mater samohranilk, pa tudi žensk, ki so žrtve seksističnega nasilja, invalidk, priseljenk in pripadnic manjšin; poziva torej države članice, naj izvajajo učinkovitejše strategije vključevanja in naj učinkoviteje uporabljajo dodeljene vire za socialno politiko, zlasti Evropski socialni sklad in strukturne sklade;

| 7. | obžaluje, da se je učinkovitost socialnih politik proti revščini v gospodinjstvih z le enim odraslim, kar vključuje večino vdov in mater samohranilk, v letu 2012 zmanjšala za skoraj 50 % v primerjavi z letom 2005; poleg tega je zaskrbljen, ker učinkovitost socialnih politik, ki se izvajajo v nekaterih državah članicah, dosega le eno tretjino evropskega povprečja; zato poziva države članice, naj okrepijo socialne politike, zlasti tiste, ki obravnavajo brezposelnost, da bi rešili problem naraščanja revščine, zlasti med ženskami; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da se je učinkovitost socialnih politik proti revščini v gospodinjstvih z le enim odraslim, kar vključuje večino vdov in mater samohranilk, v letu 2012 zmanjšala za skoraj 50 % v primerjavi z letom 2005; poleg tega je zaskrbljen, ker učinkovitost socialnih politik, ki se izvajajo v nekaterih državah članicah, dosega le eno tretjino evropskega povprečja; zato poziva države članice, naj okrepijo socialne politike, zlasti tiste, ki obravnavajo brezposelnost, da bi rešili problem naraščanja revščine, zlasti med ženskami;

| 8. | poziva Svet in Komisijo, naj obravnavata vidik spola pri revščini in socialni izključenosti; obžaluje, da priporočila za posamezne države, ki so bila do zdaj sprejeta kot del letnih ciklov evropskega semestra, niso dovolj usklajena z zaposlitvenimi in socialnimi cilji strategije Evropa 2020; poziva, naj se v okviru teh priporočil sistematično obravnavajo strukturni vzroki za revščino žensk; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet in Komisijo, naj obravnavata vidik spola pri revščini in socialni izključenosti; obžaluje, da priporočila za posamezne države, ki so bila do zdaj sprejeta kot del letnih ciklov evropskega semestra, niso dovolj usklajena z zaposlitvenimi in socialnimi cilji strategije Evropa 2020; poziva, naj se v okviru teh priporočil sistematično obravnavajo strukturni vzroki za revščino žensk;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju davčne politike in določanju nadomestil upoštevajo razvoj družinskih struktur ter naj z davčnimi olajšavami ali dodatki za zdravstveno nego finančno podpirajo predvsem enostarševske družine in starejše osebe; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju davčne politike in določanju nadomestil upoštevajo razvoj družinskih struktur ter naj z davčnimi olajšavami ali dodatki za zdravstveno nego finančno podpirajo predvsem enostarševske družine in starejše osebe;

| 10. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da se bosta enakost med moškimi in ženskami ter vključitev vidika spola upoštevali v okviru skladov kohezijske politike ter se spodbujali pri pripravi in izvajanju te politike in njenih programov, tudi kar zadeva spremljanje, poročanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da se bosta enakost med moškimi in ženskami ter vključitev vidika spola upoštevali v okviru skladov kohezijske politike ter se spodbujali pri pripravi in izvajanju te politike in njenih programov, tudi kar zadeva spremljanje, poročanje in ocenjevanje;

| 11. | obžaluje, da letno poročilo odslej ne pomeni nič več kot delovno gradivo, ki se priloži poročilu o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in Komisijo poziva, naj temu poročilu povrne vso njegovo politično legitimnost, zato naj ga uradno sprejme ločeno od drugih dokumentov; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da letno poročilo odslej ne pomeni nič več kot delovno gradivo, ki se priloži poročilu o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in Komisijo poziva, naj temu poročilu povrne vso njegovo politično legitimnost, zato naj ga uradno sprejme ločeno od drugih dokumentov;

Enakost med ženskami in moškimi pri zaposlovanju in odločanju

| 12. | opozarja, da je nujno treba zmanjšati razlike v plačilu in pokojnini med spoloma, tudi z odpravo vztrajne koncentracije žensk na delovnih mestih s krajšim delovnim časom, slabo plačanega in negotovega dela ter z zagotavljanjem dovolj kakovostne storitve varstva in nege otrok in drugih vzdrževanih oseb; najmočneje obžaluje dejstvo, da več kot tretjina starejših žensk v EU ne prejme nikakršne pokojnine; ob tem poziva države članice, naj zagotovijo popolno uporabo pravic iz Direktive 2006/54/ES, zlasti načelo enakega plačila in preglednosti plač, ter naj pregledajo svojo zakonodajo na področju enake obravnave in jo poenostavijo in posodobijo; poziva Komisijo, naj redno preverja prenos direktive o enakosti spolov, in jo poziva, naj čim prej predlaga prenovitev Direktive 2006/54/ES v skladu s členom 32 te direktive in na podlagi člena 157 PDEU, ob upoštevanju podrobnih priporočil iz priloge k resoluciji Parlamenta z dne 24. maja 2012; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je nujno treba zmanjšati razlike v plačilu in pokojnini med spoloma, tudi z odpravo vztrajne koncentracije žensk na delovnih mestih s krajšim delovnim časom, slabo plačanega in negotovega dela ter z zagotavljanjem dovolj kakovostne storitve varstva in nege otrok in drugih vzdrževanih oseb; najmočneje obžaluje dejstvo, da več kot tretjina starejših žensk v EU ne prejme nikakršne pokojnine; ob tem poziva države članice, naj zagotovijo popolno uporabo pravic iz Direktive 2006/54/ES, zlasti načelo enakega plačila in preglednosti plač, ter naj pregledajo svojo zakonodajo na področju enake obravnave in jo poenostavijo in posodobijo; poziva Komisijo, naj redno preverja prenos direktive o enakosti spolov, in jo poziva, naj čim prej predlaga prenovitev Direktive 2006/54/ES v skladu s členom 32 te direktive in na podlagi člena 157 PDEU, ob upoštevanju podrobnih priporočil iz priloge k resoluciji Parlamenta z dne 24. maja 2012;

| 13. | najmočneje obžaluje, da ženske ne prejmejo enakega plačila kot moški, čeprav so zaposlene na enakem ali enakovrednem delovnem mestu kot moški, ter obsoja horizontalno in vertikalno segregacijo; poleg tega poudarja, da se velika večina nizkih plač in skoraj vse zelo nizke plače izplačajo za delo za krajši delovni čas, in opozarja, da je med revnimi zaposlenimi skoraj 80 % žensk; poudarja, da bi se glede na rezultate ocene evropske dodane vrednosti z zmanjšanjem razlike v plačilu med spoloma za eno odstotno točko gospodarska rast povečala za 0,1 %, torej je pri sedanjem gospodarskem nazadovanju nadvse pomembno odpraviti obstoječo razliko; zato poziva države članice, delodajalce in sindikalna gibanja, naj pripravijo in izvajajo uporabna in usmerjena orodja za ocenjevanje delovnih mest za opredeljevanje dela enake vrednosti in s tem zagotavljanje enakega plačila za moške in ženske; |
| --- | --- |

13.

najmočneje obžaluje, da ženske ne prejmejo enakega plačila kot moški, čeprav so zaposlene na enakem ali enakovrednem delovnem mestu kot moški, ter obsoja horizontalno in vertikalno segregacijo; poleg tega poudarja, da se velika večina nizkih plač in skoraj vse zelo nizke plače izplačajo za delo za krajši delovni čas, in opozarja, da je med revnimi zaposlenimi skoraj 80 % žensk; poudarja, da bi se glede na rezultate ocene evropske dodane vrednosti z zmanjšanjem razlike v plačilu med spoloma za eno odstotno točko gospodarska rast povečala za 0,1 %, torej je pri sedanjem gospodarskem nazadovanju nadvse pomembno odpraviti obstoječo razliko; zato poziva države članice, delodajalce in sindikalna gibanja, naj pripravijo in izvajajo uporabna in usmerjena orodja za ocenjevanje delovnih mest za opredeljevanje dela enake vrednosti in s tem zagotavljanje enakega plačila za moške in ženske;

| 14. | poziva Komisijo in države članice k izvajanju proaktivnih politik v podporo kakovostnega zaposlovanja žensk, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, pri čemer naj se zlasti borijo proti stereotipom, vertikalni in horizontalni poklicni segregaciji in spodbujajo prehod z zaposlitve s krajšim delovnim časom na zaposlitev s polnim delovnim časom ter naj posebno pozornost namenijo tistim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET); poziva države članice, naj v okviru nacionalnih programov reform določijo posebne cilje za zaposlovanje in tako zagotovijo, da bodo imele ženske enake možnosti za vstop na trg dela in obstanek na njem kot moški; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice k izvajanju proaktivnih politik v podporo kakovostnega zaposlovanja žensk, da se dosežejo cilji strategije Evropa 2020, pri čemer naj se zlasti borijo proti stereotipom, vertikalni in horizontalni poklicni segregaciji in spodbujajo prehod z zaposlitve s krajšim delovnim časom na zaposlitev s polnim delovnim časom ter naj posebno pozornost namenijo tistim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET); poziva države članice, naj v okviru nacionalnih programov reform določijo posebne cilje za zaposlovanje in tako zagotovijo, da bodo imele ženske enake možnosti za vstop na trg dela in obstanek na njem kot moški;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo proaktivne politike za spodbujanje žensk k izbiri poklicne poti na področju znanosti, in naj zlasti v okviru informacijskih kampanj in kampanj ozaveščanja promovirajo vstop žensk v sektorje, ki se tradicionalno obravnavajo kot moški, in sicer področje znanosti in novih tehnologij, da bomo v celoti izkoristili človeški kapital evropskih žensk; zlasti poudarja, da informacijska in komunikacijska tehnologija ponuja nove priložnosti, in poziva Komisijo, naj zagotovi popolno vključevanje enakosti spolov v prednostno nalogo v okviru digitalne agende za naslednjih pet let; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo proaktivne politike za spodbujanje žensk k izbiri poklicne poti na področju znanosti, in naj zlasti v okviru informacijskih kampanj in kampanj ozaveščanja promovirajo vstop žensk v sektorje, ki se tradicionalno obravnavajo kot moški, in sicer področje znanosti in novih tehnologij, da bomo v celoti izkoristili človeški kapital evropskih žensk; zlasti poudarja, da informacijska in komunikacijska tehnologija ponuja nove priložnosti, in poziva Komisijo, naj zagotovi popolno vključevanje enakosti spolov v prednostno nalogo v okviru digitalne agende za naslednjih pet let;

| 16. | poudarja, da je finančna neodvisnost nadvse pomembno sredstvo za zagotavljanje enakosti in da podjetništvo žensk predstavlja podcenjen in premalo izkoriščen potencial za rast in konkurenčnost EU; zato poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj zbere več podatkov in boljše podatke o podjetništvu žensk; poziva države članice, Komisijo in ustrezne druge organe, kot so gospodarske zbornice, ter industrijo, naj spodbujajo, promovirajo in podpirajo podjetništvo žensk in jim olajšajo dostop do posojil, odpravijo nepotrebno birokracijo in druge ovire za zagonska podjetja žensk ter naj v vse ustrezne politike vključijo vidik spola, spodbudijo vzpostavitev enotne večjezične elektronske platforme podatkov in izmenjave za socialne podjetnice in podpirajo regionalno in vseevropsko omrežje za mentorstvo in vzajemno učenje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je finančna neodvisnost nadvse pomembno sredstvo za zagotavljanje enakosti in da podjetništvo žensk predstavlja podcenjen in premalo izkoriščen potencial za rast in konkurenčnost EU; zato poziva Evropski inštitut za enakost spolov, naj zbere več podatkov in boljše podatke o podjetništvu žensk; poziva države članice, Komisijo in ustrezne druge organe, kot so gospodarske zbornice, ter industrijo, naj spodbujajo, promovirajo in podpirajo podjetništvo žensk in jim olajšajo dostop do posojil, odpravijo nepotrebno birokracijo in druge ovire za zagonska podjetja žensk ter naj v vse ustrezne politike vključijo vidik spola, spodbudijo vzpostavitev enotne večjezične elektronske platforme podatkov in izmenjave za socialne podjetnice in podpirajo regionalno in vseevropsko omrežje za mentorstvo in vzajemno učenje;

| 17. | meni, da je za pomoč ženskam pri vrnitvi na trg dela potrebna večrazsežnostna politika (ki bo vključevala poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje ter spodbujanje stabilnejše zaposlitve in prilagojene delovne vzorce), in opozarja na vse večjo razširjenost prožnega delovnega časa; poudarja, da prožnost najbolj zahtevajo delavci, zaposleni za krajši delovni čas, med katerimi so v glavnem ženske; zato meni, da je kolektivno pogajanje pravica, ki jo je treba varovati, zlasti ker omogoča preprečevanje diskriminacije ter ohranjanje in krepitev pravic; |
| --- | --- |

17.

meni, da je za pomoč ženskam pri vrnitvi na trg dela potrebna večrazsežnostna politika (ki bo vključevala poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje ter spodbujanje stabilnejše zaposlitve in prilagojene delovne vzorce), in opozarja na vse večjo razširjenost prožnega delovnega časa; poudarja, da prožnost najbolj zahtevajo delavci, zaposleni za krajši delovni čas, med katerimi so v glavnem ženske; zato meni, da je kolektivno pogajanje pravica, ki jo je treba varovati, zlasti ker omogoča preprečevanje diskriminacije ter ohranjanje in krepitev pravic;

| 18. | poudarja, da lahko večja prožnost pri organizaciji dela poveča možnosti žensk za dejavno udeležbo na trgu dela, vendar ugotavlja, da lahko obenem tudi negativno vpliva na plače in pokojnine žensk; zato poudarja, da je treba predložiti posebne predloge o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, ter spodbuja moške in ženske, naj si enakomerneje porazdelijo poklicne, družinske in socialne obveznosti, zlasti kar zadeva pomoč vzdrževanim osebam in skrb za otroke; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da lahko večja prožnost pri organizaciji dela poveča možnosti žensk za dejavno udeležbo na trgu dela, vendar ugotavlja, da lahko obenem tudi negativno vpliva na plače in pokojnine žensk; zato poudarja, da je treba predložiti posebne predloge o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, ter spodbuja moške in ženske, naj si enakomerneje porazdelijo poklicne, družinske in socialne obveznosti, zlasti kar zadeva pomoč vzdrževanim osebam in skrb za otroke;

| 19. | poziva države članice, naj v programe za razvoj podeželja vključijo strategije za povečanje števila delovnih mest za ženske na podeželju, s čimer jim bodo zagotovile dostojno pokojnino, vključijo pa naj tudi politike za spodbujanje udeležbe žensk na političnem, gospodarskem in socialnem forumu v navedenem sektorju ter za nadaljnje spodbujanje enakih možnosti na podeželju v skladu z večfunkcionalnostjo kmetijstva; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj v programe za razvoj podeželja vključijo strategije za povečanje števila delovnih mest za ženske na podeželju, s čimer jim bodo zagotovile dostojno pokojnino, vključijo pa naj tudi politike za spodbujanje udeležbe žensk na političnem, gospodarskem in socialnem forumu v navedenem sektorju ter za nadaljnje spodbujanje enakih možnosti na podeželju v skladu z večfunkcionalnostjo kmetijstva;

| 20. | poudarja vse večje soglasje v EU glede potrebe po spodbujanju enakosti spolov, med drugim z udeležbo žensk pri gospodarskem in političnem odločanju, ter glede vprašanj temeljnih pravic in demokracije, saj se trenutno kaže demokratični deficit; zato pozdravlja zakonsko predpisane sisteme enake zastopanosti spolov in kvot po spolu, ki so jih uvedle nekatere države članice, in poziva Svet, naj sprejme stališče do direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, da bi se lahko zakonodajni proces kar najhitreje nadaljeval; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta potrebne ukrepe za spodbujanje držav članic k temu, da ženskam in moškim omogočijo enakopravno udeležbo na različnih področjih odločanja; poziva tudi institucije EU, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da v kolegiju komisarjev in na visokih položajih v vseh institucijah, agencijah, inštitutih in organih EU zagotovijo enakost spolov; |
| --- | --- |

20.

poudarja vse večje soglasje v EU glede potrebe po spodbujanju enakosti spolov, med drugim z udeležbo žensk pri gospodarskem in političnem odločanju, ter glede vprašanj temeljnih pravic in demokracije, saj se trenutno kaže demokratični deficit; zato pozdravlja zakonsko predpisane sisteme enake zastopanosti spolov in kvot po spolu, ki so jih uvedle nekatere države članice, in poziva Svet, naj sprejme stališče do direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, da bi se lahko zakonodajni proces kar najhitreje nadaljeval; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmeta potrebne ukrepe za spodbujanje držav članic k temu, da ženskam in moškim omogočijo enakopravno udeležbo na različnih področjih odločanja; poziva tudi institucije EU, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da v kolegiju komisarjev in na visokih položajih v vseh institucijah, agencijah, inštitutih in organih EU zagotovijo enakost spolov;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost vključitve določb o enakosti spolov v javne razpise, s čimer bi podjetja spodbudili, da bi si bolj prizadevala za enakost spolov v svojih vrstah; se zaveda, da je treba pri tem spoštovati zakonodajo EU o konkurenci; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost vključitve določb o enakosti spolov v javne razpise, s čimer bi podjetja spodbudili, da bi si bolj prizadevala za enakost spolov v svojih vrstah; se zaveda, da je treba pri tem spoštovati zakonodajo EU o konkurenci;

Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja

| 22. | izreka čestitke Švedski, Belgiji, Franciji, Sloveniji, Danski in Združenemu kraljestvu, ker so izpolnili barcelonske cilje, druge države članice pa poziva, naj si še naprej prizadevajo na tem področju; poziva države članice, naj presežejo barcelonske cilje in sprejmejo bolj sistematičen in celovitejši pristop na področju izobraževanja in storitev predšolskega varstva in vzgoje med nacionalnimi in lokalnimi organi, zlasti za malčke, mlajše od treh let; poziva Komisijo, naj še naprej finančno podpira države članice, da bodo te lahko staršem ponujale cenovno dostopne sisteme varstva otrok (zlasti jasli), tudi s ponudbo teh storitev na delovnem mestu; meni, da je usklajevanje družinskih načrtov, zasebnega življenja in poklicnih ambicij mogoče le, če lahko ljudje z ekonomskega in družbenega vidika resnično svobodno izbirajo ter jim je zagotovljena podpora prek političnih in gospodarskih odločitev na ravni EU in nacionalni ravni, pri tem pa niso prikrajšani, in če je na voljo potrebna infrastruktura; poziva države članice, naj povečajo proračune za podporo otrokom, zlasti z razširitvijo javnih mrež otroških vrtcev, jasli in javnih služb, ki zagotavljajo zunajšolske dejavnosti za otroke; prav tako poziva Komisijo, naj v okviru priporočil za posamezno državo obravnava pomanjkanje cenovno dostopnih storitev otroškega varstva; |
| --- | --- |

22.

izreka čestitke Švedski, Belgiji, Franciji, Sloveniji, Danski in Združenemu kraljestvu, ker so izpolnili barcelonske cilje, druge države članice pa poziva, naj si še naprej prizadevajo na tem področju; poziva države članice, naj presežejo barcelonske cilje in sprejmejo bolj sistematičen in celovitejši pristop na področju izobraževanja in storitev predšolskega varstva in vzgoje med nacionalnimi in lokalnimi organi, zlasti za malčke, mlajše od treh let; poziva Komisijo, naj še naprej finančno podpira države članice, da bodo te lahko staršem ponujale cenovno dostopne sisteme varstva otrok (zlasti jasli), tudi s ponudbo teh storitev na delovnem mestu; meni, da je usklajevanje družinskih načrtov, zasebnega življenja in poklicnih ambicij mogoče le, če lahko ljudje z ekonomskega in družbenega vidika resnično svobodno izbirajo ter jim je zagotovljena podpora prek političnih in gospodarskih odločitev na ravni EU in nacionalni ravni, pri tem pa niso prikrajšani, in če je na voljo potrebna infrastruktura; poziva države članice, naj povečajo proračune za podporo otrokom, zlasti z razširitvijo javnih mrež otroških vrtcev, jasli in javnih služb, ki zagotavljajo zunajšolske dejavnosti za otroke; prav tako poziva Komisijo, naj v okviru priporočil za posamezno državo obravnava pomanjkanje cenovno dostopnih storitev otroškega varstva;

| 23. | najmočneje obžaluje, da so nekatere države članice kljub višini razpoložljivih sredstev (iz strukturnih skladov je bilo namreč za obdobje 2007–2013 rezerviranih 3,2 milijarde EUR za pomoč državam članicam pri zagotavljanju otroškega varstva in spodbujanju zaposlovanja žensk) zmanjšale proračun, kar vpliva na razpoložljivost (na primer kot posledica zaprtja vrtcev) in kakovost storitev otroškega varstva (na primer kot posledica pomanjkanja osebja), poleg tega so se te storitve podražile; |
| --- | --- |

23.

najmočneje obžaluje, da so nekatere države članice kljub višini razpoložljivih sredstev (iz strukturnih skladov je bilo namreč za obdobje 2007–2013 rezerviranih 3,2 milijarde EUR za pomoč državam članicam pri zagotavljanju otroškega varstva in spodbujanju zaposlovanja žensk) zmanjšale proračun, kar vpliva na razpoložljivost (na primer kot posledica zaprtja vrtcev) in kakovost storitev otroškega varstva (na primer kot posledica pomanjkanja osebja), poleg tega so se te storitve podražile;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo plačan očetovski dopust, ki bo trajal najmanj 10 delovnih dni, in naj podpirajo zakonodajne in druge ukrepe, ki bodo moškim, zlasti očetom, omogočali, da uveljavljajo pravico do usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, med drugim s spodbujanjem starševskega dopusta, ki ga lahko do določene otrokove starosti koristita bodisi oče bodisi mati, ga pa medsebojno ne moreta prenašati; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo plačan očetovski dopust, ki bo trajal najmanj 10 delovnih dni, in naj podpirajo zakonodajne in druge ukrepe, ki bodo moškim, zlasti očetom, omogočali, da uveljavljajo pravico do usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, med drugim s spodbujanjem starševskega dopusta, ki ga lahko do določene otrokove starosti koristita bodisi oče bodisi mati, ga pa medsebojno ne moreta prenašati;

| 25. | obžaluje blokado v Svetu pri direktivi o porodniškem dopustu; poziva države članice, naj ponovno začnejo pogajanja o tem, in ponovno poudarja, da je pripravljen sodelovati; |
| --- | --- |

25.

obžaluje blokado v Svetu pri direktivi o porodniškem dopustu; poziva države članice, naj ponovno začnejo pogajanja o tem, in ponovno poudarja, da je pripravljen sodelovati;

| 26. | poziva države članice, naj vzpostavijo cenovno sprejemljive, prožne, kakovostne in enostavno dostopne storitve za skrb za ljudi, ki vsakodnevnih opravil ne morejo opravljati sami, saj niso dovolj funkcionalno neodvisni, da bi lahko usklajevali svoje osebno, družinsko in poklicno življenje; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj vzpostavijo cenovno sprejemljive, prožne, kakovostne in enostavno dostopne storitve za skrb za ljudi, ki vsakodnevnih opravil ne morejo opravljati sami, saj niso dovolj funkcionalno neodvisni, da bi lahko usklajevali svoje osebno, družinsko in poklicno življenje;

Boj proti nasilju nad ženskami

| 27. | poziva Komisijo, naj spodbuja ratifikacijo na nacionalni ravni in čim hitreje začne postopek za pristop Unije k Carigrajski konvenciji; ugotavlja, da bi takojšni pristop vseh držav članic k tej konvenciji privedel do razvoja celovite politike in spodbujanja mednarodnega sodelovanja v boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj spodbuja ratifikacijo na nacionalni ravni in čim hitreje začne postopek za pristop Unije k Carigrajski konvenciji; ugotavlja, da bi takojšni pristop vseh držav članic k tej konvenciji privedel do razvoja celovite politike in spodbujanja mednarodnega sodelovanja v boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami;

| 28. | ponovno poziva Komisijo, naj na podlagi člena 84 PDEU pripravi predlog akta o ukrepih za spodbujanje in podpiranje delovanja držav članic na področju preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti, in sicer s podpiranjem celovitega in učinkovitega okvira politike glede seksističnega nasilja s poudarkom na preprečevanju teh dejanj, preganjanju njihovih storilcev, zaščiti žrtev ter na zagotavljanju ustreznih storitev in poučevanju o enakosti, pa tudi z uvedbo kazni za diskriminacijsko ali nasilno vedenje do žensk; poleg tega poziva države članice, naj si sistematično prizadevajo, da bodo ženske bolj samozavestne in bodo dejanja nasilja prijavile pri pristojnih organih, in da bodo strokovnjaki, ki se ukvarjajo z žrtvami, deležni izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

28.

ponovno poziva Komisijo, naj na podlagi člena 84 PDEU pripravi predlog akta o ukrepih za spodbujanje in podpiranje delovanja držav članic na področju preprečevanja nasilja nad ženskami in dekleti, in sicer s podpiranjem celovitega in učinkovitega okvira politike glede seksističnega nasilja s poudarkom na preprečevanju teh dejanj, preganjanju njihovih storilcev, zaščiti žrtev ter na zagotavljanju ustreznih storitev in poučevanju o enakosti, pa tudi z uvedbo kazni za diskriminacijsko ali nasilno vedenje do žensk; poleg tega poziva države članice, naj si sistematično prizadevajo, da bodo ženske bolj samozavestne in bodo dejanja nasilja prijavile pri pristojnih organih, in da bodo strokovnjaki, ki se ukvarjajo z žrtvami, deležni izobraževanja in usposabljanja;

| 29. | poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito in z dovolj sredstvi podprto izvajanje sporočila o odpravi pohabljanja ženskih spolovil; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito in z dovolj sredstvi podprto izvajanje sporočila o odpravi pohabljanja ženskih spolovil;

| 30. | poziva Svet, naj aktivira premostitveno klavzulo in naj s soglasno odločitvijo seksistično nasilje opredeli kot področje kriminala iz člena 83(1) PDEU, ki že zajema trgovino z ljudmi in spolno zlorabo žensk in otrok; |
| --- | --- |

30.

poziva Svet, naj aktivira premostitveno klavzulo in naj s soglasno odločitvijo seksistično nasilje opredeli kot področje kriminala iz člena 83(1) PDEU, ki že zajema trgovino z ljudmi in spolno zlorabo žensk in otrok;

| 31. | poziva Komisijo k boljši regulaciji digitalnega trga, da se ženske in dekleta zaščitijo pred nasiljem na internetu; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo k boljši regulaciji digitalnega trga, da se ženske in dekleta zaščitijo pred nasiljem na internetu;

| 32. | priporoča državam članicam, naj v nacionalnih akcijskih načrtih za odpravo nasilja v družini določijo obveznost, da je treba migrantke brez dokumentov podpirati popolnoma enako kot ženske, ki bivajo zakonito, brez kakršne koli zahteve za institucije, da take primere prijavijo organom; |
| --- | --- |

32.

priporoča državam članicam, naj v nacionalnih akcijskih načrtih za odpravo nasilja v družini določijo obveznost, da je treba migrantke brez dokumentov podpirati popolnoma enako kot ženske, ki bivajo zakonito, brez kakršne koli zahteve za institucije, da take primere prijavijo organom;

| 33. | priporoča, naj države članice za podporo žensk, ki so žrtve nasilja, vključno z begunkami, okrepijo svoje brezplačne javne zdravstvene storitve in naj zato med drugim povečajo njihove zmogljivosti ter zagotovijo specializirano pomoč ženskam različnih narodnosti in invalidkam; |
| --- | --- |

33.

priporoča, naj države članice za podporo žensk, ki so žrtve nasilja, vključno z begunkami, okrepijo svoje brezplačne javne zdravstvene storitve in naj zato med drugim povečajo njihove zmogljivosti ter zagotovijo specializirano pomoč ženskam različnih narodnosti in invalidkam;

| 34. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj leto 2016 razglasijo za evropsko leto proti nasilju nad ženskami in naj za povečanje ozaveščenosti namenijo dovolj sredstev; poudarja, da je zato treba zagotoviti ustrezno usposabljanje za javne organe in službe, ki pri tem sodelujejo, ter strokovnjake, kot so policisti, zdravniki, sodniki, pravniki, učitelji in vsi, ki utegnejo v okviru svoje zaposlitve zagotavljati pomoč ženskam, ki so bile žrtev nasilja; |
| --- | --- |

34.

ponovno poziva Komisijo in države članice, naj leto 2016 razglasijo za evropsko leto proti nasilju nad ženskami in naj za povečanje ozaveščenosti namenijo dovolj sredstev; poudarja, da je zato treba zagotoviti ustrezno usposabljanje za javne organe in službe, ki pri tem sodelujejo, ter strokovnjake, kot so policisti, zdravniki, sodniki, pravniki, učitelji in vsi, ki utegnejo v okviru svoje zaposlitve zagotavljati pomoč ženskam, ki so bile žrtev nasilja;

| 35. | poziva Komisijo, naj vzpostavi register za evropsko odredbo o zaščiti, saj rok, do katerega morajo države članice Direktivo 2011/99/EU o evropski odredbi o zaščiti prenesti svojo zakonodajo, preteče 11. januarja 2015; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj vzpostavi register za evropsko odredbo o zaščiti, saj rok, do katerega morajo države članice Direktivo 2011/99/EU o evropski odredbi o zaščiti prenesti svojo zakonodajo, preteče 11. januarja 2015;

| 36. | se zaveda, da nasilje nad ženskami na območjih, kjer je vojna, pomeni očitno kršitev temeljnih pravic žensk, ki se kaže v obliki ponižujočega ravnanja z ženskami; poudarja, da je enakost spolov bistvena za gradnjo miru, saj je odraz potrebe po preprečevanju tega ravnanja, ki ženske prizadene, in boju proti njemu; |
| --- | --- |

36.

se zaveda, da nasilje nad ženskami na območjih, kjer je vojna, pomeni očitno kršitev temeljnih pravic žensk, ki se kaže v obliki ponižujočega ravnanja z ženskami; poudarja, da je enakost spolov bistvena za gradnjo miru, saj je odraz potrebe po preprečevanju tega ravnanja, ki ženske prizadene, in boju proti njemu;

| 37. | poziva Evropski inštitut za enakost spolov, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Eurostat, naj še naprej zbirata primerljive podatke, zlasti usklajene podatke o nasilju, da bosta lahko državam članicam in Komisiji ponudila nujne instrumente za pripravo učinkovitih politik; poziva Komisijo in države članice, naj pozornost usmerijo na razmere v državah članicah glede institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti spolov z namenom preprečiti, da bi jim posledice ekonomske krize in nadaljnje reforme škodovale, pri čemer je treba spomniti, da brez institucionalnih mehanizmov, medsektorske prednostne naloge za enakost spolov na vseh področjih politike in posebnih sredstev za obravnavo tega vprašanja ne bo rezultatov; |
| --- | --- |

37.

poziva Evropski inštitut za enakost spolov, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Eurostat, naj še naprej zbirata primerljive podatke, zlasti usklajene podatke o nasilju, da bosta lahko državam članicam in Komisiji ponudila nujne instrumente za pripravo učinkovitih politik; poziva Komisijo in države članice, naj pozornost usmerijo na razmere v državah članicah glede institucionalnih mehanizmov za spodbujanje enakosti spolov z namenom preprečiti, da bi jim posledice ekonomske krize in nadaljnje reforme škodovale, pri čemer je treba spomniti, da brez institucionalnih mehanizmov, medsektorske prednostne naloge za enakost spolov na vseh področjih politike in posebnih sredstev za obravnavo tega vprašanja ne bo rezultatov;

| 38. | poziva Komisijo, naj v okviru programa Pravice in državljanstvo ohrani program Daphne (v smislu financiranja in prepoznavnosti) in tako zagotovi, da bodo lahko združenja, ki se zavzemajo proti nasilju nad ženskami, še naprej opravljala svoje delo; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj v okviru programa Pravice in državljanstvo ohrani program Daphne (v smislu financiranja in prepoznavnosti) in tako zagotovi, da bodo lahko združenja, ki se zavzemajo proti nasilju nad ženskami, še naprej opravljala svoje delo;

| 39. | ponovno poziva Komisijo, naj ustanovi evropski center za spremljanje seksističnega nasilja (po zgledu Evropskega inštituta za enakost spolov), ki ga bo vodil evropski koordinator za preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

39.

ponovno poziva Komisijo, naj ustanovi evropski center za spremljanje seksističnega nasilja (po zgledu Evropskega inštituta za enakost spolov), ki ga bo vodil evropski koordinator za preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti;

| 40. | poziva Komisijo, naj ostro obsoja medijske kampanje in druga sporočila, v katerih se krivda za spolno nasilje pripisuje žrtvam, saj je ta predpostavka v nasprotju z osnovnimi načeli enakosti spolov; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj ostro obsoja medijske kampanje in druga sporočila, v katerih se krivda za spolno nasilje pripisuje žrtvam, saj je ta predpostavka v nasprotju z osnovnimi načeli enakosti spolov;

Boj proti stereotipom na podlagi spola

| 41. | opozarja na odločilno vlogo izobraževanja v boju proti spolnim stereotipom in diskriminaciji na podlagi spola; poudarja, da morajo pri spodbujanju pravic žensk in enakosti spolov sodelovati tudi fantje in moški; zato poziva Komisijo, naj odločno ukrepa proti spolnim stereotipom, in priporoča državam članicam, naj povečajo ozaveščenost o enakih pravicah in enakih možnostih za moške in ženske v izobraževalnih sistemih; |
| --- | --- |

41.

opozarja na odločilno vlogo izobraževanja v boju proti spolnim stereotipom in diskriminaciji na podlagi spola; poudarja, da morajo pri spodbujanju pravic žensk in enakosti spolov sodelovati tudi fantje in moški; zato poziva Komisijo, naj odločno ukrepa proti spolnim stereotipom, in priporoča državam članicam, naj povečajo ozaveščenost o enakih pravicah in enakih možnostih za moške in ženske v izobraževalnih sistemih;

| 42. | poziva Svet in Komisijo, naj ukrepata in zagotovita, da bodo družbeni mediji uporabljali neseksističen jezik, zagotavljali dejavno sodelovanje žensk in njihovo uravnoteženo zastopanost ter raznolike podobe obeh spolov, ki bodo presegale splošna pojmovanja lepote in seksističnih stereotipov glede vlog na različnih področjih življenja, zlasti ko gre za vsebine, namenjene otrokom in mladim; |
| --- | --- |

42.

poziva Svet in Komisijo, naj ukrepata in zagotovita, da bodo družbeni mediji uporabljali neseksističen jezik, zagotavljali dejavno sodelovanje žensk in njihovo uravnoteženo zastopanost ter raznolike podobe obeh spolov, ki bodo presegale splošna pojmovanja lepote in seksističnih stereotipov glede vlog na različnih področjih življenja, zlasti ko gre za vsebine, namenjene otrokom in mladim;

| 43. | poziva države članice in njihove organe za zakonsko ureditev medijev, naj posvetijo pozornost položaju žensk v medijih, zlasti na televiziji, tako količinsko kot kakovostno, ob tem da zagotavljajo dostojanstvo žensk, ne širijo stereotipov o spolu in ne sodelujejo pri hiperseksualizaciji deklic; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice in njihove organe za zakonsko ureditev medijev, naj posvetijo pozornost položaju žensk v medijih, zlasti na televiziji, tako količinsko kot kakovostno, ob tem da zagotavljajo dostojanstvo žensk, ne širijo stereotipov o spolu in ne sodelujejo pri hiperseksualizaciji deklic;

| 44. | poziva države članice, naj na podlagi sprejetja sklepov Sveta o enakosti spolov v športu izkoristijo vse možnosti športa za spodbujanje enakosti spolov, in sicer naj opredelijo posebne akcijske načrte za preprečevanje stereotipov in nasilja, podpiranje enakosti med športniki in športnicami ter spodbujanje športa za ženske; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, naj na podlagi sprejetja sklepov Sveta o enakosti spolov v športu izkoristijo vse možnosti športa za spodbujanje enakosti spolov, in sicer naj opredelijo posebne akcijske načrte za preprečevanje stereotipov in nasilja, podpiranje enakosti med športniki in športnicami ter spodbujanje športa za ženske;

Družbeni izzivi

| 45. | opozarja, da različne študije kažejo, da je v državah, kjer je splav prepovedan, skoraj enak in pogosto celo višji odstotek splavov kot v državah, kjer je splav zakonit (Svetovna zdravstvena organizacija, 2014); |
| --- | --- |

45.

opozarja, da različne študije kažejo, da je v državah, kjer je splav prepovedan, skoraj enak in pogosto celo višji odstotek splavov kot v državah, kjer je splav zakonit (Svetovna zdravstvena organizacija, 2014);

| 46. | ugotavlja, da je oblikovanje in izvajanje politik o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah ter o spolni vzgoji v pristojnosti držav članic; vseeno pa podarja, da Evropska unija lahko prispeva k spodbujanju dobre prakse držav članic; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da je oblikovanje in izvajanje politik o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah ter o spolni vzgoji v pristojnosti držav članic; vseeno pa podarja, da Evropska unija lahko prispeva k spodbujanju dobre prakse držav članic;

| 47. | poudarja, da morajo imeti ženske nadzor nad svojim spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, zlasti z enostavnim dostopom do kontracepcije in splava; zato podpira ukrepe in dejavnosti za izboljšanje dostopa žensk do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter za njihovo večjo ozaveščenost o pravicah in storitvah, ki so jim na razpolago; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za večjo ozaveščenost moških o njihovi odgovornosti v spolnih in reproduktivnih zadevah; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da morajo imeti ženske nadzor nad svojim spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, zlasti z enostavnim dostopom do kontracepcije in splava; zato podpira ukrepe in dejavnosti za izboljšanje dostopa žensk do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter za njihovo večjo ozaveščenost o pravicah in storitvah, ki so jim na razpolago; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe za večjo ozaveščenost moških o njihovi odgovornosti v spolnih in reproduktivnih zadevah;

| 48. | poudarja pomen dejavnih politik preprečevanja, izobraževanja in obveščanja, namenjenih najstnikom, mladim in odraslim, da se zagotovi dobro spolno in reproduktivno zdravje v družbi in preprečijo spolno prenosljive bolezni ter neželene nosečnosti; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen dejavnih politik preprečevanja, izobraževanja in obveščanja, namenjenih najstnikom, mladim in odraslim, da se zagotovi dobro spolno in reproduktivno zdravje v družbi in preprečijo spolno prenosljive bolezni ter neželene nosečnosti;

| 49. | poziva države članice, naj pri uporabi Uredbe (EU) št. 536/2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini zagotovijo enako zastopanost moških in žensk pri kliničnem preskušanju, pri čemer naj posebno pozornost namenijo preglednosti v zvezi z zastopanostjo spolov med udeleženci preskušanja; poziva Komisijo, naj pri obravnavanju pravilnega izvajanja te uredbe posebej spremlja vidike enakosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, naj pri uporabi Uredbe (EU) št. 536/2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini zagotovijo enako zastopanost moških in žensk pri kliničnem preskušanju, pri čemer naj posebno pozornost namenijo preglednosti v zvezi z zastopanostjo spolov med udeleženci preskušanja; poziva Komisijo, naj pri obravnavanju pravilnega izvajanja te uredbe posebej spremlja vidike enakosti med ženskami in moškimi;

| 50. | opozarja, da je Evropska unija 22. januarja 2011 ratificirala Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in da morajo v skladu s to konvencijo podpisnice zagotavljati in spodbujati polno uresničevanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse invalide brez kakršne koli diskriminacije zaradi invalidnosti ter se vzdržati vsakega dejanja ali ravnanja, ki je v nasprotju s to konvencijo; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da je Evropska unija 22. januarja 2011 ratificirala Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in da morajo v skladu s to konvencijo podpisnice zagotavljati in spodbujati polno uresničevanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vse invalide brez kakršne koli diskriminacije zaradi invalidnosti ter se vzdržati vsakega dejanja ali ravnanja, ki je v nasprotju s to konvencijo;

Enakost med ženskami in moškimi pri zunanjih odnosih EU

| 51. | poziva Komisijo, naj v zunanjih odnosih EU s tretjimi državami odločno spodbuja enakost spolov in tako okrepi celovit strateški pristop k temu vprašanju; v zvezi s tem poudarja pomen krepitve sodelovanja z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami za spodbujanje enakosti spolov in ozaveščanje o pravicah žensk; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj v zunanjih odnosih EU s tretjimi državami odločno spodbuja enakost spolov in tako okrepi celovit strateški pristop k temu vprašanju; v zvezi s tem poudarja pomen krepitve sodelovanja z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami za spodbujanje enakosti spolov in ozaveščanje o pravicah žensk;

| 52. | poziva EU, naj odpravi politike, ki ustvarjajo odvisnost med družinskimi člani v okviru združitve družine, ter poziva EU in države članice, naj priseljenkam izdajo nevezano dovoljenje za prebivanje, zlasti v primerih nasilja v družini; |
| --- | --- |

52.

poziva EU, naj odpravi politike, ki ustvarjajo odvisnost med družinskimi člani v okviru združitve družine, ter poziva EU in države članice, naj priseljenkam izdajo nevezano dovoljenje za prebivanje, zlasti v primerih nasilja v družini;

| 53. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo enakost spolov in pravice žensk vključile v vse sporazume o partnerstvu in v vsa pogajanja s tretjimi državami; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo enakost spolov in pravice žensk vključile v vse sporazume o partnerstvu in v vsa pogajanja s tretjimi državami;

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 181, 29.6.2013, str. 4.

(2)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(3)  UL L 338, 21.12.2011, str. 2.

(4)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(5)  Sklepi Sveta z dne 7. marca 2011.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0105.

(7)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(8)  UL L 68, 18.3.2010, str. 13.

(9)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(10)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(11)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

(12)  UL L 359, 19.12.1986, str. 56.

(13)  UL L 6, 10.1.1979, str. 24.

(14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0375.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0073.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0247.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0074.

(18)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0045.

(19)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 47.

(20)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(21)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(22)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 65.

(23)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 1.

(24)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 134.

(25)  UL C 296 E, 2.10.2012, str. 26.

(26)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 77.

(27)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 79.

(28)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 31.

(29)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0162.

(30)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 130.

(31)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0126.

(32)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(33)  Poročilo o izvajanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (COM(2013)0861).

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/15

---

P8_TA(2015)0051

Letno poročilo o politiki konkurence EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (2014/2158(INI))

(2016/C 316/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o politiki konkurence za leto 2013 (COM(2014)0249) z dne 6. maja 2014 in spremljajočega delovnega dokumenta Komisije (SWD(2014)0148), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o politiki konkurence za leto 2013 (COM(2014)0249) z dne 6. maja 2014 in spremljajočega delovnega dokumenta Komisije (SWD(2014)0148),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov od 101 do 109, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov od 101 do 109,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 169/2009 z dne 26. februarja 2009 o uporabi konkurenčnih pravil za železniški in cestni promet ter promet po celinskih plovnih poteh (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 169/2009 z dne 26. februarja 2009 o uporabi konkurenčnih pravil za železniški in cestni promet ter promet po celinskih plovnih poteh (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/104/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o nekaterih pravilih, ki urejajo postopke z odškodninskimi tožbami v nacionalni zakonodaji zaradi kršitev določb zakonodaje o konkurenci držav članic in Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/104/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o nekaterih pravilih, ki urejajo postopke z odškodninskimi tožbami v nacionalni zakonodaji zaradi kršitev določb zakonodaje o konkurenci držav članic in Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013 o ocenjevanju škode v odškodninskih tožbah zaradi kršitev člena 101 ali 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013 o ocenjevanju škode v odškodninskih tožbah zaradi kršitev člena 101 ali 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 4. februarja 2011 z naslovom „Javno posvetovanje: Usklajenemu pristopu h kolektivnim pravnim sredstvom naproti“ (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 4. februarja 2011 z naslovom „Javno posvetovanje: Usklajenemu pristopu h kolektivnim pravnim sredstvom naproti“ (SEC(2011)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013 z naslovom Evropskemu horizontalnemu okviru za kolektivna pravna sredstva naproti (COM(2013)0401), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013 z naslovom Evropskemu horizontalnemu okviru za kolektivna pravna sredstva naproti (COM(2013)0401),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2013/396/EU z dne 11. junija 2013 o skupnih načelih za kolektivna pravna sredstva sodne prepovedi ali odškodnin v državah članicah v zvezi s kršitvami pravic, podeljenih v skladu s pravom Unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2013/396/EU z dne 11. junija 2013 o skupnih načelih za kolektivna pravna sredstva sodne prepovedi ali odškodnin v državah članicah v zvezi s kršitvami pravic, podeljenih v skladu s pravom Unije (5),

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je junija 2012 objavil tematski sektor generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko, z naslovom Kolektivna pravna sredstva na področju varstva konkurence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je junija 2012 objavil tematski sektor generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko, z naslovom Kolektivna pravna sredstva na področju varstva konkurence,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013, objavljenega v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39740 – Google (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2013, objavljenega v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39740 – Google (6),

| — | ob upoštevanju zavez, ponujenih Komisiji v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi COMP/39.398 – Visa MIF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez, ponujenih Komisiji v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi COMP/39.398 – Visa MIF,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (uredba ES o združitvah) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (uredba ES o združitvah) (7),

| — | ob upoštevanju posvetovanja Komisije dne 27. marca 2013 o nadzoru združevanja v EU – osnutek spremembe poenostavljenega postopka in izvedbene uredbe o združitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja Komisije dne 27. marca 2013 o nadzoru združevanja v EU – osnutek spremembe poenostavljenega postopka in izvedbene uredbe o združitvah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2008 o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (8) (sporočilo o bančništvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2008 o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (8) (sporočilo o bančništvu),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2008 z naslovom Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (9) (sporočilo o dokapitalizaciji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. decembra 2008 z naslovom Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (9) (sporočilo o dokapitalizaciji),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2009 o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (10) (sporočilo o oslabljenih sredstvih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. februarja 2009 o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti (10) (sporočilo o oslabljenih sredstvih),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2009 o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (11) (sporočilo o prestrukturiranju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. julija 2009 o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (11) (sporočilo o prestrukturiranju),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2008 o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državne pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (12) (prvotni začasni okvir), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2008 o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državne pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (12) (prvotni začasni okvir),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. decembra 2010 o začasnem okviru Unije za ukrepe državne pomoči v podporo dostopa do sredstev v trenutni finančni in gospodarski krizi (13) (novi začasni okvir, ki nadomešča okvir, ki je pretekel 31. decembra 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. decembra 2010 o začasnem okviru Unije za ukrepe državne pomoči v podporo dostopa do sredstev v trenutni finančni in gospodarski krizi (13) (novi začasni okvir, ki nadomešča okvir, ki je pretekel 31. decembra 2010),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (14) (sporočilo o bančništvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (14) (sporočilo o bančništvu),

| — | ob upoštevanju problemskega dokumenta Komisije v vednost Ekonomsko-finančnemu odboru o reviziji smernic o državni pomoči za prestrukturiranje bank, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju problemskega dokumenta Komisije v vednost Ekonomsko-finančnemu odboru o reviziji smernic o državni pomoči za prestrukturiranje bank,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko o državni pomoči – krizna pravila za finančni sektor in za realno gospodarstvo iz junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko o državni pomoči – krizna pravila za finančni sektor in za realno gospodarstvo iz junija 2011,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (15),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije št. 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije št. 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o okviru Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o okviru Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011) (17),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o preoblikovanju pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (19),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. februarja 2012 o posodobitvi področja državnih pomoči EU (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. februarja 2012 o posodobitvi področja državnih pomoči EU (COM(2012)0209),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o posodobitvi državne pomoči (20),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. julija 2012 za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. julija 2012 za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči in Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza (COM(2012)0730),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Sveta z dne 5. julija 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Sveta z dne 5. julija 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (COM(2012)0725),

| — | ob upoštevanju smernic Komisije o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2013 o regionalni politiki kot delu širših shem državne pomoči (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2013 o regionalni politiki kot delu širših shem državne pomoči (22),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (23) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum), zlasti odstavkov 9, 12, 15 in 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (23) (v nadaljnjem besedilu: okvirni sporazum), zlasti odstavkov 9, 12, 15 in 16,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. februarja 2005 o 23. poročilu Komisije o konkurenčni politiki za leto 2003 (24), z dne 4. aprila 2006 o poročilu Komisije o politiki konkurence za leto 2004 (25), z dne 19. junija 2007 o poročilu o politiki konkurence za leto 2005 (26), z dne 10. marca 2009 o poročilih o politiki konkurence za leti 2006 in 2007 (27), z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008 (28), z dne 20. januarja 2011 o poročilu o politiki konkurence za leto 2009 (29), z dne 2. februarja 2012 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (30), z dne 12. junija 2013 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (31) in z dne 11. decembra 2013 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 22. februarja 2005 o 23. poročilu Komisije o konkurenčni politiki za leto 2003 (24), z dne 4. aprila 2006 o poročilu Komisije o politiki konkurence za leto 2004 (25), z dne 19. junija 2007 o poročilu o politiki konkurence za leto 2005 (26), z dne 10. marca 2009 o poročilih o politiki konkurence za leti 2006 in 2007 (27), z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008 (28), z dne 20. januarja 2011 o poročilu o politiki konkurence za leto 2009 (29), z dne 2. februarja 2012 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (30), z dne 12. junija 2013 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (31) in z dne 11. decembra 2013 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (32),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. junija 2013 z naslovom Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. junija 2013 z naslovom Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami,

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 9. julija 2014 z naslovom Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 9. julija 2014 z naslovom Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2014 o sporazumih EU o sodelovanju na področju izvrševanja politike konkurence – pot naprej (33),

| — | ob upoštevanju izjave komisarke za konkurenco Margrethe Vestager o davčnih preiskavah državne pomoči z dne 6. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke za konkurenco Margrethe Vestager o davčnih preiskavah državne pomoči z dne 6. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju pregleda stanja na digitalnem področju, ki ga je Komisija pripravila za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda stanja na digitalnem področju, ki ga je Komisija pripravila za leto 2014,

| — | ob upoštevanju člena 52 in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0019/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0019/2015),

| A. | ker nekatere sektorje znotraj enotnega trga še vedno delijo nacionalne meje in umetne ovire, obenem pa zaskrbljujoča praksa, kot je socialni damping ali zloraba strukturnih skladov, zbuja skrbi in bi jo bilo treba prav tako obravnavati v okviru politike konkurence EU; ker konkurenca v vseh državah članicah ne deluje na enako zadovoljujoč način; |
| --- | --- |

A.

ker nekatere sektorje znotraj enotnega trga še vedno delijo nacionalne meje in umetne ovire, obenem pa zaskrbljujoča praksa, kot je socialni damping ali zloraba strukturnih skladov, zbuja skrbi in bi jo bilo treba prav tako obravnavati v okviru politike konkurence EU; ker konkurenca v vseh državah članicah ne deluje na enako zadovoljujoč način;

| B. | ker je politika konkurence sama po sebi sredstvo za varstvo evropske demokracije, saj preprečuje čezmerno koncentracijo gospodarske in finančne moči v rokah manjšine, kar bi spodkopalo možnost evropskih političnih organov, da delujejo neodvisno od pomembnih industrijskih in bančnih skupin; |
| --- | --- |

B.

ker je politika konkurence sama po sebi sredstvo za varstvo evropske demokracije, saj preprečuje čezmerno koncentracijo gospodarske in finančne moči v rokah manjšine, kar bi spodkopalo možnost evropskih političnih organov, da delujejo neodvisno od pomembnih industrijskih in bančnih skupin;

| C. | ker je politika konkurence, ki temelji na enakih konkurenčnih pogojih v vseh sektorjih, temelj evropskega socialnega tržnega gospodarstva in bistveno orodje za zagotavljanje ustreznega delovanja dinamičnega, učinkovitega, trajnostnega in inovativnega notranjega trga EU, za spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest ter za zagotavljanje konkurenčnosti na svetovni ravni; ker gospodarska in finančna kriza zato ne bi smela biti pretveza za popuščanje pri izvajanju pravil o konkurenci; |
| --- | --- |

C.

ker je politika konkurence, ki temelji na enakih konkurenčnih pogojih v vseh sektorjih, temelj evropskega socialnega tržnega gospodarstva in bistveno orodje za zagotavljanje ustreznega delovanja dinamičnega, učinkovitega, trajnostnega in inovativnega notranjega trga EU, za spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest ter za zagotavljanje konkurenčnosti na svetovni ravni; ker gospodarska in finančna kriza zato ne bi smela biti pretveza za popuščanje pri izvajanju pravil o konkurenci;

| D. | ker vsakoletne izgube zaradi obstoja kartelov znašajo od 181 do 320 milijard EUR, kar je približno 3 % BDP v EU; |
| --- | --- |

D.

ker vsakoletne izgube zaradi obstoja kartelov znašajo od 181 do 320 milijard EUR, kar je približno 3 % BDP v EU;

| E. | ker so banke v EU v obdobju od leta 2008 do konca leta 2011 prejele državno pomoč v vrednosti 1,6 bilijona EUR; |
| --- | --- |

E.

ker so banke v EU v obdobju od leta 2008 do konca leta 2011 prejele državno pomoč v vrednosti 1,6 bilijona EUR;

| F. | ker davčne utaje in goljufije ter davčne oaze davkoplačevalce v EU stanejo približno bilijon EUR prihodka letno, saj izkrivljajo konkurenco na enotnem trgu med podjetji, ki plačujejo davke, in tistimi, ki jih ne; |
| --- | --- |

F.

ker davčne utaje in goljufije ter davčne oaze davkoplačevalce v EU stanejo približno bilijon EUR prihodka letno, saj izkrivljajo konkurenco na enotnem trgu med podjetji, ki plačujejo davke, in tistimi, ki jih ne;

| G. | ker evropski državljani želijo kakovostne in cenovno dostopne javne storitve; |
| --- | --- |

G.

ker evropski državljani želijo kakovostne in cenovno dostopne javne storitve;

| H. | ker je dosledno izvajanje načel konkurenčnega prava zlasti koristno za potrošnika, pomanjkanje konkurence pa povzroča neustrezno prerazporejanje sredstev in manjšo produktivnost; |
| --- | --- |

H.

ker je dosledno izvajanje načel konkurenčnega prava zlasti koristno za potrošnika, pomanjkanje konkurence pa povzroča neustrezno prerazporejanje sredstev in manjšo produktivnost;

| I. | ker je v smislu stroškov energije evropski enotni trg manj učinkovit kot trg ZDA, saj je razpršenost cen 31-odstotna, medtem ko je v ZDA 22-odstotna; |
| --- | --- |

I.

ker je v smislu stroškov energije evropski enotni trg manj učinkovit kot trg ZDA, saj je razpršenost cen 31-odstotna, medtem ko je v ZDA 22-odstotna;

| J. | ker bi uvedba upravnega potnega lista za enotni trg zmanjšala izkrivljanje konkurence in razdrobljenost enotnega trga, s tem pa okrepila potencial evropskega gospodarstva za rast; |
| --- | --- |

J.

ker bi uvedba upravnega potnega lista za enotni trg zmanjšala izkrivljanje konkurence in razdrobljenost enotnega trga, s tem pa okrepila potencial evropskega gospodarstva za rast;

| K. | ker je uspešen razvoj malih in srednjih podjetjih pod pogoji svobodne konkurence eden najbistvenejših pogojev za ustvarjanje delovnih mest, trajnostno rast, inovacije in naložbe; ker hud kreditni krč v številnih državah članicah vpliva na mala in srednja podjetja (MSP), ki predstavljajo 98 % podjetij v EU; |
| --- | --- |

K.

ker je uspešen razvoj malih in srednjih podjetjih pod pogoji svobodne konkurence eden najbistvenejših pogojev za ustvarjanje delovnih mest, trajnostno rast, inovacije in naložbe; ker hud kreditni krč v številnih državah članicah vpliva na mala in srednja podjetja (MSP), ki predstavljajo 98 % podjetij v EU;

| L. | ker je prost pretok blaga, storitev, oseb in kapitala bistven za rast; ker protekcionizem lahko omejuje možnosti za dolgoročno rast domače industrije; |
| --- | --- |

L.

ker je prost pretok blaga, storitev, oseb in kapitala bistven za rast; ker protekcionizem lahko omejuje možnosti za dolgoročno rast domače industrije;

| M. | ker neodkriti karteli obstajajo od 6 do 14 let in vplivajo na gospodarstvo, ker bolj obremenjujejo stranke in posledično potrošnike; |
| --- | --- |

M.

ker neodkriti karteli obstajajo od 6 do 14 let in vplivajo na gospodarstvo, ker bolj obremenjujejo stranke in posledično potrošnike;

| N. | ker je enotni patent EU korak naprej k oblikovanju enotnega trga in ker bi morale vse države članice sodelovati v tej ureditvi; |
| --- | --- |

N.

ker je enotni patent EU korak naprej k oblikovanju enotnega trga in ker bi morale vse države članice sodelovati v tej ureditvi;

| O. | ker objava dokumentov, poimenovanih „LuxLeaks“, ki jih je objavilo mednarodno združenje preiskovalnih novinarjev, kaže, da je potrebna celovita in neodvisna preiskava davčne zakonodaje in prakse ter njune skladnosti s pravili EU o državni pomoči; ker je neodvisnost GD za konkurenco izjemno pomembna za uspešno doseganje tega cilja, pa tudi njegovih drugih ciljev; |
| --- | --- |

O.

ker objava dokumentov, poimenovanih „LuxLeaks“, ki jih je objavilo mednarodno združenje preiskovalnih novinarjev, kaže, da je potrebna celovita in neodvisna preiskava davčne zakonodaje in prakse ter njune skladnosti s pravili EU o državni pomoči; ker je neodvisnost GD za konkurenco izjemno pomembna za uspešno doseganje tega cilja, pa tudi njegovih drugih ciljev;

Splošne pripombe

| 1. | pozdravlja, da je gospodarska razsežnost EU v Pogodbah opredeljena kot odprto tržno gospodarstvo s svobodno konkurenco; poudarja, da je večje posvečanje pozornosti spodbujanju konkurence pomembno za doseganje ambicioznih ciljev v zvezi z delovnimi mesti, rastjo, naložbami in svetovno konkurenčnostjo evropskega gospodarstva, saj trajnostna in učinkovita konkurenca zagotavlja naložbe ter koristi za končne uporabnike in poganja gospodarstvo; poudarja velik pomen izvrševanja politike konkurence pri ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev, ki spodbujajo inovacije, produktivnost, ustvarjanje delovnih mest in naložbe vseh akterjev na celotnem enotnem trgu in za vse poslovne modele, tudi za mala in srednja podjetja, obenem pa se spoštuje nacionalna raznolikost; poziva Komisijo, naj izvršuje protimonopolna pravila ter pravila v zvezi z državno pomočjo in nadzorom združevanja, da bi zagotovila dobro delujoč notranji trg in socialni napredek; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da je gospodarska razsežnost EU v Pogodbah opredeljena kot odprto tržno gospodarstvo s svobodno konkurenco; poudarja, da je večje posvečanje pozornosti spodbujanju konkurence pomembno za doseganje ambicioznih ciljev v zvezi z delovnimi mesti, rastjo, naložbami in svetovno konkurenčnostjo evropskega gospodarstva, saj trajnostna in učinkovita konkurenca zagotavlja naložbe ter koristi za končne uporabnike in poganja gospodarstvo; poudarja velik pomen izvrševanja politike konkurence pri ustvarjanju enakih konkurenčnih pogojev, ki spodbujajo inovacije, produktivnost, ustvarjanje delovnih mest in naložbe vseh akterjev na celotnem enotnem trgu in za vse poslovne modele, tudi za mala in srednja podjetja, obenem pa se spoštuje nacionalna raznolikost; poziva Komisijo, naj izvršuje protimonopolna pravila ter pravila v zvezi z državno pomočjo in nadzorom združevanja, da bi zagotovila dobro delujoč notranji trg in socialni napredek;

| 2. | meni, da se je treba pri zagotavljanju pravičnih konkurenčnih pogojev za podjetja na notranjem trgu boriti tudi proti socialnemu dampingu ter izvajati evropsko socialno in okoljsko zakonodajo; poziva Komisijo, naj preuči socialne učinke svojih posegov na področju državne pomoči in njihove učinke na trg dela, predvsem v regijah z visoko brezposelnostjo, ter naj rezultate te analize upošteva pri svojih odločitvah; |
| --- | --- |

2.

meni, da se je treba pri zagotavljanju pravičnih konkurenčnih pogojev za podjetja na notranjem trgu boriti tudi proti socialnemu dampingu ter izvajati evropsko socialno in okoljsko zakonodajo; poziva Komisijo, naj preuči socialne učinke svojih posegov na področju državne pomoči in njihove učinke na trg dela, predvsem v regijah z visoko brezposelnostjo, ter naj rezultate te analize upošteva pri svojih odločitvah;

| 3. | poudarja, da je treba z ustreznimi ukrepi za konkurenčnost in davčnimi ukrepi podpirati evropske industrijske skupine ter mala in srednja podjetja, da bodo uspešni v globaliziranem svetu; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba z ustreznimi ukrepi za konkurenčnost in davčnimi ukrepi podpirati evropske industrijske skupine ter mala in srednja podjetja, da bodo uspešni v globaliziranem svetu;

| 4. | poziva Komisijo, naj ugotovi morebitna neravnovesja med državami članicami, ki bi lahko izkrivljala konkurenco, ter tudi vzroke in gospodarske učinke teh neravnovesij; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ugotovi morebitna neravnovesja med državami članicami, ki bi lahko izkrivljala konkurenco, ter tudi vzroke in gospodarske učinke teh neravnovesij;

| 5. | opozarja, da ima politika konkurence poglavitno vlogo pri krepitvi celovitega pristopa k enotnemu trgu, da bi se spopadli z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi izzivi v Evropi; poziva Komisijo, naj dejansko upošteva potrebe državljanov, potrošnikov ter malih in srednjih podjetij in se v postopku odločanja osredotoči na njihove težave, tako da bodo politike konkurence, ki jih predlaga, imele dodano vrednost za evropske državljane; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da ima politika konkurence poglavitno vlogo pri krepitvi celovitega pristopa k enotnemu trgu, da bi se spopadli z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi izzivi v Evropi; poziva Komisijo, naj dejansko upošteva potrebe državljanov, potrošnikov ter malih in srednjih podjetij in se v postopku odločanja osredotoči na njihove težave, tako da bodo politike konkurence, ki jih predlaga, imele dodano vrednost za evropske državljane;

| 6. | ponavlja, da bi morala Komisija razmisliti o prerazporeditvi sredstev iz zastarelih ali neuporabljenih proračunskih postavk na generalni direktorat za konkurenco; poudarja, da mora imeti Komisija ustrezne kadre, da bi znatno razširila in poglobila svoje preiskave davčne državne pomoči, na primer davčnih odločb in izogibanja davkom, da bi bila konkurenca dovolj proaktivna; meni, da mora imeti Komisija tudi ustrezne pravne vire za nadaljnje ugotavljanje vrzeli, katerim smo bili priča ob razkritju namenskih davčnih shem v različnih državah članicah; glede na razkritja LuxLeaks v zvezi s tem priporoča predvsem okrepitev enote za davčno državno pomoč v okviru GD za konkurenco; |
| --- | --- |

6.

ponavlja, da bi morala Komisija razmisliti o prerazporeditvi sredstev iz zastarelih ali neuporabljenih proračunskih postavk na generalni direktorat za konkurenco; poudarja, da mora imeti Komisija ustrezne kadre, da bi znatno razširila in poglobila svoje preiskave davčne državne pomoči, na primer davčnih odločb in izogibanja davkom, da bi bila konkurenca dovolj proaktivna; meni, da mora imeti Komisija tudi ustrezne pravne vire za nadaljnje ugotavljanje vrzeli, katerim smo bili priča ob razkritju namenskih davčnih shem v različnih državah članicah; glede na razkritja LuxLeaks v zvezi s tem priporoča predvsem okrepitev enote za davčno državno pomoč v okviru GD za konkurenco;

| 7. | pričakuje, da bo kmalu objavljen pregled stanja, ki ga je Komisija opravila desetletje po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence, in poziva Komisijo, naj Parlament vključi v vse prihodnje pobude, ki bodo iz tega sledile; poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa in uredbo prilagodi novemu pravnemu položaju, zlasti zaradi sprejetja direktive o odškodninskih tožbah; |
| --- | --- |

7.

pričakuje, da bo kmalu objavljen pregled stanja, ki ga je Komisija opravila desetletje po začetku veljavnosti Uredbe (ES) št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence, in poziva Komisijo, naj Parlament vključi v vse prihodnje pobude, ki bodo iz tega sledile; poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa in uredbo prilagodi novemu pravnemu položaju, zlasti zaradi sprejetja direktive o odškodninskih tožbah;

| 8. | opozarja Komisijo, da je treba pozorno spremljati vprašanje neodvisnosti nacionalnih organov za varstvo konkurence; |
| --- | --- |

8.

opozarja Komisijo, da je treba pozorno spremljati vprašanje neodvisnosti nacionalnih organov za varstvo konkurence;

| 9. | vztraja, da se instrumenti politike konkurence ne smejo zlorabiti za izvajanje davčnih ukrepov; spodbuja Komisijo, naj jasno izrazi svoje pomisleke na področju obdavčenja; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da se instrumenti politike konkurence ne smejo zlorabiti za izvajanje davčnih ukrepov; spodbuja Komisijo, naj jasno izrazi svoje pomisleke na področju obdavčenja;

| 10. | meni, da bi bilo treba osnove in pomembne smernice politike konkurenčnosti v prihodnje pripraviti in sprejeti v tesnejšem sodelovanju s Parlamentom, da bi okrepili demokratično legitimnost organa za varstvo konkurence; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba osnove in pomembne smernice politike konkurenčnosti v prihodnje pripraviti in sprejeti v tesnejšem sodelovanju s Parlamentom, da bi okrepili demokratično legitimnost organa za varstvo konkurence;

| 11. | odobrava skupni pristop, ki je bil uporabljen pri posodobitvi področja državne pomoči, katerega namen je spodbujanje večje učinkovitosti javnih odhodkov v pogojih omejenega fiskalnega manevrskega prostora, zlasti v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

11.

odobrava skupni pristop, ki je bil uporabljen pri posodobitvi področja državne pomoči, katerega namen je spodbujanje večje učinkovitosti javnih odhodkov v pogojih omejenega fiskalnega manevrskega prostora, zlasti v državah članicah, ki jih je kriza najbolj prizadela;

| 12. | priznava, da učinkovito izvajanje politike konkurence zahteva skladno in dosledno sodno razlago; |
| --- | --- |

12.

priznava, da učinkovito izvajanje politike konkurence zahteva skladno in dosledno sodno razlago;

| 13. | ugotavlja, da je Komisija vedno bolj odvisna od odločb o zavezah; meni pa, da sta potrebna večja preglednost glede vsebine domnev in večje število pravnih precedensov; meni, da to velja predvsem za primere, ki obravnavajo protimonopolno politiko na novih področjih, kot so trgi za digitalno blago, kjer podjetja težko ocenijo, ali neko ravnanje pomeni kršitev pravil o konkurenci; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je Komisija vedno bolj odvisna od odločb o zavezah; meni pa, da sta potrebna večja preglednost glede vsebine domnev in večje število pravnih precedensov; meni, da to velja predvsem za primere, ki obravnavajo protimonopolno politiko na novih področjih, kot so trgi za digitalno blago, kjer podjetja težko ocenijo, ali neko ravnanje pomeni kršitev pravil o konkurenci;

| 14. | meni, da bi bilo treba objaviti vse podrobnosti o ugovorih Komisije obdolžencem, da bi zagotovili večjo preglednost in omilili pomanjkljivosti odločb o zavezah, obenem pa ohranili glavne koristi; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bilo treba objaviti vse podrobnosti o ugovorih Komisije obdolžencem, da bi zagotovili večjo preglednost in omilili pomanjkljivosti odločb o zavezah, obenem pa ohranili glavne koristi;

Državna pomoč in storitve splošnega gospodarskega pomena

| 15. | ugotavlja, da storitve splošnega gospodarskega pomena predstavljajo znaten delež zagotovljenih storitev v državah članicah, ter trdi, da lahko njihovo učinkovitejše izvajanje (v primerjavi z drugimi storitvami) zagotovi pomembne koristi; potrjuje, da je treba univerzalno dostopne storitve, ki so bistvenega pomena za evropske državljane, označiti za storitve splošnega gospodarskega pomena, na primer zdravstvo, socialno varstvo in stanovanja, obenem pa poudarja, da je Komisija dolžna zagotoviti, da bo nadomestilo, ki bo dodeljeno storitvam splošnega gospodarskega pomena, skladno s pravili EU o državni pomoči; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da storitve splošnega gospodarskega pomena predstavljajo znaten delež zagotovljenih storitev v državah članicah, ter trdi, da lahko njihovo učinkovitejše izvajanje (v primerjavi z drugimi storitvami) zagotovi pomembne koristi; potrjuje, da je treba univerzalno dostopne storitve, ki so bistvenega pomena za evropske državljane, označiti za storitve splošnega gospodarskega pomena, na primer zdravstvo, socialno varstvo in stanovanja, obenem pa poudarja, da je Komisija dolžna zagotoviti, da bo nadomestilo, ki bo dodeljeno storitvam splošnega gospodarskega pomena, skladno s pravili EU o državni pomoči;

| 16. | poudarja, da strukturni skladi EU ne smejo biti uporabljeni na način, ki neposredno ali posredno podpira selitev storitev ali proizvodnje v druge države članice; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da strukturni skladi EU ne smejo biti uporabljeni na način, ki neposredno ali posredno podpira selitev storitev ali proizvodnje v druge države članice;

| 17. | meni, da bi bilo treba dodatno preiskati športne klube (predvsem nogometne), ki organom socialnega varstva dolgujejo milijonske zneske, ki jih ne plačajo ali jih vlada ne zahteva, kar de facto pomeni državno pomoč; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo treba dodatno preiskati športne klube (predvsem nogometne), ki organom socialnega varstva dolgujejo milijonske zneske, ki jih ne plačajo ali jih vlada ne zahteva, kar de facto pomeni državno pomoč;

| 18. | poudarja, da bi bilo smiselno oceniti kumulativni učinek davčne obremenitve podjetij in državne pomoči; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi bilo smiselno oceniti kumulativni učinek davčne obremenitve podjetij in državne pomoči;

Protimonopolna politika in karteli

| 19. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje te direktive v državah članicah in zagotovi enako uporabo predpisov v vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje te direktive v državah članicah in zagotovi enako uporabo predpisov v vsej Evropski uniji;

| 20. | poudarja zaskrbljenost, da uporaba glob kot edinih razpoložljivih sankcij morda ni dovolj učinkovita; znova poziva k razvoju bolj izpopolnjenih instrumentov, da bi povečali učinkovitost kazenskega sistema; ponovno poziva Komisijo, naj razmisli o splošnem pregledu svojih smernic za določanje denarnih kazni iz leta 2006, in poziva, naj se vključijo v Uredbo (ES) št. 1/2003; poziva Komisijo, naj preuči možnost dopolnitve kartelnih glob s posameznimi sankcijami, kot so globe za posameznike in prepoved opravljanja funkcije direktorja; poleg tega jo poziva, naj negativne posledice za kršitelje ne presegajo sorazmernega povračila škode za kršitev; |
| --- | --- |

20.

poudarja zaskrbljenost, da uporaba glob kot edinih razpoložljivih sankcij morda ni dovolj učinkovita; znova poziva k razvoju bolj izpopolnjenih instrumentov, da bi povečali učinkovitost kazenskega sistema; ponovno poziva Komisijo, naj razmisli o splošnem pregledu svojih smernic za določanje denarnih kazni iz leta 2006, in poziva, naj se vključijo v Uredbo (ES) št. 1/2003; poziva Komisijo, naj preuči možnost dopolnitve kartelnih glob s posameznimi sankcijami, kot so globe za posameznike in prepoved opravljanja funkcije direktorja; poleg tega jo poziva, naj negativne posledice za kršitelje ne presegajo sorazmernega povračila škode za kršitev;

| 21. | poziva Komisijo, naj vzpostavi posebne delovne skupine, skupne vsem generalnim direktoratom, ki bi spremljale sektorje, ki so zaradi svojih strukturnih lastnosti (kot so visoke ovire za vstop in visoki stroški prehoda za potrošnike) bolj podvrženi kršitvi protimonopolnih pravil; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj vzpostavi posebne delovne skupine, skupne vsem generalnim direktoratom, ki bi spremljale sektorje, ki so zaradi svojih strukturnih lastnosti (kot so visoke ovire za vstop in visoki stroški prehoda za potrošnike) bolj podvrženi kršitvi protimonopolnih pravil;

| 22. | poziva Komisijo, naj pomaga pri vzpostavitvi institucionalnega mehanizma, ki bo zagotavljal, da se bo vsakič, ko bo nacionalni organ sprejel odločitev, ki ni v skladu s protimonopolnimi pravili, sprožil samodejen postopek nadaljnjega preverjanja, kjer bo Komisija preverjala, ali se podobne težave pojavljajo na različnih geografskih trgih v Evropi, kjer sankcionirana podjetja tudi delujejo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pomaga pri vzpostavitvi institucionalnega mehanizma, ki bo zagotavljal, da se bo vsakič, ko bo nacionalni organ sprejel odločitev, ki ni v skladu s protimonopolnimi pravili, sprožil samodejen postopek nadaljnjega preverjanja, kjer bo Komisija preverjala, ali se podobne težave pojavljajo na različnih geografskih trgih v Evropi, kjer sankcionirana podjetja tudi delujejo;

| 23. | podpira stalno sodelovanje v okviru Evropske mreže za konkurenco (ECN), ki omogoča usklajeno javno izvajanje konkurenčnih pravil po vsej EU, in spodbuja njegov nadaljnji razvoj; |
| --- | --- |

23.

podpira stalno sodelovanje v okviru Evropske mreže za konkurenco (ECN), ki omogoča usklajeno javno izvajanje konkurenčnih pravil po vsej EU, in spodbuja njegov nadaljnji razvoj;

| 24. | poziva Komisijo, naj določi jasne postopke glede časovnih razporedov in rokov, da bi pospešili preiskave in preprečili neupravičeno podaljševanje; poziva k formalnim pravicam za vse žrtve in strani, udeležene v primerih kršitve protimonopolnih pravil in kartelov, pri čemer mora biti ustrezno poudarjeno načelo o domnevni nedolžnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj določi jasne postopke glede časovnih razporedov in rokov, da bi pospešili preiskave in preprečili neupravičeno podaljševanje; poziva k formalnim pravicam za vse žrtve in strani, udeležene v primerih kršitve protimonopolnih pravil in kartelov, pri čemer mora biti ustrezno poudarjeno načelo o domnevni nedolžnosti;

| 25. | poziva Komisijo, naj opravi celovito pravno in gospodarsko oceno primerov kršitve protimonopolnih pravil in kartelov, predvsem na hitro razvijajočih se trgih, da bi dobro razumeli tržno strukturo in trende ter tako sprejeli ustrezne ukrepe za zaščito potrošnikov; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj opravi celovito pravno in gospodarsko oceno primerov kršitve protimonopolnih pravil in kartelov, predvsem na hitro razvijajočih se trgih, da bi dobro razumeli tržno strukturo in trende ter tako sprejeli ustrezne ukrepe za zaščito potrošnikov;

| 26. | ugotavlja, da bi se morala politika konkurence osredotočati predvsem na zaščito potrošnikov, izboljšanje njihove blaginje ter spodbujanje inovacij in gospodarske rasti; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da bi se morala politika konkurence osredotočati predvsem na zaščito potrošnikov, izboljšanje njihove blaginje ter spodbujanje inovacij in gospodarske rasti;

| 27. | v zvezi s tem zahteva, da se določijo pogoji, pod katerimi so matične družbe, ki imajo odločujoč vpliv na hčerinske družbe, niso pa neposredno udeležene pri kršitvi, solidarno odgovorne za kršitve kartelnega prava s strani svojih hčerinskih družb; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s tem zahteva, da se določijo pogoji, pod katerimi so matične družbe, ki imajo odločujoč vpliv na hčerinske družbe, niso pa neposredno udeležene pri kršitvi, solidarno odgovorne za kršitve kartelnega prava s strani svojih hčerinskih družb;

| 28. | v zvezi z večkratnimi kršitelji ponovno zahteva, da se vzpostavi jasna povezava med kršitvijo, ki se preiskuje, in preteklimi kršitvami zadevnega podjetja; |
| --- | --- |

28.

v zvezi z večkratnimi kršitelji ponovno zahteva, da se vzpostavi jasna povezava med kršitvijo, ki se preiskuje, in preteklimi kršitvami zadevnega podjetja;

| 29. | ugotavlja, da se je povečalo število zahtevkov za zmanjšanje glob zaradi nezmožnosti plačila, predvsem od podjetij z enim proizvodom ter malih in srednjih podjetij; poudarja, da je treba smernice o določanju glob prilagoditi tem podjetjem; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da se je povečalo število zahtevkov za zmanjšanje glob zaradi nezmožnosti plačila, predvsem od podjetij z enim proizvodom ter malih in srednjih podjetij; poudarja, da je treba smernice o določanju glob prilagoditi tem podjetjem;

| 30. | meni, da prevladujoč položaj na trgu zaradi rasti, inovacij in uspeha sam po sebi ni problem za konkurenco; meni pa, da zloraba prevladujočega položaja to nedvomno je; zato poziva Komisijo, naj še naprej ohranja neodvisnost in objektivnost postopkov; |
| --- | --- |

30.

meni, da prevladujoč položaj na trgu zaradi rasti, inovacij in uspeha sam po sebi ni problem za konkurenco; meni pa, da zloraba prevladujočega položaja to nedvomno je; zato poziva Komisijo, naj še naprej ohranja neodvisnost in objektivnost postopkov;

| 31. | poziva Komisijo, naj se odločno loti vseh zadev, odkritih v tekočih postopkih zaradi kršitve protimonopolnih pravil, in sprejme vse potrebne ukrepe, da bi končala škodljivo prakso in ponovno vzpostavila pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj se odločno loti vseh zadev, odkritih v tekočih postopkih zaradi kršitve protimonopolnih pravil, in sprejme vse potrebne ukrepe, da bi končala škodljivo prakso in ponovno vzpostavila pošteno konkurenco;

Nadzor nad združitvami

| 32. | se strinja, da je učinkovit nadzor nad združitvami pomemben instrument za zagotavljanje konkurence, saj prispeva k vzdrževanju pritiska konkurence na udeležence na trgu; |
| --- | --- |

32.

se strinja, da je učinkovit nadzor nad združitvami pomemben instrument za zagotavljanje konkurence, saj prispeva k vzdrževanju pritiska konkurence na udeležence na trgu;

| 33. | poziva Komisijo, naj bo pozorna na primere, ko se takoj po združitvi dvignejo cene ali znatno zmanjša kakovost proizvodov; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj bo pozorna na primere, ko se takoj po združitvi dvignejo cene ali znatno zmanjša kakovost proizvodov;

| 34. | pozdravlja predlog Komisije z dne 5. decembra 2013 o poenostavitvi združitev ter predloge iz najnovejše bele knjige (34), vendar zahteva bistveno boljšo opredelitev pojmov tržnega deleža, tržne moči in opredelitve trga; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja predlog Komisije z dne 5. decembra 2013 o poenostavitvi združitev ter predloge iz najnovejše bele knjige (34), vendar zahteva bistveno boljšo opredelitev pojmov tržnega deleža, tržne moči in opredelitve trga;

| 35. | poudarja, da je treba preučiti, ali sedanja praksa nadzora nad združitvami upošteva internacionalizacijo trgov, zlasti glede geografske opredelitve trgov; meni, da mora Komisija upoštevati rezultate teh pregledov v okviru prenove pravil o nadzoru združitev; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba preučiti, ali sedanja praksa nadzora nad združitvami upošteva internacionalizacijo trgov, zlasti glede geografske opredelitve trgov; meni, da mora Komisija upoštevati rezultate teh pregledov v okviru prenove pravil o nadzoru združitev;

| 36. | poziva Komisijo, naj skrbno preuči, ali dejansko obstajajo zakonodajne vrzeli glede njene pristojnosti za preverjanje neobvladujočih manjšinskih deležev; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj skrbno preuči, ali dejansko obstajajo zakonodajne vrzeli glede njene pristojnosti za preverjanje neobvladujočih manjšinskih deležev;

Razvoj dogodkov po sektorjih

Energija in okolje

| 37. | poudarja, da je cenovno dostopna, trajnostna in varna oskrba z energijo bistvenega pomena za evropsko gospodarstvo in njegovo konkurenčnost; meni, da mora politika konkurence upoštevati te tri cilje pri obravnavanju sedanje razdrobljenost trga, pravilnem in pravočasnem izvajanju tretjega svežnja o liberalizaciji plina in elektrike, spodbujanju ločevanja veleprodajnih storitev od maloprodajnih, da bi preprečili protikonkurenčno prakso, in zagotavljanju cenovno dostopne preskrbe z energijo za potrošnike in podjetja; priznava, da bi lahko nove smernice Komisije o državni pomoči za varstvo okolja in energijo omejile poskuse nekaterih držav članic za spodbujanje obnovljivih virov energije; poudarja, da mora biti ureditev državne pomoči za trajnostne vire energije, kolikor je mogoče, pripravljena v enakem duhu kot v drugih sektorjih, pri čemer je treba upoštevati cilje EU za leto 2030 na področju podnebja in energije ter nacionalno raznolikost; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je cenovno dostopna, trajnostna in varna oskrba z energijo bistvenega pomena za evropsko gospodarstvo in njegovo konkurenčnost; meni, da mora politika konkurence upoštevati te tri cilje pri obravnavanju sedanje razdrobljenost trga, pravilnem in pravočasnem izvajanju tretjega svežnja o liberalizaciji plina in elektrike, spodbujanju ločevanja veleprodajnih storitev od maloprodajnih, da bi preprečili protikonkurenčno prakso, in zagotavljanju cenovno dostopne preskrbe z energijo za potrošnike in podjetja; priznava, da bi lahko nove smernice Komisije o državni pomoči za varstvo okolja in energijo omejile poskuse nekaterih držav članic za spodbujanje obnovljivih virov energije; poudarja, da mora biti ureditev državne pomoči za trajnostne vire energije, kolikor je mogoče, pripravljena v enakem duhu kot v drugih sektorjih, pri čemer je treba upoštevati cilje EU za leto 2030 na področju podnebja in energije ter nacionalno raznolikost;

| 38. | poudarja, da je pomembno preprečevati monopolistično prakso, da bi dosegli popolnoma pošten in konkurenčen evropski energetski trg; v zvezi s tem poziva k prenehanju sodelovanja z monopolističnimi dobavitelji in uporabe diskriminacijske prakse v odnosu do uporabnikov; meni, da bi se moral evropski trg plina razvijati v smeri energetske unije s poštenimi in stabilnimi cenami, ki bo zagotovljena z diverzifikacijo njenih virov energije in boljšim dostopom do strateške infrastrukture; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je pomembno preprečevati monopolistično prakso, da bi dosegli popolnoma pošten in konkurenčen evropski energetski trg; v zvezi s tem poziva k prenehanju sodelovanja z monopolističnimi dobavitelji in uporabe diskriminacijske prakse v odnosu do uporabnikov; meni, da bi se moral evropski trg plina razvijati v smeri energetske unije s poštenimi in stabilnimi cenami, ki bo zagotovljena z diverzifikacijo njenih virov energije in boljšim dostopom do strateške infrastrukture;

| 39. | poziva Komisijo, naj preuči in sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo električni povezovalni vodi v celoti na voljo trgu električne energije prek sistemskih operaterjev prenosnega omrežja, da bi okrepili delovanje notranjega trga električne energije in podprli doseganje ciljev EU 2030 za podnebje in energijo s kar najnižjimi družbenoekonomskimi stroški na ravni Unije; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj preuči in sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo električni povezovalni vodi v celoti na voljo trgu električne energije prek sistemskih operaterjev prenosnega omrežja, da bi okrepili delovanje notranjega trga električne energije in podprli doseganje ciljev EU 2030 za podnebje in energijo s kar najnižjimi družbenoekonomskimi stroški na ravni Unije;

| 40. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo družbe, ki kotirajo na borzi, in tiste, ki so vložile vlogo za uvrstitev na borzo znotraj enotnega trga, poročale o zalogah fosilnih goriv in morebitnih emisijah CO2; poleg tega jo poziva, naj pripravlja ustrezna in zanesljiva skupna okoljska poročila ter objavlja ravni zalog in emisij z uporabo ustreznih računovodskih smernic, saj je to bistveno za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na trajnostnem trgu naložb; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo družbe, ki kotirajo na borzi, in tiste, ki so vložile vlogo za uvrstitev na borzo znotraj enotnega trga, poročale o zalogah fosilnih goriv in morebitnih emisijah CO2; poleg tega jo poziva, naj pripravlja ustrezna in zanesljiva skupna okoljska poročila ter objavlja ravni zalog in emisij z uporabo ustreznih računovodskih smernic, saj je to bistveno za zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev na trajnostnem trgu naložb;

| 41. | poziva Komisijo, naj preuči, v kolikšni meri bi koncentracija dobaviteljev kritičnih surovin lahko ustvarila neenake konkurenčne pogoje in bi škodovala dejavnosti sektorjev odjemalcev ter preprečevala ekološko bolj učinkovito gospodarstvo; meni, da so nekatere od teh surovin izredno pomembne za uveljavljanje ekološko učinkovite tehnologije in inovacij, potrebnih za doseganje okoljskih ciljev; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj preuči, v kolikšni meri bi koncentracija dobaviteljev kritičnih surovin lahko ustvarila neenake konkurenčne pogoje in bi škodovala dejavnosti sektorjev odjemalcev ter preprečevala ekološko bolj učinkovito gospodarstvo; meni, da so nekatere od teh surovin izredno pomembne za uveljavljanje ekološko učinkovite tehnologije in inovacij, potrebnih za doseganje okoljskih ciljev;

| 42. | ponavlja, da bi politika konkurence morala prispevati k spodbujanju preglednosti, odprtih standardov in interoperabilnosti, s čimer bi preprečili, da bi kateri koli akter v energetskem sektorju tehnološko blokiral potrošnike in stranke; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja stopnjo konkurence, saj trije največji akterji še vedno predstavljajo približno 75 % trga električne energije in nad 60 % trga plina, kljub postopnemu odpiranju trgov sredi devetdesetih let prejšnjega stoletja; poleg tega jo poziva, naj zagotovi ustrezno konkurenco na trgu električne energije, da bi izboljšala državno pomoč za inovacije in dostop do obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

42.

ponavlja, da bi politika konkurence morala prispevati k spodbujanju preglednosti, odprtih standardov in interoperabilnosti, s čimer bi preprečili, da bi kateri koli akter v energetskem sektorju tehnološko blokiral potrošnike in stranke; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja stopnjo konkurence, saj trije največji akterji še vedno predstavljajo približno 75 % trga električne energije in nad 60 % trga plina, kljub postopnemu odpiranju trgov sredi devetdesetih let prejšnjega stoletja; poleg tega jo poziva, naj zagotovi ustrezno konkurenco na trgu električne energije, da bi izboljšala državno pomoč za inovacije in dostop do obnovljivih virov energije;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi prenos in pravilno uporabo uredb in direktiv s področja energetike v vseh državah članicah; poziva jo tudi, naj bo še zlasti pozorna, če cene presežejo povprečje EU, saj visoke cene izkrivljajo konkurenco in škodijo potrošnikom; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi prenos in pravilno uporabo uredb in direktiv s področja energetike v vseh državah članicah; poziva jo tudi, naj bo še zlasti pozorna, če cene presežejo povprečje EU, saj visoke cene izkrivljajo konkurenco in škodijo potrošnikom;

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ter mediji

| 44. | meni, da mora biti enotni digitalni trg v središču prizadevanj EU za doseganje rezultatov v zvezi s cilji ustvarjanja novih delovnih mest, rasti in naložb; priznava vlogo politike konkurence pri vzpostavljanju enotnega digitalnega trga; meni, da se mora zakonodajni okvir EU hitro prilagoditi razvoju trga; poziva Komisijo, naj preveri, ali so razpoložljivi instrumenti konkurenčnega prava primerni za digitalno dobo; meni, da bi bilo treba prednostne naloge iz poročila Prednostne naloge za enotni digitalni trg na območju Baltskega morja (Priorities towards a Digital Single Market in the Baltic Sea Region) razširiti na vso EU; |
| --- | --- |

44.

meni, da mora biti enotni digitalni trg v središču prizadevanj EU za doseganje rezultatov v zvezi s cilji ustvarjanja novih delovnih mest, rasti in naložb; priznava vlogo politike konkurence pri vzpostavljanju enotnega digitalnega trga; meni, da se mora zakonodajni okvir EU hitro prilagoditi razvoju trga; poziva Komisijo, naj preveri, ali so razpoložljivi instrumenti konkurenčnega prava primerni za digitalno dobo; meni, da bi bilo treba prednostne naloge iz poročila Prednostne naloge za enotni digitalni trg na območju Baltskega morja (Priorities towards a Digital Single Market in the Baltic Sea Region) razširiti na vso EU;

| 45. | pozdravlja napoved komisarke za konkurenco, da bo Komisija izvedla nadaljnje preiskave o protikonkurenčni praksi Googla v sektorju mobilne telefonije in na digitalnem trgu na splošno; obžaluje, da Komisija kljub preiskavam, ki so trajale štiri leta, in trem sklopom predlogov zavez ni dosegla oprijemljivih rezultatov pri obravnavi glavnega pomisleka glede konkurence v zadevi proti Googlu s področja protimonopolne politike, in sicer Googlove preferencialne obravnave lastnih storitev pri prikazu rezultatov iskalnih poizvedb; poudarja, da mora Komisija nujno rešiti zadevo Google, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje, saj drugače njena strategija digitalne agende ne bo več verodostojna; poziva Komisijo, naj odločno ukrepa pri vseh ugotovljenih težavah, sprejme stroge ukrepe, temelječe na načelu nediskriminacije, proti kršitvi zakonodaje na hitro spreminjajočih se in dinamičnih digitalnih trgih, kot sta trga spletnega iskanja in oglaševanja, ter najde dolgoročne rešitve za uravnoteženo, pravično in odprto strukturo spletnega iskanja; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja napoved komisarke za konkurenco, da bo Komisija izvedla nadaljnje preiskave o protikonkurenčni praksi Googla v sektorju mobilne telefonije in na digitalnem trgu na splošno; obžaluje, da Komisija kljub preiskavam, ki so trajale štiri leta, in trem sklopom predlogov zavez ni dosegla oprijemljivih rezultatov pri obravnavi glavnega pomisleka glede konkurence v zadevi proti Googlu s področja protimonopolne politike, in sicer Googlove preferencialne obravnave lastnih storitev pri prikazu rezultatov iskalnih poizvedb; poudarja, da mora Komisija nujno rešiti zadevo Google, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje, saj drugače njena strategija digitalne agende ne bo več verodostojna; poziva Komisijo, naj odločno ukrepa pri vseh ugotovljenih težavah, sprejme stroge ukrepe, temelječe na načelu nediskriminacije, proti kršitvi zakonodaje na hitro spreminjajočih se in dinamičnih digitalnih trgih, kot sta trga spletnega iskanja in oglaševanja, ter najde dolgoročne rešitve za uravnoteženo, pravično in odprto strukturo spletnega iskanja;

| 46. | poziva Komisijo, naj se osredotoči na uporabo orodij politike konkurence in tržnega strokovnega znanja, tako da prispevajo k agendi za rast in zaposlovanje, če je primerno, tudi na področju digitalnega enotnega trga; v zvezi s tem meni, da je treba še naprej razvijati gospodarski in pravni pristop k ocenjevanju vprašanj konkurence in nadaljnjo razviti spremljanje trga, da bi podprli širše dejavnosti Komisije; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj se osredotoči na uporabo orodij politike konkurence in tržnega strokovnega znanja, tako da prispevajo k agendi za rast in zaposlovanje, če je primerno, tudi na področju digitalnega enotnega trga; v zvezi s tem meni, da je treba še naprej razvijati gospodarski in pravni pristop k ocenjevanju vprašanj konkurence in nadaljnjo razviti spremljanje trga, da bi podprli širše dejavnosti Komisije;

| 47. | poudarja, da imajo v sektorju širokopasovnih povezav naslednje generacije nekdanji monopoli več kot 80 % tržnega deleža, kar je osupljivo; spominja, da je učinkovita konkurenca najboljša gonilna sila za učinkovite naložbe in zagotavlja največje koristi potrošnikom na področju izbire, cen in kakovosti; zato poziva Komisijo, naj ustrezno uveljavi pravila EU o konkurenci tako predhodno kot naknadno, da se prepreči prekomerna koncentracija na trgu in zloraba prevladujočega položaja, saj je konkurenčni pritisk bistven za to, da imajo lahko potrošniki kar največjo korist od visokokakovostnih storitev po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da imajo v sektorju širokopasovnih povezav naslednje generacije nekdanji monopoli več kot 80 % tržnega deleža, kar je osupljivo; spominja, da je učinkovita konkurenca najboljša gonilna sila za učinkovite naložbe in zagotavlja največje koristi potrošnikom na področju izbire, cen in kakovosti; zato poziva Komisijo, naj ustrezno uveljavi pravila EU o konkurenci tako predhodno kot naknadno, da se prepreči prekomerna koncentracija na trgu in zloraba prevladujočega položaja, saj je konkurenčni pritisk bistven za to, da imajo lahko potrošniki kar največjo korist od visokokakovostnih storitev po dostopnih cenah;

| 48. | poudarja, da omejevanje konkurence verjetno ne bo povzročilo več naložb v širokopasovna omrežja, tudi na oddaljenih območjih, saj je bila polna pokritost z osnovnimi širokopasovnimi storitvami v Evropi dosežena z regulativnim okvirom, ki zagotavlja dostop do omrežij prevladujočih operaterjev; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da omejevanje konkurence verjetno ne bo povzročilo več naložb v širokopasovna omrežja, tudi na oddaljenih območjih, saj je bila polna pokritost z osnovnimi širokopasovnimi storitvami v Evropi dosežena z regulativnim okvirom, ki zagotavlja dostop do omrežij prevladujočih operaterjev;

| 49. | meni, da so naložbe v širokopasovno infrastrukturo naslednje generacije bistvene za uresničitev digitalnega gospodarstva in družbe, vendar bi morale za zagotovitev večjih naložb telekomunikacijske politike vsem akterjem omogočiti učinkovite naložbe, tako da jim bodo zagotovile učinkovit dostop do sredstev omrežij, ki se jih ne da podvojiti, in najustreznejših veleprodajnih dostopovnih izdelkov; |
| --- | --- |

49.

meni, da so naložbe v širokopasovno infrastrukturo naslednje generacije bistvene za uresničitev digitalnega gospodarstva in družbe, vendar bi morale za zagotovitev večjih naložb telekomunikacijske politike vsem akterjem omogočiti učinkovite naložbe, tako da jim bodo zagotovile učinkovit dostop do sredstev omrežij, ki se jih ne da podvojiti, in najustreznejših veleprodajnih dostopovnih izdelkov;

| 50. | poziva Komisijo, naj njene odločitve in predlogi politik temeljijo na celoviti in nepristranski analizi točnih, ustreznih in neodvisnih podatkovnih nizov; zlasti poudarja pomisleke o točnosti podatkov o neučinkovitosti EU pri visokozmogljivem širokopasovnem omrežju, vključno s hitrostmi, ki jih prejmejo končni uporabniki, naložbami v infrastrukturo in finančnim stanjem sektorja v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj njene odločitve in predlogi politik temeljijo na celoviti in nepristranski analizi točnih, ustreznih in neodvisnih podatkovnih nizov; zlasti poudarja pomisleke o točnosti podatkov o neučinkovitosti EU pri visokozmogljivem širokopasovnem omrežju, vključno s hitrostmi, ki jih prejmejo končni uporabniki, naložbami v infrastrukturo in finančnim stanjem sektorja v svetovnem merilu;

| 51. | opozarja na izjemen pomen nevtralnosti omrežja za zagotovitev, da ni diskriminacije med internetnimi storitvami in da je konkurenca v celoti zagotovljena; |
| --- | --- |

51.

opozarja na izjemen pomen nevtralnosti omrežja za zagotovitev, da ni diskriminacije med internetnimi storitvami in da je konkurenca v celoti zagotovljena;

| 52. | poudarja, da so odprava razdrobljenosti enotnega digitalnega trga, vključno s preučitvijo sedanjih ovir pri glavnih sektorjih tega trga, in zagotovitev odprtosti interneta ter vključitev njegove nevtralnosti v zakonodajo EU, da bi ves internetni promet obravnavali enako brez diskriminacije, omejevanja ali poseganja, bistveni za spodbujanje konkurence in krepitev rasti in konkurenčnosti ter zaupanja potrošnikov v digitalni sektor; meni, da odprti standardi in interoperabilnost prispevajo k pravični konkurenci; opozarja, da mora biti politika konkurence zasnovana dolgoročno in upoštevati nove oblike spletne prodaje; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da so odprava razdrobljenosti enotnega digitalnega trga, vključno s preučitvijo sedanjih ovir pri glavnih sektorjih tega trga, in zagotovitev odprtosti interneta ter vključitev njegove nevtralnosti v zakonodajo EU, da bi ves internetni promet obravnavali enako brez diskriminacije, omejevanja ali poseganja, bistveni za spodbujanje konkurence in krepitev rasti in konkurenčnosti ter zaupanja potrošnikov v digitalni sektor; meni, da odprti standardi in interoperabilnost prispevajo k pravični konkurenci; opozarja, da mora biti politika konkurence zasnovana dolgoročno in upoštevati nove oblike spletne prodaje;

| 53. | poudarja, da je treba pri prizadevanjih za spodbujanje svobodne in poštene konkurence, tudi prek razvoja enotnega digitalnega trga in drugih vidikov sektorja storitev, upoštevati interese potrošnikov ter malih in srednjih podjetij; ponovno poudarja, da bodo takšna prizadevanja povečala izbiro potrošnikov in razvila okolje, v katerem mala in srednja podjetja ter mikro podjetja lahko pokažejo več inovativnosti in ustvarjalnosti; meni, da so takojšnji ukrepi regulatorjev in organov izvrševanja proti zavajajoči in nepošteni praksi bistveni pri izvajanju politike konkurence; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba pri prizadevanjih za spodbujanje svobodne in poštene konkurence, tudi prek razvoja enotnega digitalnega trga in drugih vidikov sektorja storitev, upoštevati interese potrošnikov ter malih in srednjih podjetij; ponovno poudarja, da bodo takšna prizadevanja povečala izbiro potrošnikov in razvila okolje, v katerem mala in srednja podjetja ter mikro podjetja lahko pokažejo več inovativnosti in ustvarjalnosti; meni, da so takojšnji ukrepi regulatorjev in organov izvrševanja proti zavajajoči in nepošteni praksi bistveni pri izvajanju politike konkurence;

Ekonomija souporabe

| 54. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi v evropsko zakonodajo lahko vključila porast ekonomije souporabe; meni, da je tovrstna prilagoditev potrebna, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, kar zagotavlja pošteno konkurenco med vsemi udeleženimi akterji; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi v evropsko zakonodajo lahko vključila porast ekonomije souporabe; meni, da je tovrstna prilagoditev potrebna, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje, kar zagotavlja pošteno konkurenco med vsemi udeleženimi akterji;

| 55. | meni, da morajo podjetja, ki so povezana s tako imenovano ekonomijo souporabe, plačevati davke in upoštevati predpise na isti način kot tradicionalna podjetja, saj bi to drugače ne le povzročilo izkrivljanje konkurence, temveč bi imelo tudi negativne fiskalne posledice za javne finance držav članic; |
| --- | --- |

55.

meni, da morajo podjetja, ki so povezana s tako imenovano ekonomijo souporabe, plačevati davke in upoštevati predpise na isti način kot tradicionalna podjetja, saj bi to drugače ne le povzročilo izkrivljanje konkurence, temveč bi imelo tudi negativne fiskalne posledice za javne finance držav članic;

| 56. | poudarja, da sta učinkovit nadzor ravnanja podjetij s prevladujočim položajem in hitro odzivanje v primeru zlorab še posebej pomembna, saj lahko nezakonita praksa povzroči predčasen izstop s trga malih in inovativnih tekmecev; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da sta učinkovit nadzor ravnanja podjetij s prevladujočim položajem in hitro odzivanje v primeru zlorab še posebej pomembna, saj lahko nezakonita praksa povzroči predčasen izstop s trga malih in inovativnih tekmecev;

| 57. | ugotavlja, da imajo nekatere družbe zaradi pomanjkanja zakonodaje na področju ekonomije souporabe nepošteno prednost, hkrati pa je zaradi tega vse manj spodbud za naložbe v te sektorje; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da imajo nekatere družbe zaradi pomanjkanja zakonodaje na področju ekonomije souporabe nepošteno prednost, hkrati pa je zaradi tega vse manj spodbud za naložbe v te sektorje;

Javna naročila

| 58. | poziva države članice, naj pravočasno izvedejo nova pravila o javnih naročilih EU, tudi določbe o merilih, povezanih z vsebino pogodbe, vključno s socialnimi, okoljskimi in inovacijskimi lastnostmi, ter določbe o e-upravi, e-javnem naročanju in razdelitvijo na sklope, da bi okrepile pošteno konkurenco in zagotovile najugodnejše ponudbe za javne organe; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo v čim večji meri uporabljala, da se prepreči izkrivljanje konkurence, ki je posledica dogovorjenega oddajanja ponudb, zlorab prevladujočega položaja, diskriminacije in pomanjkanja dostopa za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj svoje ukrepe izvaja v globalnem okviru, tako da združi politiko konkurence Unije znotraj Evrope z zagovarjanjem odprtja trgov za javna naročila zunaj EU; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj pravočasno izvedejo nova pravila o javnih naročilih EU, tudi določbe o merilih, povezanih z vsebino pogodbe, vključno s socialnimi, okoljskimi in inovacijskimi lastnostmi, ter določbe o e-upravi, e-javnem naročanju in razdelitvijo na sklope, da bi okrepile pošteno konkurenco in zagotovile najugodnejše ponudbe za javne organe; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo v čim večji meri uporabljala, da se prepreči izkrivljanje konkurence, ki je posledica dogovorjenega oddajanja ponudb, zlorab prevladujočega položaja, diskriminacije in pomanjkanja dostopa za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj svoje ukrepe izvaja v globalnem okviru, tako da združi politiko konkurence Unije znotraj Evrope z zagovarjanjem odprtja trgov za javna naročila zunaj EU;

| 59. | poudarja, da je pomembno, da Komisija pripravi jasne smernice za podjetja, zlasti za mala in srednja, ter javne organe, da bi lažje razumeli nedavno sprejeto zakonodajo o javnem naročanju, predvsem prožnost, ki jo po novem omogoča; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je pomembno, da Komisija pripravi jasne smernice za podjetja, zlasti za mala in srednja, ter javne organe, da bi lažje razumeli nedavno sprejeto zakonodajo o javnem naročanju, predvsem prožnost, ki jo po novem omogoča;

| 60. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja centralizacijo naročil na trgu za javna naročila, da se preprečita čezmerna koncentracija kupne moči in nedovoljeno dogovarjanje ter v skladu s pobudo za mala in srednja podjetja v Evropi („Small Business Act“ za Evropo) ohranijo možnosti malih in srednjih podjetij za dostop do trga; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja centralizacijo naročil na trgu za javna naročila, da se preprečita čezmerna koncentracija kupne moči in nedovoljeno dogovarjanje ter v skladu s pobudo za mala in srednja podjetja v Evropi („Small Business Act“ za Evropo) ohranijo možnosti malih in srednjih podjetij za dostop do trga;

| 61. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju postopkov javnega naročanja v svojih generalnih direktoratih in agencijah raje sklene več pogodb nižje vrednosti in pogodb, višjih od 193 000 EUR, kot da bi uporabljala zgolj okvirne pogodbe, saj ovirajo odpiranje trga javnih naročil za evropska mala in srednja podjetja in koristijo samo velikim družbam in konzorcijem, ki imajo sedež blizu središč odločanja; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj pri izvajanju postopkov javnega naročanja v svojih generalnih direktoratih in agencijah raje sklene več pogodb nižje vrednosti in pogodb, višjih od 193 000 EUR, kot da bi uporabljala zgolj okvirne pogodbe, saj ovirajo odpiranje trga javnih naročil za evropska mala in srednja podjetja in koristijo samo velikim družbam in konzorcijem, ki imajo sedež blizu središč odločanja;

Finančne storitve

| 62. | že četrtič zapored poziva, naj se čim hitreje odpravi izredna ureditev državne pomoči za bančni sektor; priznava, da sporočilo Komisije o bančništvu iz avgusta 2013 ne zadostuje za zaščito evropskih davkoplačevalcev in omejitev količine pomoči, ki jo lahko prejmejo; poudarja, da državna pomoč bančnemu sistemu ni uspela povečati kreditiranja niti povrniti zaupanja; poziva Komisijo, naj budno spremlja bančni sektor, da bi okrepila konkurenco na evropskih bančnih trgih in s tem kar se da povečala koristi za državljane Unije; poudarja, da se je treba vrniti k običajni uporabi nadzora državne pomoči, takoj ko bo to za bančni sektor mogoče; |
| --- | --- |

62.

že četrtič zapored poziva, naj se čim hitreje odpravi izredna ureditev državne pomoči za bančni sektor; priznava, da sporočilo Komisije o bančništvu iz avgusta 2013 ne zadostuje za zaščito evropskih davkoplačevalcev in omejitev količine pomoči, ki jo lahko prejmejo; poudarja, da državna pomoč bančnemu sistemu ni uspela povečati kreditiranja niti povrniti zaupanja; poziva Komisijo, naj budno spremlja bančni sektor, da bi okrepila konkurenco na evropskih bančnih trgih in s tem kar se da povečala koristi za državljane Unije; poudarja, da se je treba vrniti k običajni uporabi nadzora državne pomoči, takoj ko bo to za bančni sektor mogoče;

| 63. | opozarja na prispevek, ki ga ima izvrševanje protikartelnega prava za preglednejši sektor finančnih storitev; |
| --- | --- |

63.

opozarja na prispevek, ki ga ima izvrševanje protikartelnega prava za preglednejši sektor finančnih storitev;

| 64. | obžaluje, da Komisija ni ukrepala proti zlorabam pri prestrukturiranju zasebnih bank, vključno s tistimi, ki vplivajo na male vlagatelje in lastnike finančnih instrumentov, kot so prednostne delnice, ki so bile v številnih primerih tržene brez doslednega upoštevanja zakonodaje EU; |
| --- | --- |

64.

obžaluje, da Komisija ni ukrepala proti zlorabam pri prestrukturiranju zasebnih bank, vključno s tistimi, ki vplivajo na male vlagatelje in lastnike finančnih instrumentov, kot so prednostne delnice, ki so bile v številnih primerih tržene brez doslednega upoštevanja zakonodaje EU;

| 65. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja finančni sektor, da bi povečala konkurenco ter varstvo vlagateljev in potrošnikov na evropskem bančnem in naložbenem trgu; ugotavlja, da je konsolidacija v bančnem sektorju povečala tržni delež številnih finančnih institucij, tako da je sedaj večji kot pred krizo, hkrati pa se je povečal tudi sektor finančnih naložb, to pa ni koristilo realnemu gospodarstvu v Uniji; meni, da je treba za ohranitev dobrega delovanja enotnega trga zagotoviti enake konkurenčne pogoje za akterje v finančnem sektorju in sprejeti ukrepe za preprečevanje zmanjšanja preglednosti in razvoja konstrukcij, podobnih kartelom; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja finančni sektor, da bi povečala konkurenco ter varstvo vlagateljev in potrošnikov na evropskem bančnem in naložbenem trgu; ugotavlja, da je konsolidacija v bančnem sektorju povečala tržni delež številnih finančnih institucij, tako da je sedaj večji kot pred krizo, hkrati pa se je povečal tudi sektor finančnih naložb, to pa ni koristilo realnemu gospodarstvu v Uniji; meni, da je treba za ohranitev dobrega delovanja enotnega trga zagotoviti enake konkurenčne pogoje za akterje v finančnem sektorju in sprejeti ukrepe za preprečevanje zmanjšanja preglednosti in razvoja konstrukcij, podobnih kartelom;

| 66. | priznava, da ima nadzor državne pomoči že od začetka krize pomembno vlogo kot mehanizem za prestrukturiranje in reševanje bank v težavah; |
| --- | --- |

66.

priznava, da ima nadzor državne pomoči že od začetka krize pomembno vlogo kot mehanizem za prestrukturiranje in reševanje bank v težavah;

| 67. | meni, da bi se moral nadzor državne pomoči med krizo osredotočiti tako na stabilizacijo bančnega sistema kot tudi na odpravljanje nepoštene segmentacije kreditnih pogojev ter diskriminacije malih in srednjih podjetij na enotnem trgu; |
| --- | --- |

67.

meni, da bi se moral nadzor državne pomoči med krizo osredotočiti tako na stabilizacijo bančnega sistema kot tudi na odpravljanje nepoštene segmentacije kreditnih pogojev ter diskriminacije malih in srednjih podjetij na enotnem trgu;

| 68. | meni, da bi morala Komisija razmisliti o možnosti, da bi državno pomoč bankam pogojevala s kreditiranjem malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

68.

meni, da bi morala Komisija razmisliti o možnosti, da bi državno pomoč bankam pogojevala s kreditiranjem malih in srednjih podjetij;

| 69. | meni, da bi morali pri bančnih predpisih upoštevati, da imajo majhne institucije manj sredstev za zagotavljanje skladnosti z njimi, in da bi morali biti ti predpisi zato čim bolj enostavni, da ne bi povzročili izkrivljanja razmer v korist velikih bank; |
| --- | --- |

69.

meni, da bi morali pri bančnih predpisih upoštevati, da imajo majhne institucije manj sredstev za zagotavljanje skladnosti z njimi, in da bi morali biti ti predpisi zato čim bolj enostavni, da ne bi povzročili izkrivljanja razmer v korist velikih bank;

| 70. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja tiste trge v bančnem sektorju, kjer je koncentracija visoka ali raste, zlasti če je to posledica prestrukturiranja zaradi krize; opozarja, da so oligopolni trgi še zlasti dovzetni za protikonkurenčno prakso; se boji, da bi ta koncentracija lahko nazadnje škodila potrošnikom; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja tiste trge v bančnem sektorju, kjer je koncentracija visoka ali raste, zlasti če je to posledica prestrukturiranja zaradi krize; opozarja, da so oligopolni trgi še zlasti dovzetni za protikonkurenčno prakso; se boji, da bi ta koncentracija lahko nazadnje škodila potrošnikom;

| 71. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da banke pred prejemom državne pomoči prodajo svoje deleže v drugih podjetjih in tako zmanjšajo obremenitev davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da banke pred prejemom državne pomoči prodajo svoje deleže v drugih podjetjih in tako zmanjšajo obremenitev davkoplačevalcev;

| 72. | meni, da je treba nameniti posebno pozornost razdrobljenosti trga elektronskega plačevanja s karticami, vključno s težavami, kot je izguba storitve, ko se potrošniki preselijo v drugo državo članico; |
| --- | --- |

72.

meni, da je treba nameniti posebno pozornost razdrobljenosti trga elektronskega plačevanja s karticami, vključno s težavami, kot je izguba storitve, ko se potrošniki preselijo v drugo državo članico;

| 73. | pozdravlja sodbo Sodišča Evropske unije z dne 11. septembra 2014 v zvezi s protikonkurenčnimi provizijami pri plačilih s kreditnimi karticami ter uspešnost Komisije pri zagotavljanju, da postopki standardizacije v sektorju plačil ne bi vplivali na vstop na trg in inovacije; še enkrat izraža svoje stališče, da bi bilo treba uvesti omejitve teh provizij in tako zmanjšati nepotrebne stroške potrošnikov; pri tem poziva Komisijo, naj pospeši postopek vzporejanja standardizacije za mobilna plačila, hkrati pa zagotovi, da nobeden od sprejetih ukrepov ne bo izključeval novih ponudnikov ali ugodneje obravnaval prevladujočih akterjev ter da bo regulativni okvir tehnološko nevtralen, da bi olajšali tehnološki razvoj v prihodnosti; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja sodbo Sodišča Evropske unije z dne 11. septembra 2014 v zvezi s protikonkurenčnimi provizijami pri plačilih s kreditnimi karticami ter uspešnost Komisije pri zagotavljanju, da postopki standardizacije v sektorju plačil ne bi vplivali na vstop na trg in inovacije; še enkrat izraža svoje stališče, da bi bilo treba uvesti omejitve teh provizij in tako zmanjšati nepotrebne stroške potrošnikov; pri tem poziva Komisijo, naj pospeši postopek vzporejanja standardizacije za mobilna plačila, hkrati pa zagotovi, da nobeden od sprejetih ukrepov ne bo izključeval novih ponudnikov ali ugodneje obravnaval prevladujočih akterjev ter da bo regulativni okvir tehnološko nevtralen, da bi olajšali tehnološki razvoj v prihodnosti;

| 74. | meni, da bi bilo treba pozorno spremljati zunanje dejavnike razvoja v tem sektorju; je zaskrbljen zaradi razvoja različnih standardov med enakopravnimi tekmeci, kar je posledica standardizacije finančnih ureditev; |
| --- | --- |

74.

meni, da bi bilo treba pozorno spremljati zunanje dejavnike razvoja v tem sektorju; je zaskrbljen zaradi razvoja različnih standardov med enakopravnimi tekmeci, kar je posledica standardizacije finančnih ureditev;

| 75. | je seznanjen z občutnim napredkom, doseženim pri ureditvi finančnega sektorja od leta 2008; poudarja, da je treba dodatno obravnavati vprašanje finančnih institucij, ki so prevelike, da bi propadle, in imajo zato še naprej koristi od implicitnih subvencij; meni, da bi bilo treba v prihodnje poročilo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o oceni učinka in pregledu zakonodaje o finančnih storitvah vključiti celovito analizo konkurenčnih vidikov nove finančne ureditve EU, da bi v vseh razmerah zagotovili konkurenčnost bank v EU z mednarodnimi institucijami; |
| --- | --- |

75.

je seznanjen z občutnim napredkom, doseženim pri ureditvi finančnega sektorja od leta 2008; poudarja, da je treba dodatno obravnavati vprašanje finančnih institucij, ki so prevelike, da bi propadle, in imajo zato še naprej koristi od implicitnih subvencij; meni, da bi bilo treba v prihodnje poročilo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o oceni učinka in pregledu zakonodaje o finančnih storitvah vključiti celovito analizo konkurenčnih vidikov nove finančne ureditve EU, da bi v vseh razmerah zagotovili konkurenčnost bank v EU z mednarodnimi institucijami;

Davčna državna pomoč

| 76. | je zaskrbljen zaradi morebitnih primerov nezakonite prakse na področju davkov od dobička pravnih oseb v državah članicah, in poziva Komisijo, naj čim prej zaključi preiskavo davčnih določb z uporabo vseh razpoložljivih dokazov; zahteva prednostno obravnavo preiskav o znižanju davkov, ki lahko pomenijo nedovoljeno državno pomoč; poudarja, da je poštena davčna konkurenca nujno potrebna za celovitost notranjega trga, vzdržnost javnih financ in enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

76.

je zaskrbljen zaradi morebitnih primerov nezakonite prakse na področju davkov od dobička pravnih oseb v državah članicah, in poziva Komisijo, naj čim prej zaključi preiskavo davčnih določb z uporabo vseh razpoložljivih dokazov; zahteva prednostno obravnavo preiskav o znižanju davkov, ki lahko pomenijo nedovoljeno državno pomoč; poudarja, da je poštena davčna konkurenca nujno potrebna za celovitost notranjega trga, vzdržnost javnih financ in enake konkurenčne pogoje;

| 77. | poudarja, da je mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev objavil tako imenovane dokumente LuxLeaks; pozdravlja zavezo komisarke za konkurenco, da bo izvedena temeljita in neodvisna preiskava o davčnih odločbah držav članic in njihovi skladnosti z zakonodajo EU o konkurenci; ugotavlja, da to, da se nekatera podjetja zelo izogibajo plačevanju davkov, izkrivlja konkurenco na enotnem trgu; spodbuja Komisijo, naj pazljivo uveljavi pravila EU o nadzoru državne pomoči; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev objavil tako imenovane dokumente LuxLeaks; pozdravlja zavezo komisarke za konkurenco, da bo izvedena temeljita in neodvisna preiskava o davčnih odločbah držav članic in njihovi skladnosti z zakonodajo EU o konkurenci; ugotavlja, da to, da se nekatera podjetja zelo izogibajo plačevanju davkov, izkrivlja konkurenco na enotnem trgu; spodbuja Komisijo, naj pazljivo uveljavi pravila EU o nadzoru državne pomoči;

| 78. | poziva predsednika Komisije, naj zagotovi neodvisnost sedanje in prihodnje preiskave o davčnih odločbah v državah članicah, ki jo vodi komisarka za konkurenco; vztraja, da mora biti Parlament obveščen o napredku preiskave, da bo njeno izvajanje pregledno in neodvisno; poziva Komisijo, naj čim prej predloži poročilo o svojih ugotovitvah; želi spomniti na zavezo komisarke za konkurenco, da bo upoštevala širše posledice za konkurenco, ki jih ima agresivna praksa podjetij glede izogibanja davkom, ki jo spodbujajo države članice, in razširi preiskavo, če se bo po zbranih podatkih to izkazalo za potrebno; |
| --- | --- |

78.

poziva predsednika Komisije, naj zagotovi neodvisnost sedanje in prihodnje preiskave o davčnih odločbah v državah članicah, ki jo vodi komisarka za konkurenco; vztraja, da mora biti Parlament obveščen o napredku preiskave, da bo njeno izvajanje pregledno in neodvisno; poziva Komisijo, naj čim prej predloži poročilo o svojih ugotovitvah; želi spomniti na zavezo komisarke za konkurenco, da bo upoštevala širše posledice za konkurenco, ki jih ima agresivna praksa podjetij glede izogibanja davkom, ki jo spodbujajo države članice, in razširi preiskavo, če se bo po zbranih podatkih to izkazalo za potrebno;

Agroživilska industrija

| 79. | poziva Komisijo, naj v svojem prihodnjem pregledu reforme skupne kmetijske politike preuči sofinanciranje za prenesena sredstva; zahteva poenostavitev ukrepov v zvezi s površinami z ekološkim pomenom, ki se osredotočajo na konkurenčnost, in konkurenčno nevtralen pregled dejavnikov v zvezi s temi površinami za dosevke in pridelke, ki uravnavajo vsebnost dušika; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj v svojem prihodnjem pregledu reforme skupne kmetijske politike preuči sofinanciranje za prenesena sredstva; zahteva poenostavitev ukrepov v zvezi s površinami z ekološkim pomenom, ki se osredotočajo na konkurenčnost, in konkurenčno nevtralen pregled dejavnikov v zvezi s temi površinami za dosevke in pridelke, ki uravnavajo vsebnost dušika;

| 80. | poziva Komisijo, naj na podlagi nedavnega pregleda gospodarskega vpliva sodobne maloprodaje na izbiro in inovacije v živilskem sektorju EU preuči morebitni vpliv velikih supermarketov, ki prevladujejo na trgu v takšnem obsegu, da njihova skupna kupna moč izkrivlja konkurenco med dobavnimi verigami, tako v Evropi kot v državah v razvoju; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisijo, naj na podlagi nedavnega pregleda gospodarskega vpliva sodobne maloprodaje na izbiro in inovacije v živilskem sektorju EU preuči morebitni vpliv velikih supermarketov, ki prevladujejo na trgu v takšnem obsegu, da njihova skupna kupna moč izkrivlja konkurenco med dobavnimi verigami, tako v Evropi kot v državah v razvoju;

Farmacevtski sektor in sektor zdravstvenih storitev

| 81. | ugotavlja, da je ta sektor zaradi nacionalnih ureditev razdrobljen; pozdravlja prispevek politike konkurence EU k premagovanju umetno ustvarjenih vstopnih ovir; |
| --- | --- |

81.

ugotavlja, da je ta sektor zaradi nacionalnih ureditev razdrobljen; pozdravlja prispevek politike konkurence EU k premagovanju umetno ustvarjenih vstopnih ovir;

| 82. | zahteva, da se pri ocenjevanju začasnega oblikovanja cen posebej upoštevajo inovativna zdravila in postopki; |
| --- | --- |

82.

zahteva, da se pri ocenjevanju začasnega oblikovanja cen posebej upoštevajo inovativna zdravila in postopki;

| 83. | ugotavlja, da ima lahko politika konkurence pomembno vlogo pri izboljšanju dostopa do generičnih zdravil; |
| --- | --- |

83.

ugotavlja, da ima lahko politika konkurence pomembno vlogo pri izboljšanju dostopa do generičnih zdravil;

Promet in poštne storitve

| 84. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enake konkurenčne pogoje, ki bodo zagotavljali svobodno, vendar pošteno konkurenco pri vseh prevoznih sredstvih; vendar meni, da je treba pri tem ustrezno upoštevati številne nacionalne posebnosti prometnega prava; poudarja, da je prometna infrastruktura bistvena za preživetje in dobrobit fizičnih in pravnih oseb, zlasti v redko poseljenih regijah in otokih na obrobju; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enake konkurenčne pogoje, ki bodo zagotavljali svobodno, vendar pošteno konkurenco pri vseh prevoznih sredstvih; vendar meni, da je treba pri tem ustrezno upoštevati številne nacionalne posebnosti prometnega prava; poudarja, da je prometna infrastruktura bistvena za preživetje in dobrobit fizičnih in pravnih oseb, zlasti v redko poseljenih regijah in otokih na obrobju;

| 85. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bi v sektorju železniškega prometa in pri upravljanju pristaniškega in letališkega javnega omrežja, zlasti če ima osrednja vlada monopol nad njihovim upravljanjem, zagotovile pošteno konkurenco in bolj kakovostne storitve; poudarja, da konkurenca ne pomeni nujno privatizacije obstoječih storitev; Komisijo tudi poziva, naj zagotovi, da letalski prevozniki ne bodo zlorabljali svojega prevladujočega položaja na nekaterih letališčih; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja, da bi v sektorju železniškega prometa in pri upravljanju pristaniškega in letališkega javnega omrežja, zlasti če ima osrednja vlada monopol nad njihovim upravljanjem, zagotovile pošteno konkurenco in bolj kakovostne storitve; poudarja, da konkurenca ne pomeni nujno privatizacije obstoječih storitev; Komisijo tudi poziva, naj zagotovi, da letalski prevozniki ne bodo zlorabljali svojega prevladujočega položaja na nekaterih letališčih;

| 86. | meni, da bi morala Komisija še bolj okrepiti povezave med politiko konkurence in prometno politiko, da bi izboljšala konkurenčnost evropskega prometnega sektorja; prav tako si mora še naprej prizadevati za oblikovanje enotnega trga za promet; |
| --- | --- |

86.

meni, da bi morala Komisija še bolj okrepiti povezave med politiko konkurence in prometno politiko, da bi izboljšala konkurenčnost evropskega prometnega sektorja; prav tako si mora še naprej prizadevati za oblikovanje enotnega trga za promet;

| 87. | poziva Komisijo, naj dokončno vzpostavi enotno evropsko železniško območje, zagotovi popolno preglednost denarnih tokov med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu ter preveri, ali imajo države članice močne in neodvisne nacionalne regulatorje; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj dokončno vzpostavi enotno evropsko železniško območje, zagotovi popolno preglednost denarnih tokov med upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu ter preveri, ali imajo države članice močne in neodvisne nacionalne regulatorje;

| 88. | poudarja, da na enotni trg v sektorju železniškega tovornega prometa vplivajo nepravilen ali nepopoln prenos zakonodaje EU v državah članicah in ozka grla pri čezmejni mobilnosti, ki ovirajo konkurenčnost in rast; poziva Komisijo, naj preveri, ali je tehnične ali tržne ovire, ki se med državami članicami razlikujejo – na primer tirne širine, sistem napajanja z energijo in signalni sistemi – mogoče šteti za kršitve pravil konkurence; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da na enotni trg v sektorju železniškega tovornega prometa vplivajo nepravilen ali nepopoln prenos zakonodaje EU v državah članicah in ozka grla pri čezmejni mobilnosti, ki ovirajo konkurenčnost in rast; poziva Komisijo, naj preveri, ali je tehnične ali tržne ovire, ki se med državami članicami razlikujejo – na primer tirne širine, sistem napajanja z energijo in signalni sistemi – mogoče šteti za kršitve pravil konkurence;

| 89. | poziva Komisijo, naj pripravi utemeljen pregled, da ugotovi, kateri letalski prevozniki izkoriščajo prednost pred drugimi ponudniki storitev zaradi posebnih pogojev ali domnevnih zlorab svojega prevladujočega položaja na nekaterih letališčih; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj pripravi utemeljen pregled, da ugotovi, kateri letalski prevozniki izkoriščajo prednost pred drugimi ponudniki storitev zaradi posebnih pogojev ali domnevnih zlorab svojega prevladujočega položaja na nekaterih letališčih;

| 90. | je zaskrbljen, ker države članice različno izvajajo in uveljavljajo predpise v zvezi z mednarodnim cestnim prevozom, na primer uredbe o kabotaži ter čas vožnje in počitka, pa tudi zaradi potencialnega socialnega dampinga znotraj prevoznih storitev v širšem smislu, in meni, da je treba te težave obravnavati; |
| --- | --- |

90.

je zaskrbljen, ker države članice različno izvajajo in uveljavljajo predpise v zvezi z mednarodnim cestnim prevozom, na primer uredbe o kabotaži ter čas vožnje in počitka, pa tudi zaradi potencialnega socialnega dampinga znotraj prevoznih storitev v širšem smislu, in meni, da je treba te težave obravnavati;

| 91. | pozdravlja pobudo Komisije, da bi mednarodna podjetja, ki oddajajo v najem vozila, končala prakso, ki potrošnikom preprečujejo dostop do najugodnejših razpoložljivih cen na podlagi njihove države prebivanja; poudarja, da bi morali potrošniki pri nakupu blaga ali storitev na enotnem trgu imeti možnost, da izkoristijo najugodnejšo razpoložljivo ceno; |
| --- | --- |

91.

pozdravlja pobudo Komisije, da bi mednarodna podjetja, ki oddajajo v najem vozila, končala prakso, ki potrošnikom preprečujejo dostop do najugodnejših razpoložljivih cen na podlagi njihove države prebivanja; poudarja, da bi morali potrošniki pri nakupu blaga ali storitev na enotnem trgu imeti možnost, da izkoristijo najugodnejšo razpoložljivo ceno;

| 92. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje razdrobljenosti v sektorju najemanja avtomobilov, saj so sedaj zaradi nacionalnih predpisov stroški za čezmejno gibanje izjemno visoki, kar škodi enotnemu trgu; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje razdrobljenosti v sektorju najemanja avtomobilov, saj so sedaj zaradi nacionalnih predpisov stroški za čezmejno gibanje izjemno visoki, kar škodi enotnemu trgu;

| 93. | poudarja, da morajo prizadevanja za spodbujanje konkurenčnosti EU vedno upoštevati javni interes; priznava povezavo med učinkovito politiko konkurence EU in potrebo po obsežnih naložbah v bistvene javne storitve, vključno s storitvami prevoza; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da morajo prizadevanja za spodbujanje konkurenčnosti EU vedno upoštevati javni interes; priznava povezavo med učinkovito politiko konkurence EU in potrebo po obsežnih naložbah v bistvene javne storitve, vključno s storitvami prevoza;

Kultura in šport

| 94. | poziva Komisijo, naj preuči omejevalne in škodljive primere prakse mednarodnih športnih zvez, kot je zavračanje pravice njihovih članov, da sodelujejo pri drugih športnih dogodkih, ki jih te zveze ne odobrijo, in da v primeru neupoštevanja atletom, uradnikom in trenerjem prepovedo, da bi se kadarkoli v življenju udeležili tekmovanj, kot so olimpijske igre in svetovna prvenstva; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj preuči omejevalne in škodljive primere prakse mednarodnih športnih zvez, kot je zavračanje pravice njihovih članov, da sodelujejo pri drugih športnih dogodkih, ki jih te zveze ne odobrijo, in da v primeru neupoštevanja atletom, uradnikom in trenerjem prepovedo, da bi se kadarkoli v življenju udeležili tekmovanj, kot so olimpijske igre in svetovna prvenstva;

Mednarodna razsežnost

| 95. | podpira, da se v sporazum o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe vključi poglavje o konkurenci z določbami v zvezi s protimonopolno politiko, združitvami, podjetji v državni lasti, subvencijami in neenakim dostopom na trg; zahteva nepristransko poročanje o ukrepih, ki jih vsebujejo te pogodbe, ter o težavah in napredku v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

95.

podpira, da se v sporazum o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe vključi poglavje o konkurenci z določbami v zvezi s protimonopolno politiko, združitvami, podjetji v državni lasti, subvencijami in neenakim dostopom na trg; zahteva nepristransko poročanje o ukrepih, ki jih vsebujejo te pogodbe, ter o težavah in napredku v zvezi z njimi;

| 96. | priznava in podpira, da mora Komisija okrepiti vlogo politike konkurence v mednarodnem gospodarskem sodelovanju, tudi prek sodelovanja z organi za konkurenco na svetovni ravni; takšno regulativno sodelovanje in sodelovanje pri izvrševanju prispeva k zagotavljanju enakih pogojev za evropska podjetja, ki delujejo na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

96.

priznava in podpira, da mora Komisija okrepiti vlogo politike konkurence v mednarodnem gospodarskem sodelovanju, tudi prek sodelovanja z organi za konkurenco na svetovni ravni; takšno regulativno sodelovanje in sodelovanje pri izvrševanju prispeva k zagotavljanju enakih pogojev za evropska podjetja, ki delujejo na svetovnih trgih;

| 97. | poudarja, da je za učinkovito uporabo načel konkurenčnega prava v dobi globalizacije bistveno mednarodno sodelovanje; zato poziva Komisijo, naj ga pri vprašanjih konkurenčnega prava spodbuja; |
| --- | --- |

97.

poudarja, da je za učinkovito uporabo načel konkurenčnega prava v dobi globalizacije bistveno mednarodno sodelovanje; zato poziva Komisijo, naj ga pri vprašanjih konkurenčnega prava spodbuja;

| 98. | poziva Komisijo, naj preuči možnost za sklepanje sporazumov o konkurenčnosti, ki bodo omogočali izmenjavo podatkov med organi za varstvo konkurence, z dodatnimi tretjimi državami; v zvezi s tem poudarja, da lahko sporazum o konkurenčnosti, ki je bil pred kratkim sklenjen s Švico, služi kot zgled za druge tovrstne sporazume; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj preuči možnost za sklepanje sporazumov o konkurenčnosti, ki bodo omogočali izmenjavo podatkov med organi za varstvo konkurence, z dodatnimi tretjimi državami; v zvezi s tem poudarja, da lahko sporazum o konkurenčnosti, ki je bil pred kratkim sklenjen s Švico, služi kot zgled za druge tovrstne sporazume;

Vloga Evropskega parlamenta

| 99. | poudarja, da okvirni sporazum določa enakopravno obravnavo Parlamenta in Sveta glede dostopa do sej in zagotavljanja informacij pri pripravi zakonodaje ali nezavezujočega prava na področju politike konkurence; |
| --- | --- |

99.

poudarja, da okvirni sporazum določa enakopravno obravnavo Parlamenta in Sveta glede dostopa do sej in zagotavljanja informacij pri pripravi zakonodaje ali nezavezujočega prava na področju politike konkurence;

| 100. | poudarja bistveno vlogo Evropskega parlamenta pri zastopanju interesov evropskih potrošnikov pri pravilnem uveljavljanju pravil o konkurenci; |
| --- | --- |

100.

poudarja bistveno vlogo Evropskega parlamenta pri zastopanju interesov evropskih potrošnikov pri pravilnem uveljavljanju pravil o konkurenci;

| 101. | pozdravlja vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca pri direktivi o odškodninskih tožbah zaradi kršitve monopolnih pravil in meni, da so postopki v zvezi z njo zgled za prihodnje medinstitucionalno sodelovanje pri vprašanjih konkurenčnega prava; |
| --- | --- |

101.

pozdravlja vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca pri direktivi o odškodninskih tožbah zaradi kršitve monopolnih pravil in meni, da so postopki v zvezi z njo zgled za prihodnje medinstitucionalno sodelovanje pri vprašanjih konkurenčnega prava;

| 102. | poudarja, da mora Komisija pri oblikovanju politike konkurence v celoti sprejeti odgovornost in spremljati resolucije Parlamenta; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da mora Komisija pri oblikovanju politike konkurence v celoti sprejeti odgovornost in spremljati resolucije Parlamenta;

| 103. | poziva komisarko, naj se pogosto sestaja z ustreznimi odbori Parlamenta in delovno skupino za konkurenco v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve; |
| --- | --- |

103.

poziva komisarko, naj se pogosto sestaja z ustreznimi odbori Parlamenta in delovno skupino za konkurenco v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve;

| 104. | meni, da bi moral imeti Evropski parlament pristojnosti soodločanja v politiki konkurence; obžaluje, da člena 103 in 109 PDEU določata le posvetovanje s Parlamentom; meni, da tak demokratični deficit ni dopusten, in predlaga, da se čim prej premosti z medinstitucionalno ureditvijo na področju politike konkurence ter popravi s prihodnjimi spremembami Pogodbe; |
| --- | --- |

104.

meni, da bi moral imeti Evropski parlament pristojnosti soodločanja v politiki konkurence; obžaluje, da člena 103 in 109 PDEU določata le posvetovanje s Parlamentom; meni, da tak demokratični deficit ni dopusten, in predlaga, da se čim prej premosti z medinstitucionalno ureditvijo na področju politike konkurence ter popravi s prihodnjimi spremembami Pogodbe;

Prednostne naloge Komisije na področju politike konkurence

| 105. | poudarja vlogo komisarja za konkurenco pri spodbujanju ustvarjanja delovnih mest in rasti, enotnega digitalnega trga, energetske politike, finančnih storitev, industrijske politike in boja proti davčnim utajam; |
| --- | --- |

105.

poudarja vlogo komisarja za konkurenco pri spodbujanju ustvarjanja delovnih mest in rasti, enotnega digitalnega trga, energetske politike, finančnih storitev, industrijske politike in boja proti davčnim utajam;

| 106. | poziva Komisijo, naj pripravi smernice in postopke v okviru Evropske mreže za konkurenco za zagotovitev učinkovitega nadzora, ali so davčne odločbe držav članic skladne s pravili o državni pomoči; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo, naj pripravi smernice in postopke v okviru Evropske mreže za konkurenco za zagotovitev učinkovitega nadzora, ali so davčne odločbe držav članic skladne s pravili o državni pomoči;

| 107. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo učinkovito izvrševala pravila konkurence na področju protimonopolne politike in kartelov, združitev in državne pomoči, pri tem pa instrumente konkurenčnosti prilagajala razvoju trga ter spodbujala inovativno kulturo konkurence, tako v EU kot na svetovni ravni; |
| --- | --- |

107.

pozdravlja zavezo Komisije, da bo učinkovito izvrševala pravila konkurence na področju protimonopolne politike in kartelov, združitev in državne pomoči, pri tem pa instrumente konkurenčnosti prilagajala razvoju trga ter spodbujala inovativno kulturo konkurence, tako v EU kot na svetovni ravni;

| 108. | poziva Komisijo, naj oceni svoje ravnanje v nedavnih zadevah na področju protimonopolne politike ter obravnava formalistična vprašanja, ki so bila postavljena; |
| --- | --- |

108.

poziva Komisijo, naj oceni svoje ravnanje v nedavnih zadevah na področju protimonopolne politike ter obravnava formalistična vprašanja, ki so bila postavljena;

| 109. | poziva Komisijo, naj pripravi usklajene predloge o davčni konkurenci in jih predloži Svetu; |
| --- | --- |

109.

poziva Komisijo, naj pripravi usklajene predloge o davčni konkurenci in jih predloži Svetu;

| 110. | poziva Komisijo, naj Parlamentu še naprej letno poroča o razvoju dogodkov in učinkih uporabe politike konkurence; |
| --- | --- |

110.

poziva Komisijo, naj Parlamentu še naprej letno poroča o razvoju dogodkov in učinkih uporabe politike konkurence;

| 111. | pozdravlja zaveze, ki jih je komisarka sprejela med svojo predstavitvijo, predvsem glede prihodnjega sodelovanja in krepitvijo odnosov z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

111.

pozdravlja zaveze, ki jih je komisarka sprejela med svojo predstavitvijo, predvsem glede prihodnjega sodelovanja in krepitvijo odnosov z Evropskim parlamentom;

| 112. | poziva Komisijo, naj se močneje zavzema za javno politiko konkurenčnosti kot osnovnega stebra socialnega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisijo, naj se močneje zavzema za javno politiko konkurenčnosti kot osnovnega stebra socialnega tržnega gospodarstva;

| 113. | meni, da bi bilo treba čim prej pripraviti zbirko podatkov v obliki pregleda stanja za potrošnike in podjetja; |
| --- | --- |

113.

meni, da bi bilo treba čim prej pripraviti zbirko podatkov v obliki pregleda stanja za potrošnike in podjetja;

| 114. | opozarja, da v nekaterih državah članicah ni jasno, ali se financiranje evropskih potrošniških centrov obravnava kot neupravičena državna pomoč; je zaskrbljen, da to ogroža njihovo financiranje; poziva Komisijo, naj države članice karseda hitro obvesti, da je treba tovrstno financiranje priglasiti, da bi lahko še naprej zagotavljali podporne storitve evropskih potrošniških centrov; |
| --- | --- |

114.

opozarja, da v nekaterih državah članicah ni jasno, ali se financiranje evropskih potrošniških centrov obravnava kot neupravičena državna pomoč; je zaskrbljen, da to ogroža njihovo financiranje; poziva Komisijo, naj države članice karseda hitro obvesti, da je treba tovrstno financiranje priglasiti, da bi lahko še naprej zagotavljali podporne storitve evropskih potrošniških centrov;

| 115. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo strogo spoštovanje predpisov glede državne pomoči na vseh političnih ravneh; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo strogo spoštovanje predpisov glede državne pomoči na vseh političnih ravneh;

| 116. | zahteva ustanovitev skupnega telesa Parlamenta, Sveta, Komisije in predstavnikov znanosti, ki bi analiziral dolgoročno usmeritev in razvoj politike konkurence v sektorjih, ki so usmerjeni v prihodnost, kot sta digitalno gospodarstvo ali energetski sektor; |
| --- | --- |

116.

zahteva ustanovitev skupnega telesa Parlamenta, Sveta, Komisije in predstavnikov znanosti, ki bi analiziral dolgoročno usmeritev in razvoj politike konkurence v sektorjih, ki so usmerjeni v prihodnost, kot sta digitalno gospodarstvo ali energetski sektor;

| 117. | zahteva brezkompromisno analizo nacionalne davčne politike glede nepoštenih davčnih politik ter davčnih ureditev in izjem, ki izkrivljajo konkurenco, da bi lahko v prihodnje učinkovito ukrepali proti tej praksi; |
| --- | --- |

117.

zahteva brezkompromisno analizo nacionalne davčne politike glede nepoštenih davčnih politik ter davčnih ureditev in izjem, ki izkrivljajo konkurenco, da bi lahko v prihodnje učinkovito ukrepali proti tej praksi;

o

o o

| 118. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim organom za konkurenco. |
| --- | --- |

118.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim organom za konkurenco.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  UL L 61, 5.3.2009, str. 1.

(3)  UL L 349, 5.12.2014, str. 1.

(4)  UL C 167, 13.6.2013, str. 19.

(5)  UL L 201, 26.7.2013, str. 60.

(6)  UL C 120, 26.4.2013, str. 22.

(7)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(8)  UL C 270, 25.10.2008, str. 8.

(9)  UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

(10)  UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

(11)  UL C 195, 19.8.2009, str. 9.

(12)  UL C 16, 22.1.2009, str. 1.

(13)  UL C 6, 11.1.2011, str. 5.

(14)  UL C 216, 30.7.2013, str. 1.

(15)  UL C 8, 11.1.2012, str. 4.

(16)  UL L 7, 11.1.2012, str. 3.

(17)  UL C 8, 11.1.2012, str. 15.

(18)  UL L 114, 26.4.2012, str. 8.

(19)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 51.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0026.

(21)  UL C 184, 22.7.2008, str. 13.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0267.

(23)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(24)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 114.

(25)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 143.

(26)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 105.

(27)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 43.

(28)  UL C 349 E, 22.12.2010, str. 16.

(29)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 60.

(30)  UL C 239 E, 20.8.2013, str. 97.

(31)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0268.

(32)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0576.

(33)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0079.

(34)  COM(2014)0449, 9. julij 2014.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/30

---

P8_TA(2015)0052

Letno poročilo Evropske centralne banke za leto 2013

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2013 (2014/2157(INI))

(2016/C 316/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2013,

| — | ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, zlasti člena 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, zlasti člena 15,

| — | ob upoštevanju člena 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 284(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 126 in 132(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 126 in 132(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0011/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0011/2015),

| A. | ker se je v skladu z napovedjo služb Komisije, objavljeni spomladi 2014, BDP v euroobmočju leta 2013 zmanjšal za 0,4 %, leta 2012 pa za 0,7 %, in ker službe Komisije pričakujejo okrevanje, saj naj bi se BDP leta 2014 povečal za 1,2 %, leta 2015 pa za 1,7 %; ker so službe Komisije v napovedi iz jeseni 2014 pričakovanja glede rasti popravile navzdol, saj naj bi se BDP v letu 2014 povečal le za 0,8 %, v letu 2015 pa za 1,1 %, pri čemer prevladuje tveganje izgube; |
| --- | --- |

A.

ker se je v skladu z napovedjo služb Komisije, objavljeni spomladi 2014, BDP v euroobmočju leta 2013 zmanjšal za 0,4 %, leta 2012 pa za 0,7 %, in ker službe Komisije pričakujejo okrevanje, saj naj bi se BDP leta 2014 povečal za 1,2 %, leta 2015 pa za 1,7 %; ker so službe Komisije v napovedi iz jeseni 2014 pričakovanja glede rasti popravile navzdol, saj naj bi se BDP v letu 2014 povečal le za 0,8 %, v letu 2015 pa za 1,1 %, pri čemer prevladuje tveganje izgube;

| B. | ker se je po navedbah iz te napovedi brezposelnost v euroobmočju povečala z 11,3 % ob koncu leta 2012 na 11,9 % ob koncu leta 2013 in ostaja visoka tudi v letu 2014; |
| --- | --- |

B.

ker se je po navedbah iz te napovedi brezposelnost v euroobmočju povečala z 11,3 % ob koncu leta 2012 na 11,9 % ob koncu leta 2013 in ostaja visoka tudi v letu 2014;

| C. | ker se stopnja brezposelnosti v različnih državah članicah močno razlikuje, saj se giba med 5 % in 26 %; ker je stopnja brezposelnosti mladih še višja in v nekaterih državah članicah znaša okoli 50 %; ker razlike v stopnjah brezposelnosti povzročajo dodatno razhajanje med gospodarstvi držav članic; |
| --- | --- |

C.

ker se stopnja brezposelnosti v različnih državah članicah močno razlikuje, saj se giba med 5 % in 26 %; ker je stopnja brezposelnosti mladih še višja in v nekaterih državah članicah znaša okoli 50 %; ker razlike v stopnjah brezposelnosti povzročajo dodatno razhajanje med gospodarstvi držav članic;

| D. | ker države članice uspeha napovedanega programa dokončnih denarnih transakcij, kar zadeva znižanje posojilnih obrestnih mer, ne bi smele izkoristiti za to, da se izognejo strukturnim reformam, katerih cilj je povečanje možnosti za rast in doseganje srednjeročne fiskalne vzdržnosti; ker gibanja na področjih zaposlovanja in zmanjšanja revščine kažejo, da nacionalni cilji strategije Evropa 2020 morda ne bodo doseženi; |
| --- | --- |

D.

ker države članice uspeha napovedanega programa dokončnih denarnih transakcij, kar zadeva znižanje posojilnih obrestnih mer, ne bi smele izkoristiti za to, da se izognejo strukturnim reformam, katerih cilj je povečanje možnosti za rast in doseganje srednjeročne fiskalne vzdržnosti; ker gibanja na področjih zaposlovanja in zmanjšanja revščine kažejo, da nacionalni cilji strategije Evropa 2020 morda ne bodo doseženi;

| E. | ker je Evropska centralna banka maja, nato pa spet novembra 2013 znižala svoje ključne obrestne mere, tako da je obrestna mera za operacije glavnega refinanciranja znašala 0,25 %; ker zaradi dodatnih ukrepov monetarne politike, uvedenih od začetka leta 2014, obrestna mera za operacije glavnega refinanciranja sedaj znaša 0,05 %, obrestna mera za odprto ponudbo mejnega depozita pa -0,20 %; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropska centralna banka maja, nato pa spet novembra 2013 znižala svoje ključne obrestne mere, tako da je obrestna mera za operacije glavnega refinanciranja znašala 0,25 %; ker zaradi dodatnih ukrepov monetarne politike, uvedenih od začetka leta 2014, obrestna mera za operacije glavnega refinanciranja sedaj znaša 0,05 %, obrestna mera za odprto ponudbo mejnega depozita pa -0,20 %;

| F. | ker nižje realne obrestne mere niso privedle ne do več kreditov za gospodinjstva in podjetja ne do rasti BDP in ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

F.

ker nižje realne obrestne mere niso privedle ne do več kreditov za gospodinjstva in podjetja ne do rasti BDP in ustvarjanja delovnih mest;

| G. | ker je konsolidirani računovodski izkaz Eurosistema konec leta 2013 dosegel 2,285 bilijona EUR, kar pomeni, da se je v letu 2013 znižal za približno 25 %; |
| --- | --- |

G.

ker je konsolidirani računovodski izkaz Eurosistema konec leta 2013 dosegel 2,285 bilijona EUR, kar pomeni, da se je v letu 2013 znižal za približno 25 %;

| H. | ker je netržno finančno premoženje predstavljalo največji delež sredstev, predloženih Eurosistemu kot zavarovanje v letu 2013, saj je znašalo približno 25 % vseh sredstev; ker netržni vrednostni papirji skupaj z vrednostnimi papirji, zavarovanimi s premoženjem, predstavljajo približno 40 % vseh sredstev, predloženih kot zavarovanje; |
| --- | --- |

H.

ker je netržno finančno premoženje predstavljalo največji delež sredstev, predloženih Eurosistemu kot zavarovanje v letu 2013, saj je znašalo približno 25 % vseh sredstev; ker netržni vrednostni papirji skupaj z vrednostnimi papirji, zavarovanimi s premoženjem, predstavljajo približno 40 % vseh sredstev, predloženih kot zavarovanje;

| I. | ker se je po podatkih iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2014 povprečna stopnja inflacije v euroobmočju znižala z 2,5 % leta 2012 na 1,4 % leta 2013; ker se inflacija v euroobmočju od začetka leta 2014 vztrajno niža in je ocenjena stopnja za leto 2014 0,5 %, septembra pa je dosegla najnižjo vrednost 0,3 %; ker se je septembra 2014 splošna stopnja inflacije po usklajenem indeksu cen življenjskih potrebščin v nekaterih državah članicah znižala na 0 % ali manj in leta 2015 ne bo dosegla ciljne vrednosti; |
| --- | --- |

I.

ker se je po podatkih iz napovedi služb Komisije iz jeseni 2014 povprečna stopnja inflacije v euroobmočju znižala z 2,5 % leta 2012 na 1,4 % leta 2013; ker se inflacija v euroobmočju od začetka leta 2014 vztrajno niža in je ocenjena stopnja za leto 2014 0,5 %, septembra pa je dosegla najnižjo vrednost 0,3 %; ker se je septembra 2014 splošna stopnja inflacije po usklajenem indeksu cen življenjskih potrebščin v nekaterih državah članicah znižala na 0 % ali manj in leta 2015 ne bo dosegla ciljne vrednosti;

| J. | ker so nizke cene energije, zlasti nafte, eden od glavnih dejavnikov za znižanje stopnje inflacije v euroobmočju; |
| --- | --- |

J.

ker so nizke cene energije, zlasti nafte, eden od glavnih dejavnikov za znižanje stopnje inflacije v euroobmočju;

| K. | ker so javne in zasebne naložbe v euroobmočju zastale na znatno nižji ravni od tiste, zabeležene pred začetkom krize; ker so velika podjetja pogosto izkoristila okoliščine, ko je bil denar poceni, za odkupe lastnih vrednostnih papirjev v svojo korist namesto za nove naložbe; ker je sorazmeren delež naložb v BDP vztrajno padal tudi pred krizo in ga je bilo treba nujno povečati; |
| --- | --- |

K.

ker so javne in zasebne naložbe v euroobmočju zastale na znatno nižji ravni od tiste, zabeležene pred začetkom krize; ker so velika podjetja pogosto izkoristila okoliščine, ko je bil denar poceni, za odkupe lastnih vrednostnih papirjev v svojo korist namesto za nove naložbe; ker je sorazmeren delež naložb v BDP vztrajno padal tudi pred krizo in ga je bilo treba nujno povečati;

| L. | ker je medletna stopnja rasti agregata M3 vse počasnejša, saj se je znižala s 3,5 % decembra 2012 na 1 % decembra 2013; |
| --- | --- |

L.

ker je medletna stopnja rasti agregata M3 vse počasnejša, saj se je znižala s 3,5 % decembra 2012 na 1 % decembra 2013;

| M. | ker je kreditiranje zasebnega sektorja še bolj nazadovalo, in sicer je medletna stopnja rasti decembra 2013 znašala -2,3 %, decembra 2012 pa -0,7 %; ker je pomanjkanje financiranja za mala in srednja podjetja v nekaterih državah članicah ena glavnih težav, ki zavirajo gospodarsko okrevanje; ker se je v obdobju od 2008 do 2013 kreditiranje malih in srednjih podjetij zmanjšalo za približno 35 %; ker je lajšanje toka posojil malim in srednjim podjetjem temeljnega pomena, saj ta podjetja zaposlujejo 72 % delovne sile v euroobmočju ter dosegajo višje bruto stopnje ustvarjanja delovnih mest kot velika podjetja; |
| --- | --- |

M.

ker je kreditiranje zasebnega sektorja še bolj nazadovalo, in sicer je medletna stopnja rasti decembra 2013 znašala -2,3 %, decembra 2012 pa -0,7 %; ker je pomanjkanje financiranja za mala in srednja podjetja v nekaterih državah članicah ena glavnih težav, ki zavirajo gospodarsko okrevanje; ker se je v obdobju od 2008 do 2013 kreditiranje malih in srednjih podjetij zmanjšalo za približno 35 %; ker je lajšanje toka posojil malim in srednjim podjetjem temeljnega pomena, saj ta podjetja zaposlujejo 72 % delovne sile v euroobmočju ter dosegajo višje bruto stopnje ustvarjanja delovnih mest kot velika podjetja;

| N. | ker je finančna razdrobljenost še vedno velik problem, saj imajo mala in srednja podjetja veliko višje stroške posojil, zlasti v tistih državah euroobmočja, ki se že tako soočajo s težkimi gospodarskimi pogoji, zaradi česar prihaja do izkrivljanja na enotnem trgu, ki upočasnjuje okrevanje in poglablja razhajanja med državami; ker bi rezultati celovite ocene evropskih bank morali imeti pozitiven učinek na trenutne monetarne politike in pripravljenost bank, da povečajo posojanje, zlasti realnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

N.

ker je finančna razdrobljenost še vedno velik problem, saj imajo mala in srednja podjetja veliko višje stroške posojil, zlasti v tistih državah euroobmočja, ki se že tako soočajo s težkimi gospodarskimi pogoji, zaradi česar prihaja do izkrivljanja na enotnem trgu, ki upočasnjuje okrevanje in poglablja razhajanja med državami; ker bi rezultati celovite ocene evropskih bank morali imeti pozitiven učinek na trenutne monetarne politike in pripravljenost bank, da povečajo posojanje, zlasti realnemu gospodarstvu;

| O. | ker se je med letom 2013 zaradi vračila sredstev, ki so si jih banke izposodile v okviru operacij dolgoročnejšega refinanciranja, bilanca stanja euroobmočja vztrajno zmanjševala; |
| --- | --- |

O.

ker se je med letom 2013 zaradi vračila sredstev, ki so si jih banke izposodile v okviru operacij dolgoročnejšega refinanciranja, bilanca stanja euroobmočja vztrajno zmanjševala;

| P. | ker se je Svet ECB julija 2013 odločil zagotoviti prihodnje usmeritve, saj pričakuje, da bodo ključne obrestne mere dlje časa ostale na sedanji ravni oziroma se bodo znižale; |
| --- | --- |

P.

ker se je Svet ECB julija 2013 odločil zagotoviti prihodnje usmeritve, saj pričakuje, da bodo ključne obrestne mere dlje časa ostale na sedanji ravni oziroma se bodo znižale;

| Q. | ker bi učinke morebitnega kvantitativnega popuščanja v euroobmočju verjetno zmanjšalo pretirano kreditno posredovanje v bančnem sektorju; |
| --- | --- |

Q.

ker bi učinke morebitnega kvantitativnega popuščanja v euroobmočju verjetno zmanjšalo pretirano kreditno posredovanje v bančnem sektorju;

| R. | ker je v členu 282 PDEU navedeno, da je poglavitni cilj Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) ohranjanje stabilnosti cen; ker je v členu 127 PDEU navedeno, da ESCB podpira splošne gospodarske politike v Uniji, če to ni v nasprotju s ciljem stabilnosti cen; ker člen 123 PDEU in člen 21 Statuta ESCB in ECB prepovedujeta, da bi nacionalne centralne banke ali ECB neposredno kupovale dolžniške instrumente EU ali nacionalnih javnih organov; opozarja, da je bil to nujen pogoj za vstop več držav članic v ekonomsko in monetarno unijo; ker so ti nakupi možni na sekundarnih trgih; |
| --- | --- |

R.

ker je v členu 282 PDEU navedeno, da je poglavitni cilj Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) ohranjanje stabilnosti cen; ker je v členu 127 PDEU navedeno, da ESCB podpira splošne gospodarske politike v Uniji, če to ni v nasprotju s ciljem stabilnosti cen; ker člen 123 PDEU in člen 21 Statuta ESCB in ECB prepovedujeta, da bi nacionalne centralne banke ali ECB neposredno kupovale dolžniške instrumente EU ali nacionalnih javnih organov; opozarja, da je bil to nujen pogoj za vstop več držav članic v ekonomsko in monetarno unijo; ker so ti nakupi možni na sekundarnih trgih;

Monetarna politika

| 1. | pozdravlja odziv ECB v teh zelo zahtevnih razmerah ter usmerjenost monetarne politike v zmanjševanje pritiska na finančnih trgih euroobmočja in ponovno pridobivanje zaupanja vlagateljev v skupno valuto; pozdravlja pripravljenost ECB, da stori vse potrebno, da bi obranila evro; ugotavlja, da se je to pozitivno odrazilo v splošnem zmanjšanju dolgoročnih domačih donosov, zlasti v najbolj zadolženih državah euroobmočja, na najnižjo raven od začetka krize; ugotavlja, da nizki donosi niso privedli do ustvarjanja delovnih mest in rasti, zaradi česar je ogrožena finančna stabilnost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja odziv ECB v teh zelo zahtevnih razmerah ter usmerjenost monetarne politike v zmanjševanje pritiska na finančnih trgih euroobmočja in ponovno pridobivanje zaupanja vlagateljev v skupno valuto; pozdravlja pripravljenost ECB, da stori vse potrebno, da bi obranila evro; ugotavlja, da se je to pozitivno odrazilo v splošnem zmanjšanju dolgoročnih domačih donosov, zlasti v najbolj zadolženih državah euroobmočja, na najnižjo raven od začetka krize; ugotavlja, da nizki donosi niso privedli do ustvarjanja delovnih mest in rasti, zaradi česar je ogrožena finančna stabilnost;

| 2. | ugotavlja, da so bile stopnje uporabe operacij glavnega refinanciranja, operacij srednjeročnega in dolgoročnega refinanciranja s polno dodelitvijo po fiksnih obrestnih merah, odprte ponudbe mejnega posojila, nujne likvidnostne pomoči in odprte ponudbe mejnega depozita vse leto 2013 zelo visoke, kar kaže na poslabševanje mehanizma prenosa monetarne politike in trga medbančnega posojanja v euroobmočju, čeprav se je stanje v primerjavi s prejšnjimi leti znatno izboljšalo, kar se kaže v stabilizaciji razponov, postopni normalizaciji medbančnih trgov in zmanjšanju neravnovesij v sistemu Target II; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so bile stopnje uporabe operacij glavnega refinanciranja, operacij srednjeročnega in dolgoročnega refinanciranja s polno dodelitvijo po fiksnih obrestnih merah, odprte ponudbe mejnega posojila, nujne likvidnostne pomoči in odprte ponudbe mejnega depozita vse leto 2013 zelo visoke, kar kaže na poslabševanje mehanizma prenosa monetarne politike in trga medbančnega posojanja v euroobmočju, čeprav se je stanje v primerjavi s prejšnjimi leti znatno izboljšalo, kar se kaže v stabilizaciji razponov, postopni normalizaciji medbančnih trgov in zmanjšanju neravnovesij v sistemu Target II;

| 3. | meni, da je spodbudno, da so se neravnovesja v sistemu Target II leta 2013 stabilizirala; poudarja, da je imel poravnalni sistem Target II bistveno vlogo pri varovanju celovitosti finančnega sistema v euroobmočju; |
| --- | --- |

3.

meni, da je spodbudno, da so se neravnovesja v sistemu Target II leta 2013 stabilizirala; poudarja, da je imel poravnalni sistem Target II bistveno vlogo pri varovanju celovitosti finančnega sistema v euroobmočju;

| 4. | je zelo zaskrbljen nad tem, da je gospodarska dejavnost še vedno šibka, saj je bila leta 2013 rast BDP v euroobmočju že drugo leto zapored negativna, visoka brezposelnost pa je v mnogih državah članicah euroobmočja dosegla raven, ki ogroža njegovo stabilnost ter zmanjšuje javno in politično podporo, ki jo evropski projekt uživa; |
| --- | --- |

4.

je zelo zaskrbljen nad tem, da je gospodarska dejavnost še vedno šibka, saj je bila leta 2013 rast BDP v euroobmočju že drugo leto zapored negativna, visoka brezposelnost pa je v mnogih državah članicah euroobmočja dosegla raven, ki ogroža njegovo stabilnost ter zmanjšuje javno in politično podporo, ki jo evropski projekt uživa;

| 5. | poudarja, da je zaskrbljen nad vztrajnim nižanjem inflacijske stopnje v euroobmočju od leta 2011 in razlikami med inflacijskimi stopnjami držav članic; poudarja, da obstaja znatna vrzel med izrecnim ciljem ECB, da srednjeročno ohranja inflacijsko stopnjo pod 2 %, vendar blizu tej številki, in trenutnimi inflacijskimi stopnjami, ki so blizu ničli, v več državah članicah euroobmočja pa celo pod njo; je zaskrbljen, da bi sedanji trend deflacije utegnil ogroziti srednje- in dolgoročne napovedi inflacije, kar je dejal tudi predsednik ECB; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je zaskrbljen nad vztrajnim nižanjem inflacijske stopnje v euroobmočju od leta 2011 in razlikami med inflacijskimi stopnjami držav članic; poudarja, da obstaja znatna vrzel med izrecnim ciljem ECB, da srednjeročno ohranja inflacijsko stopnjo pod 2 %, vendar blizu tej številki, in trenutnimi inflacijskimi stopnjami, ki so blizu ničli, v več državah članicah euroobmočja pa celo pod njo; je zaskrbljen, da bi sedanji trend deflacije utegnil ogroziti srednje- in dolgoročne napovedi inflacije, kar je dejal tudi predsednik ECB;

| 6. | priznava, da je v letu 2013 trajajoči proces bilančnega prilagajanja v finančnem in nefinančnem sektorju, skupaj z visoko brezposelnostjo, še naprej zaviral gospodarsko dejavnost v euroobmočju; |
| --- | --- |

6.

priznava, da je v letu 2013 trajajoči proces bilančnega prilagajanja v finančnem in nefinančnem sektorju, skupaj z visoko brezposelnostjo, še naprej zaviral gospodarsko dejavnost v euroobmočju;

| 7. | pozorno spremlja tveganje deflacije; opozarja, da skoraj ničelna inflacijska stopnja v euroobmočju zmanjšuje učinkovitost monetarne politike; se zaveda, da je po mnenju ECB zelo nizka inflacija posledica kratkoročnih učinkov in upa, da bo srednjeročni cilj dosežen, ne da bi prišlo do deflacije; vendar ugotavlja, da je ECB napovedi inflacije za leti 2015 in 2016 popravila navzdol (za med 0,1 % in 0,2 %); |
| --- | --- |

7.

pozorno spremlja tveganje deflacije; opozarja, da skoraj ničelna inflacijska stopnja v euroobmočju zmanjšuje učinkovitost monetarne politike; se zaveda, da je po mnenju ECB zelo nizka inflacija posledica kratkoročnih učinkov in upa, da bo srednjeročni cilj dosežen, ne da bi prišlo do deflacije; vendar ugotavlja, da je ECB napovedi inflacije za leti 2015 in 2016 popravila navzdol (za med 0,1 % in 0,2 %);

| 8. | opozarja, da bo prenizka inflacijska stopnja, ki se pričakuje za naslednja leta, vplivala na programe za zmanjšanje dolga v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da bo prenizka inflacijska stopnja, ki se pričakuje za naslednja leta, vplivala na programe za zmanjšanje dolga v številnih državah članicah;

| 9. | opozarja, da je glede na nadaljnje prilagoditvene politike, kot je povečevanje količine denarja v obtoku, in ob upoštevanju trenutnih pravnih izzivov v zvezi s programom za dokončne denarne transakcije, bistvenega pomena zagotoviti pravno jasnost in gotovost, da bi omogočili učinkovito izvajanje teh instrumentov ob upoštevanju mnenja generalnega pravobranilca Sodišča Evropske unije Pedra Cruza Villalóna z dne 14. januarja 2015 v zadevi C-62/14; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je glede na nadaljnje prilagoditvene politike, kot je povečevanje količine denarja v obtoku, in ob upoštevanju trenutnih pravnih izzivov v zvezi s programom za dokončne denarne transakcije, bistvenega pomena zagotoviti pravno jasnost in gotovost, da bi omogočili učinkovito izvajanje teh instrumentov ob upoštevanju mnenja generalnega pravobranilca Sodišča Evropske unije Pedra Cruza Villalóna z dne 14. januarja 2015 v zadevi C-62/14;

| 10. | poudarja, da nizki stroški zadolževanja držav članic nastopajo hkrati z vse višjim javnim dolgom, ki v mnogih primerih znaša skoraj 100 % BDP ali celo več, ter svari, da bi nova kriza lahko pripeljala do tega, da bi finančni trgi ponovno ocenili tveganja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da nizki stroški zadolževanja držav članic nastopajo hkrati z vse višjim javnim dolgom, ki v mnogih primerih znaša skoraj 100 % BDP ali celo več, ter svari, da bi nova kriza lahko pripeljala do tega, da bi finančni trgi ponovno ocenili tveganja;

| 11. | poudarja, da v napovedih ECB, objavljenih leta 2013, sedanja kombinacija ničelne rasti in zelo nizke inflacije ter celo znakov deflacije ni bila predvidena; v zvezi s tem poziva k previdni obravnavi sedanjih napovedi o večji rasti in višji inflaciji v letih 2015 in 2016; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da v napovedih ECB, objavljenih leta 2013, sedanja kombinacija ničelne rasti in zelo nizke inflacije ter celo znakov deflacije ni bila predvidena; v zvezi s tem poziva k previdni obravnavi sedanjih napovedi o večji rasti in višji inflaciji v letih 2015 in 2016;

| 12. | meni, da slabe bilance ne prizadenejo le bank, ampak imajo negativen učinek tudi na podjetja in druge subjekte iz zasebnega sektorja, saj pomanjkanje kapitala in financiranja slabi sposobnost podjetij, da ostanejo konkurenčna, rastejo in posledično ohranjajo in ustvarjajo delovna mesta; |
| --- | --- |

12.

meni, da slabe bilance ne prizadenejo le bank, ampak imajo negativen učinek tudi na podjetja in druge subjekte iz zasebnega sektorja, saj pomanjkanje kapitala in financiranja slabi sposobnost podjetij, da ostanejo konkurenčna, rastejo in posledično ohranjajo in ustvarjajo delovna mesta;

| 13. | meni, da je nadvse pomembno ustvariti pogoje, ki bodo omogočili povečanje javnih in zasebnih naložb v euroobmočju, glede na to, da se kljub ukrepom ECB, s katerimi zagotavlja ugodne pogoje financiranja, še niso okrepile; v zvezi s tem poziva države članice, naj obravnavajo vzroke za finančno razdrobljenost, kot so različne strukture tveganja, zaradi katerih je posojanje v zadevnih državah dražje; prav tako poziva države članice, naj izvedejo ustrezne strukturne reforme, ki so potrebne za ponovno vzpostavitev ugodnega poslovnega okolja, zlasti prek uresničevanja priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

13.

meni, da je nadvse pomembno ustvariti pogoje, ki bodo omogočili povečanje javnih in zasebnih naložb v euroobmočju, glede na to, da se kljub ukrepom ECB, s katerimi zagotavlja ugodne pogoje financiranja, še niso okrepile; v zvezi s tem poziva države članice, naj obravnavajo vzroke za finančno razdrobljenost, kot so različne strukture tveganja, zaradi katerih je posojanje v zadevnih državah dražje; prav tako poziva države članice, naj izvedejo ustrezne strukturne reforme, ki so potrebne za ponovno vzpostavitev ugodnega poslovnega okolja, zlasti prek uresničevanja priporočil za posamezne države;

| 14. | spodbuja ECB, naj v okviru svoje politike za povečanje bilance stanja razmisli o nakupu projektnih obveznic EIB, s katerimi se financirajo nekatere bolj produktivne naložbe v euroobmočju, zlasti za tiste projekte, ki jih je Komisija po izvedbi analize stroškov in koristi označila za projekte z evropsko dodano vrednostjo, še posebej energetske in prometne projekte omrežja TEN-T ter projekte, povezane z enotnim digitalnim trgom; |
| --- | --- |

14.

spodbuja ECB, naj v okviru svoje politike za povečanje bilance stanja razmisli o nakupu projektnih obveznic EIB, s katerimi se financirajo nekatere bolj produktivne naložbe v euroobmočju, zlasti za tiste projekte, ki jih je Komisija po izvedbi analize stroškov in koristi označila za projekte z evropsko dodano vrednostjo, še posebej energetske in prometne projekte omrežja TEN-T ter projekte, povezane z enotnim digitalnim trgom;

| 15. | poudarja, da je predsednik Draghi v svojem govoru na letnem simpoziju centralne banke 22. avgusta 2014 v Jackson Holu dejal, da je treba ukrepati na obeh straneh ekonomije in poudaril, da je treba poleg skupnih politik povpraševanja izvajati tudi nacionalne strukturne reforme in politike; da mora imeti na strani povpraševanja osrednjo vlogo monetarna politika, kar v tem trenutku pomeni, da mora biti prilagodljiva za daljše obdobje; da ni veliko možnosti, da bi fiskalna politika poleg monetarne politike imela večjo vlogo, saj je treba upoštevati vzdržnost javnega dolga ter da je za spodbujanje zasebnih naložb in pospešeno izvajanje strukturnih reform treba preoblikovati javne naložbe ter nameniti pozornost ustreznim ukrepom fiskalne politike; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je predsednik Draghi v svojem govoru na letnem simpoziju centralne banke 22. avgusta 2014 v Jackson Holu dejal, da je treba ukrepati na obeh straneh ekonomije in poudaril, da je treba poleg skupnih politik povpraševanja izvajati tudi nacionalne strukturne reforme in politike; da mora imeti na strani povpraševanja osrednjo vlogo monetarna politika, kar v tem trenutku pomeni, da mora biti prilagodljiva za daljše obdobje; da ni veliko možnosti, da bi fiskalna politika poleg monetarne politike imela večjo vlogo, saj je treba upoštevati vzdržnost javnega dolga ter da je za spodbujanje zasebnih naložb in pospešeno izvajanje strukturnih reform treba preoblikovati javne naložbe ter nameniti pozornost ustreznim ukrepom fiskalne politike;

| 16. | se strinja s predsednikom Draghijem, da bi lahko obstoječo prožnost pravil Pakta za stabilnost in rast uporabili za uspešnejše obravnavanje šibkega okrevanja in kritje stroškov potrebnih strukturnih reform; |
| --- | --- |

16.

se strinja s predsednikom Draghijem, da bi lahko obstoječo prožnost pravil Pakta za stabilnost in rast uporabili za uspešnejše obravnavanje šibkega okrevanja in kritje stroškov potrebnih strukturnih reform;

| 17. | se strinja s predsednikom Draghijem, da obstaja manevrski prostor za oblikovanje rasti prijaznejših fiskalnih politik in za zmanjšanje davčnega bremena tako, da to ne bo vlivalo na proračun; |
| --- | --- |

17.

se strinja s predsednikom Draghijem, da obstaja manevrski prostor za oblikovanje rasti prijaznejših fiskalnih politik in za zmanjšanje davčnega bremena tako, da to ne bo vlivalo na proračun;

| 18. | se strinja s predsednikom Draghijem, da bi dopolnilni ukrepi na ravni EU utegnili biti potrebni tudi za zagotovitev ustrezne skupne pozicije in obsežnega programa javnih naložb; |
| --- | --- |

18.

se strinja s predsednikom Draghijem, da bi dopolnilni ukrepi na ravni EU utegnili biti potrebni tudi za zagotovitev ustrezne skupne pozicije in obsežnega programa javnih naložb;

| 19. | ugotavlja, da je ECB poleg zmanjšanja ključnih obrestnih mer in povečanja obsega svojih operacij refinanciranja sprejela inovativne instrumente, kot so ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja in nove strategije komuniciranja, kot so prihodnje usmeritve; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je ECB poleg zmanjšanja ključnih obrestnih mer in povečanja obsega svojih operacij refinanciranja sprejela inovativne instrumente, kot so ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja in nove strategije komuniciranja, kot so prihodnje usmeritve;

| 20. | meni, da mehanizem prenosa ne deluje, kot bi moral in da samo instrumenti monetarne politike, ki jih ECB uporablja že od začetka krize in sicer pomenijo dobrodošlo olajšanje za finančne trge v težavah, ne morejo učinkoviti preprečevati finančne razdrobljenosti, spodbujati rast in izboljšati razmere na trgu dela; spodbuja ECB, naj zagotovi, da bodo njene politike bolje prilagojene realnemu gospodarstvu, zlasti malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

20.

meni, da mehanizem prenosa ne deluje, kot bi moral in da samo instrumenti monetarne politike, ki jih ECB uporablja že od začetka krize in sicer pomenijo dobrodošlo olajšanje za finančne trge v težavah, ne morejo učinkoviti preprečevati finančne razdrobljenosti, spodbujati rast in izboljšati razmere na trgu dela; spodbuja ECB, naj zagotovi, da bodo njene politike bolje prilagojene realnemu gospodarstvu, zlasti malim in srednjim podjetjem;

| 21. | meni, da so zaradi okrnjenega delovanja mehanizma prenosa monetarne politike koristi odločitev, da se znižajo obrestne mere ECB, omejene; opozarja, da lahko zelo nizke obrestne mere dolgoročno povzročijo izkrivljanje v gospodarstvu ter škodujejo zasebnemu varčevanju in pokojninskim skladom; |
| --- | --- |

21.

meni, da so zaradi okrnjenega delovanja mehanizma prenosa monetarne politike koristi odločitev, da se znižajo obrestne mere ECB, omejene; opozarja, da lahko zelo nizke obrestne mere dolgoročno povzročijo izkrivljanje v gospodarstvu ter škodujejo zasebnemu varčevanju in pokojninskim skladom;

| 22. | pozdravlja ukrepe, ki jih je ECB napovedala junija 2014 in katerih namen je okrepiti delovanje mehanizma prenosa monetarne politike; ugotavlja, da je bila s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja prvič vzpostavljena povezava med posojili nefinančnemu zasebnemu sektorju, ki jih odobrijo banke, in zneskom refinanciranja, ki ga lahko banke zahtevajo; upa, da bodo rezultati pregleda kakovosti sredstev spodbudili evropske banke k večji uporabi ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja in s tem večji prenos likvidnosti v realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja ukrepe, ki jih je ECB napovedala junija 2014 in katerih namen je okrepiti delovanje mehanizma prenosa monetarne politike; ugotavlja, da je bila s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja prvič vzpostavljena povezava med posojili nefinančnemu zasebnemu sektorju, ki jih odobrijo banke, in zneskom refinanciranja, ki ga lahko banke zahtevajo; upa, da bodo rezultati pregleda kakovosti sredstev spodbudili evropske banke k večji uporabi ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja in s tem večji prenos likvidnosti v realno gospodarstvo;

| 23. | ugotavlja, da je ECB napovedala nakup finančnih instrumentov, zavarovanih s premoženjem, in kritih obveznic, da bi okrepila učinek ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja na boljše pogoje posojil; poudarja, da bi moralo biti tovrstno poseganje na trg finančnih instrumentov, zavarovanih s premoženjem, dovolj obsežno, tako da bi vplivalo na obrestne mere za posojila malim in srednjim podjetjem in zmanjšalo razdrobljenost, ter da mora biti izvedeno na pregleden način, tako da ne pride do prevelikih tveganj za bilanco stanja ECB; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je ECB napovedala nakup finančnih instrumentov, zavarovanih s premoženjem, in kritih obveznic, da bi okrepila učinek ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja na boljše pogoje posojil; poudarja, da bi moralo biti tovrstno poseganje na trg finančnih instrumentov, zavarovanih s premoženjem, dovolj obsežno, tako da bi vplivalo na obrestne mere za posojila malim in srednjim podjetjem in zmanjšalo razdrobljenost, ter da mora biti izvedeno na pregleden način, tako da ne pride do prevelikih tveganj za bilanco stanja ECB;

| 24. | poudarja, da je zaskrbljen nad precejšnjo razdrobljenostjo pogojev za kreditiranje malih in srednjih podjetij v vseh državah euroobmočja in nad vrzeljo med obrestnimi merami za mala in srednja podjetja ter tistimi za večja podjetja; poudarja, da nedavni ukrepi ECB za oživitev bančnih posojil niso ustrezni za reševanje teh dolgotrajnih težav in da bi morala ECB preučiti osnovne dejavnike, ki ovirajo dostop malih in srednjih podjetij do posojil; poziva ECB, naj preuči, ali je ta vrzel kakor koli povezana s koncentracijo v bančnem sektorju; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je zaskrbljen nad precejšnjo razdrobljenostjo pogojev za kreditiranje malih in srednjih podjetij v vseh državah euroobmočja in nad vrzeljo med obrestnimi merami za mala in srednja podjetja ter tistimi za večja podjetja; poudarja, da nedavni ukrepi ECB za oživitev bančnih posojil niso ustrezni za reševanje teh dolgotrajnih težav in da bi morala ECB preučiti osnovne dejavnike, ki ovirajo dostop malih in srednjih podjetij do posojil; poziva ECB, naj preuči, ali je ta vrzel kakor koli povezana s koncentracijo v bančnem sektorju;

| 25. | poudarja, da naj bi se z ukrepi, napovedanimi junija in septembra 2014, obseg bilance stanja ECB začel približevati tistemu z začetka leta 2012; ugotavlja, da mora ECB v zvezi s tem pričakovanim povečanjem pozorno spremljati kreditno tveganje, ki mu je izpostavljena; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da naj bi se z ukrepi, napovedanimi junija in septembra 2014, obseg bilance stanja ECB začel približevati tistemu z začetka leta 2012; ugotavlja, da mora ECB v zvezi s tem pričakovanim povečanjem pozorno spremljati kreditno tveganje, ki mu je izpostavljena;

| 26. | meni, da bi morali, ko se ponovno vzpostavijo normalne gospodarske razmere, v korist davkoplačevalcev postopoma izterjati skupni znesek doslej zagotovljenih posrednih subvencij; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi morali, ko se ponovno vzpostavijo normalne gospodarske razmere, v korist davkoplačevalcev postopoma izterjati skupni znesek doslej zagotovljenih posrednih subvencij;

| 27. | ugotavlja, da je ECB večkrat izrazila pripravljenost, da bi v okviru svojega mandata uporabila dodatne nekonvencionalne instrumente in spremenila obseg ali vsebino svojih ukrepov, če bi nizka inflacija trajala predolgo; ne izključuje uporabe dodatnih nekonvencionalnih ukrepov, vendar poudarja, da brez prave kombinacije fiskalne politike, naložb in strukturnih reform ti ne bodo dovolj; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je ECB večkrat izrazila pripravljenost, da bi v okviru svojega mandata uporabila dodatne nekonvencionalne instrumente in spremenila obseg ali vsebino svojih ukrepov, če bi nizka inflacija trajala predolgo; ne izključuje uporabe dodatnih nekonvencionalnih ukrepov, vendar poudarja, da brez prave kombinacije fiskalne politike, naložb in strukturnih reform ti ne bodo dovolj;

| 28. | poudarja, da ne bi smeli precenjevati učinka obstoječih nekonvencionalnih ukrepov v okviru monetarne politike na realno gospodarstvo; poudarja, da so ti ukrepi prehodne narave in da je njihov cilj državam članicam omogočiti čas, da utrdijo svoje fiskalne razmere in izvedejo potrebne strukturne reforme, da bi spodbudili gospodarsko rast in izboljšave na trgu dela; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da ne bi smeli precenjevati učinka obstoječih nekonvencionalnih ukrepov v okviru monetarne politike na realno gospodarstvo; poudarja, da so ti ukrepi prehodne narave in da je njihov cilj državam članicam omogočiti čas, da utrdijo svoje fiskalne razmere in izvedejo potrebne strukturne reforme, da bi spodbudili gospodarsko rast in izboljšave na trgu dela;

| 29. | opozarja, da dolgotrajno izvajanje nestandardne monetarne politike lahko stopnjuje izkrivljanje na kapitalskem trgu; spodbuja ECB, naj si prizadeva za ustrezno ravnovesje med tveganji, ki jih prinaša predčasno prenehanje njene prilagodljive monetarne politike, ter tveganji in stroški izkrivljanja, ki ga lahko povzročijo takšne politike; zato poziva ECB, naj nestandardne politike naravna tako, da bo omejila takšno izkrivljanje; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da dolgotrajno izvajanje nestandardne monetarne politike lahko stopnjuje izkrivljanje na kapitalskem trgu; spodbuja ECB, naj si prizadeva za ustrezno ravnovesje med tveganji, ki jih prinaša predčasno prenehanje njene prilagodljive monetarne politike, ter tveganji in stroški izkrivljanja, ki ga lahko povzročijo takšne politike; zato poziva ECB, naj nestandardne politike naravna tako, da bo omejila takšno izkrivljanje;

| 30. | ponovno poudarja, da samo monetarna politika brez ustreznih fiskalnih in strukturnih reform ter nacionalnih politik ne more spodbuditi skupnega povpraševanja; |
| --- | --- |

30.

ponovno poudarja, da samo monetarna politika brez ustreznih fiskalnih in strukturnih reform ter nacionalnih politik ne more spodbuditi skupnega povpraševanja;

| 31. | poudarja, da izkušnje iz let pred krizo kažejo, da so stabilne stopnje inflacije v skladu s srednjeročnim ciljem glede stopenj, ki ga je opredelila ECB, lahko povezane z nevzdržno dinamiko zasebnega dolga, kar poudarja pomen obvladovanja premoženjskih balonov in rasti kreditov, tudi če je zagotovljena stabilnost cen; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da izkušnje iz let pred krizo kažejo, da so stabilne stopnje inflacije v skladu s srednjeročnim ciljem glede stopenj, ki ga je opredelila ECB, lahko povezane z nevzdržno dinamiko zasebnega dolga, kar poudarja pomen obvladovanja premoženjskih balonov in rasti kreditov, tudi če je zagotovljena stabilnost cen;

| 32. | ponovno poudarja, da je neodvisnost ECB pri izvajanju njene monetarne politike, kot je zapisano v Pogodbah, nujna za cilj ohranjanja stabilnosti cen in vzdrževanja stopnje inflacije pod, vendar blizu 2 %; opozarja, da bi se morale vse vlade in nacionalni javni organi tudi vzdržati zahtev, da ECB sprejme ukrepe; |
| --- | --- |

32.

ponovno poudarja, da je neodvisnost ECB pri izvajanju njene monetarne politike, kot je zapisano v Pogodbah, nujna za cilj ohranjanja stabilnosti cen in vzdrževanja stopnje inflacije pod, vendar blizu 2 %; opozarja, da bi se morale vse vlade in nacionalni javni organi tudi vzdržati zahtev, da ECB sprejme ukrepe;

| 33. | opozarja, da so vsi člani razširjenega Sveta ECB zavezani sklepom, ki jih sprejmejo in ki so zaupni, razen če je bilo odločeno, da jih bodo objavili; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da so vsi člani razširjenega Sveta ECB zavezani sklepom, ki jih sprejmejo in ki so zaupni, razen če je bilo odločeno, da jih bodo objavili;

| 34. | poziva ECB, naj naredi korak nazaj, kar zadeva njeno vlogo v trojki, da bi okrepila svojo neodvisnost od političnih odločitev; |
| --- | --- |

34.

poziva ECB, naj naredi korak nazaj, kar zadeva njeno vlogo v trojki, da bi okrepila svojo neodvisnost od političnih odločitev;

| 35. | opozarja, da je v skladu s členom 127 PDEU in brez poseganja v njen prvotni cilj naloga ECB podpiranje splošnih gospodarskih politik v Uniji, kot navaja člen 282 PDEU; v zvezi s tem poudarja pomen monetarnega dialoga; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da je v skladu s členom 127 PDEU in brez poseganja v njen prvotni cilj naloga ECB podpiranje splošnih gospodarskih politik v Uniji, kot navaja člen 282 PDEU; v zvezi s tem poudarja pomen monetarnega dialoga;

| 36. | poudarja, da jasna ločenost monetarne in fiskalne politike pomeni, da monetarni organ ne bi smel zagotavljati subvencij institucijam, ki so deležne zagotavljanja likvidnosti, saj takšno zagotavljanje subvencij spada k fiskalni politiki; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da jasna ločenost monetarne in fiskalne politike pomeni, da monetarni organ ne bi smel zagotavljati subvencij institucijam, ki so deležne zagotavljanja likvidnosti, saj takšno zagotavljanje subvencij spada k fiskalni politiki;

| 37. | obžaluje, da je ECB prekoračila pooblastila, določena v Pogodbi, kot izhaja iz pisem, ki jih je nekdanji predsednik ECB naslovil na špansko, italijansko in irsko vlado; |
| --- | --- |

37.

obžaluje, da je ECB prekoračila pooblastila, določena v Pogodbi, kot izhaja iz pisem, ki jih je nekdanji predsednik ECB naslovil na špansko, italijansko in irsko vlado;

| 38. | pozdravlja korak naprej, ki ga je storila ECB, ko je sklenila objavljati povzetke zapisnikov s svojih sej, in z zanimanjem pozdravlja začetek izvajanja te prakse januarja 2015; pozdravlja, da je Svet EBC upošteval to zahtevo, ki jo je Parlament izrazil v vseh svojih poročilih o ECB; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja korak naprej, ki ga je storila ECB, ko je sklenila objavljati povzetke zapisnikov s svojih sej, in z zanimanjem pozdravlja začetek izvajanja te prakse januarja 2015; pozdravlja, da je Svet EBC upošteval to zahtevo, ki jo je Parlament izrazil v vseh svojih poročilih o ECB;

| 39. | meni, da bi si morale centralne banke po vsem svetu dejavno prizadevati, da se izognejo kakršnim koli politikam, ki bi povzročale negativne učinke prelivanja na druge; ugotavlja, da nekatere centralne banke pozivajo druge centralne banke, naj sprejmejo morebitne negativne učinke prelivanja monetarnih politik, šele davno po tem, ko so same enostransko uveljavile lastne politike; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi si morale centralne banke po vsem svetu dejavno prizadevati, da se izognejo kakršnim koli politikam, ki bi povzročale negativne učinke prelivanja na druge; ugotavlja, da nekatere centralne banke pozivajo druge centralne banke, naj sprejmejo morebitne negativne učinke prelivanja monetarnih politik, šele davno po tem, ko so same enostransko uveljavile lastne politike;

| 40. | meni, da nedavne informacije, ki so prišle v javnost, poudarjajo pomen previdne uporabe nujne likvidnostne pomoči v prihodnosti; poudarja, da ne sme biti sprejemljivo, da se bančni sektor v dani državi članici na ta način zadolži za znaten delež njenega BDP; |
| --- | --- |

40.

meni, da nedavne informacije, ki so prišle v javnost, poudarjajo pomen previdne uporabe nujne likvidnostne pomoči v prihodnosti; poudarja, da ne sme biti sprejemljivo, da se bančni sektor v dani državi članici na ta način zadolži za znaten delež njenega BDP;

| 41. | spodbuja ECB, naj pri svojih imenovanjih še naprej izvaja politiko enakosti med spoloma, da bi odpravila trenutno vrzel; pozdravlja imenovanje Danièle Nouy za vodjo nadzora nad evropskim bančnim sektorjem, zlasti zaradi njenih velikih odlik in izvrstnega življenjepisa; |
| --- | --- |

41.

spodbuja ECB, naj pri svojih imenovanjih še naprej izvaja politiko enakosti med spoloma, da bi odpravila trenutno vrzel; pozdravlja imenovanje Danièle Nouy za vodjo nadzora nad evropskim bančnim sektorjem, zlasti zaradi njenih velikih odlik in izvrstnega življenjepisa;

| 42. | meni, da bi z večjo usmerjenostjo v rast in javne naložbe (kot je sveženj naložb v višini 300 milijard EUR, ki ga predlaga predsednik Komisije Jean-Claude Juncker) dodatno podprli ukrepe, s katerimi si ECB prizadeva za večjo zaposlenost in rast v Evropi; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi z večjo usmerjenostjo v rast in javne naložbe (kot je sveženj naložb v višini 300 milijard EUR, ki ga predlaga predsednik Komisije Jean-Claude Juncker) dodatno podprli ukrepe, s katerimi si ECB prizadeva za večjo zaposlenost in rast v Evropi;

Finančna stabilnost

| 43. | pozdravlja dejstvo, da je 4. novembra 2014 začel v celoti delovati enotni mehanizem nadzora, prvi steber bančne unije; ugotavlja, da je bil ta pomembni korak k evropskemu finančnemu povezovanju dosežen zahvaljujoč uspešno opravljenemu pripravljalnemu delu, vključno s pregledom kakovosti sredstev; se zahvaljuje ECB, ker je uporabila svojo verodostojnost in tako podprla evropski bančni sistem; poudarja, da se nadzorne in monetarne funkcije ECB ne smejo mešati; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja dejstvo, da je 4. novembra 2014 začel v celoti delovati enotni mehanizem nadzora, prvi steber bančne unije; ugotavlja, da je bil ta pomembni korak k evropskemu finančnemu povezovanju dosežen zahvaljujoč uspešno opravljenemu pripravljalnemu delu, vključno s pregledom kakovosti sredstev; se zahvaljuje ECB, ker je uporabila svojo verodostojnost in tako podprla evropski bančni sistem; poudarja, da se nadzorne in monetarne funkcije ECB ne smejo mešati;

| 44. | ugotavlja, da so pregled kakovosti sredstev in stresni testi, ki jih je izvedel evropski bančni organ (EBA) v sodelovanju z enotnim mehanizmom nadzora, razkrili šibkosti, ki še vedno slabijo evropski bančni sistem; upa, da so bila v rezultatih ustrezno upoštevana vsa tveganja, da bi se izognili uporabi japonskega modela v evropskem bančništvu in izdajanju novih posojil za poplačilo starih, ki jih je nemogoče odplačati; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da so pregled kakovosti sredstev in stresni testi, ki jih je izvedel evropski bančni organ (EBA) v sodelovanju z enotnim mehanizmom nadzora, razkrili šibkosti, ki še vedno slabijo evropski bančni sistem; upa, da so bila v rezultatih ustrezno upoštevana vsa tveganja, da bi se izognili uporabi japonskega modela v evropskem bančništvu in izdajanju novih posojil za poplačilo starih, ki jih je nemogoče odplačati;

| 45. | meni, da ima ECB veliko odgovornost, saj mora zagotoviti, da bodo prihodnje dokapitalizacije bank izvedene prek sheme za reševanje s sredstvi upnikov, kadar bo dostop do trgov težak ali nemogoč; |
| --- | --- |

45.

meni, da ima ECB veliko odgovornost, saj mora zagotoviti, da bodo prihodnje dokapitalizacije bank izvedene prek sheme za reševanje s sredstvi upnikov, kadar bo dostop do trgov težak ali nemogoč;

| 46. | poziva ECB, naj v svojih dnevnih praksah zagotovi popolno ločenost med monetarno politiko in svojo vlogo bančnega nadzornika; |
| --- | --- |

46.

poziva ECB, naj v svojih dnevnih praksah zagotovi popolno ločenost med monetarno politiko in svojo vlogo bančnega nadzornika;

| 47. | poudarja, da je enotni mehanizem nadzora namenjen zagotavljanju zaupanja v bančni sektor euroobmočja in s tem finančni stabilnosti; ponovno poudarja, da je demokratična odgovornost novega enotnega mehanizma nadzora Parlamentu ključnega pomena pri zagotavljanju verodostojnosti novega nadzornega režima; zato poudarja pomen medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in ECB, sklenjenega novembra 2013, o praktičnih načinih izvajanja demokratične odgovornosti nad enotnim mehanizmom nadzora in pomen njegovega celovitega izvajanja; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je enotni mehanizem nadzora namenjen zagotavljanju zaupanja v bančni sektor euroobmočja in s tem finančni stabilnosti; ponovno poudarja, da je demokratična odgovornost novega enotnega mehanizma nadzora Parlamentu ključnega pomena pri zagotavljanju verodostojnosti novega nadzornega režima; zato poudarja pomen medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in ECB, sklenjenega novembra 2013, o praktičnih načinih izvajanja demokratične odgovornosti nad enotnim mehanizmom nadzora in pomen njegovega celovitega izvajanja;

| 48. | podpira zamisel, da bi morali v evropski zakonodaji ločiti bolj tvegane naložbene dejavnosti od tradicionalnega bančništva, da bi povečali verodostojnost in učinkovitost reševanja s sredstvi upnikov; |
| --- | --- |

48.

podpira zamisel, da bi morali v evropski zakonodaji ločiti bolj tvegane naložbene dejavnosti od tradicionalnega bančništva, da bi povečali verodostojnost in učinkovitost reševanja s sredstvi upnikov;

| 49. | meni, da so zadnji stresni testi jasno ponazorili omejitve trenutne medinstitucionalne ureditve, saj niso obravnavali scenarija deflacije, čeprav so deflacijska tveganja še kako resnična; |
| --- | --- |

49.

meni, da so zadnji stresni testi jasno ponazorili omejitve trenutne medinstitucionalne ureditve, saj niso obravnavali scenarija deflacije, čeprav so deflacijska tveganja še kako resnična;

| 50. | ugotavlja, da banke v euroobmočju kljub sorazmerno nizki dobičkonosnosti vztrajno krepijo svoj kapitalski položaj, in sicer prek povečevanja kapitala in zmanjševanja tveganju prilagojene aktive ter javne pomoči; priznava, da je bilo v nekaterih primerih povečanje kapitala izvedeno v okviru programov finančne pomoči za države članice; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da banke v euroobmočju kljub sorazmerno nizki dobičkonosnosti vztrajno krepijo svoj kapitalski položaj, in sicer prek povečevanja kapitala in zmanjševanja tveganju prilagojene aktive ter javne pomoči; priznava, da je bilo v nekaterih primerih povečanje kapitala izvedeno v okviru programov finančne pomoči za države članice;

| 51. | je zaskrbljen nad tem, da so številne države članice euroobmočja še vedno odvisne od financiranja, ki ga zagotavljajo centralne banke; meni, da je oblikovanje unije kapitalskih trgov bistvenega pomena za zmanjšanje pretirane odvisnosti gospodarstev v euroobmočju od bančnega sistema; |
| --- | --- |

51.

je zaskrbljen nad tem, da so številne države članice euroobmočja še vedno odvisne od financiranja, ki ga zagotavljajo centralne banke; meni, da je oblikovanje unije kapitalskih trgov bistvenega pomena za zmanjšanje pretirane odvisnosti gospodarstev v euroobmočju od bančnega sistema;

| 52. | opozarja, da konsolidacija dobrega upravljanja bank povečuje zaupanje v bančni sektor in tako prispeva tudi k finančni stabilnosti; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da konsolidacija dobrega upravljanja bank povečuje zaupanje v bančni sektor in tako prispeva tudi k finančni stabilnosti;

| 53. | poudarja, da je dejavnost, povezana z državnimi vrednostnimi papirji, še vedno pomemben vir dobička za banke euroobmočja, čeprav je posojanje nefinančnemu zasebnemu sektorju še vedno skromno; meni, da bi morali pospešiti tehnično in zakonodajno delo na področju tveganj, povezanih z državnim dolgom; poziva ECB, naj opozori tiste banke, ki še naprej povečujejo svoje naložbe v državne obveznice, ob tem pa znižujejo posojila zasebnemu sektorju; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je dejavnost, povezana z državnimi vrednostnimi papirji, še vedno pomemben vir dobička za banke euroobmočja, čeprav je posojanje nefinančnemu zasebnemu sektorju še vedno skromno; meni, da bi morali pospešiti tehnično in zakonodajno delo na področju tveganj, povezanih z državnim dolgom; poziva ECB, naj opozori tiste banke, ki še naprej povečujejo svoje naložbe v državne obveznice, ob tem pa znižujejo posojila zasebnemu sektorju;

| 54. | pozdravlja zakonodajni predlog Komisije za strukturno reformo bančnega sektorja; ugotavlja, da so številne države članice že izvedle podobne reforme; poziva ECB, naj sodeluje z drugimi zadevnimi institucijami, da bi na evropski ravni izvedli vzdržno strukturno reformo, ki bo odpravila subvencije za tržne dejavnosti velikih finančnih institucij in ustvarila enake pogoje za finančne storitve; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja zakonodajni predlog Komisije za strukturno reformo bančnega sektorja; ugotavlja, da so številne države članice že izvedle podobne reforme; poziva ECB, naj sodeluje z drugimi zadevnimi institucijami, da bi na evropski ravni izvedli vzdržno strukturno reformo, ki bo odpravila subvencije za tržne dejavnosti velikih finančnih institucij in ustvarila enake pogoje za finančne storitve;

| 55. | opozarja, da bo enotni mehanizem za reševanje, drugi steber bančne unije, začel veljati na začetku leta 2015; poudarja, da je treba še naprej razvijati tretji steber bančne unije; |
| --- | --- |

55.

opozarja, da bo enotni mehanizem za reševanje, drugi steber bančne unije, začel veljati na začetku leta 2015; poudarja, da je treba še naprej razvijati tretji steber bančne unije;

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

56.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski centralni banki.

---

Sreda, 11. marec 2015

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/37

---

P8_TA(2015)0062

Letno poročilo za leto 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o letnem poročilu 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2014/2155(INI))

(2016/C 316/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. julija 2014 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo za leto 2013“ (COM(2014)0474) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2014)0243, SWD(2014)0244, SWD(2014)0245, SWD(2014)0246, SWD(2014)0247 in SWD(2014)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. julija 2014 z naslovom „Zaščita finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – Letno poročilo za leto 2013“ (COM(2014)0474) in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2014)0243, SWD(2014)0244, SWD(2014)0245, SWD(2014)0246, SWD(2014)0247 in SWD(2014)0248),

| — | ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2013,

| — | ob upoštevanju poročila o dejavnosti nadzornega odbora urada OLAF za obdobje od februarja 2013 do januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dejavnosti nadzornega odbora urada OLAF za obdobje od februarja 2013 do januarja 2014,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2013 z odgovori institucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2013 z odgovori institucij,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. septembra 2014 z naslovom „Zaščita proračuna EU do konca leta 2013“ (COM(2014)0618), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. septembra 2014 z naslovom „Zaščita proračuna EU do konca leta 2013“ (COM(2014)0618),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2014 z naslovom „Poročilo o boju proti korupciji v EU“ (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2014 z naslovom „Poročilo o boju proti korupciji v EU“ (COM(2014)0038),

| — | ob upoštevanju posebnega Evrobarometra št. 397 o korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega Evrobarometra št. 397 o korupciji,

| — | ob upoštevanju poročil Komisije o vrzelih pri pobiranju DDV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije o vrzelih pri pobiranju DDV,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES (1),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta z dne 17. julija 2013 o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta z dne 17. julija 2013 o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (2),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava, ki ga je podala Komisija (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava, ki ga je podala Komisija (COM(2012)0363),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (4), izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (5) ter sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (4), izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (5) ter sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom „Boj proti korupciji v EU“ (COM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6),

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov proti korupciji,

| — | ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope o korupciji s kazenskega in civilnopravnega področja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Sveta Evrope o korupciji s kazenskega in civilnopravnega področja,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0024/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0024/2015),

| A. | ker proračun EU, v katerega vsaka država članica prispeva sorazmerno v skladu s skupnimi objektivnimi merili, zagotavlja podporo izvajanju politik Unije in pomeni izraz enotnosti ter instrument za napredek evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

A.

ker proračun EU, v katerega vsaka država članica prispeva sorazmerno v skladu s skupnimi objektivnimi merili, zagotavlja podporo izvajanju politik Unije in pomeni izraz enotnosti ter instrument za napredek evropskega povezovanja;

| B. | ker bi morala zaščita finančnih interesov EU poleg načela dobrega finančnega poslovodenja zagotoviti, da bodo proračunski prihodki in odhodki prispevali k doseganju prednostnih nalog in ciljev EU in k povečanju zaupanja državljanov, tako da jim bo zagotovila, da se njihov denar uporablja pregledno in popolnoma skladno s cilji in politikami EU in z interesi državljanov EU; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala zaščita finančnih interesov EU poleg načela dobrega finančnega poslovodenja zagotoviti, da bodo proračunski prihodki in odhodki prispevali k doseganju prednostnih nalog in ciljev EU in k povečanju zaupanja državljanov, tako da jim bo zagotovila, da se njihov denar uporablja pregledno in popolnoma skladno s cilji in politikami EU in z interesi državljanov EU;

| C. | ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah pomeni okolje, polno izzivov, v katerem je treba preseči nepravilnosti in se bojevati proti goljufijam, pri čemer nepravilna uporaba sredstev EU ne povzroča zgolj individualnih izgub, ampak tudi skupinske, ogroža pa tudi interese vseh držav članic in Unije kot celote; |
| --- | --- |

C.

ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah pomeni okolje, polno izzivov, v katerem je treba preseči nepravilnosti in se bojevati proti goljufijam, pri čemer nepravilna uporaba sredstev EU ne povzroča zgolj individualnih izgub, ampak tudi skupinske, ogroža pa tudi interese vseh držav članic in Unije kot celote;

| D. | ker je Komisija za okrepitev obstoječih ukrepov za boj proti goljufijam, korupciji, pranju denarja in drugim nezakonitim dejavnostim, ki vplivajo na finančne interese Unije, na primer Konvencije o zaščiti finančnih interesov Skupnosti, predložila dva predloga instrumentov kazenskega prava, in sicer direktivo o zaščiti finančnih interesov in uredbo o evropskem javnem tožilstvu, ki sta namenjena zagotavljanju učinkovitejših preiskav in boljše zaščite davkoplačevalskega denarja povsod v evropskem območju svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija za okrepitev obstoječih ukrepov za boj proti goljufijam, korupciji, pranju denarja in drugim nezakonitim dejavnostim, ki vplivajo na finančne interese Unije, na primer Konvencije o zaščiti finančnih interesov Skupnosti, predložila dva predloga instrumentov kazenskega prava, in sicer direktivo o zaščiti finančnih interesov in uredbo o evropskem javnem tožilstvu, ki sta namenjena zagotavljanju učinkovitejših preiskav in boljše zaščite davkoplačevalskega denarja povsod v evropskem območju svobode, varnosti in pravice;

| E. | ker mora biti boj proti goljufijam, korupciji in pranju denarja v Uniji ena od političnih prednostnih nalog institucij Skupnosti in ker je zato bistvenega pomena politično in pravosodno sodelovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

E.

ker mora biti boj proti goljufijam, korupciji in pranju denarja v Uniji ena od političnih prednostnih nalog institucij Skupnosti in ker je zato bistvenega pomena politično in pravosodno sodelovanje med državami članicami;

I.   
  Odkrivanje in sporočanje goljufij in nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije

| 1. | je seznanjen s poročilom Komisije o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2013 (letno poročilo Komisije); pozdravlja širok niz pravnih in upravnih ukrepov, ki jih je izvedla od leta 2011, s tem pa oblikovala nove razsežnosti za nadaljnje izboljšanje politike za zaščito finančnih interesov Unije; poudarja, da nezadostnih rezultatov v boju proti goljufijam ni mogoče pripisati pomanjkljivim predpisom, temveč nezadovoljivemu izvajanju; poziva Komisijo, naj se v naslednjih poročilih hitreje odzove na zahteve, ki jih je Parlament izrazil v prejšnjih letnih poročilih o zaščiti finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s poročilom Komisije o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2013 (letno poročilo Komisije); pozdravlja širok niz pravnih in upravnih ukrepov, ki jih je izvedla od leta 2011, s tem pa oblikovala nove razsežnosti za nadaljnje izboljšanje politike za zaščito finančnih interesov Unije; poudarja, da nezadostnih rezultatov v boju proti goljufijam ni mogoče pripisati pomanjkljivim predpisom, temveč nezadovoljivemu izvajanju; poziva Komisijo, naj se v naslednjih poročilih hitreje odzove na zahteve, ki jih je Parlament izrazil v prejšnjih letnih poročilih o zaščiti finančnih interesov Unije;

| 2. | opozarja, da je v okviru gospodarskih težav, ki jih aktualno doživljajo države članice, in zaradi nezadostnih sredstev v proračunu EU zaščita finančnih interesov Evropske unije posebno pomembna; poudarja dejstvo, da je treba sredstva EU primerno upravljati in uporabiti na najbolj učinkovit način; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je v okviru gospodarskih težav, ki jih aktualno doživljajo države članice, in zaradi nezadostnih sredstev v proračunu EU zaščita finančnih interesov Evropske unije posebno pomembna; poudarja dejstvo, da je treba sredstva EU primerno upravljati in uporabiti na najbolj učinkovit način;

| 3. | je seznanjen s tem, da je bilo leta 2013 Komisiji sporočenih 15 779 nepravilnosti, od katerih je bilo 14 170 nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, in 1609 goljufij, vključevale pa so zneske v skupni višini približno 2,14 milijarde EUR, od česar se približno 1,76 milijarde EUR nanaša na odhodke, kar je 1,34 % vseh plačil, preostalih 380 milijonov EUR pa pomeni 1,86 % bruto zbranih tradicionalnih lastnih sredstev (TLS); |
| --- | --- |

3.

je seznanjen s tem, da je bilo leta 2013 Komisiji sporočenih 15 779 nepravilnosti, od katerih je bilo 14 170 nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, in 1609 goljufij, vključevale pa so zneske v skupni višini približno 2,14 milijarde EUR, od česar se približno 1,76 milijarde EUR nanaša na odhodke, kar je 1,34 % vseh plačil, preostalih 380 milijonov EUR pa pomeni 1,86 % bruto zbranih tradicionalnih lastnih sredstev (TLS);

| 4. | ugotavlja, da se je skupni finančni učinek nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije in so bile sporočene leta 2013, sicer zmanjšal na približno 1,84 milijarde EUR, kar je 38 %% manj kot leta 2012, število takšnih evidentiranih nepravilnosti pa se je povečalo za 16 % v primerjavi s prejšnjim letom; ugotavlja tudi, da se je število goljufij, sporočenih leta 2013, v primerjavi z letom 2012 povečalo za 30 %, pri čemer se je njihov finančni vpliv, ki je zajemal 309 milijonov EUR sredstev EU, zmanjšal za 21 %; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se je skupni finančni učinek nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije in so bile sporočene leta 2013, sicer zmanjšal na približno 1,84 milijarde EUR, kar je 38 %% manj kot leta 2012, število takšnih evidentiranih nepravilnosti pa se je povečalo za 16 % v primerjavi s prejšnjim letom; ugotavlja tudi, da se je število goljufij, sporočenih leta 2013, v primerjavi z letom 2012 povečalo za 30 %, pri čemer se je njihov finančni vpliv, ki je zajemal 309 milijonov EUR sredstev EU, zmanjšal za 21 %;

| 5. | ugotavlja, da se je zaradi razpoložljivosti novih informacij, ki so posledica znatnih sprememb pri načinu, kako države članice in Komisija sporočajo nepravilnosti, osredotočenost v letnem poročilu Komisije za leto 2013 preusmerila s splošno obravnavanih nepravilnosti v nepravilnosti, sporočene kot goljufije; poziva Komisijo, naj ubere enak pristop tudi v prihodnjem letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam; vendar jo odločno poziva, naj še poveča razpoložljivost informacij in izboljša analize o obsegu, vrstah in učinku nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, glede na bistveno večje število teh nepravilnosti in s tem povezani negativni denarni učinek, ki škoduje finančnim interesom EU; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da se je zaradi razpoložljivosti novih informacij, ki so posledica znatnih sprememb pri načinu, kako države članice in Komisija sporočajo nepravilnosti, osredotočenost v letnem poročilu Komisije za leto 2013 preusmerila s splošno obravnavanih nepravilnosti v nepravilnosti, sporočene kot goljufije; poziva Komisijo, naj ubere enak pristop tudi v prihodnjem letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam; vendar jo odločno poziva, naj še poveča razpoložljivost informacij in izboljša analize o obsegu, vrstah in učinku nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, glede na bistveno večje število teh nepravilnosti in s tem povezani negativni denarni učinek, ki škoduje finančnim interesom EU;

| 6. | poudarja, da morajo v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija in države članice po svojih najboljših močeh preprečevati goljufije, korupcijo in vse druge oblike nezakonitega ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije; opozarja, da sta tesno sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami bistvena za učinkovito zaščito finančnih interesov Unije ter ju je torej treba prednostno okrepiti in zagotoviti njuno čim večjo učinkovitost; opozarja, da je za zaščito finančnih interesov Unije, kar zadeva sredstva in odhodke, potrebna enaka raven pozornosti; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morajo v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija in države članice po svojih najboljših močeh preprečevati goljufije, korupcijo in vse druge oblike nezakonitega ravnanja, ki škodijo finančnim interesom Unije; opozarja, da sta tesno sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami bistvena za učinkovito zaščito finančnih interesov Unije ter ju je torej treba prednostno okrepiti in zagotoviti njuno čim večjo učinkovitost; opozarja, da je za zaščito finančnih interesov Unije, kar zadeva sredstva in odhodke, potrebna enaka raven pozornosti;

| 7. | ugotavlja, da se je število odkritih in prijavljenih morebitnih goljufij v zadnjih petih letih nekoliko zmanjševalo, vendar se je hkrati precej povečevalo število nepravilnosti, ki niso bile prijavljene kot goljufije; poziva Komisijo, naj podrobneje preuči glavne razloge za to povečanje in opravi analizo, s katero bi odgovorila na vprašanje, ali je ta trend posledica napredka pri odkrivanju primerov nepravilnosti ali načina, kako države članice primere klasificirajo; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da se je število odkritih in prijavljenih morebitnih goljufij v zadnjih petih letih nekoliko zmanjševalo, vendar se je hkrati precej povečevalo število nepravilnosti, ki niso bile prijavljene kot goljufije; poziva Komisijo, naj podrobneje preuči glavne razloge za to povečanje in opravi analizo, s katero bi odgovorila na vprašanje, ali je ta trend posledica napredka pri odkrivanju primerov nepravilnosti ali načina, kako države članice primere klasificirajo;

| 8. | je prepričan, da bodo kazenskopravna sredstva v direktivi o zaščiti finančnih interesov učinkovita le, če bodo uspela zagotoviti jasno opredelitev kršitev na področju finančnih interesov, najnižje in najvišje kazni odvzema prostosti, veljavne v vseh državah članicah, ter minimalnih pravil glede zastaranja in če bodo nato ta pravila vse države članice uveljavljale učinkovito in na enak način; |
| --- | --- |

8.

je prepričan, da bodo kazenskopravna sredstva v direktivi o zaščiti finančnih interesov učinkovita le, če bodo uspela zagotoviti jasno opredelitev kršitev na področju finančnih interesov, najnižje in najvišje kazni odvzema prostosti, veljavne v vseh državah članicah, ter minimalnih pravil glede zastaranja in če bodo nato ta pravila vse države članice uveljavljale učinkovito in na enak način;

Prihodki – lastna sredstva

| 9. | pozdravlja dejstvo, da je 98 % TLS zbranih brez večjih težav, pri čemer sporočene goljufije predstavljajo 0,29 % bruto ugotovljenih TLS (z vrednostjo 61 milijonov EUR), nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, pa predstavljajo 1,57 % TLS (z vrednostjo 327,4 milijona EUR); ugotavlja, da je vrednost v letu 2013 odkritih primerov goljufij in nepravilnosti znašala 380 milijonov EUR, od česar so države članice izterjale 234 milijonov EUR; ugotavlja zlasti, da je 62-odstotna stopnja izterjave za TLS v letu 2013 najboljši rezultat, dosežen v minulem desetletju; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da je 98 % TLS zbranih brez večjih težav, pri čemer sporočene goljufije predstavljajo 0,29 % bruto ugotovljenih TLS (z vrednostjo 61 milijonov EUR), nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije, pa predstavljajo 1,57 % TLS (z vrednostjo 327,4 milijona EUR); ugotavlja, da je vrednost v letu 2013 odkritih primerov goljufij in nepravilnosti znašala 380 milijonov EUR, od česar so države članice izterjale 234 milijonov EUR; ugotavlja zlasti, da je 62-odstotna stopnja izterjave za TLS v letu 2013 najboljši rezultat, dosežen v minulem desetletju;

| 10. | je zaskrbljen, da se je v letu 2013 večina zneskov, vnesenih v sistem OWNRES, v EU-28 nanašala na carinski postopek sprostitve v promet, tako pri goljufijah (93 %) kot pri nepravilnostih (87 %); poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za izboljšanje carinskega postopka sprostitve v promet, da bo manj pogosteje prihajajo do goljufij in nepravilnosti; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen, da se je v letu 2013 večina zneskov, vnesenih v sistem OWNRES, v EU-28 nanašala na carinski postopek sprostitve v promet, tako pri goljufijah (93 %) kot pri nepravilnostih (87 %); poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe za izboljšanje carinskega postopka sprostitve v promet, da bo manj pogosteje prihajajo do goljufij in nepravilnosti;

| 11. | je zaskrbljen, ker je stopnja izterjave v primerih goljufij v sistemu OWNRES v letu 2013 znašala samo 23,74 %, kar je manj kot povprečje za obdobje 2008–2012, ki je znašalo 33,5 %; poudarja, da je stopnja izterjave v primerih nepravilnosti v letu 2013 znašala 67,9 %; na splošno poudarja odgovornost organov držav članic in služb Komisije pri izterjavi nepravilno izplačanih zneskov in jih poziva, naj to odgovornost ustrezno prevzamejo in občutno povečajo stopnjo izterjav v primerih goljufij, pri katerih je ta stopnja na splošno občutno nižja od stopnje izterjav za nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije; |
| --- | --- |

11.

je zaskrbljen, ker je stopnja izterjave v primerih goljufij v sistemu OWNRES v letu 2013 znašala samo 23,74 %, kar je manj kot povprečje za obdobje 2008–2012, ki je znašalo 33,5 %; poudarja, da je stopnja izterjave v primerih nepravilnosti v letu 2013 znašala 67,9 %; na splošno poudarja odgovornost organov držav članic in služb Komisije pri izterjavi nepravilno izplačanih zneskov in jih poziva, naj to odgovornost ustrezno prevzamejo in občutno povečajo stopnjo izterjav v primerih goljufij, pri katerih je ta stopnja na splošno občutno nižja od stopnje izterjav za nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija leta 2013 podpisala protokol ZN o odpravi nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki; ugotavlja, da je protokol podpisalo 15 držav članic in da ga je doslej ratificirala samo Avstrija; zato poziva preostale države članice, naj čim prej izvedejo postopek ratifikacije; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska unija leta 2013 podpisala protokol ZN o odpravi nedovoljene trgovine s tobačnimi izdelki; ugotavlja, da je protokol podpisalo 15 držav članic in da ga je doslej ratificirala samo Avstrija; zato poziva preostale države članice, naj čim prej izvedejo postopek ratifikacije;

| 13. | poudarja, da tihotapljenje visoko obdavčenega blaga povzroča hude izgube za proračune EU in držav članic in da neposredne carinske izgube zaradi tihotapljenja cigaret po ocenah znašajo več kot 10 milijard EUR letno; poleg tega opozarja na trgovino s ponarejenim blagom, ki povzroča škodo tako blagajnam držav članic kot evropskim podjetjem; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da tihotapljenje visoko obdavčenega blaga povzroča hude izgube za proračune EU in držav članic in da neposredne carinske izgube zaradi tihotapljenja cigaret po ocenah znašajo več kot 10 milijard EUR letno; poleg tega opozarja na trgovino s ponarejenim blagom, ki povzroča škodo tako blagajnam držav članic kot evropskim podjetjem;

| 14. | opominja na prizadevanja, da bi se izboljšalo zbiranje podatkov o BND, in težave, na katere je opozorilo Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 11/2013, v katerem je pozvalo k hitrejšemu in bolj osredotočenemu preverjanju podatkov o BND ter boljšemu poročanju in usklajevanju na osnovi rezultatov, tako da bo sistem BND postal zanesljivejši pri izračunavanju prihodkov EU; |
| --- | --- |

14.

opominja na prizadevanja, da bi se izboljšalo zbiranje podatkov o BND, in težave, na katere je opozorilo Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 11/2013, v katerem je pozvalo k hitrejšemu in bolj osredotočenemu preverjanju podatkov o BND ter boljšemu poročanju in usklajevanju na osnovi rezultatov, tako da bo sistem BND postal zanesljivejši pri izračunavanju prihodkov EU;

| 15. | ugotavlja, da bi morala vključitev „nevidne“ ekonomije v državne računovodske izkaze prispevati k popolnosti in zanesljivosti podatkov o BND, ter poziva Komisijo in Eurostat, naj poglobita sodelovanje z državnimi statističnimi uradi, da bo ta problem rešen na skladen in primerljiv način v vseh državah članicah in da bodo uporabljeni najnovejši podatki; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da bi morala vključitev „nevidne“ ekonomije v državne računovodske izkaze prispevati k popolnosti in zanesljivosti podatkov o BND, ter poziva Komisijo in Eurostat, naj poglobita sodelovanje z državnimi statističnimi uradi, da bo ta problem rešen na skladen in primerljiv način v vseh državah članicah in da bodo uporabljeni najnovejši podatki;

| 16. | poudarja, da je primanjkljaj pri pobiranju DDV v mnogih državah članicah stalno visok zaradi goljufij in izogibanja plačilu davkov; poudarja, da ima Komisija pooblastila za kontrolo in nadzor nad ukrepi, ki jih sprejmejo države članice; zato jo poziva, naj ta pooblastila v celoti uporabi in državam članicam pomaga pri boju proti goljufijam in izogibanju plačilu DDV; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je primanjkljaj pri pobiranju DDV v mnogih državah članicah stalno visok zaradi goljufij in izogibanja plačilu davkov; poudarja, da ima Komisija pooblastila za kontrolo in nadzor nad ukrepi, ki jih sprejmejo države članice; zato jo poziva, naj ta pooblastila v celoti uporabi in državam članicam pomaga pri boju proti goljufijam in izogibanju plačilu DDV;

| 17. | ugotavlja tudi, da so države članice v letu 2013 odkrile 133 primerov tihotapljenja cigaret, v katerih ocenjena tradicionalna lastna sredstva znašajo 7 milijonov EUR; poudarja, da je to precej manj kot v letu 2012, ko je bilo odkritih 224 primerov v približni vrednosti 25 milijonov EUR; je zelo zaskrbljen, ker Danska, Estonija, Španija, Francija, Ciper, Luksemburg, Portugalska, Slovenija, Slovaška in Švedska Komisiji v letu 2013 niso poročali niti o enem primeru tihotapljenja cigaret, in dvomi o učinkovitosti postopka poročanja v teh državah članicah; vztraja pri tem, da morajo vse države članice Komisiji pravočasno sporočati točne podatke o tihotapljenju in ponarejanju, da bo mogoče bolje oceniti izgubljena tradicionalna lastna sredstva; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja tudi, da so države članice v letu 2013 odkrile 133 primerov tihotapljenja cigaret, v katerih ocenjena tradicionalna lastna sredstva znašajo 7 milijonov EUR; poudarja, da je to precej manj kot v letu 2012, ko je bilo odkritih 224 primerov v približni vrednosti 25 milijonov EUR; je zelo zaskrbljen, ker Danska, Estonija, Španija, Francija, Ciper, Luksemburg, Portugalska, Slovenija, Slovaška in Švedska Komisiji v letu 2013 niso poročali niti o enem primeru tihotapljenja cigaret, in dvomi o učinkovitosti postopka poročanja v teh državah članicah; vztraja pri tem, da morajo vse države članice Komisiji pravočasno sporočati točne podatke o tihotapljenju in ponarejanju, da bo mogoče bolje oceniti izgubljena tradicionalna lastna sredstva;

| 18. | ugotavlja, da bo Komisija izvedla študijo izvedljivosti sistema prepoznavanja in sledenja za tobačne proizvode; poudarja, da bo to velik korak v boju proti tihotapljenju; zahteva, naj Komisija razvije in uvede odprt in konkurenčen sistem prepoznavanja in sledenja, ki ne bo dajal prednosti le enemu ali peščici ponudnikov rešitev; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da bo Komisija izvedla študijo izvedljivosti sistema prepoznavanja in sledenja za tobačne proizvode; poudarja, da bo to velik korak v boju proti tihotapljenju; zahteva, naj Komisija razvije in uvede odprt in konkurenčen sistem prepoznavanja in sledenja, ki ne bo dajal prednosti le enemu ali peščici ponudnikov rešitev;

Sistem za nadzor gibanja trošarinskega blaga

| 19. | opozarja, da:






  — | je v resoluciji z dne 3. aprila 2014 o letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov Unije za leto 2012 (7) ugotovil, da so organi pregona odkrili povečano število zlorab sistema za nadzor gibanja trošarinskega blaga s strani kriminalnih skupin, in da je izrazil prepričanje, da v tem sistemu ni dovolj fizičnih kontrol blaga; |
| --- | --- | --- |

19.

opozarja, da:

—

je v resoluciji z dne 3. aprila 2014 o letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov Unije za leto 2012 (7) ugotovil, da so organi pregona odkrili povečano število zlorab sistema za nadzor gibanja trošarinskega blaga s strani kriminalnih skupin, in da je izrazil prepričanje, da v tem sistemu ni dovolj fizičnih kontrol blaga;

| — | bi morala Komisija Parlamentu v letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov Unije za leto 2014 posredovati najnovejše informacije o ukrepih, ki jih je sprejela, da bi povečala pogostost fizičnih kontrol; |
| --- | --- |

—

bi morala Komisija Parlamentu v letnem poročilu o zaščiti finančnih interesov Unije za leto 2014 posredovati najnovejše informacije o ukrepih, ki jih je sprejela, da bi povečala pogostost fizičnih kontrol;

| — | je treba pogoje za dostop do sistema za nadzor gibanja trošarinskega blaga poostriti, tako da bo treba pred trgovanjem predložiti celovito zgodovino upoštevanja predpisov, na podlagi česar bo mogoče poslovnim subjektom odobriti status „pooblaščenih gospodarskih subjektov“ („zaupanja vrednih poslovnih udeležencev“), tako da bodo samo oni lahko neposredno poslovali v tem sistemu; |
| --- | --- |

—

je treba pogoje za dostop do sistema za nadzor gibanja trošarinskega blaga poostriti, tako da bo treba pred trgovanjem predložiti celovito zgodovino upoštevanja predpisov, na podlagi česar bo mogoče poslovnim subjektom odobriti status „pooblaščenih gospodarskih subjektov“ („zaupanja vrednih poslovnih udeležencev“), tako da bodo samo oni lahko neposredno poslovali v tem sistemu;

| — | je Komisijo pozval, naj predloži rezultate potekajočih raziskav v zvezi s tem, ali je treba spremeniti Direktivo 2008/118/ES; |
| --- | --- |

—

je Komisijo pozval, naj predloži rezultate potekajočih raziskav v zvezi s tem, ali je treba spremeniti Direktivo 2008/118/ES;

| — | bi moralo biti preverjanje, ki ga države članice izvajajo v zvezi z osebami in podjetji, ki so zaprosili za registracijo, strožje in obsežnejše; |
| --- | --- |

—

bi moralo biti preverjanje, ki ga države članice izvajajo v zvezi z osebami in podjetji, ki so zaprosili za registracijo, strožje in obsežnejše;

| — | bi morala Komisija pojasniti svoje ukrepe, ki naj bi poglobili sodelovanje med davčnimi upravami, saj je mogoče blago zlahka prijaviti kot nekaj drugega, tako da ni treba plačati trošarine; |
| --- | --- |

—

bi morala Komisija pojasniti svoje ukrepe, ki naj bi poglobili sodelovanje med davčnimi upravami, saj je mogoče blago zlahka prijaviti kot nekaj drugega, tako da ni treba plačati trošarine;

| — | so časovne omejitve za transport trošarinskega blaga med pooblaščenimi skladišči predolge, kar omogoča več prevozov z eno samo deklaracijo in preusmerjanje tovora, preden se datum dostave vnese v sistem; zato znova zahteva, naj pošiljatelj o spremembah takoj obvesti pristojni organ države članice prijavljenega in novega namembnega kraja; |
| --- | --- |

—

so časovne omejitve za transport trošarinskega blaga med pooblaščenimi skladišči predolge, kar omogoča več prevozov z eno samo deklaracijo in preusmerjanje tovora, preden se datum dostave vnese v sistem; zato znova zahteva, naj pošiljatelj o spremembah takoj obvesti pristojni organ države članice prijavljenega in novega namembnega kraja;

| — | je zahteval, da se za najdaljši dovoljeni čas za predložitev poročila o prejemu trošarinskega blaga določi en delovni dan ter da se čas potovanja izračuna in določi za vsak prevoz glede na vrsto uporabljenega prevoznega sredstva ter razdaljo med krajem odpreme in namembnim krajem; poziva Komisijo, naj ga obvesti, ko bodo te zahteve izpolnjene; |
| --- | --- |

—

je zahteval, da se za najdaljši dovoljeni čas za predložitev poročila o prejemu trošarinskega blaga določi en delovni dan ter da se čas potovanja izračuna in določi za vsak prevoz glede na vrsto uporabljenega prevoznega sredstva ter razdaljo med krajem odpreme in namembnim krajem; poziva Komisijo, naj ga obvesti, ko bodo te zahteve izpolnjene;

| — | so jamstva, ki se zahtevajo za vzpostavitev carinskih skladišč, prenizka v primerjavi z vrednostjo trošarinskega blaga, zato je Komisijo pozval, naj določi spremenljivko glede na vrsto blaga in obseg dejanske trgovine; poziva Komisijo, naj ga obvesti, ko bodo te zahteve izpolnjene; |
| --- | --- |

—

so jamstva, ki se zahtevajo za vzpostavitev carinskih skladišč, prenizka v primerjavi z vrednostjo trošarinskega blaga, zato je Komisijo pozval, naj določi spremenljivko glede na vrsto blaga in obseg dejanske trgovine; poziva Komisijo, naj ga obvesti, ko bodo te zahteve izpolnjene;

| — | je zaskrbljen, ker so države članice v skladu z ohlapno opredeljenimi zahtevami Komisije uvedle lastne sisteme za spremljanje trošarinskega blaga; znova poziva Komisijo, naj prevzame pobudo za enotnejši sistem v EU; |
| --- | --- |

—

je zaskrbljen, ker so države članice v skladu z ohlapno opredeljenimi zahtevami Komisije uvedle lastne sisteme za spremljanje trošarinskega blaga; znova poziva Komisijo, naj prevzame pobudo za enotnejši sistem v EU;

Odhodki

| 20. | obvešča, da se je število nepravilnosti, sporočenih kot goljufij, v zvezi z odhodki EU povečalo za zaskrbljujočih 76 %, in prosi pristojne oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi v prihodnjih letih preprečile takšen negativen trend; |
| --- | --- |

20.

obvešča, da se je število nepravilnosti, sporočenih kot goljufij, v zvezi z odhodki EU povečalo za zaskrbljujočih 76 %, in prosi pristojne oblasti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi v prihodnjih letih preprečile takšen negativen trend;

| 21. | izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da se je leta 2013 v kmetijskem sektorju v primerjavi z letom 2012 povečalo tako število splošnih nepravilnosti kot število goljufivih dejavnosti; ugotavlja, da se je v letu 2013 razširila nova oblika kršitve, pri kateri upravičenci niso izkazali zadostne kakovosti, in sicer je bilo odkritih 51 takšnih goljufij; meni, da so zaradi takega razvoja potrebni ciljno usmerjeni ukrepi, namenjeni odpravi praks, ki bi lahko vodile k nenamernim kršitvam, pa tudi dejavnemu soočanj u s korupcijo in kriminalom; |
| --- | --- |

21.

izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da se je leta 2013 v kmetijskem sektorju v primerjavi z letom 2012 povečalo tako število splošnih nepravilnosti kot število goljufivih dejavnosti; ugotavlja, da se je v letu 2013 razširila nova oblika kršitve, pri kateri upravičenci niso izkazali zadostne kakovosti, in sicer je bilo odkritih 51 takšnih goljufij; meni, da so zaradi takega razvoja potrebni ciljno usmerjeni ukrepi, namenjeni odpravi praks, ki bi lahko vodile k nenamernim kršitvam, pa tudi dejavnemu soočanj u s korupcijo in kriminalom;

| 22. | ugotavlja, da so države članice v proračunskem letu 2013 od upravičencev na področju kmetijstva in razvoja podeželja izterjale 197 milijonov EUR, ob koncu leta pa ostaja neizterjanih še 1 318,3 milijona EUR, od česar bi bilo treba na osnovi mehanizma 50/50 v proračun EU vrniti 1 097,1 milijona EUR; je zaskrbljen, ker izterjava za Evropski kmetijski jamstveni sklad ne dosega povprečja in ker ob koncu leta 2013 ni bila opravljena niti za polovico nepravilnosti, ugotovljenih leta 2009; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da so države članice v proračunskem letu 2013 od upravičencev na področju kmetijstva in razvoja podeželja izterjale 197 milijonov EUR, ob koncu leta pa ostaja neizterjanih še 1 318,3 milijona EUR, od česar bi bilo treba na osnovi mehanizma 50/50 v proračun EU vrniti 1 097,1 milijona EUR; je zaskrbljen, ker izterjava za Evropski kmetijski jamstveni sklad ne dosega povprečja in ker ob koncu leta 2013 ni bila opravljena niti za polovico nepravilnosti, ugotovljenih leta 2009;

| 23. | izpostavlja velike razlike med državami članicami v njihovi zmožnosti izterjave zneskov, izgubljenih zaradi nepravilnih plačil, ugotovljenih v okviru skupne kmetijske politike, in poziva države članice, katerih stopnja izterjave je pod 33 %, naj v letu 2015 in prihodnjih letih znatno izboljšajo svoje rezultate; |
| --- | --- |

23.

izpostavlja velike razlike med državami članicami v njihovi zmožnosti izterjave zneskov, izgubljenih zaradi nepravilnih plačil, ugotovljenih v okviru skupne kmetijske politike, in poziva države članice, katerih stopnja izterjave je pod 33 %, naj v letu 2015 in prihodnjih letih znatno izboljšajo svoje rezultate;

| 24. | ugotavlja, da države članice po reformi skupne kmetijske politike v letu 2013 uživajo večjo mero prožnosti pri izvajanju te politike – predvsem jo lahko prilagodijo svojim regionalnim in državnim zmogljivostim in prerazporejajo sredstva med različnimi stebri; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da večja prilagodljivost ne bo imela negativnih posledic za sisteme spremljanja in ocenjevanja; ugotavlja tudi, da Komisija v okviru nove skupne kmetijske politike pripravlja poenostavitve; poziva jo, naj jih povsem uskladi s strategijo GD AGRI za boj proti goljufijam in z ustreznimi kontrolami ohrani ravnovesje med poenostavitvijo in dobrim upravljanjem sredstev EU; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da države članice po reformi skupne kmetijske politike v letu 2013 uživajo večjo mero prožnosti pri izvajanju te politike – predvsem jo lahko prilagodijo svojim regionalnim in državnim zmogljivostim in prerazporejajo sredstva med različnimi stebri; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da večja prilagodljivost ne bo imela negativnih posledic za sisteme spremljanja in ocenjevanja; ugotavlja tudi, da Komisija v okviru nove skupne kmetijske politike pripravlja poenostavitve; poziva jo, naj jih povsem uskladi s strategijo GD AGRI za boj proti goljufijam in z ustreznimi kontrolami ohrani ravnovesje med poenostavitvijo in dobrim upravljanjem sredstev EU;

| 25. | je zaskrbljen tudi zaradi tega, da je povprečni zamik med pojavom nepravilnosti, njenim odkritjem in sporočanjem te nepravilnosti Komisiji 6,3 leta v kmetijskem sektorju oziroma 2,75 leta v drugih sektorjih; opominja, da se po odkritju nepravilnosti začnejo nadaljnji postopki (nalogi za izterjavo, preiskave urada OLAF itd.); poziva Komisijo, naj ugotovi povprečno, najkrajšo in najdaljšo življenjsko dobo odkrite nepravilnosti v okviru deljenega upravljanja za vsak sektor politike; |
| --- | --- |

25.

je zaskrbljen tudi zaradi tega, da je povprečni zamik med pojavom nepravilnosti, njenim odkritjem in sporočanjem te nepravilnosti Komisiji 6,3 leta v kmetijskem sektorju oziroma 2,75 leta v drugih sektorjih; opominja, da se po odkritju nepravilnosti začnejo nadaljnji postopki (nalogi za izterjavo, preiskave urada OLAF itd.); poziva Komisijo, naj ugotovi povprečno, najkrajšo in najdaljšo življenjsko dobo odkrite nepravilnosti v okviru deljenega upravljanja za vsak sektor politike;

| 26. | pričakuje, da bo znatno povečanje sporočenih nepravilnosti v ribiškem sektorju v letu 2013 za 475 % najvišja vrednost zgolj enega leta, povezana z zapoznelim izvajanjem programov v tem sektorju, in da naj ne bi pomenila negativnega trenda, ki bi ogrozil predstavo o vrednosti ribiške politike EU; |
| --- | --- |

26.

pričakuje, da bo znatno povečanje sporočenih nepravilnosti v ribiškem sektorju v letu 2013 za 475 % najvišja vrednost zgolj enega leta, povezana z zapoznelim izvajanjem programov v tem sektorju, in da naj ne bi pomenila negativnega trenda, ki bi ogrozil predstavo o vrednosti ribiške politike EU;

| 27. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je na področju kohezijske politike prišlo do povečanja števila primerov sporočenih nepravilnosti za 15 %; vendar ugotavlja tudi, da je bilo pri zneskih v zvezi s primeri, ki ne pomenijo goljufije, ugotovljeno zmanjšanje za 49 %, pri zneskih v zvezi s primeri goljufije pa za 22 %; |
| --- | --- |

27.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je na področju kohezijske politike prišlo do povečanja števila primerov sporočenih nepravilnosti za 15 %; vendar ugotavlja tudi, da je bilo pri zneskih v zvezi s primeri, ki ne pomenijo goljufije, ugotovljeno zmanjšanje za 49 %, pri zneskih v zvezi s primeri goljufije pa za 22 %;

| 28. | ugotavlja, da je bilo 321 nepravilnosti, sporočenih kot goljufije, in 4 672, ki niso bile sporočene kot goljufije, povezanih s kohezijsko politiko; priznava dejstvo, da se je v obeh kategorijah število sporočenih nepravilnosti v primerjavi z letom 2012 povečalo za 15 % in da se tako kot v prejšnjih letih največji delež zneskov, ki so leta 2013 vključevali nepravilnosti (63 %), še vedno nanaša na kohezijsko politiko; vendar poudarja, da so se v obeh kategorijah zadevni zneski zmanjšali, da je mogoče zaznati postopno izboljšanje, ki temelji na izkušnjah iz prejšnjih let, in da kohezijska politika prvič ni bila področje proračunskih odhodkov z največjim številom nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je bilo 321 nepravilnosti, sporočenih kot goljufije, in 4 672, ki niso bile sporočene kot goljufije, povezanih s kohezijsko politiko; priznava dejstvo, da se je v obeh kategorijah število sporočenih nepravilnosti v primerjavi z letom 2012 povečalo za 15 % in da se tako kot v prejšnjih letih največji delež zneskov, ki so leta 2013 vključevali nepravilnosti (63 %), še vedno nanaša na kohezijsko politiko; vendar poudarja, da so se v obeh kategorijah zadevni zneski zmanjšali, da je mogoče zaznati postopno izboljšanje, ki temelji na izkušnjah iz prejšnjih let, in da kohezijska politika prvič ni bila področje proračunskih odhodkov z največjim številom nepravilnosti, ki so bile sporočene kot goljufije;

| 29. | kljub vsemu obžaluje pomanjkanje informacij o zneskih, ki jih je treba izterjati, in stopnjah izterjave za kohezijsko politiko v proračunskem letu 2013; poziva Komisijo, naj v prihodnje letno poročilo vključi podrobne informacije v zvezi s tem; |
| --- | --- |

29.

kljub vsemu obžaluje pomanjkanje informacij o zneskih, ki jih je treba izterjati, in stopnjah izterjave za kohezijsko politiko v proračunskem letu 2013; poziva Komisijo, naj v prihodnje letno poročilo vključi podrobne informacije v zvezi s tem;

| 30. | ugotavlja, da je za odhodke v okviru centraliziranega upravljanja stopnja izterjave v primerih nepravilnosti, ki so bili sporočeni kot goljufije, v petletnem obdobju znašala 54,4 %, v primerih, ki niso bili sporočeni kot goljufije, pa 63,9 %; poziva Komisijo, naj še izboljša postopek izterjave in naj poskrbi, da bo pravočasna; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je za odhodke v okviru centraliziranega upravljanja stopnja izterjave v primerih nepravilnosti, ki so bili sporočeni kot goljufije, v petletnem obdobju znašala 54,4 %, v primerih, ki niso bili sporočeni kot goljufije, pa 63,9 %; poziva Komisijo, naj še izboljša postopek izterjave in naj poskrbi, da bo pravočasna;

| 31. | poziva Komisijo, naj prevzame polno odgovornost za izterjavo sredstev, ki so bila neupravičeno izplačana iz proračuna EU, in naj v vseh državah članicah določi enotna načela poročanja z namenom zbiranja ustreznih primerljivih in točnih podatkov; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj prevzame polno odgovornost za izterjavo sredstev, ki so bila neupravičeno izplačana iz proračuna EU, in naj v vseh državah članicah določi enotna načela poročanja z namenom zbiranja ustreznih primerljivih in točnih podatkov;

| 32. | je zaskrbljen, saj je za naloge za izterjavo za nepravilnosti (tako tiste, sporočene kot goljufije, kot tiste, ki niso bile sporočene kot goljufije), izdane med letoma 2009 in 2013 v okviru centraliziranega upravljanja, povprečni zamik med pojavom nepravilnosti in njenim odkritjem 3,4 leta: več kot polovica primerov (54 %) je bila odkritih v štirih letih po tem, ko je prišlo do nepravilnosti, v drugi polovici (46 %) pa je bil zamik med 4 in 13 leti; opominja, da se po odkritju nepravilnosti začnejo nadaljnji postopki (nalogi za izterjavo, preiskave urada OLAF itd.); poziva Komisijo, naj ugotovi povprečno, najkrajšo in najdaljšo življenjsko dobo odkrite nepravilnosti v okviru centraliziranega upravljanja; |
| --- | --- |

32.

je zaskrbljen, saj je za naloge za izterjavo za nepravilnosti (tako tiste, sporočene kot goljufije, kot tiste, ki niso bile sporočene kot goljufije), izdane med letoma 2009 in 2013 v okviru centraliziranega upravljanja, povprečni zamik med pojavom nepravilnosti in njenim odkritjem 3,4 leta: več kot polovica primerov (54 %) je bila odkritih v štirih letih po tem, ko je prišlo do nepravilnosti, v drugi polovici (46 %) pa je bil zamik med 4 in 13 leti; opominja, da se po odkritju nepravilnosti začnejo nadaljnji postopki (nalogi za izterjavo, preiskave urada OLAF itd.); poziva Komisijo, naj ugotovi povprečno, najkrajšo in najdaljšo življenjsko dobo odkrite nepravilnosti v okviru centraliziranega upravljanja;

| 33. | je zadovoljen, da je bilo število primerov, sporočenih kot goljufije, ki se nanašajo na Evropski socialni sklad, v letu 2013 za 40 % manjše kot v letih 2009 in 2010 in da je bilo leto 2013 tretje leto zapored, v katerem se je ohranil ta pozitiven trend; |
| --- | --- |

33.

je zadovoljen, da je bilo število primerov, sporočenih kot goljufije, ki se nanašajo na Evropski socialni sklad, v letu 2013 za 40 % manjše kot v letih 2009 in 2010 in da je bilo leto 2013 tretje leto zapored, v katerem se je ohranil ta pozitiven trend;

| 34. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so za programsko obdobje 2007–2013 upravna preverjanja, preverjanja na kraju samem in revizije vodile k znatno večji stopnji ugotavljanja goljufij, in sicer 63 %, za razliko od stopnje manj kot 20 % v prejšnjem sedemletnem obdobju, čeprav se je stopnja leta 2013 nekoliko zmanjšala na 55 %; |
| --- | --- |

34.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so za programsko obdobje 2007–2013 upravna preverjanja, preverjanja na kraju samem in revizije vodile k znatno večji stopnji ugotavljanja goljufij, in sicer 63 %, za razliko od stopnje manj kot 20 % v prejšnjem sedemletnem obdobju, čeprav se je stopnja leta 2013 nekoliko zmanjšala na 55 %;

| 35. | je seznanjen, da je Komisija leta 2013 na področju kohezijske politike zaključila 217 primerov prekinitve izplačil, 131 primerov v znesku 1 977 milijona EUR pa je bilo konec leta še v obravnavi; ugotavlja še, da je Komisija v letu 2013 sprejela 15 sklepov o začasni ustavitvi plačil, januarja 2014 pa dva; |
| --- | --- |

35.

je seznanjen, da je Komisija leta 2013 na področju kohezijske politike zaključila 217 primerov prekinitve izplačil, 131 primerov v znesku 1 977 milijona EUR pa je bilo konec leta še v obravnavi; ugotavlja še, da je Komisija v letu 2013 sprejela 15 sklepov o začasni ustavitvi plačil, januarja 2014 pa dva;

| 36. | ugotavlja, da je bilo leta 2013 na področju predpristopne pomoči odkritih 33 goljufij v skupnem znesku 14,4 milijona EUR in da se jih je večina nanašala na posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD); ugotavlja še, da je bilo v okviru predpristopnega instrumenta odkritih devet goljufij v skupnem znesku 1,2 milijona EUR; ugotavlja, da so stopnje izterjave na področju predpristopne pomoči v obdobju 2003–2013 za nepravilnosti in goljufije dosegle 37,36 % oziroma 29,22 %; poziva Komisijo in države prejemnice predpristopne pomoči, naj sprejmejo ukrepe, ki bodo povečali stopnjo izterjave za sredstva instrumenta za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da je bilo leta 2013 na področju predpristopne pomoči odkritih 33 goljufij v skupnem znesku 14,4 milijona EUR in da se jih je večina nanašala na posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD); ugotavlja še, da je bilo v okviru predpristopnega instrumenta odkritih devet goljufij v skupnem znesku 1,2 milijona EUR; ugotavlja, da so stopnje izterjave na področju predpristopne pomoči v obdobju 2003–2013 za nepravilnosti in goljufije dosegle 37,36 % oziroma 29,22 %; poziva Komisijo in države prejemnice predpristopne pomoči, naj sprejmejo ukrepe, ki bodo povečali stopnjo izterjave za sredstva instrumenta za predpristopno pomoč;

| 37. | poziva, naj se predlaga zmanjšanje števila programov porabe, predvsem tistih, ki se delno prekrivajo, in da se čim bolj osredotoči na programe za države članice, ki pomoč najbolj potrebujejo, tako da vsi programi ne bodo nujno namenjeni dejavnostim v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

37.

poziva, naj se predlaga zmanjšanje števila programov porabe, predvsem tistih, ki se delno prekrivajo, in da se čim bolj osredotoči na programe za države članice, ki pomoč najbolj potrebujejo, tako da vsi programi ne bodo nujno namenjeni dejavnostim v vseh državah članicah;

| 38. | izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da so bile pri več projektih, ki jih financira EIB, prisotne korupcija in goljufije; meni, da dokument EIB z dne 8. novembra 2013, ki opredeljuje politiko EIB o preprečevanju koruptivne prakse, goljufij, prikritega dogovarjanja, uporabe prisile, oviranja, pranja denarja in financiranja terorizma, kaže na pomanjkanje zadostnega nadzora v številnih primerih izvajanja projektov, ki jih financira EIB; je zaskrbljen zaradi dejstva, da je EIB v letu 2013 financirala projekt Passante di Mestre v skupni vrednosti 350 milijonov EUR in da razmišlja celo o njegovem refinanciranju v dodatnem znesku 700 milijonov EUR prek projektnih obveznic, čeprav je pri projektu prišlo do korupcije in goljufij, ki so pripeljale do aretacije več vpletenih oseb; zato poziva EIB, naj v dokazanih primerih goljufije in korupcije ustavi in/ali blokira predvideno in aktualno financiranje ustreznega projekta; |
| --- | --- |

38.

izraža zaskrbljenost nad dejstvom, da so bile pri več projektih, ki jih financira EIB, prisotne korupcija in goljufije; meni, da dokument EIB z dne 8. novembra 2013, ki opredeljuje politiko EIB o preprečevanju koruptivne prakse, goljufij, prikritega dogovarjanja, uporabe prisile, oviranja, pranja denarja in financiranja terorizma, kaže na pomanjkanje zadostnega nadzora v številnih primerih izvajanja projektov, ki jih financira EIB; je zaskrbljen zaradi dejstva, da je EIB v letu 2013 financirala projekt Passante di Mestre v skupni vrednosti 350 milijonov EUR in da razmišlja celo o njegovem refinanciranju v dodatnem znesku 700 milijonov EUR prek projektnih obveznic, čeprav je pri projektu prišlo do korupcije in goljufij, ki so pripeljale do aretacije več vpletenih oseb; zato poziva EIB, naj v dokazanih primerih goljufije in korupcije ustavi in/ali blokira predvideno in aktualno financiranje ustreznega projekta;

II.   
  Opredeljene težave in potrebni ukrepi

| 39. | poudarja svojo zaskrbljenost glede trajnih groženj proračunu EU, ki izhajajo tako iz neupoštevanja pravil (nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije) kot iz namernih kršitev in kaznivih dejanj (tj. goljufije); vztraja pri okrepljenem sodelovanju med državami članicami in Komisijo, da bi zagotovile pomembne in primerne ukrepe in sredstva, s katerimi bi se izognili nepravilnostim, ki ne pomenijo goljufije, in jih popravili ter se borili proti goljufijam; |
| --- | --- |

39.

poudarja svojo zaskrbljenost glede trajnih groženj proračunu EU, ki izhajajo tako iz neupoštevanja pravil (nepravilnosti, ki ne pomenijo goljufije) kot iz namernih kršitev in kaznivih dejanj (tj. goljufije); vztraja pri okrepljenem sodelovanju med državami članicami in Komisijo, da bi zagotovile pomembne in primerne ukrepe in sredstva, s katerimi bi se izognili nepravilnostim, ki ne pomenijo goljufije, in jih popravili ter se borili proti goljufijam;

| 40. | poudarja, da se že več let dogaja, da države članice podatkov ne posredujejo pravočasno ali pa ne posredujejo točnih podatkov; ponovno izraža zaskrbljenost nad tem, da države članice še zmeraj uporabljajo različne pristope za odkrivanje in sporočanje nepravilnosti in goljufij, tudi na področju kohezijske politike in kmetijstva, in da v nekaterih primerih prihaja do nestandardizirane razlage pri uporabi pravnega okvira; poudarja, da Parlament, Komisija in OLAF zaradi takšnega ravnanja težje opravljajo primerjave, podajajo objektivne ocene in izdajajo priporočila; poziva Komisijo, naj pripravi skupne smernice in kazalnike, da bi zapolnila vrzel v različnih pristopih držav članica, ter vzpostavi enotno in celovito bazo podatkov o dejansko ugotovljenih nepravilnostih in sprejetih ukrepih, vključno s primeri goljufije in korupcije pri javnih uslužbencih, s čimer bi oblastem in državljanom zagotovila zanesljive, primerljive in centralizirane podatke za izvajanje učinkovitih popravnih ukrepov in za nepristransko oceno dejanske, ne zgolj zaznane, stopnje resnosti nepravilnosti in strani, ki so bile zanjo odgovorne; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da se že več let dogaja, da države članice podatkov ne posredujejo pravočasno ali pa ne posredujejo točnih podatkov; ponovno izraža zaskrbljenost nad tem, da države članice še zmeraj uporabljajo različne pristope za odkrivanje in sporočanje nepravilnosti in goljufij, tudi na področju kohezijske politike in kmetijstva, in da v nekaterih primerih prihaja do nestandardizirane razlage pri uporabi pravnega okvira; poudarja, da Parlament, Komisija in OLAF zaradi takšnega ravnanja težje opravljajo primerjave, podajajo objektivne ocene in izdajajo priporočila; poziva Komisijo, naj pripravi skupne smernice in kazalnike, da bi zapolnila vrzel v različnih pristopih držav članica, ter vzpostavi enotno in celovito bazo podatkov o dejansko ugotovljenih nepravilnostih in sprejetih ukrepih, vključno s primeri goljufije in korupcije pri javnih uslužbencih, s čimer bi oblastem in državljanom zagotovila zanesljive, primerljive in centralizirane podatke za izvajanje učinkovitih popravnih ukrepov in za nepristransko oceno dejanske, ne zgolj zaznane, stopnje resnosti nepravilnosti in strani, ki so bile zanjo odgovorne;

| 41. | ugotavlja, da so bila priporočila Komisije državam članicam, o statusu izvajanja katerih se poroča v letnem poročilu Komisije za leto 2013, v letu 2012 – zlasti o službah za usklajevanje boja proti goljufijam, splošnih pravilih glede goljufij, reformi javnega naročanja, poročanju o goljufijah, sistemih preverjanja in kontrole ter ocenjevanju tveganja – v splošnem primerna, vendar obžaluje, da nekateri problemi niso bili ustrezno obravnavani; ugotavlja na primer, da se priprave za izvajanje večletnega finančnega okvira 2014–2020 in njegovih določb o preprečevanju goljufij niso začele v vseh državah članicah; poziva države članice, naj upoštevajo priporočila Komisije iz leta 2012 in ukrepajo v zvezi z vsemi priporočili, ki jih je nanje naslovila v poročilu iz leta 2011 in tudi v poročilu iz leta 2013, za primere, ko niso mogle ukrepati, pa naj pošljejo obrazložitev; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da so bila priporočila Komisije državam članicam, o statusu izvajanja katerih se poroča v letnem poročilu Komisije za leto 2013, v letu 2012 – zlasti o službah za usklajevanje boja proti goljufijam, splošnih pravilih glede goljufij, reformi javnega naročanja, poročanju o goljufijah, sistemih preverjanja in kontrole ter ocenjevanju tveganja – v splošnem primerna, vendar obžaluje, da nekateri problemi niso bili ustrezno obravnavani; ugotavlja na primer, da se priprave za izvajanje večletnega finančnega okvira 2014–2020 in njegovih določb o preprečevanju goljufij niso začele v vseh državah članicah; poziva države članice, naj upoštevajo priporočila Komisije iz leta 2012 in ukrepajo v zvezi z vsemi priporočili, ki jih je nanje naslovila v poročilu iz leta 2011 in tudi v poročilu iz leta 2013, za primere, ko niso mogle ukrepati, pa naj pošljejo obrazložitev;

| 42. | priznava dejstvo, da so nepravilnosti, ki niso goljufije, pogosto posledica slabega poznavanja pravil, zapletenih zahtev in predpisov; poudarja, da je za spremembe pravil, ki se nanašajo na prihodke in odhodke, tudi za tiste, katerih cilj je poenostavitev, potreben čas, da jih sprejmejo organi, odgovorni za njihovo ustrezno izvajanje; poziva države članice in Komisijo, naj v zvezi s tem bolje uskladijo razlago pravnega okvira in njegovo dosledno izvajanje, sprejmejo ciljno usmerjene in pravočasne ukrepe za okrepitev upravnih zmogljivosti, tako v javni upravi kot med deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe, med drugim s pomočjo usmerjanja in usposabljanja ter z oblikovanjem shem za zadrževanje kvalificiranega in usposobljenega osebja; poziva institucije EU in države članice, naj pripravijo vmesno oceno o tem, ali nova regulativna struktura kohezijske politike dodatno preprečuje tveganje za nepravilnosti in ga zmanjšuje, ter naj ovrednotijo možnost za večjo regulativno poenostavitev obstoječih pravil; |
| --- | --- |

42.

priznava dejstvo, da so nepravilnosti, ki niso goljufije, pogosto posledica slabega poznavanja pravil, zapletenih zahtev in predpisov; poudarja, da je za spremembe pravil, ki se nanašajo na prihodke in odhodke, tudi za tiste, katerih cilj je poenostavitev, potreben čas, da jih sprejmejo organi, odgovorni za njihovo ustrezno izvajanje; poziva države članice in Komisijo, naj v zvezi s tem bolje uskladijo razlago pravnega okvira in njegovo dosledno izvajanje, sprejmejo ciljno usmerjene in pravočasne ukrepe za okrepitev upravnih zmogljivosti, tako v javni upravi kot med deležniki, vključno z organizacijami civilne družbe, med drugim s pomočjo usmerjanja in usposabljanja ter z oblikovanjem shem za zadrževanje kvalificiranega in usposobljenega osebja; poziva institucije EU in države članice, naj pripravijo vmesno oceno o tem, ali nova regulativna struktura kohezijske politike dodatno preprečuje tveganje za nepravilnosti in ga zmanjšuje, ter naj ovrednotijo možnost za večjo regulativno poenostavitev obstoječih pravil;

| 43. | meni, da bi bilo treba države članice, ki same ugotavljajo in sporočajo nepravilnosti, tudi goljufije, podpirati in jih spodbujati, da dodatno izboljšajo svoje sisteme poročanja in upravljanja; izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da Komisija ni zmožna ugotoviti, ali so majhno število nepravilnosti in goljufij, ki so jih odkrile nekatere države članice, in velike vrzeli v številu sporočenih primerov v različnih letih posledica neučinkovitosti nadzornih sistemov teh držav članic ali ne; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi bilo treba države članice, ki same ugotavljajo in sporočajo nepravilnosti, tudi goljufije, podpirati in jih spodbujati, da dodatno izboljšajo svoje sisteme poročanja in upravljanja; izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da Komisija ni zmožna ugotoviti, ali so majhno število nepravilnosti in goljufij, ki so jih odkrile nekatere države članice, in velike vrzeli v številu sporočenih primerov v različnih letih posledica neučinkovitosti nadzornih sistemov teh držav članic ali ne;

| 44. | obžaluje, da zgolj nekatere države članice namenjajo zadostna sredstva za boj proti goljufijam, in meni, da je nesprejemljivo, da v primeru nepravilnosti, ki pomenijo goljufije, nekatere države članice izvajajo zgolj popravne ukrepe, ne da bi preiskale morebitno kaznivo dejanje in sankcionirale odgovorne, s čimer ne ščitijo ustrezno niti finančnih interesov EU niti finančnih interesov posameznih davkoplačevalcev; ugotavlja, da so statistični podatki držav članic v zvezi s kazenskimi zadevami in njihovimi izidi nepopolni, zaradi česar je težko oceniti učinkovitost postopkov za preiskovanje in sodni pregon goljufij v državah članicah; zato meni, da bi morala imeti sprejetje sklepov, s katerimi se uvaja kazenskopravna odgovornost na ravni EU, in ustanovitev Evropskega javnega tožilstva kot orodja za začetek in usklajevanje preiskav takšnih nepravilnosti močan odvračilni učinek za nezakonita dejanja ter za neupoštevanje primernega postopka pri pregonu in kaznovanju korupcije ali kriminala, ki škodi finančnim interesom EU; |
| --- | --- |

44.

obžaluje, da zgolj nekatere države članice namenjajo zadostna sredstva za boj proti goljufijam, in meni, da je nesprejemljivo, da v primeru nepravilnosti, ki pomenijo goljufije, nekatere države članice izvajajo zgolj popravne ukrepe, ne da bi preiskale morebitno kaznivo dejanje in sankcionirale odgovorne, s čimer ne ščitijo ustrezno niti finančnih interesov EU niti finančnih interesov posameznih davkoplačevalcev; ugotavlja, da so statistični podatki držav članic v zvezi s kazenskimi zadevami in njihovimi izidi nepopolni, zaradi česar je težko oceniti učinkovitost postopkov za preiskovanje in sodni pregon goljufij v državah članicah; zato meni, da bi morala imeti sprejetje sklepov, s katerimi se uvaja kazenskopravna odgovornost na ravni EU, in ustanovitev Evropskega javnega tožilstva kot orodja za začetek in usklajevanje preiskav takšnih nepravilnosti močan odvračilni učinek za nezakonita dejanja ter za neupoštevanje primernega postopka pri pregonu in kaznovanju korupcije ali kriminala, ki škodi finančnim interesom EU;

| 45. | meni, da so učinkoviti ukrepi proti korupciji mogoči, če se ukrepi kazenskega prava spoštujejo in dopolnijo z drugimi ukrepi, kot so večja preglednost in odgovornost; zato vztraja, da morajo države članice pokazati odločno politično voljo pri učinkovitem boju proti korupciji, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, s sprejetjem učinkovite protikorupcijske zakonodaje in obstoječih predlogov na ravni EU, in poziva državljane, naj prepričljivo izvajajo pritisk na vlade, da si bodo odločno prizadevale za smiselne protikorupcijske politike; |
| --- | --- |

45.

meni, da so učinkoviti ukrepi proti korupciji mogoči, če se ukrepi kazenskega prava spoštujejo in dopolnijo z drugimi ukrepi, kot so večja preglednost in odgovornost; zato vztraja, da morajo države članice pokazati odločno politično voljo pri učinkovitem boju proti korupciji, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, s sprejetjem učinkovite protikorupcijske zakonodaje in obstoječih predlogov na ravni EU, in poziva državljane, naj prepričljivo izvajajo pritisk na vlade, da si bodo odločno prizadevale za smiselne protikorupcijske politike;

| 46. | pozdravlja prvo poročilo Komisije o protikorupcijski politiki v EU, ki je bilo objavljeno februarja 2014, saj meni, da gre za dragoceno orodje za spremljanje in ocenjevanje prizadevanj pri boju proti korupciji, in ponovno potrjuje, da bi bilo treba omogočiti zlasti večjo izmenjavo obstoječih najboljših praks, ki so izpostavljene v tem poročilu; pozdravlja tudi sporočilo Komisije o boju proti korupciji v EU (COM(2011)0308), v katerem so preučeni potrebni ukrepi za boljše izvajanje obstoječih protikorupcijskih instrumentov in predlagani načini, kako na številnih notranjih in zunanjih področjih politike bolj poudariti protikorupcijske vidike; vendar ugotavlja, da je pomembno razširiti področje uporabe protikorupcijskega poročila na čezmejne elemente korupcije in elemente korupcije na ravni EU ter na ocenjevanje ukrepov, sprejetih za izboljšanje integritete institucij EU, ter poudarja potrebo po celoviti in skladni protikorupcijski strategiji, ki bo vsebovala vse politike EU in med drugim obravnavala pomisleke iz prvega protikorupcijskega poročila EU; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu poroča o tem, kako institucije EU izvajajo notranjo protikorupcijsko politiko, vključno z obveznostmi v okviru Konvencije OZN proti korupciji; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja prvo poročilo Komisije o protikorupcijski politiki v EU, ki je bilo objavljeno februarja 2014, saj meni, da gre za dragoceno orodje za spremljanje in ocenjevanje prizadevanj pri boju proti korupciji, in ponovno potrjuje, da bi bilo treba omogočiti zlasti večjo izmenjavo obstoječih najboljših praks, ki so izpostavljene v tem poročilu; pozdravlja tudi sporočilo Komisije o boju proti korupciji v EU (COM(2011)0308), v katerem so preučeni potrebni ukrepi za boljše izvajanje obstoječih protikorupcijskih instrumentov in predlagani načini, kako na številnih notranjih in zunanjih področjih politike bolj poudariti protikorupcijske vidike; vendar ugotavlja, da je pomembno razširiti področje uporabe protikorupcijskega poročila na čezmejne elemente korupcije in elemente korupcije na ravni EU ter na ocenjevanje ukrepov, sprejetih za izboljšanje integritete institucij EU, ter poudarja potrebo po celoviti in skladni protikorupcijski strategiji, ki bo vsebovala vse politike EU in med drugim obravnavala pomisleke iz prvega protikorupcijskega poročila EU; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu poroča o tem, kako institucije EU izvajajo notranjo protikorupcijsko politiko, vključno z obveznostmi v okviru Konvencije OZN proti korupciji;

| 47. | poudarja potrebo po strukturiranem usklajevanju med organi upravljanja in organi za boj proti goljufijam ter pomen usklajevanja in izmenjave najboljših praks med državami članicami in med različnimi upravami znotraj iste države članice, da bi v največji možni meri homogenizirali pristop k obravnavanju goljufij; poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizem za izmenjavo informacij med pristojnimi nacionalnimi uradi, da bi omogočila navzkrižno primerjavo računovodskih izkazov za transakcije med dvema ali več državami članicami in pomagala pri odkrivanju nadnacionalnih goljufij v okviru novega večletnega finančnega okvira 2014–2020, pri tem pa upoštevala makrokategorijo evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorske zadeve in ribištvo), s čimer bi zagotovila horizontalni pristop k zaščiti finančnih interesov Evropske unije; |
| --- | --- |

47.

poudarja potrebo po strukturiranem usklajevanju med organi upravljanja in organi za boj proti goljufijam ter pomen usklajevanja in izmenjave najboljših praks med državami članicami in med različnimi upravami znotraj iste države članice, da bi v največji možni meri homogenizirali pristop k obravnavanju goljufij; poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizem za izmenjavo informacij med pristojnimi nacionalnimi uradi, da bi omogočila navzkrižno primerjavo računovodskih izkazov za transakcije med dvema ali več državami članicami in pomagala pri odkrivanju nadnacionalnih goljufij v okviru novega večletnega finančnega okvira 2014–2020, pri tem pa upoštevala makrokategorijo evropskih strukturnih in investicijskih skladov (Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorske zadeve in ribištvo), s čimer bi zagotovila horizontalni pristop k zaščiti finančnih interesov Evropske unije;

| 48. | poudarja, da je večja preglednost, ki omogoča ustrezen nadzor, ključna za odkrivanje sistemov goljufije; opozarja, da je Parlament v prejšnjih letih Komisijo pozival k sprejetju ukrepov, da bi zagotovili preglednost na enem mestu, kar zadeva vse upravičence do sredstev EU iz vseh držav članic, tako da bi na spletnem mestu Komisije objavili seznam vseh upravičencev, ne glede na to, kdo upravlja ta sredstva, in na podlagi standardnih kategorij podatkov, ki jih zagotovijo vse države članice, v vsaj enem delovnem jeziku Unije; poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo ter ji posredujejo popolne in zanesljive podatke glede upravičencev do sredstev EU, ki jih upravljajo države članice; obžaluje, da ta ukrep ni bil izveden, in poziva Komisijo, naj ga nujno izvede; obžaluje, da Komisija ni upoštevala večkratnih pozivov; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je večja preglednost, ki omogoča ustrezen nadzor, ključna za odkrivanje sistemov goljufije; opozarja, da je Parlament v prejšnjih letih Komisijo pozival k sprejetju ukrepov, da bi zagotovili preglednost na enem mestu, kar zadeva vse upravičence do sredstev EU iz vseh držav članic, tako da bi na spletnem mestu Komisije objavili seznam vseh upravičencev, ne glede na to, kdo upravlja ta sredstva, in na podlagi standardnih kategorij podatkov, ki jih zagotovijo vse države članice, v vsaj enem delovnem jeziku Unije; poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo ter ji posredujejo popolne in zanesljive podatke glede upravičencev do sredstev EU, ki jih upravljajo države članice; obžaluje, da ta ukrep ni bil izveden, in poziva Komisijo, naj ga nujno izvede; obžaluje, da Komisija ni upoštevala večkratnih pozivov;

| 49. | poziva Komisijo, naj spodbuja primerno zakonodajo o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, dostopu do informacij in preglednosti lobiranja, saj je to potrebno za zagotovitev državljanskega nadzora nad vladami in institucijami EU in za javni nadzor nad njihovim delovanjem, in naj uporabi financiranje EU za to, da podpre delo neodvisnih organizacij na tem področju, med drugim za vzpostavitev finančne podpore za čezmejno preiskovalno novinarstvo; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj spodbuja primerno zakonodajo o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, dostopu do informacij in preglednosti lobiranja, saj je to potrebno za zagotovitev državljanskega nadzora nad vladami in institucijami EU in za javni nadzor nad njihovim delovanjem, in naj uporabi financiranje EU za to, da podpre delo neodvisnih organizacij na tem področju, med drugim za vzpostavitev finančne podpore za čezmejno preiskovalno novinarstvo;

| 50. | spodbuja Komisijo, naj še bolj okrepi svojo nadzorno vlogo v zvezi z odhodki proračuna EU, in sicer z revizijskimi, kontrolnimi in inšpekcijskimi dejavnostmi, akcijskimi načrti za popravne ukrepe in opozorilnimi pismi pred vložitvijo zahtevkov za plačilo; poziva države članice in njihove organe, naj okrepijo prizadevanja ter izkoristijo potencial, da bi ugotovile in popravile napake, preden od Komisije zahtevajo povračilo, tako da v celoti uporabijo informacije, ki so jim na voljo; v zvezi s tem poudarja posebno vrednost preventivnih ukrepov pri preprečevanju nezakonitih izplačil, tako da kasneje ne bi bilo treba izterjati nezakonito prilaščenih sredstev; |
| --- | --- |

50.

spodbuja Komisijo, naj še bolj okrepi svojo nadzorno vlogo v zvezi z odhodki proračuna EU, in sicer z revizijskimi, kontrolnimi in inšpekcijskimi dejavnostmi, akcijskimi načrti za popravne ukrepe in opozorilnimi pismi pred vložitvijo zahtevkov za plačilo; poziva države članice in njihove organe, naj okrepijo prizadevanja ter izkoristijo potencial, da bi ugotovile in popravile napake, preden od Komisije zahtevajo povračilo, tako da v celoti uporabijo informacije, ki so jim na voljo; v zvezi s tem poudarja posebno vrednost preventivnih ukrepov pri preprečevanju nezakonitih izplačil, tako da kasneje ne bi bilo treba izterjati nezakonito prilaščenih sredstev;

| 51. | pozdravlja sprejetje direktiv o javnih naročilih in direktive o podeljevanju koncesij ter dejstvo, da je deset držav članic že uvedlo posebne ukrepe ali sklope ukrepov v zvezi z javnimi naročili, da bi zmanjšale korupcijo in povečale preglednost ter učinkovitost sistemov upravljanja, kontrol in revizij; poziva Komisijo, naj nadaljuje izvajanje pravil o javnih naročilih, da bi državam članicam z usmerjanjem, delitvijo najboljših praks in usposabljanjem zagotovila potrebno podporo; poziva Komisijo, naj stalno in nepristransko spremlja, kako države članice upoštevajo veljavne direktive, in po potrebi začne postopke za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja sprejetje direktiv o javnih naročilih in direktive o podeljevanju koncesij ter dejstvo, da je deset držav članic že uvedlo posebne ukrepe ali sklope ukrepov v zvezi z javnimi naročili, da bi zmanjšale korupcijo in povečale preglednost ter učinkovitost sistemov upravljanja, kontrol in revizij; poziva Komisijo, naj nadaljuje izvajanje pravil o javnih naročilih, da bi državam članicam z usmerjanjem, delitvijo najboljših praks in usposabljanjem zagotovila potrebno podporo; poziva Komisijo, naj stalno in nepristransko spremlja, kako države članice upoštevajo veljavne direktive, in po potrebi začne postopke za ugotavljanje kršitev;

| 52. | ugotavlja, da stopnja nepravilnosti in goljufij, do katerih je prišlo zaradi nespoštovanja pravil glede javnega naročanja, še vedno ostaja visoka; poziva države članice, naj čim prej v nacionalno zakonodajo prenesejo nedavno sprejeto Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (8), Direktivo 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (9) in Direktivo 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (10), da se dodatno zmanjša tveganje nepravilnosti in goljufij; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da stopnja nepravilnosti in goljufij, do katerih je prišlo zaradi nespoštovanja pravil glede javnega naročanja, še vedno ostaja visoka; poziva države članice, naj čim prej v nacionalno zakonodajo prenesejo nedavno sprejeto Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (8), Direktivo 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (9) in Direktivo 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (10), da se dodatno zmanjša tveganje nepravilnosti in goljufij;

| 53. | pozdravlja ustanovitev strokovnega centra za krepitev upravnih zmogljivosti, ki podpira javne uprave, odgovorne za upravljanje ESRR in kohezijskega slada, ter uvedbo akcijskega načrta za javna naročila, ki ga je strokovni center pripravil v sodelovanju s pristojnimi službami Komisije; vendar zahteva, da mora Komisija poročati o dosedanjih konkretnih rezultatih, doseženih zaradi dejavnosti centra in izvajanja prej navedenega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja ustanovitev strokovnega centra za krepitev upravnih zmogljivosti, ki podpira javne uprave, odgovorne za upravljanje ESRR in kohezijskega slada, ter uvedbo akcijskega načrta za javna naročila, ki ga je strokovni center pripravil v sodelovanju s pristojnimi službami Komisije; vendar zahteva, da mora Komisija poročati o dosedanjih konkretnih rezultatih, doseženih zaradi dejavnosti centra in izvajanja prej navedenega akcijskega načrta;

| 54. | poziva Komisijo, naj ohrani svojo strogo politiko prekinitev in odložitev plačil; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj ohrani svojo strogo politiko prekinitev in odložitev plačil;

| 55. | pozdravlja poročilo o izvajanju strategije Komisije za boj proti goljufijam in usmerjanju organov upravljanja držav članic pri izvajanju ustreznih določb proti goljufijam; vendar vztraja, da mora Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti, ki se nanašajo na evropske strukturne in naložbene sklade, sprejeti enostavnejša pravila, s čimer bo pripomogla k uspešnemu in učinkovitemu črpanju, ter hkrati zagotoviti, da delegirani in izvedbeni akti ne bodo ogrožali ravni boja proti goljufijam; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja poročilo o izvajanju strategije Komisije za boj proti goljufijam in usmerjanju organov upravljanja držav članic pri izvajanju ustreznih določb proti goljufijam; vendar vztraja, da mora Komisija z delegiranimi in izvedbenimi akti, ki se nanašajo na evropske strukturne in naložbene sklade, sprejeti enostavnejša pravila, s čimer bo pripomogla k uspešnemu in učinkovitemu črpanju, ter hkrati zagotoviti, da delegirani in izvedbeni akti ne bodo ogrožali ravni boja proti goljufijam;

| 56. | pozdravlja ustanovitev služb za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) v državah članicah, kot je zahtevano v členu 3(4) nove uredbe o uradu OLAF, in dejstvo, da je Nemčija znova potrdila delovno sodelovanje z uradom OLAF; je seznanjen s tem, da je cilj služb AFCOS poenostaviti učinkovito sodelovanje in izmenjavo informacij z uradom OLAF, ter vztraja, da države članice, ki še niso imenovale teh služb, to storijo nemudoma; pričakuje, da bodo službe AFCOS pripomogle k boljšemu sporočanju nepravilnosti in prispevale k uravnoteženemu tolmačenju ustreznih aktov EU; je kljub temu zaskrbljen zaradi velikih razlik, ki že obstajajo med različnimi službami AFCOS, ki so bile ustanovljene v državah članicah, v zvezi s funkcijami, nalogami in pooblastili ter človeškimi viri, ki so jim bili dodeljeni; priznava, da Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 ne določa podrobno pooblastila, institucionalnega okvira in nalog služb AFCOS, vendar meni, da so te službe operativno neodvisne s celovitim pooblastilom, ki vključuje preiskovalno pooblastilo, in pomenijo referenčno vrednost, ki jo morajo razviti vse države članice; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja ustanovitev služb za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) v državah članicah, kot je zahtevano v členu 3(4) nove uredbe o uradu OLAF, in dejstvo, da je Nemčija znova potrdila delovno sodelovanje z uradom OLAF; je seznanjen s tem, da je cilj služb AFCOS poenostaviti učinkovito sodelovanje in izmenjavo informacij z uradom OLAF, ter vztraja, da države članice, ki še niso imenovale teh služb, to storijo nemudoma; pričakuje, da bodo službe AFCOS pripomogle k boljšemu sporočanju nepravilnosti in prispevale k uravnoteženemu tolmačenju ustreznih aktov EU; je kljub temu zaskrbljen zaradi velikih razlik, ki že obstajajo med različnimi službami AFCOS, ki so bile ustanovljene v državah članicah, v zvezi s funkcijami, nalogami in pooblastili ter človeškimi viri, ki so jim bili dodeljeni; priznava, da Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 ne določa podrobno pooblastila, institucionalnega okvira in nalog služb AFCOS, vendar meni, da so te službe operativno neodvisne s celovitim pooblastilom, ki vključuje preiskovalno pooblastilo, in pomenijo referenčno vrednost, ki jo morajo razviti vse države članice;

| 57. | je seznanjen s poročanjem Komisije o rezultatih programa Hercule II; je seznanjen s tem, da je bil proračun tega programa v letu 2013 zmanjšan na 14 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 9,9 milijona EUR v odobritvah plačil v primerjavi z letom 2012, zaradi česar je prišlo do težav pri izpolnjevanju finančnih obveznosti iz leta 2013 in prejšnjih let; z zadovoljstvom ugotavlja, da se države članice vedno bolj zanimajo za dejavnosti programa Hercule II, kar se kaže v vedno večjem številu vlog, prejetih po objavi razpisov za zbiranje predlogov; pozdravlja pozitivne rezultate, ki so bili zaradi uporabe zelo napredne in nadnacionalno združljive tehnične opreme, kupljene s pomočjo programa, doseženi leta 2013 na primer v Nemčiji, Španiji in Romuniji; |
| --- | --- |

57.

je seznanjen s poročanjem Komisije o rezultatih programa Hercule II; je seznanjen s tem, da je bil proračun tega programa v letu 2013 zmanjšan na 14 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 9,9 milijona EUR v odobritvah plačil v primerjavi z letom 2012, zaradi česar je prišlo do težav pri izpolnjevanju finančnih obveznosti iz leta 2013 in prejšnjih let; z zadovoljstvom ugotavlja, da se države članice vedno bolj zanimajo za dejavnosti programa Hercule II, kar se kaže v vedno večjem številu vlog, prejetih po objavi razpisov za zbiranje predlogov; pozdravlja pozitivne rezultate, ki so bili zaradi uporabe zelo napredne in nadnacionalno združljive tehnične opreme, kupljene s pomočjo programa, doseženi leta 2013 na primer v Nemčiji, Španiji in Romuniji;

| 58. | pozdravlja sprejetje uredbe, s katero se je vzpostavil program Hercule III za proračunsko obdobje 2014–2020 in ki omogoča višji najvišji možni delež sofinanciranja za nepovratna sredstva za tehnično pomoč v višini 80 % upravičenih stroškov, v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih pa do 90 %, namesto najvišjega deleža 50 % iz sklepa o programu Hercule II; ugotavlja, da je bil prvi razpis za zbiranje predlogov uspešno objavljen leta 2014; je kljub temu zaskrbljen, da na program že zelo vpliva vprašanje neporavnanih plačil, kar bi lahko vodilo k morebitnemu negativnemu učinku na financirane in bodoče projekte; opozarja na pomen dobrih finančnih instrumentov, kot sta Pericles 2020 in Hercule III, pri boju proti nezakonitim dejavnostim, ki vplivajo na sredstva Unije; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja sprejetje uredbe, s katero se je vzpostavil program Hercule III za proračunsko obdobje 2014–2020 in ki omogoča višji najvišji možni delež sofinanciranja za nepovratna sredstva za tehnično pomoč v višini 80 % upravičenih stroškov, v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih pa do 90 %, namesto najvišjega deleža 50 % iz sklepa o programu Hercule II; ugotavlja, da je bil prvi razpis za zbiranje predlogov uspešno objavljen leta 2014; je kljub temu zaskrbljen, da na program že zelo vpliva vprašanje neporavnanih plačil, kar bi lahko vodilo k morebitnemu negativnemu učinku na financirane in bodoče projekte; opozarja na pomen dobrih finančnih instrumentov, kot sta Pericles 2020 in Hercule III, pri boju proti nezakonitim dejavnostim, ki vplivajo na sredstva Unije;

| 59. | pozdravlja dobre rezultate številnih skupnih carinskih operacij, pri katerih so urad OLAF in države članice sodelovali z različnimi službami tretjih držav ob dejavni podpori GD Obdavčenje in carinska unija ter agencij Europol in Frontex in pri katerih je bilo med drugim zaplenjenih 68 milijonov pretihotapljenih cigaret, 124 kg kokaina in 140 000 litrov dizelskega goriva; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja dobre rezultate številnih skupnih carinskih operacij, pri katerih so urad OLAF in države članice sodelovali z različnimi službami tretjih držav ob dejavni podpori GD Obdavčenje in carinska unija ter agencij Europol in Frontex in pri katerih je bilo med drugim zaplenjenih 68 milijonov pretihotapljenih cigaret, 124 kg kokaina in 140 000 litrov dizelskega goriva;

| 60. | ugotavlja, da je urad OLAF leta 2013 izdal 353 priporočil za upravne, disciplinske, finančne ali sodne ukrepe, ki bi jih morale sprejeti ustrezne institucije, organi, službe in agencije EU ali pristojni nacionalni organi, in da so bila za izterjavo priporočena sredstva v višini 402,8 milijona EUR; je zaskrbljen, da je stopnja vloženih obtožnic v skladu s sodnimi priporočili urada OLAF za obdobje 2006–2013 zgolj približno 54 %; je zaskrbljen, saj nizka raven vloženih obtožnic kakovost in uporabnost rezultatov preiskav urada prikazuje v slabi luči; poziva Komisijo, naj nujno poveča učinkovitost tega urada; meni, da je popoln in primeren nadzor nad delom urada OLAF, ki ga izvaja nadzorni odbor (brez poseganja v potekajoče preiskave), nepogrešljiv, zato poziva Komisijo in urad OLAF, naj izboljšata sedanje razmere, v katerih nadzorni odbor ne more uresničiti svojega namena; obžaluje tudi pomanjkanje informacij o stopnji obsodb v primerih kaznivih dejanj v škodo proračuna Unije; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da je urad OLAF leta 2013 izdal 353 priporočil za upravne, disciplinske, finančne ali sodne ukrepe, ki bi jih morale sprejeti ustrezne institucije, organi, službe in agencije EU ali pristojni nacionalni organi, in da so bila za izterjavo priporočena sredstva v višini 402,8 milijona EUR; je zaskrbljen, da je stopnja vloženih obtožnic v skladu s sodnimi priporočili urada OLAF za obdobje 2006–2013 zgolj približno 54 %; je zaskrbljen, saj nizka raven vloženih obtožnic kakovost in uporabnost rezultatov preiskav urada prikazuje v slabi luči; poziva Komisijo, naj nujno poveča učinkovitost tega urada; meni, da je popoln in primeren nadzor nad delom urada OLAF, ki ga izvaja nadzorni odbor (brez poseganja v potekajoče preiskave), nepogrešljiv, zato poziva Komisijo in urad OLAF, naj izboljšata sedanje razmere, v katerih nadzorni odbor ne more uresničiti svojega namena; obžaluje tudi pomanjkanje informacij o stopnji obsodb v primerih kaznivih dejanj v škodo proračuna Unije;

III.   
  Preiskave in vloga urada OLAF

| 61. | je seznanjen s tem, da je urad OLAF poročal, da je v letu 2013 prejel največ evidentiranih informacij doslej, in da trdi, da je izdal več priporočil kot kadarkoli prej; poudarja, da je bila spremenjena tudi metoda štetja prejetih informacij in izdanih priporočil; poziva nadzorni odbor, naj analizira učinke teh sprememb podatkov in kakovost priporočil, ki jih izda urad OLAF; |
| --- | --- |

61.

je seznanjen s tem, da je urad OLAF poročal, da je v letu 2013 prejel največ evidentiranih informacij doslej, in da trdi, da je izdal več priporočil kot kadarkoli prej; poudarja, da je bila spremenjena tudi metoda štetja prejetih informacij in izdanih priporočil; poziva nadzorni odbor, naj analizira učinke teh sprememb podatkov in kakovost priporočil, ki jih izda urad OLAF;

| 62. | poziva nadzorni odbor urada OLAF, naj obvesti Parlament o trajanju preiskav urada in o metodi za izračun tega časa, saj se je ta metoda leta 2012 spremenila; poudarja, da bi lahko ta sprememba pripomogla k umetnemu zmanjševanju navideznega trajanja preiskav; poziva nadzorni odbor, naj natančno analizira kakovost informacij, ki jih posreduje OLAF, vključno s poročili, posredovanimi institucijam; |
| --- | --- |

62.

poziva nadzorni odbor urada OLAF, naj obvesti Parlament o trajanju preiskav urada in o metodi za izračun tega časa, saj se je ta metoda leta 2012 spremenila; poudarja, da bi lahko ta sprememba pripomogla k umetnemu zmanjševanju navideznega trajanja preiskav; poziva nadzorni odbor, naj natančno analizira kakovost informacij, ki jih posreduje OLAF, vključno s poročili, posredovanimi institucijam;

| 63. | je seznanjen s sprejetjem novih delovnih ureditev med uradom OLAF in njegovim nadzornim odborom in poziva k hitri rešitvi preostalih vprašanj med tema institucijama; |
| --- | --- |

63.

je seznanjen s sprejetjem novih delovnih ureditev med uradom OLAF in njegovim nadzornim odborom in poziva k hitri rešitvi preostalih vprašanj med tema institucijama;

o

o o

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, nadzornemu odboru urada OLAF in uradu OLAF. |
| --- | --- |

64.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, nadzornemu odboru urada OLAF in uradu OLAF.

---

(1)  UL L 84, 20.3.2014, str. 6.

(2)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 121.

(5)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 62.

(6)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0338.

(8)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(9)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

(10)  UL L 94, 28.3.2014, str. 1.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/48

---

P8_TA(2015)0063

Poročilo o napredku Črne gore za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Črne gore za leto 2014 (2014/2947(RSP))

(2016/C 316/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z 19. in 20. junija 2003 ter priloge z naslovom Solunska agenda za Zahodni Balkan: premik k evropski integraciji,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (1) z dne 29. Marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (1) z dne 29. Marca 2010,

| — | ob upoštevanju izida pristopne konference EU-Črna gora z dne 16. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida pristopne konference EU-Črna gora z dne 16. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. maja 2012 o napredku Črne gore pri izvajanju reform (COM(2012)0222) in sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o odločitvi glede začetka pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. maja 2012 o napredku Črne gore pri izvajanju reform (COM(2012)0222) in sklepov Sveta z dne 26. junija 2012 o odločitvi glede začetka pristopnih pogajanj s Črno goro 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2014–2015 z dne 8. oktobra 2014 (COM(2014)0700) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije o napredku Črne gore za leto 2014 (SWD(2014)0301) in okvirnega strateškega dokumenta za obdobje 2014–2020, sprejetega 19. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi za obdobje 2014–2015 z dne 8. oktobra 2014 (COM(2014)0700) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije o napredku Črne gore za leto 2014 (SWD(2014)0301) in okvirnega strateškega dokumenta za obdobje 2014–2020, sprejetega 19. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 16. decembra 2014 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 16. decembra 2014 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju izjave in priporočil z devetega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora Evropska unija-Črna gora (SAPC) 1. in 2. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave in priporočil z devetega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora Evropska unija-Črna gora (SAPC) 1. in 2. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Črni gori, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Črni gori,

| — | ob upoštevanju dela stalnega poročevalca Odbora za zunanje zadeve za Črno goro Charlesa Tannocka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela stalnega poročevalca Odbora za zunanje zadeve za Črno goro Charlesa Tannocka,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Črna gora trenutno edina država v regiji, ki je odprla in začasno zaprla poglavja v pogajanjih z EU, kar je dobrodošel razvoj dogodkov; ker se šteje, da ima zaradi te vodilne vloge večjo odgovornost tudi v regionalnem okviru in na splošno v širitvenem procesu; |
| --- | --- |

A.

ker je Črna gora trenutno edina država v regiji, ki je odprla in začasno zaprla poglavja v pogajanjih z EU, kar je dobrodošel razvoj dogodkov; ker se šteje, da ima zaradi te vodilne vloge večjo odgovornost tudi v regionalnem okviru in na splošno v širitvenem procesu;

| B. | ker se vsaka država kandidatka ocenjuje glede na njene dosežke in bo nadaljnji napredek odvisen od učinkovitega izvajanja reformnih strategij in akcijskih načrtov v državi; |
| --- | --- |

B.

ker se vsaka država kandidatka ocenjuje glede na njene dosežke in bo nadaljnji napredek odvisen od učinkovitega izvajanja reformnih strategij in akcijskih načrtov v državi;

| C. | ker sta trajnostni dialog in konstruktivno sodelovanje med vlado in opozicijo pomembna za napredovanje priprav na pristop in zagotavljanje zaupanja državljanov v volilni proces in državne institucije; ker bi vse politične sile v državi morale ostati osredotočene na proces pristopa k EU; |
| --- | --- |

C.

ker sta trajnostni dialog in konstruktivno sodelovanje med vlado in opozicijo pomembna za napredovanje priprav na pristop in zagotavljanje zaupanja državljanov v volilni proces in državne institucije; ker bi vse politične sile v državi morale ostati osredotočene na proces pristopa k EU;

| D. | ker bi morala Črna gora doseči nadaljnje prepričljive rezultate pri spoštovanju načela pravne države, kar je temeljni predpogoj za pristop k EU in prevzem obveznosti članstva v EU; ker je korupcija še vedno zelo pereče vprašanje; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala Črna gora doseči nadaljnje prepričljive rezultate pri spoštovanju načela pravne države, kar je temeljni predpogoj za pristop k EU in prevzem obveznosti članstva v EU; ker je korupcija še vedno zelo pereče vprašanje;

| E. | ker ima civilna družba pomembno vlogo v reformnem procesu in pristopu k EU; |
| --- | --- |

E.

ker ima civilna družba pomembno vlogo v reformnem procesu in pristopu k EU;

| F. | ker sta vprašanji svobode izražanja in medijev še vedno problematični; ker je med obdobjem poročanja prišlo do novih primerov nasilja nad mediji, čeprav se je število poročanih primerov zmanjšalo; ker morajo pristojni organi izboljšati preiskave in pregon starih in novih incidentov ter ustvariti pozitivno ozračje za svobodno in neodvisno delovanje medijev; |
| --- | --- |

F.

ker sta vprašanji svobode izražanja in medijev še vedno problematični; ker je med obdobjem poročanja prišlo do novih primerov nasilja nad mediji, čeprav se je število poročanih primerov zmanjšalo; ker morajo pristojni organi izboljšati preiskave in pregon starih in novih incidentov ter ustvariti pozitivno ozračje za svobodno in neodvisno delovanje medijev;

| 1. | pozdravlja napredek, dosežen v pristopnih pogajanjih, in je seznanjen z odprtjem šestnajstih poglavij, med drugim poglavij 23, 24 in 31, in začasnim zaprtjem dveh (znanost in raziskave ter izobraževanje in kultura); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napredek, dosežen v pristopnih pogajanjih, in je seznanjen z odprtjem šestnajstih poglavij, med drugim poglavij 23, 24 in 31, in začasnim zaprtjem dveh (znanost in raziskave ter izobraževanje in kultura);

| 2. | spodbuja k nadaljevanju pristopnih pogajanj na podlagi izvedenih reform in doseženih konkretnih rezultatov, zlasti kar zadeva načelo pravne države, medijsko okolje in boj proti korupciji; pozdravlja, da so bili 16. decembra 2014 sprejeti številni zakoni v skladu z akcijskim načrtom za poglavje 23; meni, da mora napredku v pogajanjih in izboljšavi strateškega, normativnega in institucionalnega okvira slediti dejanski napredek v praksi, s posebnim poudarkom na izvajanju ustreznih akcijskih načrtov in strategij; |
| --- | --- |

2.

spodbuja k nadaljevanju pristopnih pogajanj na podlagi izvedenih reform in doseženih konkretnih rezultatov, zlasti kar zadeva načelo pravne države, medijsko okolje in boj proti korupciji; pozdravlja, da so bili 16. decembra 2014 sprejeti številni zakoni v skladu z akcijskim načrtom za poglavje 23; meni, da mora napredku v pogajanjih in izboljšavi strateškega, normativnega in institucionalnega okvira slediti dejanski napredek v praksi, s posebnim poudarkom na izvajanju ustreznih akcijskih načrtov in strategij;

| 3. | pozdravlja dodatno okrepitev pogajalskih struktur, vključno z uvedbo načela pravne države; poziva vlado, naj okrepi sodelovanje znotraj institucij in razširi medministrsko posvetovanje; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dodatno okrepitev pogajalskih struktur, vključno z uvedbo načela pravne države; poziva vlado, naj okrepi sodelovanje znotraj institucij in razširi medministrsko posvetovanje;

| 4. | ponovno izraža, da so reforme v zvezi s pravno državo v osrčju procesa evropskega vključevanja in bistven pogoj za napredek v skupnih pristopnih pogovorih; meni, da politična volja ostaja ključna za doseganje in ohranjanje znatnega napredka v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu, kar je lakmusov test za neodvisnost, učinkovitost in strokovnost pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža, da so reforme v zvezi s pravno državo v osrčju procesa evropskega vključevanja in bistven pogoj za napredek v skupnih pristopnih pogovorih; meni, da politična volja ostaja ključna za doseganje in ohranjanje znatnega napredka v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu, kar je lakmusov test za neodvisnost, učinkovitost in strokovnost pravosodnega sistema;

| 5. | se zaveda, da je za dosego potrebnega napredka v pogajanjih pomembno zagotoviti vključevalno naravo procesa reform z dejavno udeležbo civilne družbe; poziva k dejavnejšemu parlamentarnemu nadzoru na tem področju; |
| --- | --- |

5.

se zaveda, da je za dosego potrebnega napredka v pogajanjih pomembno zagotoviti vključevalno naravo procesa reform z dejavno udeležbo civilne družbe; poziva k dejavnejšemu parlamentarnemu nadzoru na tem področju;

| 6. | pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za leto 2014, da se okrepi parlamentarni nadzor, in parlamentarnega etičnega kodeksa decembra 2014; poudarja, da je treba povečati parlamentarne zmogljivosti Črne gore in sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi z julija 2013 sprejetim tehničnim poročilom o domnevni zlorabi javnih sredstev za namene političnih strank, in da je ukrepanje sodstva še vedno pomanjkljivo; poziva vlado, naj preuči ustrezna priporočila črnogorskega parlamenta in izboljša parlamentarni dostop do ustreznih informacij; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sprejetje akcijskega načrta za leto 2014, da se okrepi parlamentarni nadzor, in parlamentarnega etičnega kodeksa decembra 2014; poudarja, da je treba povečati parlamentarne zmogljivosti Črne gore in sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi z julija 2013 sprejetim tehničnim poročilom o domnevni zlorabi javnih sredstev za namene političnih strank, in da je ukrepanje sodstva še vedno pomanjkljivo; poziva vlado, naj preuči ustrezna priporočila črnogorskega parlamenta in izboljša parlamentarni dostop do ustreznih informacij;

| 7. | je zaskrbljen, da je zaradi zelo polariziranega političnega ozračja v državi glavna opozicijska stranka bojkotirala določena parlamentarna zasedanja, zlasti vprašanja predsednika vlade, kar ogroža demokratično delovanje institucij; zato poziva vse politične sile v vladi in opoziciji, naj se osredotočijo na proces pristopa k EU ter se posvetijo trajnostnemu dialogu in konstruktivnemu sodelovanju, še zlasti v parlamentu; poudarja, da je za uspešno izvajanje in trdnost institucij potrebna odločna politična volja; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen, da je zaradi zelo polariziranega političnega ozračja v državi glavna opozicijska stranka bojkotirala določena parlamentarna zasedanja, zlasti vprašanja predsednika vlade, kar ogroža demokratično delovanje institucij; zato poziva vse politične sile v vladi in opoziciji, naj se osredotočijo na proces pristopa k EU ter se posvetijo trajnostnemu dialogu in konstruktivnemu sodelovanju, še zlasti v parlamentu; poudarja, da je za uspešno izvajanje in trdnost institucij potrebna odločna politična volja;

| 8. | poziva vlado k dejanskemu izvajanju priporočil OVSE/ODHIR, Beneške komisije in skupine GRECO o volilnih pravilih v skladu z evropskimi standardi in najboljšo prakso, vključno s pravico do neodvisne kandidature na volitvah in sorazmernim javnim financiranjem volitev, da se zagotovijo enaki pogoji za vse kandidate, ter finančno revizijo delovanja političnih strank; ugotavlja, da so lokalne volitve zasenčile obtožbe o nepravilnostih pri volitvah; poudarja, da bi morali pristojni organi te obtožbe preiskati in po potrebi kazensko preganjati; |
| --- | --- |

8.

poziva vlado k dejanskemu izvajanju priporočil OVSE/ODHIR, Beneške komisije in skupine GRECO o volilnih pravilih v skladu z evropskimi standardi in najboljšo prakso, vključno s pravico do neodvisne kandidature na volitvah in sorazmernim javnim financiranjem volitev, da se zagotovijo enaki pogoji za vse kandidate, ter finančno revizijo delovanja političnih strank; ugotavlja, da so lokalne volitve zasenčile obtožbe o nepravilnostih pri volitvah; poudarja, da bi morali pristojni organi te obtožbe preiskati in po potrebi kazensko preganjati;

| 9. | poudarja pomen jasne razmejitve med državo in strankami; pozdravlja novi zakon o političnem financiranju, ki je bil sprejet decembra 2014, in poziva vse politične stranke, naj si prizadevajo za njegovo učinkovito izvajanje, s ciljem znatnega zmanjšanja možnosti za zlorabo javnih sredstev; obžaluje dejstvo, da so bili pomembni deli ustrezne zakonodaje sprejeti brez medstrankarskega soglasja; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen jasne razmejitve med državo in strankami; pozdravlja novi zakon o političnem financiranju, ki je bil sprejet decembra 2014, in poziva vse politične stranke, naj si prizadevajo za njegovo učinkovito izvajanje, s ciljem znatnega zmanjšanja možnosti za zlorabo javnih sredstev; obžaluje dejstvo, da so bili pomembni deli ustrezne zakonodaje sprejeti brez medstrankarskega soglasja;

| 10. | pozdravlja, da Komisija reformi javne uprave v širitvenem procesu namenja večjo pozornost; pozdravlja dejstvo, da je napredek na dobri poti v zvezi s tem, vendar ugotavlja, da bi bilo mogoče sprejeti nadaljnje ukrepe za izboljšanje kakovosti zakonodaje in lokalne uprave; je zaskrbljen zaradi politizacije javne uprave; poziva k napredku, kar zadeva povečanje preglednosti, učinkovitosti in odgovornosti osrednje in lokalne uprave, ter izboljšanju njihovega usklajevanja, skupaj z usklajevanjem med lokalnimi samoupravami, zlasti na področju naložb, načrtovanja projektov in izvajanja; meni, da je poglavitno odpraviti pomanjkljivosti na področju zaposlovanja, razrešitve in meril ocenjevanja, pomanjkljivosti pri neizvajanju ocen delovne uspešnosti ter šibkih upravnih, nadzornih in inšpekcijskih zmogljivostih; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja, da Komisija reformi javne uprave v širitvenem procesu namenja večjo pozornost; pozdravlja dejstvo, da je napredek na dobri poti v zvezi s tem, vendar ugotavlja, da bi bilo mogoče sprejeti nadaljnje ukrepe za izboljšanje kakovosti zakonodaje in lokalne uprave; je zaskrbljen zaradi politizacije javne uprave; poziva k napredku, kar zadeva povečanje preglednosti, učinkovitosti in odgovornosti osrednje in lokalne uprave, ter izboljšanju njihovega usklajevanja, skupaj z usklajevanjem med lokalnimi samoupravami, zlasti na področju naložb, načrtovanja projektov in izvajanja; meni, da je poglavitno odpraviti pomanjkljivosti na področju zaposlovanja, razrešitve in meril ocenjevanja, pomanjkljivosti pri neizvajanju ocen delovne uspešnosti ter šibkih upravnih, nadzornih in inšpekcijskih zmogljivostih;

| 11. | spodbuja nadaljnje ukrepe za okrepitev zmogljivosti urada varuha človekovih pravic v zvezi s primeri proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

11.

spodbuja nadaljnje ukrepe za okrepitev zmogljivosti urada varuha človekovih pravic v zvezi s primeri proti diskriminaciji;

| 12. | pozdravlja novo strategijo reforme sodstva za obdobje 2014–2018 ter z zadovoljstvom ugotavlja splošno pravočasno izvajanje s tem povezanega akcijskega načrta in izvolitev novega vrhovnega državnega tožilca; pozdravlja nove pravne ukrepe za večjo preglednost pri izvolitvi državnih tožilcev; ugotavlja, da je napredek, zabeležen na področju pravosodne reforme, olajšal odprtje štirih dodatnih poglavij na medvladni konferenci decembra 2014; spodbuja k nadaljnjim prizadevanjem na področju spremljanja in še večjega zmanjšanja sodnih zaostankov in trajanja sodnih postopkov, pa tudi povečanja učinkovitosti ustavnega sodišča; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja novo strategijo reforme sodstva za obdobje 2014–2018 ter z zadovoljstvom ugotavlja splošno pravočasno izvajanje s tem povezanega akcijskega načrta in izvolitev novega vrhovnega državnega tožilca; pozdravlja nove pravne ukrepe za večjo preglednost pri izvolitvi državnih tožilcev; ugotavlja, da je napredek, zabeležen na področju pravosodne reforme, olajšal odprtje štirih dodatnih poglavij na medvladni konferenci decembra 2014; spodbuja k nadaljnjim prizadevanjem na področju spremljanja in še večjega zmanjšanja sodnih zaostankov in trajanja sodnih postopkov, pa tudi povečanja učinkovitosti ustavnega sodišča;

| 13. | pozdravlja napredek Črne gore v zvezi z izvajanjem reform, katerih cilj je zagotoviti neodvisnost in večjo učinkovitost sodstva; ostaja resno zaskrbljen zaradi neprimernega vplivanja na neodvisnost sodstva, zlasti pri zaposlovanju sodnikov in tožilcev ter njihovem poklicnem napredovanju; poudarja, da je nujno izboljšati izbirna merila za imenovanja in napredovanja, pa tudi spoštovati načela zakonitosti in sorazmernosti v disciplinskih postopkih; poziva k sprejetju ključnih reformnih ukrepov v sistemih zaposlovanja sodnikov in tožilcev ter njihovega poklicnega napredovanja in disciplinskih sistemih; ugotavlja, da bodo nekateri od teh pomislekov obravnavani v svežnju organizacijskih zakonov o pravosodju; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja napredek Črne gore v zvezi z izvajanjem reform, katerih cilj je zagotoviti neodvisnost in večjo učinkovitost sodstva; ostaja resno zaskrbljen zaradi neprimernega vplivanja na neodvisnost sodstva, zlasti pri zaposlovanju sodnikov in tožilcev ter njihovem poklicnem napredovanju; poudarja, da je nujno izboljšati izbirna merila za imenovanja in napredovanja, pa tudi spoštovati načela zakonitosti in sorazmernosti v disciplinskih postopkih; poziva k sprejetju ključnih reformnih ukrepov v sistemih zaposlovanja sodnikov in tožilcev ter njihovega poklicnega napredovanja in disciplinskih sistemih; ugotavlja, da bodo nekateri od teh pomislekov obravnavani v svežnju organizacijskih zakonov o pravosodju;

| 14. | je zaskrbljen zaradi števila nerešenih zadev na ustavnem sodišču, zlasti tistih, povezanih z morebitnimi sistematičnimi kršitvami človekovih pravic, kot je pobuda za preučitev ustavnosti zakona o prekrških; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi števila nerešenih zadev na ustavnem sodišču, zlasti tistih, povezanih z morebitnimi sistematičnimi kršitvami človekovih pravic, kot je pobuda za preučitev ustavnosti zakona o prekrških;

| 15. | je zaskrbljen, ker si nihče zares ne prizadeva za rešitev vprašanja nekaznovanosti za vojna hudodelstva; spodbuja pristojne oblasti, naj tudi na najvišji ravni zagotovijo pravočasen pregon primerov vojnih hudodelstev; poziva pristojne organe, naj učinkoviteje preiskujejo vojna hudodelstva ter naj storilce teh dejanj kazensko preganjajo, jim sodijo ter jih kaznujejo v skladu z mednarodnimi standardi, naj zagotovijo izvajanje sodnih odločb in naj žrtvam omogočijo hiter dostop do sodnega varstva in pravične odškodnine; |
| --- | --- |

15.

je zaskrbljen, ker si nihče zares ne prizadeva za rešitev vprašanja nekaznovanosti za vojna hudodelstva; spodbuja pristojne oblasti, naj tudi na najvišji ravni zagotovijo pravočasen pregon primerov vojnih hudodelstev; poziva pristojne organe, naj učinkoviteje preiskujejo vojna hudodelstva ter naj storilce teh dejanj kazensko preganjajo, jim sodijo ter jih kaznujejo v skladu z mednarodnimi standardi, naj zagotovijo izvajanje sodnih odločb in naj žrtvam omogočijo hiter dostop do sodnega varstva in pravične odškodnine;

| 16. | je zaskrbljen, ker je bilo kljub precejšnjim finančnim sredstvom, ki so jih mednarodni donatorji namenili organom, doseženega le malo napredka na področju preprečevanja korupcije, ki še vedno ogroža pravilno delovanje in stabilnost demokratičnih institucij, načelo pravne države in gospodarski razvoj; poziva k bolj dejavni vlogi nacionalne komisije za izvajanje strategije za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, ki je ključna enota za protikorupcijsko usklajevanje; poudarja, kako bistveno je, da vlada, vsi sektorji javnega življenja in civilna družba dejavneje preprečujejo korupcijo in okrepijo zakonodajni okvir in varstvo prijaviteljev nepravilnosti ter pri tem učinkovito sodelujejo; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen, ker je bilo kljub precejšnjim finančnim sredstvom, ki so jih mednarodni donatorji namenili organom, doseženega le malo napredka na področju preprečevanja korupcije, ki še vedno ogroža pravilno delovanje in stabilnost demokratičnih institucij, načelo pravne države in gospodarski razvoj; poziva k bolj dejavni vlogi nacionalne komisije za izvajanje strategije za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, ki je ključna enota za protikorupcijsko usklajevanje; poudarja, kako bistveno je, da vlada, vsi sektorji javnega življenja in civilna družba dejavneje preprečujejo korupcijo in okrepijo zakonodajni okvir in varstvo prijaviteljev nepravilnosti ter pri tem učinkovito sodelujejo;

| 17. | poziva oblasti, naj povečajo zmogljivost tožilstva, sodstva, policije in drugih organov odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ter naj dosežejo prepričljive rezultate pri preiskovanju, pregonu in obsodbi na vseh ravneh, tudi v primerih korupcije na visoki ravni; pozdravlja sprejetje protikorupcijske zakonodaje, zlasti o lobiranju, splošnih upravnih postopkih, javnih naročilih in spremembah zakonov o preprečevanju navzkrižja interesov; poziva k dejanskemu začetku izvajanja teh zakonov, da bi omogočili tesnejše sodelovanje med organi odkrivanja in pregona kaznivih dejanj in okrepili sistem nadzora nad navzkrižjem interesov in prijavo premoženjskega stanja; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje teh zakonov; meni, da je pomembno okrepiti institucije, da bodo bolj proaktivno pristopile k boju proti korupciji, in v celoti vključiti nov parlamentarni odbor za nadzor nad protikorupcijskim uradom, ki naj prejme zadostna sredstva; poudarja, da so pomanjkljivosti v zvezi z neodvisnostjo in odgovornostjo pravosodnega sistema še vedno zelo zaskrbljujoče in škodijo boju proti korupciji; |
| --- | --- |

17.

poziva oblasti, naj povečajo zmogljivost tožilstva, sodstva, policije in drugih organov odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ter naj dosežejo prepričljive rezultate pri preiskovanju, pregonu in obsodbi na vseh ravneh, tudi v primerih korupcije na visoki ravni; pozdravlja sprejetje protikorupcijske zakonodaje, zlasti o lobiranju, splošnih upravnih postopkih, javnih naročilih in spremembah zakonov o preprečevanju navzkrižja interesov; poziva k dejanskemu začetku izvajanja teh zakonov, da bi omogočili tesnejše sodelovanje med organi odkrivanja in pregona kaznivih dejanj in okrepili sistem nadzora nad navzkrižjem interesov in prijavo premoženjskega stanja; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje teh zakonov; meni, da je pomembno okrepiti institucije, da bodo bolj proaktivno pristopile k boju proti korupciji, in v celoti vključiti nov parlamentarni odbor za nadzor nad protikorupcijskim uradom, ki naj prejme zadostna sredstva; poudarja, da so pomanjkljivosti v zvezi z neodvisnostjo in odgovornostjo pravosodnega sistema še vedno zelo zaskrbljujoče in škodijo boju proti korupciji;

| 18. | poleg tega poziva sodstvo, naj bolj pregledno obravnava primere, povezane s korupcijo in organiziranim kriminalom, zlasti ko gre za objavo imen družb, posameznikov in javnih uslužbencev, ki so bili obsojeni vpletenosti v tovrstna kazniva dejanja; |
| --- | --- |

18.

poleg tega poziva sodstvo, naj bolj pregledno obravnava primere, povezane s korupcijo in organiziranim kriminalom, zlasti ko gre za objavo imen družb, posameznikov in javnih uslužbencev, ki so bili obsojeni vpletenosti v tovrstna kazniva dejanja;

| 19. | ugotavlja, da utegne pogosto spreminjanje zakonodaje preprečiti učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu; poziva k povečanju zmogljivosti pristojnih organov, zlasti za preiskovanje zapletenih primerov in njihovo obravnavanje; pozdravlja spremembo kazenskega zakonika, da se preprečita radikalizacija in verska skrajnost ter se ju nadzoruje; pozdravlja nov kazenski zakon, v katerem je med kaznivimi dejanji tudi pridružitev tujim bojevnikom, tudi džihadistom; poziva pristojne organe k učinkovitemu izvajanju ustreznih pravnih določb, da bi preprečili in spremljali vse morebitne grožnje varnosti črnogorskih državljanov; poudarja pomen boja proti vsem oblikam skrajnosti; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da utegne pogosto spreminjanje zakonodaje preprečiti učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu; poziva k povečanju zmogljivosti pristojnih organov, zlasti za preiskovanje zapletenih primerov in njihovo obravnavanje; pozdravlja spremembo kazenskega zakonika, da se preprečita radikalizacija in verska skrajnost ter se ju nadzoruje; pozdravlja nov kazenski zakon, v katerem je med kaznivimi dejanji tudi pridružitev tujim bojevnikom, tudi džihadistom; poziva pristojne organe k učinkovitemu izvajanju ustreznih pravnih določb, da bi preprečili in spremljali vse morebitne grožnje varnosti črnogorskih državljanov; poudarja pomen boja proti vsem oblikam skrajnosti;

| 20. | pozdravlja, da je bil podpisan sporazum o strateškem in operativnem sodelovanju med Črno goro in Europolom, dosežen napredek pri pogajanjih o sklenitvi sporazuma z Eurojustom, in da so črnogorske institucije pridobile status opazovalke v pomembnih evropskih pravosodnih mrežah; spodbuja k tesnemu operativnemu sodelovanju z ustreznimi evropskimi pravosodnimi organi, tudi glede trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja, da je bil podpisan sporazum o strateškem in operativnem sodelovanju med Črno goro in Europolom, dosežen napredek pri pogajanjih o sklenitvi sporazuma z Eurojustom, in da so črnogorske institucije pridobile status opazovalke v pomembnih evropskih pravosodnih mrežah; spodbuja k tesnemu operativnemu sodelovanju z ustreznimi evropskimi pravosodnimi organi, tudi glede trgovine z ljudmi;

| 21. | je seznanjen z nedavnimi prizadevanji za izboljšanje mehanizmov posvetovanja z organizacijami civilne družbe, da bi v vključujočem procesu dosegli večjo preglednost pri ustvarjanju politike in sprejemanju zakonodaje; pozdravlja javno razpravo o reviziji 23. in 24. poglavja akcijskega načrta; poziva pristojne organe, naj izoblikujejo vzdržno javno financiranje teh organizacij in ustrezen institucionalni okvir; pozdravlja dejstvo, da je vlada imenovala nov svet za razvoj nevladnih organizacij; poziva pristojne organe, naj prilagodijo pravni okvir in prakse, da bi zaščitili aktiviste civilne družbe pred napadi in sovražnostjo, h katerim naj bi spodbujale nekatere časopisne hiše, ter naj ustvarjajo ozračje, v katerem bo mogoče delati brez strahu ali povračilnih ukrepov; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen z nedavnimi prizadevanji za izboljšanje mehanizmov posvetovanja z organizacijami civilne družbe, da bi v vključujočem procesu dosegli večjo preglednost pri ustvarjanju politike in sprejemanju zakonodaje; pozdravlja javno razpravo o reviziji 23. in 24. poglavja akcijskega načrta; poziva pristojne organe, naj izoblikujejo vzdržno javno financiranje teh organizacij in ustrezen institucionalni okvir; pozdravlja dejstvo, da je vlada imenovala nov svet za razvoj nevladnih organizacij; poziva pristojne organe, naj prilagodijo pravni okvir in prakse, da bi zaščitili aktiviste civilne družbe pred napadi in sovražnostjo, h katerim naj bi spodbujale nekatere časopisne hiše, ter naj ustvarjajo ozračje, v katerem bo mogoče delati brez strahu ali povračilnih ukrepov;

| 22. | ponovno poudarja pomen svobode izražanja kot ene od temeljnih vrednot Evropske unije; meni, da je neodvisnost novinarjev bistvenega pomena; je zelo zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja na področju medijske svobode in nizkih poklicnih in etičnih standardov zaposlenih v medijih v Črni gori; močno obžaluje nadaljevanje ciljnih napadov na novinarje in medijske objekte; ugotavlja, da je črnogorska vlada ustanovila komisijo za preiskavo napadov na novinarje; poziva pristojne organe, naj izvajajo priporočila te komisije in si prizadevajo za stalne rezultate pri pregonu in končno obsodbo storilcev; meni, da je za poglobitev demokratičnih standardov bistveno imeti neodvisen javni medijski zavod z neodvisnim uredništvom ter stabilnim in vzdržnim financiranjem; poudarja odgovornost vseh v politiki in medijih za ustvarjanje ozračja strpnosti do drugačnih mnenj; poudarja, da javne izjave v podporo medijske svobode pomagajo pri ustvarjanju okolja, ki spodbuja spoštovanje in zaščito novinarjev; pozdravlja sporazum med predstavniki medijev o pregledu etičnega kodeksa kot prvi korak k izboljšanju samoregulacije medijev; meni, da je nujno sprejeti jasen zakonodajni okvir, v katerem bodo določeni predpisi glede lastništva in financiranja medijev; |
| --- | --- |

22.

ponovno poudarja pomen svobode izražanja kot ene od temeljnih vrednot Evropske unije; meni, da je neodvisnost novinarjev bistvenega pomena; je zelo zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja na področju medijske svobode in nizkih poklicnih in etičnih standardov zaposlenih v medijih v Črni gori; močno obžaluje nadaljevanje ciljnih napadov na novinarje in medijske objekte; ugotavlja, da je črnogorska vlada ustanovila komisijo za preiskavo napadov na novinarje; poziva pristojne organe, naj izvajajo priporočila te komisije in si prizadevajo za stalne rezultate pri pregonu in končno obsodbo storilcev; meni, da je za poglobitev demokratičnih standardov bistveno imeti neodvisen javni medijski zavod z neodvisnim uredništvom ter stabilnim in vzdržnim financiranjem; poudarja odgovornost vseh v politiki in medijih za ustvarjanje ozračja strpnosti do drugačnih mnenj; poudarja, da javne izjave v podporo medijske svobode pomagajo pri ustvarjanju okolja, ki spodbuja spoštovanje in zaščito novinarjev; pozdravlja sporazum med predstavniki medijev o pregledu etičnega kodeksa kot prvi korak k izboljšanju samoregulacije medijev; meni, da je nujno sprejeti jasen zakonodajni okvir, v katerem bodo določeni predpisi glede lastništva in financiranja medijev;

| 23. | meni, da je pregledna obravnava totalitarne preteklosti, vključno z odprtjem arhivov tajnih služb, korak v smeri demokratizacije, odgovornosti in institucionalne trdnosti; |
| --- | --- |

23.

meni, da je pregledna obravnava totalitarne preteklosti, vključno z odprtjem arhivov tajnih služb, korak v smeri demokratizacije, odgovornosti in institucionalne trdnosti;

| 24. | pozdravlja dejstvo, da je bila protidiskriminacijska zakonodaja skoraj v celoti prilagojena pravnemu redu; poziva oblasti, naj odpravijo ostale pomanjkljivosti v zvezi z rasno diskriminacijo in uvedejo sankcije; poziva oblasti, naj svetu za boj proti diskriminaciji zagotovijo vsa potrebna finančna in upravna sredstva; čeprav priznava določen napredek pri socialnem vključevanju in izobraževanju romskega prebivalstva, je zaskrbljen zaradi stopnje osipa Romov v izobraževalnih procesih in njihovega nizkega deleža glede na celotno študentsko populacijo; poziva k podpori pobudam, ki spodbujajo urejanje bivalnih razmer in zagotavljanje zdravstvenega varstva, izobrazbe in zaposlitve romskemu prebivalstvu ter opolnomočenje in visokošolsko izobraževanje romskih žensk; pozdravlja, da so si pristojni organi med drugo parado ponosa prizadevali zaščititi pravice LGBTI in je ta dogodek potekal brez incidentov; je zaskrbljen, da se napadi na pripadnike LGBTI skupnosti in aktiviste nadaljujejo; poziva politične akterje in akterje civilne družbe k boju proti razširjeni sovražnosti in nasilju zoper spolne manjšine, zlasti naj si prizadevajo na področju izobraževanja in ozaveščanja javnosti, da se bo spremenil odnos do tega, in poskrbijo za usposabljanje policije, tožilcev in sodnikov; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja dejstvo, da je bila protidiskriminacijska zakonodaja skoraj v celoti prilagojena pravnemu redu; poziva oblasti, naj odpravijo ostale pomanjkljivosti v zvezi z rasno diskriminacijo in uvedejo sankcije; poziva oblasti, naj svetu za boj proti diskriminaciji zagotovijo vsa potrebna finančna in upravna sredstva; čeprav priznava določen napredek pri socialnem vključevanju in izobraževanju romskega prebivalstva, je zaskrbljen zaradi stopnje osipa Romov v izobraževalnih procesih in njihovega nizkega deleža glede na celotno študentsko populacijo; poziva k podpori pobudam, ki spodbujajo urejanje bivalnih razmer in zagotavljanje zdravstvenega varstva, izobrazbe in zaposlitve romskemu prebivalstvu ter opolnomočenje in visokošolsko izobraževanje romskih žensk; pozdravlja, da so si pristojni organi med drugo parado ponosa prizadevali zaščititi pravice LGBTI in je ta dogodek potekal brez incidentov; je zaskrbljen, da se napadi na pripadnike LGBTI skupnosti in aktiviste nadaljujejo; poziva politične akterje in akterje civilne družbe k boju proti razširjeni sovražnosti in nasilju zoper spolne manjšine, zlasti naj si prizadevajo na področju izobraževanja in ozaveščanja javnosti, da se bo spremenil odnos do tega, in poskrbijo za usposabljanje policije, tožilcev in sodnikov;

| 25. | pozdravlja izboljšave zakonodajnega okvira za pravice invalidov; ugotavlja, da so potrebni nadaljnji ukrepi za usklajenost s pravnim redom EU; poziva vlado, naj pospeši prizadevanja za dostop invalidov do stavb, in obžaluje, da invalidi še vedno nimajo dostopa do večine državnih in lokalnih ustanov, vključno z izbranimi prednostnimi ustanovami (kot so parlament in sodišča); je še vedno zaskrbljen zaradi visoke stopnje invalidov, ki po osnovni in srednji šoli predčasno opustijo šolanje; ugotavlja, da je zelo pomembno poskrbeti za primerno preglednost sklada za poklicno rehabilitacijo in zaposlovanje invalidov ter njegovih izdatkov; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja izboljšave zakonodajnega okvira za pravice invalidov; ugotavlja, da so potrebni nadaljnji ukrepi za usklajenost s pravnim redom EU; poziva vlado, naj pospeši prizadevanja za dostop invalidov do stavb, in obžaluje, da invalidi še vedno nimajo dostopa do večine državnih in lokalnih ustanov, vključno z izbranimi prednostnimi ustanovami (kot so parlament in sodišča); je še vedno zaskrbljen zaradi visoke stopnje invalidov, ki po osnovni in srednji šoli predčasno opustijo šolanje; ugotavlja, da je zelo pomembno poskrbeti za primerno preglednost sklada za poklicno rehabilitacijo in zaposlovanje invalidov ter njegovih izdatkov;

| 26. | poudarja, da je treba še okrepiti izvajanje in nadaljnje spremljanje zakonov in politik, povezanih z otroki, ter zagotoviti zadostne zmogljivosti; poziva, naj se izboljša kakovost izobraževanja za vse otroke, obenem pa naj se nadaljujejo prizadevanja v podporo ranljivim otrokom; opozarja, kako pomembno je reformo na področju sodnega sistema za obravnavo mladoletnikov razširiti tudi na otroke v upravnih, civilnih in kazenskih postopkih, da bi se povečal dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba še okrepiti izvajanje in nadaljnje spremljanje zakonov in politik, povezanih z otroki, ter zagotoviti zadostne zmogljivosti; poziva, naj se izboljša kakovost izobraževanja za vse otroke, obenem pa naj se nadaljujejo prizadevanja v podporo ranljivim otrokom; opozarja, kako pomembno je reformo na področju sodnega sistema za obravnavo mladoletnikov razširiti tudi na otroke v upravnih, civilnih in kazenskih postopkih, da bi se povečal dostop do pravnega varstva;

| 27. | je zaskrbljen zaradi še vedno majhnega napredka na področju pravic žensk, enakosti spolov, udeleženosti žensk v politiki in na trgu dela, pa tudi na področju nasilja v družini; v zvezi s tem poudarja nujnost hitrejšega napredka na področju pravic žensk, enakosti spolov, udeleženosti žensk v politiki in na trgu dela, pa tudi na področju nasilja v družini; v zvezi s tem poziva k večji vključitvi parlamenta, bolj strukturiranemu sodelovanju s civilno družbo, okrepljenim institucionalnim zmogljivostim, pa tudi k boljšemu sodelovanju med socialnimi službami ter organi preiskovanja in pregona kaznivih dejanj; poziva, naj bodo v središču vseh ukrepov pravice žrtev ter naj se zagotovi ustrezna skrbnost pri preprečevanju in preiskovanju dejanj nasilja v družini ter kaznovanju storilcev teh dejanj in zagotavljanju odškodnine; |
| --- | --- |

27.

je zaskrbljen zaradi še vedno majhnega napredka na področju pravic žensk, enakosti spolov, udeleženosti žensk v politiki in na trgu dela, pa tudi na področju nasilja v družini; v zvezi s tem poudarja nujnost hitrejšega napredka na področju pravic žensk, enakosti spolov, udeleženosti žensk v politiki in na trgu dela, pa tudi na področju nasilja v družini; v zvezi s tem poziva k večji vključitvi parlamenta, bolj strukturiranemu sodelovanju s civilno družbo, okrepljenim institucionalnim zmogljivostim, pa tudi k boljšemu sodelovanju med socialnimi službami ter organi preiskovanja in pregona kaznivih dejanj; poziva, naj bodo v središču vseh ukrepov pravice žrtev ter naj se zagotovi ustrezna skrbnost pri preprečevanju in preiskovanju dejanj nasilja v družini ter kaznovanju storilcev teh dejanj in zagotavljanju odškodnine;

| 28. | pozdravlja črnogorske politike, katerih namen je ustvariti vzdušje strpnosti in vključevanja za vse nacionalne manjšine; odločno poziva črnogorske oblasti, naj dodatno zaščitijo večnacionalno identiteto Boke Kotorske ter okrepijo njeno kulturno in gospodarsko sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja črnogorske politike, katerih namen je ustvariti vzdušje strpnosti in vključevanja za vse nacionalne manjšine; odločno poziva črnogorske oblasti, naj dodatno zaščitijo večnacionalno identiteto Boke Kotorske ter okrepijo njeno kulturno in gospodarsko sodelovanje s sosednjimi državami članicami EU;

| 29. | pozdravlja, da se še naprej zagotavlja in uveljavlja pravica do svobode mišljenja, vesti in veroizpovedi; ugotavlja, da je še vedno prisotna napetost med srbsko in črnogorsko pravoslavno cerkvijo, zlasti glede lastništva; poziva k sprejetju novega zakona o pravnem statusu verskih skupnosti; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja, da se še naprej zagotavlja in uveljavlja pravica do svobode mišljenja, vesti in veroizpovedi; ugotavlja, da je še vedno prisotna napetost med srbsko in črnogorsko pravoslavno cerkvijo, zlasti glede lastništva; poziva k sprejetju novega zakona o pravnem statusu verskih skupnosti;

| 30. | poziva vlado, naj izvede trajne gospodarske reforme, vključno z zakonskimi prepisi o protikonkurenčnih mehanizmih, s katerimi bo spodbudila konkurenčnost in premostila strukturne pomanjkljivosti, ter naj odpravi zelo razširjen neformalni sektor ter na splošno izboljša poslovno okolje; poziva k okrepitvi socialnega dialoga med različnimi partnerji; poleg tega poziva h krepitvi zmogljivosti za oblikovanje in usklajevanje gospodarske politike, tudi z javnimi posvetovanji, da bi se zmanjšala odstopanja med posameznimi regijami; vztraja pri zahtevi po učinkovitem boju proti davčnim utajam; je zaskrbljen, da utegnejo pravne in pravosodne negotovosti, med drugim na področju izdajanja dovoljenj, upravnih postopkov za davčne zadeve in izpolnjevanja pogodbenih obveznosti, povzročiti tveganje za gospodarske subjekte in omajati sposobnosti Črne gore, da bi privabila tuje vlagatelje; poudarja, kako pomembno je rešiti trgovinske spore s tujimi vlagatelji, ki so ključnega pomena za črnogorsko gospodarstvo je prav tako zaskrbljen, ker se razmere na trgu dela niso bistveno izboljšale ter sta brezposelnost mladih in dolgoročna brezposelnost še vedno visoki, zato poziva k dejavnemu ukrepanju na tem področju; |
| --- | --- |

30.

poziva vlado, naj izvede trajne gospodarske reforme, vključno z zakonskimi prepisi o protikonkurenčnih mehanizmih, s katerimi bo spodbudila konkurenčnost in premostila strukturne pomanjkljivosti, ter naj odpravi zelo razširjen neformalni sektor ter na splošno izboljša poslovno okolje; poziva k okrepitvi socialnega dialoga med različnimi partnerji; poleg tega poziva h krepitvi zmogljivosti za oblikovanje in usklajevanje gospodarske politike, tudi z javnimi posvetovanji, da bi se zmanjšala odstopanja med posameznimi regijami; vztraja pri zahtevi po učinkovitem boju proti davčnim utajam; je zaskrbljen, da utegnejo pravne in pravosodne negotovosti, med drugim na področju izdajanja dovoljenj, upravnih postopkov za davčne zadeve in izpolnjevanja pogodbenih obveznosti, povzročiti tveganje za gospodarske subjekte in omajati sposobnosti Črne gore, da bi privabila tuje vlagatelje; poudarja, kako pomembno je rešiti trgovinske spore s tujimi vlagatelji, ki so ključnega pomena za črnogorsko gospodarstvo je prav tako zaskrbljen, ker se razmere na trgu dela niso bistveno izboljšale ter sta brezposelnost mladih in dolgoročna brezposelnost še vedno visoki, zato poziva k dejavnemu ukrepanju na tem področju;

| 31. | ugotavlja, da je dialog med obema stranema industrije še vedno nezadosten in poziva k nadaljnji krepitvi pravic tistih, ki ustanovijo nove sindikate; pozdravlja predloge sprememb delovnega prava za ureditev pravic zaposlenih v primeru stečaja; spodbuja vlado, naj pospeši delo na svojem prvem programu zaposlovanja in socialnih reform, da bi lahko prepoznali in se posvetili ključnim izzivom Črne gore na področjih politike zaposlovanja, socialnega vključevanja in zmanjševanja revščine; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je dialog med obema stranema industrije še vedno nezadosten in poziva k nadaljnji krepitvi pravic tistih, ki ustanovijo nove sindikate; pozdravlja predloge sprememb delovnega prava za ureditev pravic zaposlenih v primeru stečaja; spodbuja vlado, naj pospeši delo na svojem prvem programu zaposlovanja in socialnih reform, da bi lahko prepoznali in se posvetili ključnim izzivom Črne gore na področjih politike zaposlovanja, socialnega vključevanja in zmanjševanja revščine;

| 32. | izreka pohvale za izvajanje zakona o malih podjetjih in pridružitev Črne gore programu EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME); poziva, naj se pospeši izvajanje podpornih shem javnega sektorja za mala in srednja podjetja, saj so ta ena od vodilnih sil gospodarskega razvoja; |
| --- | --- |

32.

izreka pohvale za izvajanje zakona o malih podjetjih in pridružitev Črne gore programu EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME); poziva, naj se pospeši izvajanje podpornih shem javnega sektorja za mala in srednja podjetja, saj so ta ena od vodilnih sil gospodarskega razvoja;

| 33. | je še vedno zelo zaskrbljen zaradi zamud pri rešitvi stečajnega postopka največjega industrijskega proizvajalca v Črni gori, tovarne aluminija KAP, s čimer država krši obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS); poziva vlado in sodelujoče strani, naj dosežejo vzdržno rešitev za KAP, ki bo v skladu s pravili o državni pomoči iz tega sporazuma ter bo temeljila na preglednosti in načelu pravne države; |
| --- | --- |

33.

je še vedno zelo zaskrbljen zaradi zamud pri rešitvi stečajnega postopka največjega industrijskega proizvajalca v Črni gori, tovarne aluminija KAP, s čimer država krši obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS); poziva vlado in sodelujoče strani, naj dosežejo vzdržno rešitev za KAP, ki bo v skladu s pravili o državni pomoči iz tega sporazuma ter bo temeljila na preglednosti in načelu pravne države;

| 34. | obžaluje, da je Črna gora ignorirala sodno odredbo ciprskega sodišča o prodaji tovarne KAP, in Črno goro poziva, naj v celoti prizna odločitve sodnih oblasti držav članic EU; |
| --- | --- |

34.

obžaluje, da je Črna gora ignorirala sodno odredbo ciprskega sodišča o prodaji tovarne KAP, in Črno goro poziva, naj v celoti prizna odločitve sodnih oblasti držav članic EU;

| 35. | spodbuja Črno goro k nadaljnjemu napredku v zvezi v varstvom okolja in podnebnimi spremembami s krepitvijo upravnih zmogljivosti, pripravo trajnostnih energetskih politik in zavzemanjem za okolju prijazen gospodarski model, ki spodbuja naložbe, da bi poskrbeli za skladnost s pravnim redom, ki se nanaša na okolje in podnebne razmere; ponovno opozarja, da je treba pripraviti nacionalno energetsko strategijo, ki bo upoštevala številne različne obnovljive vire energije in potrebo po varstvu naravne dediščine ter zaščitenih in mednarodno priznanih območij; odločno poziva k posvetovanjem o čezmejnih projektih; |
| --- | --- |

35.

spodbuja Črno goro k nadaljnjemu napredku v zvezi v varstvom okolja in podnebnimi spremembami s krepitvijo upravnih zmogljivosti, pripravo trajnostnih energetskih politik in zavzemanjem za okolju prijazen gospodarski model, ki spodbuja naložbe, da bi poskrbeli za skladnost s pravnim redom, ki se nanaša na okolje in podnebne razmere; ponovno opozarja, da je treba pripraviti nacionalno energetsko strategijo, ki bo upoštevala številne različne obnovljive vire energije in potrebo po varstvu naravne dediščine ter zaščitenih in mednarodno priznanih območij; odločno poziva k posvetovanjem o čezmejnih projektih;

| 36. | poziva k dolgoročnemu načrtovanju turizma na obali in oblikovanju trdnih mehanizmov za preprečevanje uničevanja okolja in korupcije na področju prostorskega načrtovanja in gradnje; |
| --- | --- |

36.

poziva k dolgoročnemu načrtovanju turizma na obali in oblikovanju trdnih mehanizmov za preprečevanje uničevanja okolja in korupcije na področju prostorskega načrtovanja in gradnje;

| 37. | izreka pohvalo proaktivni udeležbi Črne gore in njeni konstruktivni vlogi na področju regionalnega in mednarodnega sodelovanja ter v procesu regionalne sprave; čestita vladi, da je uspela doseči popolno usklajenost s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, in spodbuja organe, naj tudi v prihodnje usklajujejo zunanjepolitična stališča s stališči EU, še zlasti glede na sedanje razmere mednarodnih terorističnih groženj; izreka čestitke vladi, saj je bila Črna gora poleg Albanije edina kandidatka na Zahodnem Balkanu, katere stališča glede razmer v Ukrajini so bila usklajena s stališči in sklepi EU; poziva črnogorske oblasti, naj okrepijo sodelovanje z mednarodnimi političnimi in gospodarskimi partnerji, da bi se okrepila odpornost države na zunanji pritisk in poskuse destabilizacije države in regije; pozdravlja sodelovanje države v civilnih in vojaških misijah EU, Nata in OZN; |
| --- | --- |

37.

izreka pohvalo proaktivni udeležbi Črne gore in njeni konstruktivni vlogi na področju regionalnega in mednarodnega sodelovanja ter v procesu regionalne sprave; čestita vladi, da je uspela doseči popolno usklajenost s skupno zunanjo in varnostno politiko EU, in spodbuja organe, naj tudi v prihodnje usklajujejo zunanjepolitična stališča s stališči EU, še zlasti glede na sedanje razmere mednarodnih terorističnih groženj; izreka čestitke vladi, saj je bila Črna gora poleg Albanije edina kandidatka na Zahodnem Balkanu, katere stališča glede razmer v Ukrajini so bila usklajena s stališči in sklepi EU; poziva črnogorske oblasti, naj okrepijo sodelovanje z mednarodnimi političnimi in gospodarskimi partnerji, da bi se okrepila odpornost države na zunanji pritisk in poskuse destabilizacije države in regije; pozdravlja sodelovanje države v civilnih in vojaških misijah EU, Nata in OZN;

| 38. | poziva vse članice Nata, zlasti tiste, ki so hkrati države članice EU, naj dejavno podprejo pristop Črne gore k zvezi Nato, da bi okrepili varnost na Jadranskem morju, kjer so vse druge države že članice Nata, in posledično tudi regionalno varnost; |
| --- | --- |

38.

poziva vse članice Nata, zlasti tiste, ki so hkrati države članice EU, naj dejavno podprejo pristop Črne gore k zvezi Nato, da bi okrepili varnost na Jadranskem morju, kjer so vse druge države že članice Nata, in posledično tudi regionalno varnost;

| 39. | spodbuja Črno goro, naj začne v pristopnem procesu čim prej konstruktivno in v sosedskem duhu obravnavati tudi preostala nerešena dvostranska vprašanja; ponovno poudarja potrebo po hitri rešitvi še vedno odprtih vprašanj določitve meja in nasledstva s Hrvaško, Bosno in Hercegovino, Srbijo in Kosovom; spodbuja nadaljnje sodelovanje s sosednjimi državami z izmenjavo izkušenj pri pristopnih pogajanjih; pozdravlja dejstvo, da ima Črna gora v Pogodbi o energetski listini status opazovalke; |
| --- | --- |

39.

spodbuja Črno goro, naj začne v pristopnem procesu čim prej konstruktivno in v sosedskem duhu obravnavati tudi preostala nerešena dvostranska vprašanja; ponovno poudarja potrebo po hitri rešitvi še vedno odprtih vprašanj določitve meja in nasledstva s Hrvaško, Bosno in Hercegovino, Srbijo in Kosovom; spodbuja nadaljnje sodelovanje s sosednjimi državami z izmenjavo izkušenj pri pristopnih pogajanjih; pozdravlja dejstvo, da ima Črna gora v Pogodbi o energetski listini status opazovalke;

| 40. | poziva k hitri sporazumni rešitvi vprašanja meje z Republiko Hrvaško, če pa ne bi bilo mogoče najti sporazumne rešitve, poziva, naj se spor reši na mednarodnem sodišču v Haagu v skladu s pravili in načeli mednarodnega prava; |
| --- | --- |

40.

poziva k hitri sporazumni rešitvi vprašanja meje z Republiko Hrvaško, če pa ne bi bilo mogoče najti sporazumne rešitve, poziva, naj se spor reši na mednarodnem sodišču v Haagu v skladu s pravili in načeli mednarodnega prava;

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Črne gore. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Črne gore.

---

(1)  UL L 108, 29.4.2010, str. 3.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/54

---

P8_TA(2015)0064

Poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2014 (2014/2948(RSP))

(2016/C 316/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se državi dodeli status kandidatke za članstvo v EU, ter njegovih sklepov z dne 17. decembra 2013, ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 16. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta z dne 16. decembra 2005, da se državi dodeli status kandidatke za članstvo v EU, ter njegovih sklepov z dne 17. decembra 2013, ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 16. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu z dne 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu z dne 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Uniji,

| — | ob upoštevanju sklepov z enajstega srečanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki je potekalo 23. julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z enajstega srečanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki je potekalo 23. julija 2014,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku, ki ga je pripravila Komisija (SWD(2014)0303), in njenega sporočila z dne 8. oktobra 2014 z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014–2015“ (COM(2014)0700), pa tudi okvirnega strateškega dokumenta za obdobje (2014–2020), sprejetega dne 19. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku, ki ga je pripravila Komisija (SWD(2014)0303), in njenega sporočila z dne 8. oktobra 2014 z naslovom „Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014–2015“ (COM(2014)0700), pa tudi okvirnega strateškega dokumenta za obdobje (2014–2020), sprejetega dne 19. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 817 (1993) in št. 845 (1993), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 817 (1993) in št. 845 (1993),

| — | ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča o izvajanju začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Meddržavnega sodišča o izvajanju začasnega sporazuma z dne 13. septembra 1995,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije o sedmih spremembah ustave Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, sprejetega 10. in 11. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije o sedmih spremembah ustave Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, sprejetega 10. in 11. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju ugotovitev mednarodne misije za opazovanje volitev OVSE/ODIHR, ki je bila izvedena za predsedniške in predčasne parlamentarne volitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev mednarodne misije za opazovanje volitev OVSE/ODIHR, ki je bila izvedena za predsedniške in predčasne parlamentarne volitve,

| — | ob upoštevanju dvanajstega srečanja skupnega parlamentarnega odbora EU in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki je potekalo 26. in 27. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dvanajstega srečanja skupnega parlamentarnega odbora EU in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki je potekalo 26. in 27. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravil Ivo Vajgl, stalni poročevalec za to državo v okviru Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravil Ivo Vajgl, stalni poročevalec za to državo v okviru Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija že devet let med kandidatkami za pristop k EU in je najbolj napredovala pri usklajevanju s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

A.

ker je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija že devet let med kandidatkami za pristop k EU in je najbolj napredovala pri usklajevanju s pravnim redom EU;

| B. | ker je Komisija Svetu že šestkrat priporočila, naj začne pogajanja; ker se je država pripravljena pogajati z EU; ker je Evropski parlament zadnjih osem let stalno pozival k začetku pristopnih pogajanj s to državo in ker bi lahko nadaljnje prelaganje začetka pogajanj negativno vplivale na reformne procese v državi ter verodostojnost EU v regiji; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija Svetu že šestkrat priporočila, naj začne pogajanja; ker se je država pripravljena pogajati z EU; ker je Evropski parlament zadnjih osem let stalno pozival k začetku pristopnih pogajanj s to državo in ker bi lahko nadaljnje prelaganje začetka pogajanj negativno vplivale na reformne procese v državi ter verodostojnost EU v regiji;

| C. | ker je Svet zaradi nerešenega problema z Grčijo v zvezi z imenom blokiral začetek naslednje faze pristopnega procesa; ker dvostranska vprašanja ne bi smela ovirati pristopnih pogajanj z Evropsko unijo; ker utegne imeti prepočasen napredek v tem procesu neugodne posledice za regionalno stabilnost in tudi verodostojnost EU, saj se lahko demokratični standardi v državi poslabšajo; |
| --- | --- |

C.

ker je Svet zaradi nerešenega problema z Grčijo v zvezi z imenom blokiral začetek naslednje faze pristopnega procesa; ker dvostranska vprašanja ne bi smela ovirati pristopnih pogajanj z Evropsko unijo; ker utegne imeti prepočasen napredek v tem procesu neugodne posledice za regionalno stabilnost in tudi verodostojnost EU, saj se lahko demokratični standardi v državi poslabšajo;

| D. | ker nadaljnja preložitev prispeva k vedno večjemu nezadovoljstvu makedonske javnosti glede zastoja procesa vključevanja v EU ter pomeni tveganje zaostritve domačih težav in notranjih napetosti; |
| --- | --- |

D.

ker nadaljnja preložitev prispeva k vedno večjemu nezadovoljstvu makedonske javnosti glede zastoja procesa vključevanja v EU ter pomeni tveganje zaostritve domačih težav in notranjih napetosti;

| E. | ker se bo vsaka (potencialna) država kandidatka ocenjevala glede na lastne dosežke, časovni načrt za pristop pa se bo določil glede na hitrost in kakovost potrebnih reform; |
| --- | --- |

E.

ker se bo vsaka (potencialna) država kandidatka ocenjevala glede na lastne dosežke, časovni načrt za pristop pa se bo določil glede na hitrost in kakovost potrebnih reform;

| F. | ker bi bilo treba dvostranska vprašanja čim prej obravnavati v konstruktivnem duhu, ob tem pa upoštevati načela in vrednote Združenih narodov in EU; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba dvostranska vprašanja čim prej obravnavati v konstruktivnem duhu, ob tem pa upoštevati načela in vrednote Združenih narodov in EU;

| G. | ker je parlamentarno delo oteženo, saj ni konstruktivnega dialoga med vlado in opozicijo, ki od volitev to delo bojkotira; ker je odgovornost tako vlade kot opozicije zagotoviti trajno politično sodelovanje, ki je bistvenega pomena za demokratični razvoj države in uresničevanje evropskega programa; ker je bilo poročanje medijev o volitvah pristransko, dejavnosti države in političnih strank pa niso bile strogo ločene; |
| --- | --- |

G.

ker je parlamentarno delo oteženo, saj ni konstruktivnega dialoga med vlado in opozicijo, ki od volitev to delo bojkotira; ker je odgovornost tako vlade kot opozicije zagotoviti trajno politično sodelovanje, ki je bistvenega pomena za demokratični razvoj države in uresničevanje evropskega programa; ker je bilo poročanje medijev o volitvah pristransko, dejavnosti države in političnih strank pa niso bile strogo ločene;

| H. | ker na dvanajstem srečanju skupnega parlamentarnega odbora ni bilo mogoče sprejeti skupnega priporočila; ker popolno delovanje tega odbora bistveno, da se zagotovi nadzor nad pristopnim procesom; |
| --- | --- |

H.

ker na dvanajstem srečanju skupnega parlamentarnega odbora ni bilo mogoče sprejeti skupnega priporočila; ker popolno delovanje tega odbora bistveno, da se zagotovi nadzor nad pristopnim procesom;

| I. | ker so pravna država, svoboda medijev, regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi bistveni deli širitvenega procesa EU; |
| --- | --- |

I.

ker so pravna država, svoboda medijev, regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi bistveni deli širitvenega procesa EU;

| J. | ker korupcija in organizirani kriminal ostajata velik problem; ker sta svoboda izražanja in neodvisnost medijev še vedno ogroženi; |
| --- | --- |

J.

ker korupcija in organizirani kriminal ostajata velik problem; ker sta svoboda izražanja in neodvisnost medijev še vedno ogroženi;

| 1. | že devetič zapored poziva Svet, naj brez odlašanja določi datum začetka pogajanj, da se ne izgubi zagona ter se spodbudijo reforme pravnega reda in okrepi proces demokratizacije; znova poudarja, da vprašanje imena, ki je dvostransko vprašanje, ne bi smelo ovirati začetka pogajanj, čeprav bi ga bilo treba rešiti še pred zaključkom pristopnega procesa; se strinja z oceno Komisije, da dejstvo, da strani po skoraj dveh desetletjih pogovorov pod okriljem posrednikov nista dosegli kompromisa, neposredno škoduje evropskim težnjam te države in njenih državljanov; poziva obe vladi, naj sprejmeta konkretne ukrepe in poiščeta obojestransko sprejemljivo rešitev; ponavlja pomen in nujnost konstruktivnega pristopa k sosedskim izzivom glede teh dvostranskih vprašanj; |
| --- | --- |

1.

že devetič zapored poziva Svet, naj brez odlašanja določi datum začetka pogajanj, da se ne izgubi zagona ter se spodbudijo reforme pravnega reda in okrepi proces demokratizacije; znova poudarja, da vprašanje imena, ki je dvostransko vprašanje, ne bi smelo ovirati začetka pogajanj, čeprav bi ga bilo treba rešiti še pred zaključkom pristopnega procesa; se strinja z oceno Komisije, da dejstvo, da strani po skoraj dveh desetletjih pogovorov pod okriljem posrednikov nista dosegli kompromisa, neposredno škoduje evropskim težnjam te države in njenih državljanov; poziva obe vladi, naj sprejmeta konkretne ukrepe in poiščeta obojestransko sprejemljivo rešitev; ponavlja pomen in nujnost konstruktivnega pristopa k sosedskim izzivom glede teh dvostranskih vprašanj;

| 2. | opominja na zavezo držav članic, da se bodo v letu 2015 znova posvetile temu vprašanju in tako omogočile začetek pristopnih pogajanj; meni, da bi začetek pogajanj z EU pozitivno prispeval k reševanju dvostranskih sporov in pripeljal do dodatnih, nujnih reform, zlasti na področju spoštovanja načela pravne države, neodvisnosti sodstva in boja proti korupciji; poudarja, da nadaljnje odlaganje pogajanj povzroča vse večje nepredvidljive stroške za državo in neugodno vpliva na regionalno stabilnost; poudarja, da bo podaljševanje statusa quo spodkopalo verodostojnost in učinkovitost širitvene politike EU in škodilo njenemu položaju v regiji; |
| --- | --- |

2.

opominja na zavezo držav članic, da se bodo v letu 2015 znova posvetile temu vprašanju in tako omogočile začetek pristopnih pogajanj; meni, da bi začetek pogajanj z EU pozitivno prispeval k reševanju dvostranskih sporov in pripeljal do dodatnih, nujnih reform, zlasti na področju spoštovanja načela pravne države, neodvisnosti sodstva in boja proti korupciji; poudarja, da nadaljnje odlaganje pogajanj povzroča vse večje nepredvidljive stroške za državo in neugodno vpliva na regionalno stabilnost; poudarja, da bo podaljševanje statusa quo spodkopalo verodostojnost in učinkovitost širitvene politike EU in škodilo njenemu položaju v regiji;

| 3. | znova izraža mnenje, da se dvostranskih vprašanj ne bi smelo uporabljati za oviranje pristopnega procesa; meni, da dvostranska vprašanja ne bi smela ovirati uradnega začetku pristopnih pogajanj, bi jih pa bilo treba rešiti še pred koncem pristopnega procesa; se zaveda, da ena od strani ne spoštuje sodbe Meddržavnega sodišča z dne 5. decembra 2011 o izvajanju začasnega sporazuma iz septembra 1995; poziva Grčijo, naj potrdi zavezo, zapisano v solunski agendi iz leta 2003, ter ustvari pozitivno ozračje za reševanje dvostranskih razhajanj v duhu evropskih vrednot in načel; poziva k nadaljnjemu napredku, tudi v okviru medvladnih stikov na visoki ravni in dvostranskih odnosov z Bolgarijo, da bi v pogajanjih dosegli sporazum o dobrih sosedskih odnosih, na podlagi katerega bi reševali skupna vprašanja; ponavlja zaskrbljenost zaradi uporabe zgodovinskih tem v trenutni razpravi s sosedi ter pozdravlja vsa prizadevanja za skupno praznovanje skupnih zgodovinskih dogodkov s sosednjimi državami članicami EU; meni, da bi lahko to prispevalo k boljšemu razumevanju zgodovine in dobrim sosedskim odnosom; |
| --- | --- |

3.

znova izraža mnenje, da se dvostranskih vprašanj ne bi smelo uporabljati za oviranje pristopnega procesa; meni, da dvostranska vprašanja ne bi smela ovirati uradnega začetku pristopnih pogajanj, bi jih pa bilo treba rešiti še pred koncem pristopnega procesa; se zaveda, da ena od strani ne spoštuje sodbe Meddržavnega sodišča z dne 5. decembra 2011 o izvajanju začasnega sporazuma iz septembra 1995; poziva Grčijo, naj potrdi zavezo, zapisano v solunski agendi iz leta 2003, ter ustvari pozitivno ozračje za reševanje dvostranskih razhajanj v duhu evropskih vrednot in načel; poziva k nadaljnjemu napredku, tudi v okviru medvladnih stikov na visoki ravni in dvostranskih odnosov z Bolgarijo, da bi v pogajanjih dosegli sporazum o dobrih sosedskih odnosih, na podlagi katerega bi reševali skupna vprašanja; ponavlja zaskrbljenost zaradi uporabe zgodovinskih tem v trenutni razpravi s sosedi ter pozdravlja vsa prizadevanja za skupno praznovanje skupnih zgodovinskih dogodkov s sosednjimi državami članicami EU; meni, da bi lahko to prispevalo k boljšemu razumevanju zgodovine in dobrim sosedskim odnosom;

| 4. | poziva k dejavnejši udeležbi EU pri reševanju vprašanja glede imena in podpira proaktiven pristop političnih voditeljev EU; poziva novo podpredsednico/visoko predstavnico, naj osnuje nove pobude za izhod iz slepe ulice in s posebnim poročevalcem Združenih narodov sodeluje pri iskanju rešitve, ki bo sprejemljiva za obe strani; poziva Svet, naj v prvi polovici leta 2015 opravi temeljito razpravo o možnostih makedonskega vključevanja v EU; vztraja, da bi bilo treba vse države kandidatke in morebitne kandidatke v procesu vključevanja obravnavati glede na njihove dosežke; meni, da bi nadaljevanje pristopnega dialoga na visoki ravni s Komisijo zagotovilo dodatno kakovost procesa reform; |
| --- | --- |

4.

poziva k dejavnejši udeležbi EU pri reševanju vprašanja glede imena in podpira proaktiven pristop političnih voditeljev EU; poziva novo podpredsednico/visoko predstavnico, naj osnuje nove pobude za izhod iz slepe ulice in s posebnim poročevalcem Združenih narodov sodeluje pri iskanju rešitve, ki bo sprejemljiva za obe strani; poziva Svet, naj v prvi polovici leta 2015 opravi temeljito razpravo o možnostih makedonskega vključevanja v EU; vztraja, da bi bilo treba vse države kandidatke in morebitne kandidatke v procesu vključevanja obravnavati glede na njihove dosežke; meni, da bi nadaljevanje pristopnega dialoga na visoki ravni s Komisijo zagotovilo dodatno kakovost procesa reform;

| 5. | poziva vse članice Nata, zlasti vse države članice EU, ki so članice Nata, naj dejavno podprejo pristop Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije k zavezništvu Nato, da bi dosegli večjo varnost in politično stabilnost v jugovzhodni Evropi; |
| --- | --- |

5.

poziva vse članice Nata, zlasti vse države članice EU, ki so članice Nata, naj dejavno podprejo pristop Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije k zavezništvu Nato, da bi dosegli večjo varnost in politično stabilnost v jugovzhodni Evropi;

| 6. | spodbuja vzpostavitev čezmejnega sodelovanja na področju zgodovine, kulture in izobraževanja ter spodbujanja evropskih vrednot, ki podpirajo prizadevanja za demokratične spremembe; v zvezi s tem poziva sosednje države članice EU, naj v duhu dobrih sosedskih odnosov podprejo pripravljenost za uvedbo demokratičnih sprememb, kar pomeni podporo začetku pogajanj; |
| --- | --- |

6.

spodbuja vzpostavitev čezmejnega sodelovanja na področju zgodovine, kulture in izobraževanja ter spodbujanja evropskih vrednot, ki podpirajo prizadevanja za demokratične spremembe; v zvezi s tem poziva sosednje države članice EU, naj v duhu dobrih sosedskih odnosov podprejo pripravljenost za uvedbo demokratičnih sprememb, kar pomeni podporo začetku pogajanj;

| 7. | spodbuja državo, naj s svojimi sosedami oblikuje skupne strokovne odbore za zgodovino in izobraževanje, da bi prispevali k objektivni razlagi zgodovine, okrepili akademsko sodelovanje in spodbujali pozitivno naravnanost mladih do sosedov; |
| --- | --- |

7.

spodbuja državo, naj s svojimi sosedami oblikuje skupne strokovne odbore za zgodovino in izobraževanje, da bi prispevali k objektivni razlagi zgodovine, okrepili akademsko sodelovanje in spodbujali pozitivno naravnanost mladih do sosedov;

| 8. | odločno spodbuja oblasti in civilno družbo, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zgodovinsko spravo, da se premagajo delitve med različnimi etničnimi in narodnimi skupinami ter znotraj njih, vključno z državljani, ki se opredeljujejo za Bolgare; |
| --- | --- |

8.

odločno spodbuja oblasti in civilno družbo, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zgodovinsko spravo, da se premagajo delitve med različnimi etničnimi in narodnimi skupinami ter znotraj njih, vključno z državljani, ki se opredeljujejo za Bolgare;

| 9. | je seznanjen s svežnjem predlogov za spremembo ustave; meni, da bi bilo mogoče nekatere predloge, vključno z določbami v zvezi z opredelitvijo zakonske zveze in oblikovanje mednarodnih finančnih con, še izboljšati v skladu s priporočili Beneške komisije; opozarja tudi, da je treba spoštovati Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in upoštevati pravni red EU; poudarja, da je treba za vsakršno ustavno spremembo skrbno pripraviti izvedbeno zakonodajo; poudarja, da so v postopku dolgotrajne ustavne spremembe potrebna široka politična podpora, konstruktivni dialog in sodelovanje med vsemi političnimi silami; poudarja potrebo po vsevključujoči javni razpravi ter skrbnem posvetovanju in doseganju soglasja z opozicijskimi strankami, civilno družbo in ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen s svežnjem predlogov za spremembo ustave; meni, da bi bilo mogoče nekatere predloge, vključno z določbami v zvezi z opredelitvijo zakonske zveze in oblikovanje mednarodnih finančnih con, še izboljšati v skladu s priporočili Beneške komisije; opozarja tudi, da je treba spoštovati Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in upoštevati pravni red EU; poudarja, da je treba za vsakršno ustavno spremembo skrbno pripraviti izvedbeno zakonodajo; poudarja, da so v postopku dolgotrajne ustavne spremembe potrebna široka politična podpora, konstruktivni dialog in sodelovanje med vsemi političnimi silami; poudarja potrebo po vsevključujoči javni razpravi ter skrbnem posvetovanju in doseganju soglasja z opozicijskimi strankami, civilno družbo in ustreznimi deležniki;

| 10. | je zaskrbljen zaradi polariziranega političnega ozračja v državi; poziva vlado, naj spoštuje vlogo parlamenta in naj predvidi dovolj časa in priložnosti za posvetovanje, tudi o ustavnih spremembah, da bo mogoč nemoten in neodvisen parlamentarni nadzor; poziva vlado in vse politične stranke, naj si prizadevajo za izboljšanje odnosov, da bi ohranile politično stabilnost, zagotovile trajno konstruktivno politično sodelovanje in pospešile evropski program; opozarja, da je sklepanje kompromisov temelj delujoče demokracije; poudarja, da mora biti pristopni proces bolj vključujoč in pregleden; poudarja, da je povolitveni bojkot problem, ki ga je treba rešiti v duhu skupne odgovornosti vlade in opozicije za pravilno delovanje parlamenta; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sodeluje z vsemi strankami za olajšanje političnega dialoga; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi polariziranega političnega ozračja v državi; poziva vlado, naj spoštuje vlogo parlamenta in naj predvidi dovolj časa in priložnosti za posvetovanje, tudi o ustavnih spremembah, da bo mogoč nemoten in neodvisen parlamentarni nadzor; poziva vlado in vse politične stranke, naj si prizadevajo za izboljšanje odnosov, da bi ohranile politično stabilnost, zagotovile trajno konstruktivno politično sodelovanje in pospešile evropski program; opozarja, da je sklepanje kompromisov temelj delujoče demokracije; poudarja, da mora biti pristopni proces bolj vključujoč in pregleden; poudarja, da je povolitveni bojkot problem, ki ga je treba rešiti v duhu skupne odgovornosti vlade in opozicije za pravilno delovanje parlamenta; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sodeluje z vsemi strankami za olajšanje političnega dialoga;

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi vse slabših odnosov med vlado in opozicijo, kar zlasti zadeva nedavno napoved predsednika vlade o obtožnicah zoper opozicijskega voditelja, pa tudi obtožbe nasprotne strani, da so bila storjena kazniva dejanja; obsoja ves nezakoniti nadzor in poziva, naj se vse obtožbe objavijo ter naj se o njih svobodno poroča; poziva, naj se opravi neodvisna preiskava vseh obtožb in izvedenega nadzora, ki bo temeljila na popolnem spoštovanju načel preglednosti, nepristranskosti in domneve nedolžnosti; ponovno poudarja pomen spoštovanja temeljnega načela svobode izražanja; poziva vse politične akterje, naj sodelujejo v konstruktivnem dialogu, da bo njegov poudarek na strateških prednostnih nalogah države in državljanov; |
| --- | --- |

11.

je zelo zaskrbljen zaradi vse slabših odnosov med vlado in opozicijo, kar zlasti zadeva nedavno napoved predsednika vlade o obtožnicah zoper opozicijskega voditelja, pa tudi obtožbe nasprotne strani, da so bila storjena kazniva dejanja; obsoja ves nezakoniti nadzor in poziva, naj se vse obtožbe objavijo ter naj se o njih svobodno poroča; poziva, naj se opravi neodvisna preiskava vseh obtožb in izvedenega nadzora, ki bo temeljila na popolnem spoštovanju načel preglednosti, nepristranskosti in domneve nedolžnosti; ponovno poudarja pomen spoštovanja temeljnega načela svobode izražanja; poziva vse politične akterje, naj sodelujejo v konstruktivnem dialogu, da bo njegov poudarek na strateških prednostnih nalogah države in državljanov;

| 12. | obžaluje, da opozicija ne sodeluje pri rednem delu skupnega parlamentarnega odbora; meni, da je nadvse pomembno zagotoviti pravilno delovanje tega odbora, torej morajo biti v vseh njegovih postopkih ustrezno zastopane vse parlamentarne stranke; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da opozicija ne sodeluje pri rednem delu skupnega parlamentarnega odbora; meni, da je nadvse pomembno zagotoviti pravilno delovanje tega odbora, torej morajo biti v vseh njegovih postopkih ustrezno zastopane vse parlamentarne stranke;

| 13. | je zaskrbljen, ker je medetnično sožitje še vedno krhko in pomeni izziv za državo; je zaskrbljen zaradi vse večjih medetničnih napetosti, ki kažejo na pomanjkanje zaupanja med skupnostmi; ostro obsoja uporabo etnocentričnega razdiralnega besednjaka, zlasti med volilnimi kampanjami; poudarja, da bi lahko začetek pristopnih pogajanj z EU državi pomagal bolje reševati ta problem, saj bi okrepil medetnično enotnost v okviru tega skupnega cilja; obsoja vse oblike skrajnega nacionalizma in etnocentrizma, ki še poglabljajo družbeno razdeljenost; poziva vse politične stranke in organizacije civilne družbe, naj se dejavno zavzemajo za vključujočo in strpno večetnično in večversko družbo ter naj varujejo pravice vseh pripadnikov etničnih manjšin; želi opomniti, da je izobraževanje bistvenega pomena za doseganje strpnosti in spoštovanja med različnimi narodi; poziva Komisijo, naj pospeši projekte in programe za okrepitev medetičnega dialoga in medsebojnega razumevanja; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen, ker je medetnično sožitje še vedno krhko in pomeni izziv za državo; je zaskrbljen zaradi vse večjih medetničnih napetosti, ki kažejo na pomanjkanje zaupanja med skupnostmi; ostro obsoja uporabo etnocentričnega razdiralnega besednjaka, zlasti med volilnimi kampanjami; poudarja, da bi lahko začetek pristopnih pogajanj z EU državi pomagal bolje reševati ta problem, saj bi okrepil medetnično enotnost v okviru tega skupnega cilja; obsoja vse oblike skrajnega nacionalizma in etnocentrizma, ki še poglabljajo družbeno razdeljenost; poziva vse politične stranke in organizacije civilne družbe, naj se dejavno zavzemajo za vključujočo in strpno večetnično in večversko družbo ter naj varujejo pravice vseh pripadnikov etničnih manjšin; želi opomniti, da je izobraževanje bistvenega pomena za doseganje strpnosti in spoštovanja med različnimi narodi; poziva Komisijo, naj pospeši projekte in programe za okrepitev medetičnega dialoga in medsebojnega razumevanja;

| 14. | pozdravlja, da je članstvo v EU še vedno strateška prednostna naloga te države; spodbuja jo, naj še bolj utrdi reforme in spremeni politiko in prakso, ki še vedno ovirata njeno evropsko prihodnost, ter naj zagotovi napredek pri izvajanju prednostnih nalog na področju reform, povezanih z EU, tudi v okviru pristopnega dialoga na visoki ravni; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja, da je članstvo v EU še vedno strateška prednostna naloga te države; spodbuja jo, naj še bolj utrdi reforme in spremeni politiko in prakso, ki še vedno ovirata njeno evropsko prihodnost, ter naj zagotovi napredek pri izvajanju prednostnih nalog na področju reform, povezanih z EU, tudi v okviru pristopnega dialoga na visoki ravni;

| 15. | je seznanjen z oceno OVSE/ODIHR, da so bile predsedniške in predčasne parlamentarne volitve aprila 2014 učinkovito izvedene; je kljub temu zaskrbljen, ker dejavnosti države in političnih strank niso jasno ločene, kar je v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi za demokratične volitve, zaskrbljen pa je tudi zaradi pristranskega poročanja medijev in obtožb o ustrahovanju volivcev; pozdravlja volilne reforme, vendar odločno poziva oblasti, naj raziščejo domnevne nepravilnosti pred in med volitvami; poziva vlado, naj pravočasno upošteva vsa priporočila ODIHR, da bo izboljšala volilni proces, vključno z upravljanjem in točnostjo volilnih imenikov; v zvezi s tem tudi opozarja, da je treba volilne imenike pripraviti v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen z oceno OVSE/ODIHR, da so bile predsedniške in predčasne parlamentarne volitve aprila 2014 učinkovito izvedene; je kljub temu zaskrbljen, ker dejavnosti države in političnih strank niso jasno ločene, kar je v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi za demokratične volitve, zaskrbljen pa je tudi zaradi pristranskega poročanja medijev in obtožb o ustrahovanju volivcev; pozdravlja volilne reforme, vendar odločno poziva oblasti, naj raziščejo domnevne nepravilnosti pred in med volitvami; poziva vlado, naj pravočasno upošteva vsa priporočila ODIHR, da bo izboljšala volilni proces, vključno z upravljanjem in točnostjo volilnih imenikov; v zvezi s tem tudi opozarja, da je treba volilne imenike pripraviti v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi;

| 16. | poziva vlado, naj odpravi pomanjkljivosti pri zagotavljanju pomoči iz instrumenta za predpristopno pomoč, na primer stalne težave v kontrolnih sistemih, nezadostno usklajevanje znotraj posameznih institucij in med njimi, zamude pri javnih naročilih, nizko stopnjo črpanja sredstev in nizko zmogljivost institucij; poziva k tesnejši povezanosti pomoči EU in nacionalnih reformnih strategij in k uporabi sredstev instrumenta za predpristopno pomoč kot vzvoda za bistveno večjo decentralizacijo proračuna v državi; poziva k ukrepanju, da se preprečijo nadaljnje izgube pri uporabi pomoči in pospeši izvajanje programov za večji učinek pomoči EU; |
| --- | --- |

16.

poziva vlado, naj odpravi pomanjkljivosti pri zagotavljanju pomoči iz instrumenta za predpristopno pomoč, na primer stalne težave v kontrolnih sistemih, nezadostno usklajevanje znotraj posameznih institucij in med njimi, zamude pri javnih naročilih, nizko stopnjo črpanja sredstev in nizko zmogljivost institucij; poziva k tesnejši povezanosti pomoči EU in nacionalnih reformnih strategij in k uporabi sredstev instrumenta za predpristopno pomoč kot vzvoda za bistveno večjo decentralizacijo proračuna v državi; poziva k ukrepanju, da se preprečijo nadaljnje izgube pri uporabi pomoči in pospeši izvajanje programov za večji učinek pomoči EU;

| 17. | pozdravlja novi zakonodajni okvir za javno službo in zaposlovanje v javnem sektorju, sprejet februarja 2014, in meni, da je s tem storjen korak k zagotovitvi enotne, pregledne in odgovorne javne uprave; je zaskrbljen, ker javna uprava kljub napredku na področju zakonodaje ostaja razdrobljena, spolitizirana in pod vplivom politike; jo odločno spodbuja, naj bo na vseh ravneh bolj strokovna in neodvisna; spodbuja prizadevanja za izvajanje zakonodaje ob doslednem spoštovanju načela preglednosti, zaslug in pravične zastopanosti; poziva vlado, naj sprejme program za reformo javnega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja novi zakonodajni okvir za javno službo in zaposlovanje v javnem sektorju, sprejet februarja 2014, in meni, da je s tem storjen korak k zagotovitvi enotne, pregledne in odgovorne javne uprave; je zaskrbljen, ker javna uprava kljub napredku na področju zakonodaje ostaja razdrobljena, spolitizirana in pod vplivom politike; jo odločno spodbuja, naj bo na vseh ravneh bolj strokovna in neodvisna; spodbuja prizadevanja za izvajanje zakonodaje ob doslednem spoštovanju načela preglednosti, zaslug in pravične zastopanosti; poziva vlado, naj sprejme program za reformo javnega finančnega poslovodenja;

| 18. | spodbuja k polnemu izvajanju ohridskega okvirnega sporazuma; poziva, naj se po zaključnem pregledu njegovega izvajanja oblikujejo priporočila politike; toplo priporoča, naj se ta sporazum obravnava kot bistven element pravne države, odnosov med skupnostmi in nadaljnje decentralizacije; odločno spodbuja razvoj lokalnega upravljanja in dolgoročne ukrepe za krepitev zaupanja na politični ravni, na primer javne razprave o koristih okvirnega sporazuma; poziva vlado in pristojne lokalne organe, naj začnejo izvajati strategijo integriranega izobraževanja in naj povečajo financiranje v ta namen; meni, da je pomembno v ta proces vključiti organizacije civilne družbe; priporoča bolj proaktiven pristop, da bi zagotovili etnično, kulturno in jezikovno identiteto vseh skupnosti; |
| --- | --- |

18.

spodbuja k polnemu izvajanju ohridskega okvirnega sporazuma; poziva, naj se po zaključnem pregledu njegovega izvajanja oblikujejo priporočila politike; toplo priporoča, naj se ta sporazum obravnava kot bistven element pravne države, odnosov med skupnostmi in nadaljnje decentralizacije; odločno spodbuja razvoj lokalnega upravljanja in dolgoročne ukrepe za krepitev zaupanja na politični ravni, na primer javne razprave o koristih okvirnega sporazuma; poziva vlado in pristojne lokalne organe, naj začnejo izvajati strategijo integriranega izobraževanja in naj povečajo financiranje v ta namen; meni, da je pomembno v ta proces vključiti organizacije civilne družbe; priporoča bolj proaktiven pristop, da bi zagotovili etnično, kulturno in jezikovno identiteto vseh skupnosti;

| 19. | pozdravlja visoko stopnjo usklajenosti s pravnim redom ter večjo učinkovitostjo in strokovnostjo sodišč, kar je rezultat obsežne reforme pravosodja; je kljub temu zaskrbljen zaradi neprimernega političnega vpliva na nekatere sodne postopke in poudarja, da bi moralo sodstvo delovati povsem neodvisno, brez zunanjih pritiskov parlamentarne in izvršne veje oblasti; poudarja, da je treba poskrbeti za ustrezno spoštovanje pravosodnih standardov v skladu z evropskimi normami in najboljšo prakso; poziva k poenotenju sodne prakse, da se zagotovita predvidljiv sodni sistem in zaupanje javnosti; poziva k večji kakovosti pravosodja, pogostejši uporabi zunajsodnih sredstev in alternativnega reševanja sporov, boljšemu strateškemu načrtovanju, večji pravni varnosti za ranljive pripadnike družbe ter večji udeležbi strokovnih združenj in organizacij civilne družbe pri spremljanju neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja visoko stopnjo usklajenosti s pravnim redom ter večjo učinkovitostjo in strokovnostjo sodišč, kar je rezultat obsežne reforme pravosodja; je kljub temu zaskrbljen zaradi neprimernega političnega vpliva na nekatere sodne postopke in poudarja, da bi moralo sodstvo delovati povsem neodvisno, brez zunanjih pritiskov parlamentarne in izvršne veje oblasti; poudarja, da je treba poskrbeti za ustrezno spoštovanje pravosodnih standardov v skladu z evropskimi normami in najboljšo prakso; poziva k poenotenju sodne prakse, da se zagotovita predvidljiv sodni sistem in zaupanje javnosti; poziva k večji kakovosti pravosodja, pogostejši uporabi zunajsodnih sredstev in alternativnega reševanja sporov, boljšemu strateškemu načrtovanju, večji pravni varnosti za ranljive pripadnike družbe ter večji udeležbi strokovnih združenj in organizacij civilne družbe pri spremljanju neodvisnosti sodstva;

| 20. | je seznanjen, da je bil dosežen napredek pri izvajanju protikorupcijskih programov za obdobje 2011–2015, krepitvi osebne in institucionalne integritete ter medinstitucionalnem in mednarodnem sodelovanju; ugotavlja, da še vedno niso rešene precejšnje težave v zvezi z uresničevanjem zakonodaje proti pranju denarja, tudi pri čezmejnih vprašanjih, izvajanjem nacionalnih ocen tveganja in povečanjem operativne učinkovitosti; ponavlja, da bi morala biti neodvisna in polno delujoča državna protikorupcijska komisija vodilna državna ustanova za reševanje tega vprašanja; poziva pristojne organe, naj za boljše delovanje te komisije izboljšajo povezanost IT med sodišči in tožilstvom ter vzpostavijo centralni register javnih uslužbencev; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen, da je bil dosežen napredek pri izvajanju protikorupcijskih programov za obdobje 2011–2015, krepitvi osebne in institucionalne integritete ter medinstitucionalnem in mednarodnem sodelovanju; ugotavlja, da še vedno niso rešene precejšnje težave v zvezi z uresničevanjem zakonodaje proti pranju denarja, tudi pri čezmejnih vprašanjih, izvajanjem nacionalnih ocen tveganja in povečanjem operativne učinkovitosti; ponavlja, da bi morala biti neodvisna in polno delujoča državna protikorupcijska komisija vodilna državna ustanova za reševanje tega vprašanja; poziva pristojne organe, naj za boljše delovanje te komisije izboljšajo povezanost IT med sodišči in tožilstvom ter vzpostavijo centralni register javnih uslužbencev;

| 21. | poziva k učinkovitejšemu izvajanju protikorupcijskih politik in zakonodaje, zlasti v politiki in javni upravi, pri javnem naročanju in v organih pregona, pa tudi k povečanju upravnih zmogljivosti; poziva Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo k nadaljnjim prizadevanjem za čim več obsodb v primerih korupcije na visoki ravni; poziva neodvisne organizacije civilne družbe in medije, naj razkrivajo korupcijo ter podpirajo neodvisne in nepristranske preiskave in sodne procese; poziva državno tožilstvo, naj omogoči ustrezno in pravočasno preiskavo teh trditev; |
| --- | --- |

21.

poziva k učinkovitejšemu izvajanju protikorupcijskih politik in zakonodaje, zlasti v politiki in javni upravi, pri javnem naročanju in v organih pregona, pa tudi k povečanju upravnih zmogljivosti; poziva Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo k nadaljnjim prizadevanjem za čim več obsodb v primerih korupcije na visoki ravni; poziva neodvisne organizacije civilne družbe in medije, naj razkrivajo korupcijo ter podpirajo neodvisne in nepristranske preiskave in sodne procese; poziva državno tožilstvo, naj omogoči ustrezno in pravočasno preiskavo teh trditev;

| 22. | z zadovoljstvo ugotavlja, da je uveden pravni in institucionalni okvir za boj proti organiziranemu kriminalu; izraža pohvalo za dejavno regionalno in mednarodno sodelovanje te države, tudi prek Eurojusta in Europola; pozdravlja vrsto uspešnih policijskih operacij proti organiziranim skupinam, zlasti prekinitev mednarodnih poti za trgovino s prepovedanimi drogami in tihotapljenje migrantov; |
| --- | --- |

22.

z zadovoljstvo ugotavlja, da je uveden pravni in institucionalni okvir za boj proti organiziranemu kriminalu; izraža pohvalo za dejavno regionalno in mednarodno sodelovanje te države, tudi prek Eurojusta in Europola; pozdravlja vrsto uspešnih policijskih operacij proti organiziranim skupinam, zlasti prekinitev mednarodnih poti za trgovino s prepovedanimi drogami in tihotapljenje migrantov;

| 23. | obsoja vse oblike političnega in/ali verskega ekstremizma in meni, da je treba čezmejno sodelovati z drugimi državami zahodnega Balkana in državami članicami EU; odobrava spremembe kazenskega zakonika, ki podrobneje opredeljujejo kazniva dejanja in kazni za osebe, ki sodelujejo v političnem in verskem ekstremizmu; odločno ponavlja, da je glede na sedanjo mednarodno teroristično grožnjo potrebna skupna proaktivna strategija za zunanjo, varnostno in obrambno politiko; opozarja, da bi se bilo treba v okviru javne politike boriti proti vsem oblikam ekstremizma, pri tem pa preprečiti stigmatizacijo katere od verskih skupin; |
| --- | --- |

23.

obsoja vse oblike političnega in/ali verskega ekstremizma in meni, da je treba čezmejno sodelovati z drugimi državami zahodnega Balkana in državami članicami EU; odobrava spremembe kazenskega zakonika, ki podrobneje opredeljujejo kazniva dejanja in kazni za osebe, ki sodelujejo v političnem in verskem ekstremizmu; odločno ponavlja, da je glede na sedanjo mednarodno teroristično grožnjo potrebna skupna proaktivna strategija za zunanjo, varnostno in obrambno politiko; opozarja, da bi se bilo treba v okviru javne politike boriti proti vsem oblikam ekstremizma, pri tem pa preprečiti stigmatizacijo katere od verskih skupin;

| 24. | obžaluje, da pri pripravi zakonodaje ni sodelovanja z organizacijami civilne družbe in javnimi deležniki; poudarja, da bi moralo tako sodelovanje temeljiti na iskreni pripravljenosti vlade, da se pri pripravi zakonodaje in oblikovanju politike posvetuje z različnimi deležniki; poudarja, da lahko organizacije civilne družbe pomembno prispevajo k ozaveščanju javnosti o pristopnem procesu in pripomorejo, da bo ta preglednejši, bolj odgovoren in vključujoč; spodbuja vlado, naj tudi na podeželju pomaga razviti civilno družbo; poziva vlado, naj začne vsebinsko razpravo z univerzami, profesorji in študenti o reformi visokega šolstva; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da pri pripravi zakonodaje ni sodelovanja z organizacijami civilne družbe in javnimi deležniki; poudarja, da bi moralo tako sodelovanje temeljiti na iskreni pripravljenosti vlade, da se pri pripravi zakonodaje in oblikovanju politike posvetuje z različnimi deležniki; poudarja, da lahko organizacije civilne družbe pomembno prispevajo k ozaveščanju javnosti o pristopnem procesu in pripomorejo, da bo ta preglednejši, bolj odgovoren in vključujoč; spodbuja vlado, naj tudi na podeželju pomaga razviti civilno družbo; poziva vlado, naj začne vsebinsko razpravo z univerzami, profesorji in študenti o reformi visokega šolstva;

| 25. | spodbuja oblasti, naj od Srbije pridobijo ustrezne arhive jugoslovanske tajne službe; meni, da je pregledna obravnava totalitarne preteklosti, vključno z odprtjem arhivov tajnih služb, korak v smeri demokratizacije, odgovornosti in institucionalne trdnosti; |
| --- | --- |

25.

spodbuja oblasti, naj od Srbije pridobijo ustrezne arhive jugoslovanske tajne službe; meni, da je pregledna obravnava totalitarne preteklosti, vključno z odprtjem arhivov tajnih služb, korak v smeri demokratizacije, odgovornosti in institucionalne trdnosti;

| 26. | je zelo zaskrbljen, ker je neodvisnost medijev precej ogrožena, saj je nenehno tarča političnih in finančnih pritiskov; obsoja, da je svoboda izražanja vse bolj omejena, zaradi česar je svoboda tiska v tej regiji na najnižji ravni doslej; v zvezi s tem obžaluje, da je država leta 2015 na lestvici svobode medijev organizacije Novinarji brez meja s 34 mesta iz leta 2009 zdrsnila na 117 mesto; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ima država vse večji nadzor nad mediji, med drugim z nadaljnjo odvisnostjo od državnega proračuna, pogosto samocenzuro ter nizkimi poklicnimi in etičnimi standardi; je seznanjen z obrekovanjem v političnem in medijskem okolju in je zaskrbljen zaradi tega; obžaluje, da je bil zakon o avdiovizualnih storitvah spremenjen po hitrem postopku in brez posvetovanja z medijskimi deležniki, čeprav so bili narejeni koraki za obnovitev dialoga med vlado in novinarsko skupnostjo; |
| --- | --- |

26.

je zelo zaskrbljen, ker je neodvisnost medijev precej ogrožena, saj je nenehno tarča političnih in finančnih pritiskov; obsoja, da je svoboda izražanja vse bolj omejena, zaradi česar je svoboda tiska v tej regiji na najnižji ravni doslej; v zvezi s tem obžaluje, da je država leta 2015 na lestvici svobode medijev organizacije Novinarji brez meja s 34 mesta iz leta 2009 zdrsnila na 117 mesto; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ima država vse večji nadzor nad mediji, med drugim z nadaljnjo odvisnostjo od državnega proračuna, pogosto samocenzuro ter nizkimi poklicnimi in etičnimi standardi; je seznanjen z obrekovanjem v političnem in medijskem okolju in je zaskrbljen zaradi tega; obžaluje, da je bil zakon o avdiovizualnih storitvah spremenjen po hitrem postopku in brez posvetovanja z medijskimi deležniki, čeprav so bili narejeni koraki za obnovitev dialoga med vlado in novinarsko skupnostjo;

| 27. | poziva vlado, naj izvaja politike za večji pluralnost medijev in raznolikost mnenj ter zagotovi neodvisnost javne radiotelevizije in medijskega regulatorja; zaskrbljeno ugotavlja, da je javna radiotelevizija v obdobju predvolilne kampanje (kot je razvidno iz poročil OVSE/ODIHR) in v zadevah, ki niso bile povezane s kampanjo (kot je razvidno iz poročila Komisije o napredku), poročala precej pristransko v prid vladnim strankam; pozdravlja, da je vlada objavila podatke o vladnem oglaševanju; kljub temu vlado poziva, naj poveča preglednost meril za dodeljevanje sredstev; toplo priporoča Komisiji, naj dejavneje spremlja oblikovanje politik in svetuje v tem procesu, pa tudi spodbuja dialog med vsemi deležniki na področju medijev; |
| --- | --- |

27.

poziva vlado, naj izvaja politike za večji pluralnost medijev in raznolikost mnenj ter zagotovi neodvisnost javne radiotelevizije in medijskega regulatorja; zaskrbljeno ugotavlja, da je javna radiotelevizija v obdobju predvolilne kampanje (kot je razvidno iz poročil OVSE/ODIHR) in v zadevah, ki niso bile povezane s kampanjo (kot je razvidno iz poročila Komisije o napredku), poročala precej pristransko v prid vladnim strankam; pozdravlja, da je vlada objavila podatke o vladnem oglaševanju; kljub temu vlado poziva, naj poveča preglednost meril za dodeljevanje sredstev; toplo priporoča Komisiji, naj dejavneje spremlja oblikovanje politik in svetuje v tem procesu, pa tudi spodbuja dialog med vsemi deležniki na področju medijev;

| 28. | opozarja vlado in politične stranke na njihovo odgovornost pri ustvarjanju kulture vključevanja in strpnosti; poziva k uskladitvi protidiskriminacijskega zakona s pravnim redom Unije, saj ne prepoveduje diskriminacije na osnovi spolne usmerjenosti; obsoja vso nasilje nad skupnostjo LGBTI in poziva, naj se vse storilce, tudi tiste, ki so odgovorni za nasilne napade na podporni center LGBTI v Skopju, privede pred sodišče; poudarja, da je treba odpraviti predsodke do Romov in njihovo diskriminacijo ter sprejeti nadaljnje ukrepe in izboljšati njihov položaj, zlasti na področju stanovanjske problematike, zdravja, izobraževanja in zaposlovanja; poziva oblasti, naj na vseh področjih politik upoštevajo vidik enakosti spolov, da se zagotovi enakost med moškimi in ženskami; znova izraža pomisleke glede zakoreninjenih spolnih stereotipov v družbi in nasilja v družini; spodbuja vlado, naj obravnava strukturno vrzel med spoloma na gospodarskem, političnem in družbenem področju in razlike v plačilu; poziva Komisijo, naj izpolni svoje zaveze in v pristopnem procesu prednost nameni poglavju o zaposlovanju in socialni politiki, torej naj v zvezi s tem v okviru pristopnega dialoga na visoki ravni začne pobudo s to državo; |
| --- | --- |

28.

opozarja vlado in politične stranke na njihovo odgovornost pri ustvarjanju kulture vključevanja in strpnosti; poziva k uskladitvi protidiskriminacijskega zakona s pravnim redom Unije, saj ne prepoveduje diskriminacije na osnovi spolne usmerjenosti; obsoja vso nasilje nad skupnostjo LGBTI in poziva, naj se vse storilce, tudi tiste, ki so odgovorni za nasilne napade na podporni center LGBTI v Skopju, privede pred sodišče; poudarja, da je treba odpraviti predsodke do Romov in njihovo diskriminacijo ter sprejeti nadaljnje ukrepe in izboljšati njihov položaj, zlasti na področju stanovanjske problematike, zdravja, izobraževanja in zaposlovanja; poziva oblasti, naj na vseh področjih politik upoštevajo vidik enakosti spolov, da se zagotovi enakost med moškimi in ženskami; znova izraža pomisleke glede zakoreninjenih spolnih stereotipov v družbi in nasilja v družini; spodbuja vlado, naj obravnava strukturno vrzel med spoloma na gospodarskem, političnem in družbenem področju in razlike v plačilu; poziva Komisijo, naj izpolni svoje zaveze in v pristopnem procesu prednost nameni poglavju o zaposlovanju in socialni politiki, torej naj v zvezi s tem v okviru pristopnega dialoga na visoki ravni začne pobudo s to državo;

| 29. | je še vedno zaskrbljen zaradi velike revščine otrok in pomanjkanja zmogljivosti institucij, pristojnih za izvajanje politik in strateških ukrepov na tem področju; poziva vlado, naj si bolj prizadeva za izvajanje revidirane nacionalne strategije o revščini in socialni izključenosti; poziva, naj se večja pozornost nameni poštenemu in učinkovitemu dostopu do pravnega varstva za vse otroke; poudarja, da si mora vlada bolj prizadevati in podpreti invalidne otroke in otroke iz romske skupnosti; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje zdravja otrok in njihove prehrane, zlasti romskih otrok; |
| --- | --- |

29.

je še vedno zaskrbljen zaradi velike revščine otrok in pomanjkanja zmogljivosti institucij, pristojnih za izvajanje politik in strateških ukrepov na tem področju; poziva vlado, naj si bolj prizadeva za izvajanje revidirane nacionalne strategije o revščini in socialni izključenosti; poziva, naj se večja pozornost nameni poštenemu in učinkovitemu dostopu do pravnega varstva za vse otroke; poudarja, da si mora vlada bolj prizadevati in podpreti invalidne otroke in otroke iz romske skupnosti; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za izboljšanje zdravja otrok in njihove prehrane, zlasti romskih otrok;

| 30. | odobrava, da država ostaja vodilna v regiji, kar zadeva enostavnost poslovanja, in pozdravlja njeno višjo uvrstitev na lestvici Svetovne banke, in sicer se je z 31. mesta v letu 2013 povzpela na 30. mesto v letu 2014; kljub vsemu ugotavlja, da so težave pri izvajanju pogodb in pogoste spremembe zakonodaje brez ustreznega posvetovanja še vedno velik izziv za poslovno okolje; obenem poudarja, da je treba doseči napredek na področju delovnega prava in okrepiti socialni dialog; poudarja, da je treba poslovno okolje še izboljšati ter podpirati mala in srednja podjetja, zmanjšati regionalne razlike in povezati ustanove za raziskave in razvoj s poslovnim in zaposlitvenim sektorjem; |
| --- | --- |

30.

odobrava, da država ostaja vodilna v regiji, kar zadeva enostavnost poslovanja, in pozdravlja njeno višjo uvrstitev na lestvici Svetovne banke, in sicer se je z 31. mesta v letu 2013 povzpela na 30. mesto v letu 2014; kljub vsemu ugotavlja, da so težave pri izvajanju pogodb in pogoste spremembe zakonodaje brez ustreznega posvetovanja še vedno velik izziv za poslovno okolje; obenem poudarja, da je treba doseči napredek na področju delovnega prava in okrepiti socialni dialog; poudarja, da je treba poslovno okolje še izboljšati ter podpirati mala in srednja podjetja, zmanjšati regionalne razlike in povezati ustanove za raziskave in razvoj s poslovnim in zaposlitvenim sektorjem;

| 31. | pozdravlja dejstvo, da se je obseg neposrednih tujih naložb ustalil in je omogočil večjo diverzifikacijo izvoza; ugotavlja, da 80 % vseh neposrednih tujih naložb izhaja iz gospodarskih družb EU in da se je trgovinski tok blaga in storitev z EU še povečal; ponavlja, da je pomembno pritegniti tuje vlagatelje, in meni, da bi zavlačevanje procesa pristopa k EU lahko oviralo tesnejše gospodarsko povezovanje; se zaveda, da je treba povečati javne prihodke in ustvariti delovna mesta v visokoproduktivnih sektorjih, medtem ko je poudarek splošne strukture gospodarstva še vedno na nizkoproduktivnih dejavnostih; poudarja, da bi morala biti vsa pravila, ki se nanašajo na mednarodne finančne cone, skladna s pravnim redom in mednarodnimi zahtevami; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dejstvo, da se je obseg neposrednih tujih naložb ustalil in je omogočil večjo diverzifikacijo izvoza; ugotavlja, da 80 % vseh neposrednih tujih naložb izhaja iz gospodarskih družb EU in da se je trgovinski tok blaga in storitev z EU še povečal; ponavlja, da je pomembno pritegniti tuje vlagatelje, in meni, da bi zavlačevanje procesa pristopa k EU lahko oviralo tesnejše gospodarsko povezovanje; se zaveda, da je treba povečati javne prihodke in ustvariti delovna mesta v visokoproduktivnih sektorjih, medtem ko je poudarek splošne strukture gospodarstva še vedno na nizkoproduktivnih dejavnostih; poudarja, da bi morala biti vsa pravila, ki se nanašajo na mednarodne finančne cone, skladna s pravnim redom in mednarodnimi zahtevami;

| 32. | pozdravlja znižanje stopnje brezposelnosti z 29,9 % v prvem četrtletju 2013 na 27,9 % v tretjem četrtletju 2014; poziva vlado, naj si še naprej prizadeva, da bi zmanjšala strukturno in dolgoročno brezposelnost, zlasti mladih (ki presega 50 %) in ranljivimi skupinami, vključno z Romi; poziva jo, naj sprejme reforme, s katerimi bo povečala udeležbo in mobilnost delovne sile ter zmanjšala obsežno sivo ekonomijo, ki še vedno ovira konkurenčnost; je zaskrbljen, ker raven izobraževanja in usposabljanja delovne sile pogosto ne ustreza dejanskim potrebam v gospodarstvu in so bili zato številni mladi kvalificirani delavci prisiljeni oditi v tujino, saj doma niso našli primerne službe; je zaskrbljen zaradi nedavnih zakonodajnih sprememb, ki spodkopavajo pravico do stavke, in poziva oblasti, naj jih revidirajo v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja znižanje stopnje brezposelnosti z 29,9 % v prvem četrtletju 2013 na 27,9 % v tretjem četrtletju 2014; poziva vlado, naj si še naprej prizadeva, da bi zmanjšala strukturno in dolgoročno brezposelnost, zlasti mladih (ki presega 50 %) in ranljivimi skupinami, vključno z Romi; poziva jo, naj sprejme reforme, s katerimi bo povečala udeležbo in mobilnost delovne sile ter zmanjšala obsežno sivo ekonomijo, ki še vedno ovira konkurenčnost; je zaskrbljen, ker raven izobraževanja in usposabljanja delovne sile pogosto ne ustreza dejanskim potrebam v gospodarstvu in so bili zato številni mladi kvalificirani delavci prisiljeni oditi v tujino, saj doma niso našli primerne službe; je zaskrbljen zaradi nedavnih zakonodajnih sprememb, ki spodkopavajo pravico do stavke, in poziva oblasti, naj jih revidirajo v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela;

| 33. | ugotavlja, da so bili narejeni koraki za zmanjšanje brezposelnosti žensk, vendar poziva vlado, naj stori več, saj je brezposelnost žensk še vedno veliko višja od povprečja EU; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da so bili narejeni koraki za zmanjšanje brezposelnosti žensk, vendar poziva vlado, naj stori več, saj je brezposelnost žensk še vedno veliko višja od povprečja EU;

| 34. | poudarja, da si je treba v sodelovanju s civilno družbo in ustreznimi deležniki precej prizadevati na okoljskem področju, zlasti na področju kakovosti zraka in vode, varstva narave in ravnanja z odpadki; je zaskrbljen zaradi onesnaženosti zraka in vode; zaskrbljeno ugotavlja, da je bila najvišja dovoljena koncentracija škodljivih delcev že večkrat presežena, zlasti v Skopju, Tetovem, Bitoli, Kičevem in Kavadarcih; poziva pristojne oblasti, naj okrepijo sodelovanje, da se bo izvajala ustrezna zakonodaja in se bodo povečale upravne zmogljivosti ter se bo dodelilo dovolj sredstev za naložbe v infrastrukturo, na primer v čistilne naprave; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da si je treba v sodelovanju s civilno družbo in ustreznimi deležniki precej prizadevati na okoljskem področju, zlasti na področju kakovosti zraka in vode, varstva narave in ravnanja z odpadki; je zaskrbljen zaradi onesnaženosti zraka in vode; zaskrbljeno ugotavlja, da je bila najvišja dovoljena koncentracija škodljivih delcev že večkrat presežena, zlasti v Skopju, Tetovem, Bitoli, Kičevem in Kavadarcih; poziva pristojne oblasti, naj okrepijo sodelovanje, da se bo izvajala ustrezna zakonodaja in se bodo povečale upravne zmogljivosti ter se bo dodelilo dovolj sredstev za naložbe v infrastrukturo, na primer v čistilne naprave;

| 35. | obžaluje, da energetski cilji za leto 2013, zlasti kar zadeva energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije, niso bili doseženi; zato poziva k sprejetju ustreznih akcijskih načrtov in k uskladitvi s podnebno politiko EU; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da energetski cilji za leto 2013, zlasti kar zadeva energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije, niso bili doseženi; zato poziva k sprejetju ustreznih akcijskih načrtov in k uskladitvi s podnebno politiko EU;

| 36. | odobrava dejstvo, da je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija nadaljevala dejavno in konstruktivno regionalno sodelovanje in da nima nerešenih mejnih vprašanj s sosedami; pozdravlja dejstvo, da bo ta država kmalu prevzela predsedovanje srednjeevropski pobudi; poziva vlado, naj poskrbi za čim večjo usklajenost z izjavami in sklepi na področju skupne zunanje in varnostne politike; poudarja pomen postopnega usklajevanja s sklepi v zunanji politiki EU; |
| --- | --- |

36.

odobrava dejstvo, da je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija nadaljevala dejavno in konstruktivno regionalno sodelovanje in da nima nerešenih mejnih vprašanj s sosedami; pozdravlja dejstvo, da bo ta država kmalu prevzela predsedovanje srednjeevropski pobudi; poziva vlado, naj poskrbi za čim večjo usklajenost z izjavami in sklepi na področju skupne zunanje in varnostne politike; poudarja pomen postopnega usklajevanja s sklepi v zunanji politiki EU;

| 37. | pozdravlja dosežen napredek in pripravljenost, da se dokončno vzpostavi železniška povezava med to državo in Bolgarijo, zaradi katere se bodo izboljšali gospodarski in družbeni odnosi; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja dosežen napredek in pripravljenost, da se dokončno vzpostavi železniška povezava med to državo in Bolgarijo, zaradi katere se bodo izboljšali gospodarski in družbeni odnosi;

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/61

---

P8_TA(2015)0065

Poročilo o napredku Srbije za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o poročilu o napredku Srbije za leto 2014 (2014/2949(RSP))

(2016/C 316/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Sklepa sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa sveta 2008/213/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva s Srbijo in o razveljavitvi Sklepa 2006/56/ES (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 12. oktobra 2011 o prošnji Srbije za članstvo v Evropski uniji (SEC(2011)1208),

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami ter Republiko Srbijo, ki je začel veljati 1. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine ZN št. A/RES/64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Beogradom in Prištino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta ZN št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine ZN št. A/RES/64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja in pozdravila pripravljenost EU, da spodbuja dialog med Beogradom in Prištino,

| — | ob upoštevanju deklaracije in priporočil z drugega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Srbija, ki je potekalo 26. in 27. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in priporočil z drugega srečanja stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Srbija, ki je potekalo 26. in 27. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2014 z dne 8. oktobra 2014 (SWD(2014)0302), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Srbije za leto 2014 z dne 8. oktobra 2014 (SWD(2014)0302),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 16. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 16. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Srbije za leto 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o poročilu o napredku Srbije za leto 2013 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o Srbiji: primer obtoženega vojnega zločinca Šešlja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o Srbiji: primer obtoženega vojnega zločinca Šešlja (3),

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravil stalni poročevalec Odbora za zunanje zadeve za Srbijo David McAllister, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravil stalni poročevalec Odbora za zunanje zadeve za Srbijo David McAllister,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski svet 28. junija 2013 sklenil začeti pristopna pogajanja s Srbijo; ker je prva medvladna konferenca potekala 21. januarja 2014; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet 28. junija 2013 sklenil začeti pristopna pogajanja s Srbijo; ker je prva medvladna konferenca potekala 21. januarja 2014;

| B. | ker je Komisija v poročilu o napredku za leto 2014 poročala o napredku, ki ga je Srbija dosegla na področju evropskega približevanja, in ocenila njena prizadevanja za izpolnitev københavnskih meril ter pogojev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija v poročilu o napredku za leto 2014 poročala o napredku, ki ga je Srbija dosegla na področju evropskega približevanja, in ocenila njena prizadevanja za izpolnitev københavnskih meril ter pogojev stabilizacijsko-pridružitvenega procesa;

| C. | ker je treba Srbijo, kot vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril in ker se časovni načrt za pristop določi na podlagi hitrosti in kakovosti nujnih reform; |
| --- | --- |

C.

ker je treba Srbijo, kot vse države, ki si prizadevajo za članstvo v EU, soditi po lastnih dosežkih pri izpolnjevanju, izvajanju in spoštovanju istega sklopa meril in ker se časovni načrt za pristop določi na podlagi hitrosti in kakovosti nujnih reform;

| D. | ker je Evropska unija v središče svoje politike širitve postavila pravno državo; |
| --- | --- |

D.

ker je Evropska unija v središče svoje politike širitve postavila pravno državo;

| E. | ker je Komisija poudarila, da je treba okrepiti ekonomsko upravljanje, pravno državo in zmogljivosti javne uprave v vseh državah zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija poudarila, da je treba okrepiti ekonomsko upravljanje, pravno državo in zmogljivosti javne uprave v vseh državah zahodnega Balkana;

| F. | ker je Srbija sprejela pomembne ukrepe za normalizacijo odnosov s Kosovom, kar je privedlo do sklenitve prvega sporazuma o načelih normalizacije odnosov z dne 19. aprila 2013; ker so nujni nadaljnji ukrepi za obravnavo vseh odprtih vprašanj med državama; |
| --- | --- |

F.

ker je Srbija sprejela pomembne ukrepe za normalizacijo odnosov s Kosovom, kar je privedlo do sklenitve prvega sporazuma o načelih normalizacije odnosov z dne 19. aprila 2013; ker so nujni nadaljnji ukrepi za obravnavo vseh odprtih vprašanj med državama;

| G. | ker so dobri sosedski odnosi bistven element uspešnega evropskega vključevanja vsake države in ker bi bilo treba dvostranska vprašanja v pristopnem procesu obravnavati v konstruktivnem in sosedskem duhu v skladu s pogajalskim okvirom ter ob upoštevanju skupnih interesov in vrednot EU; ker so bili v zgodovinskem spravnem procesu med Srbijo in njenimi sosedami sprejeti pomembni ukrepi; |
| --- | --- |

G.

ker so dobri sosedski odnosi bistven element uspešnega evropskega vključevanja vsake države in ker bi bilo treba dvostranska vprašanja v pristopnem procesu obravnavati v konstruktivnem in sosedskem duhu v skladu s pogajalskim okvirom ter ob upoštevanju skupnih interesov in vrednot EU; ker so bili v zgodovinskem spravnem procesu med Srbijo in njenimi sosedami sprejeti pomembni ukrepi;

| H. | ker je treba v celoti zagotoviti izvajanje pravnega okvira o zaščiti manjšin, zlasti na področjih izobraževanja, uporabe jezika ter dostopa do medijev in verskih obredov v manjšinskih jezikih; |
| --- | --- |

H.

ker je treba v celoti zagotoviti izvajanje pravnega okvira o zaščiti manjšin, zlasti na področjih izobraževanja, uporabe jezika ter dostopa do medijev in verskih obredov v manjšinskih jezikih;

| I. | ker Srbija v letu 2015 predseduje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), in sicer v času trajnega konflikta v vzhodni Ukrajini in v času, ko ta organizacija praznuje 40. obletnico sprejetja Helsinške sklepne listine; |
| --- | --- |

I.

ker Srbija v letu 2015 predseduje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), in sicer v času trajnega konflikta v vzhodni Ukrajini in v času, ko ta organizacija praznuje 40. obletnico sprejetja Helsinške sklepne listine;

| 1. | pozdravlja uradni začetek pristopnih pogajanj 21. januarja 2014 na prvi medvladni konferenci EU in Srbije ter visoko pripravljenost in predanost, ki jo je srbska vlada pokazala pri pregledu usklajenosti s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja uradni začetek pristopnih pogajanj 21. januarja 2014 na prvi medvladni konferenci EU in Srbije ter visoko pripravljenost in predanost, ki jo je srbska vlada pokazala pri pregledu usklajenosti s pravnim redom EU;

| 2. | pozdravlja izvedbo predčasnih parlamentarnih volitev, ki so jih mednarodni opazovalci pozitivno ocenili; poziva oblasti, naj v celoti upoštevajo priporočila zadnje in predhodnih misij OVSE/ODIHR za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja izvedbo predčasnih parlamentarnih volitev, ki so jih mednarodni opazovalci pozitivno ocenili; poziva oblasti, naj v celoti upoštevajo priporočila zadnje in predhodnih misij OVSE/ODIHR za opazovanje volitev;

| 3. | poudarja napredek pri izvajanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med EU in Srbijo ter pomen izboljšanja tega izvajanja; poudarja, da je ta sporazum splošni okvir za poglobitev sodelovanja med EU in Srbijo; |
| --- | --- |

3.

poudarja napredek pri izvajanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med EU in Srbijo ter pomen izboljšanja tega izvajanja; poudarja, da je ta sporazum splošni okvir za poglobitev sodelovanja med EU in Srbijo;

| 4. | pozdravlja zavezanost evropskemu procesu vključevanja, ki jo je pokazala nova srbska vlada, in poziva Srbijo, naj se odločno loti sistemskih, socialnih in gospodarskih reform; poudarja, da je temeljito izvajanje zakonodaje in politik še vedno bistveni kazalnik uspešnega procesa vključevanja; poziva Srbijo, naj izboljša načrtovanje, usklajevanje in spremljanje izvajanja nove zakonodaje in politik; poudarja, da mora biti pristopni proces bolj vključujoč in pregleden; poudarja, da mora Srbija dodatno napredovati pri njeni prednostni reformi, ki je zagotavljanje pravne države; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja zavezanost evropskemu procesu vključevanja, ki jo je pokazala nova srbska vlada, in poziva Srbijo, naj se odločno loti sistemskih, socialnih in gospodarskih reform; poudarja, da je temeljito izvajanje zakonodaje in politik še vedno bistveni kazalnik uspešnega procesa vključevanja; poziva Srbijo, naj izboljša načrtovanje, usklajevanje in spremljanje izvajanja nove zakonodaje in politik; poudarja, da mora biti pristopni proces bolj vključujoč in pregleden; poudarja, da mora Srbija dodatno napredovati pri njeni prednostni reformi, ki je zagotavljanje pravne države;

| 5. | spodbuja, da bi bilo treba pri odprtju pogajalskih pogajanj upoštevati razvoj na tehnični ravni, pa tudi politični okvir odnosov med Srbijo in EU; poudarja, da bi bilo treba poglavji 23 (pravosodje in temeljne pravice) in 24 (pravica, svoboda in varnost) obravnavati v začetni fazi pogajanj; vztraja, da je treba jasno opredeliti poglavje 35 pravnega reda EU v zvezi z odnosi s Kosovom; poudarja, da pogajalski okvir nudi merilo za ugotavljanje, ali napredek pri enem poglavju občutno zaostaja za napredkom v pogajanjih nasploh, kar Komisiji omogoča, da priporoči odložitev odprtja ali zaprtja drugih pogajalskih poglavij; |
| --- | --- |

5.

spodbuja, da bi bilo treba pri odprtju pogajalskih pogajanj upoštevati razvoj na tehnični ravni, pa tudi politični okvir odnosov med Srbijo in EU; poudarja, da bi bilo treba poglavji 23 (pravosodje in temeljne pravice) in 24 (pravica, svoboda in varnost) obravnavati v začetni fazi pogajanj; vztraja, da je treba jasno opredeliti poglavje 35 pravnega reda EU v zvezi z odnosi s Kosovom; poudarja, da pogajalski okvir nudi merilo za ugotavljanje, ali napredek pri enem poglavju občutno zaostaja za napredkom v pogajanjih nasploh, kar Komisiji omogoča, da priporoči odložitev odprtja ali zaprtja drugih pogajalskih poglavij;

| 6. | je seznanjen z nedavno objavljenim poročilom Evropskega računskega sodišča, ki je ugotovilo, da je financiranje iz instrumenta za predpristopno pomoč skupaj z drugimi oblikami pomoči Srbiji pomagalo izvesti socialne in gospodarske reforme ter izboljšati upravljanje javnih financ; a ugotavlja, da je reforma pravosodnega sektorja v velikem zaostanku; poziva Srbijo, naj področje državne pomoči uskladi s pravnim redom Unije; pozdravlja na splošno učinkovito uporabo finančne in nefinančne pomoči EU, kakor je ugotovilo Računsko sodišče, in spodbuja organe, naj se oprejo na prakso dobrega upravljanja in obravnavajo preostale pomanjkljivosti pri oblikovanju, izvajanju in trajnosti projektov; poziva Komisijo, naj v okviru instrumenta za predpristopno pomoč še naprej na učinkovit in pregleden način pomaga Srbiji; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen z nedavno objavljenim poročilom Evropskega računskega sodišča, ki je ugotovilo, da je financiranje iz instrumenta za predpristopno pomoč skupaj z drugimi oblikami pomoči Srbiji pomagalo izvesti socialne in gospodarske reforme ter izboljšati upravljanje javnih financ; a ugotavlja, da je reforma pravosodnega sektorja v velikem zaostanku; poziva Srbijo, naj področje državne pomoči uskladi s pravnim redom Unije; pozdravlja na splošno učinkovito uporabo finančne in nefinančne pomoči EU, kakor je ugotovilo Računsko sodišče, in spodbuja organe, naj se oprejo na prakso dobrega upravljanja in obravnavajo preostale pomanjkljivosti pri oblikovanju, izvajanju in trajnosti projektov; poziva Komisijo, naj v okviru instrumenta za predpristopno pomoč še naprej na učinkovit in pregleden način pomaga Srbiji;

| 7. | izraža zaskrbljenost, da se večina zakonov sprejme po izrednem postopku, ki ne omogoča vedno zadostnega posvetovanja z deležniki in širšo javnostjo; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost, da se večina zakonov sprejme po izrednem postopku, ki ne omogoča vedno zadostnega posvetovanja z deležniki in širšo javnostjo;

| 8. | ugotavlja, da so poplave v Srbiji maja 2014 hudo prizadele prebivalstvo in so negativno vplivale na gospodarstvo; izraža sožalje družinam žrtev; pozdravlja dejstvo, da so EU in posamezne države članice na prošnjo Srbije zagotovile takojšnje in znatne ukrepe za reševanje in pomoč ter julija 2014 organizirale donatorsko konferenco; poudarja, da je Komisija Srbijo povabila, naj se pridruži mehanizmu EU za civilno zaščito, in pozdravlja, da je 16. oktobra 2014 Srbija izrazila zanimanje za pridružitev k njemu; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da so poplave v Srbiji maja 2014 hudo prizadele prebivalstvo in so negativno vplivale na gospodarstvo; izraža sožalje družinam žrtev; pozdravlja dejstvo, da so EU in posamezne države članice na prošnjo Srbije zagotovile takojšnje in znatne ukrepe za reševanje in pomoč ter julija 2014 organizirale donatorsko konferenco; poudarja, da je Komisija Srbijo povabila, naj se pridruži mehanizmu EU za civilno zaščito, in pozdravlja, da je 16. oktobra 2014 Srbija izrazila zanimanje za pridružitev k njemu;

| 9. | pozdravlja prvi sporazum o načelih normalizacije odnosov, sklenjen 19. aprila 2013 v okviru dialoga na visoki ravni med predsednikoma vlad Srbije in Kosova; pozdravlja sodelovanje Srbije v procesu normalizacije odnosov s Kosovom in zelo spodbuja, da bi imeli srbski organi konstruktivno vlogo v tem procesu, prav tako pozdravlja nadaljnji razvoj dobrih sosedskih odnosov, kar je v interesu obeh držav; ugotavlja, da so se pogajanja upočasnila, med drugim zaradi predčasnih volitev v Srbiji in na Kosovu; pozdravlja oblikovanje nove vlade na Kosovu, kar je pomemben korak za obnovitev dialoga na visoki ravni z 9. februarja 2015, ki je privedel do sporazuma o pravosodju v Mitrovici, in v zvezi s tem pozdravlja konstruktivno vlogo srbske vlade pri spodbujanju izvoljenih predstavnikov srbske manjšine, naj sodelujejo in prevzamejo svoje pristojnosti v okviru nove koalicijske vlade v Prištini; poziva Srbijo in Kosovo, naj začneta v dobri veri in pravočasno v celoti izvajati že sklenjene sporazume, in EU, da oceni uspešnost obeh strank glede izpolnjevanja njunih obveznosti; spodbuja srbske in kosovske organe k nadaljnji normalizaciji odnosov; poziva k stalnim prizadevanjem obeh strani za zbliževanje med albansko in srbsko skupnostjo; poudarja, da pogajalski okvir zahteva, da se napredek pri normalizaciji odnosov s Kosovom v sklopu poglavja 35 doseže hkrati z napredkom v pogajanjih na splošno; poudarja, da bi bilo treba poglavje 35 odpreti v zgodnji fazi pogajanj; meni, da bi popolna normalizacija odnosov med Srbijo in Kosovom olajšala pristop Srbije k EU; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja prvi sporazum o načelih normalizacije odnosov, sklenjen 19. aprila 2013 v okviru dialoga na visoki ravni med predsednikoma vlad Srbije in Kosova; pozdravlja sodelovanje Srbije v procesu normalizacije odnosov s Kosovom in zelo spodbuja, da bi imeli srbski organi konstruktivno vlogo v tem procesu, prav tako pozdravlja nadaljnji razvoj dobrih sosedskih odnosov, kar je v interesu obeh držav; ugotavlja, da so se pogajanja upočasnila, med drugim zaradi predčasnih volitev v Srbiji in na Kosovu; pozdravlja oblikovanje nove vlade na Kosovu, kar je pomemben korak za obnovitev dialoga na visoki ravni z 9. februarja 2015, ki je privedel do sporazuma o pravosodju v Mitrovici, in v zvezi s tem pozdravlja konstruktivno vlogo srbske vlade pri spodbujanju izvoljenih predstavnikov srbske manjšine, naj sodelujejo in prevzamejo svoje pristojnosti v okviru nove koalicijske vlade v Prištini; poziva Srbijo in Kosovo, naj začneta v dobri veri in pravočasno v celoti izvajati že sklenjene sporazume, in EU, da oceni uspešnost obeh strank glede izpolnjevanja njunih obveznosti; spodbuja srbske in kosovske organe k nadaljnji normalizaciji odnosov; poziva k stalnim prizadevanjem obeh strani za zbliževanje med albansko in srbsko skupnostjo; poudarja, da pogajalski okvir zahteva, da se napredek pri normalizaciji odnosov s Kosovom v sklopu poglavja 35 doseže hkrati z napredkom v pogajanjih na splošno; poudarja, da bi bilo treba poglavje 35 odpreti v zgodnji fazi pogajanj; meni, da bi popolna normalizacija odnosov med Srbijo in Kosovom olajšala pristop Srbije k EU;

| 10. | poziva srbske in kosovske organe, naj okrepijo sodelovanje pri poostrenem nadzoru in uničenju kriminalnih mrež, ki nadzorujejo, izkoriščajo in tihotapijo nezakonite migrante iz Kosova prek Srbije v nekatere države članice EU; |
| --- | --- |

10.

poziva srbske in kosovske organe, naj okrepijo sodelovanje pri poostrenem nadzoru in uničenju kriminalnih mrež, ki nadzorujejo, izkoriščajo in tihotapijo nezakonite migrante iz Kosova prek Srbije v nekatere države članice EU;

| 11. | poziva Srbijo, naj si bolj prizadeva za uskladitev svoje zunanje in varnostne politike s politiko EU, vključno glede Rusije; obžaluje, da se Srbija ni odzvala na povabilo, naj v skladu s sklepi Sveta uvede omejevalne ukrepe proti Rusiji, seveda ob upoštevanju tradicionalno trdnih gospodarskih, družbenih in kulturnih vezi med državama; meni, da lahko Srbija odigra pomembno vlogo v odnosih med EU in Rusijo; pozdravlja dejavno udeležbo Srbije v mednarodnih operacijah ohranjanja miru; je seznanjen s tem, da je Srbija s častmi gostila nekatere osebe, za katere velja prepoved izdajanja vizumov EU, in da organizira vojaške vaje z rusko vojsko; |
| --- | --- |

11.

poziva Srbijo, naj si bolj prizadeva za uskladitev svoje zunanje in varnostne politike s politiko EU, vključno glede Rusije; obžaluje, da se Srbija ni odzvala na povabilo, naj v skladu s sklepi Sveta uvede omejevalne ukrepe proti Rusiji, seveda ob upoštevanju tradicionalno trdnih gospodarskih, družbenih in kulturnih vezi med državama; meni, da lahko Srbija odigra pomembno vlogo v odnosih med EU in Rusijo; pozdravlja dejavno udeležbo Srbije v mednarodnih operacijah ohranjanja miru; je seznanjen s tem, da je Srbija s častmi gostila nekatere osebe, za katere velja prepoved izdajanja vizumov EU, in da organizira vojaške vaje z rusko vojsko;

| 12. | pozdravlja, da Srbija v letu 2015 predseduje organizaciji OVSE, in njene prednostne naloge; ugotavlja, da je Srbija kot predsedujoča organizaciji OVSE pripravljena z vsemi sredstvi podpreti prizadevanja za mirno rešitev obstoječih konfliktov na območju OVSE; spodbuja Srbijo, naj izkoristi to predsedovanje, da bi kot posrednica prispevala k stabilizaciji razmer v vzhodni Ukrajini; poleg tega je seznanjen s pripravljenostjo Srbije za nadaljnje spodbujanje regionalnega sodelovanja; poziva Srbijo kot trenutno predsedujočo organizaciji OVSE, naj pomaga obnoviti to organizacijo kot celovito platformo za reševanje varnostnih vprašanj v Evropi; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da Srbija v letu 2015 predseduje organizaciji OVSE, in njene prednostne naloge; ugotavlja, da je Srbija kot predsedujoča organizaciji OVSE pripravljena z vsemi sredstvi podpreti prizadevanja za mirno rešitev obstoječih konfliktov na območju OVSE; spodbuja Srbijo, naj izkoristi to predsedovanje, da bi kot posrednica prispevala k stabilizaciji razmer v vzhodni Ukrajini; poleg tega je seznanjen s pripravljenostjo Srbije za nadaljnje spodbujanje regionalnega sodelovanja; poziva Srbijo kot trenutno predsedujočo organizaciji OVSE, naj pomaga obnoviti to organizacijo kot celovito platformo za reševanje varnostnih vprašanj v Evropi;

| 13. | spodbuja Srbijo, naj tesneje sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, da bi v državi okrepila sojenja za vojne zločine, in si še naprej prizadeva za regionalno sodelovanje, da bi odpravila nekaznovanost ter žrtvam vojnih zločinov in njihovim družinam zagotovila pravico; poudarja, da je treba nujno sprejeti celovito zakonodajo in politiko za zaščito prič, žrtvam in njihovim družinam pa zagotoviti pravico do odškodnine; ponovno izraža podporo za pobudo REKOM; |
| --- | --- |

13.

spodbuja Srbijo, naj tesneje sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, da bi v državi okrepila sojenja za vojne zločine, in si še naprej prizadeva za regionalno sodelovanje, da bi odpravila nekaznovanost ter žrtvam vojnih zločinov in njihovim družinam zagotovila pravico; poudarja, da je treba nujno sprejeti celovito zakonodajo in politiko za zaščito prič, žrtvam in njihovim družinam pa zagotoviti pravico do odškodnine; ponovno izraža podporo za pobudo REKOM;

| 14. | poziva Srbijo, naj v duhu sprave in dobrososedskih odnosov v sodelovanju s svojimi sosedi in Komisijo pregleda zakon o organizaciji in pristojnostih državnih organov v postopkih v zvezi z vojnimi zločini; |
| --- | --- |

14.

poziva Srbijo, naj v duhu sprave in dobrososedskih odnosov v sodelovanju s svojimi sosedi in Komisijo pregleda zakon o organizaciji in pristojnostih državnih organov v postopkih v zvezi z vojnimi zločini;

| 15. | poziva Srbijo, naj okrepi svoje sodelovanje s sosednjimi državami ter svoja prizadevanja v iskanju pogrešanih oseb, pa tudi v celoti posreduje vse pomembne podatke; v zvezi s tem poziva srbske organe, naj odprejo arhive Jugoslovanske ljudske armade, da bi ugotovile resnico o minulih tragičnih dogodkih in pridobile informacije; prav tako spodbuja oblasti, naj omogočijo in olajšajo pregleden dostop do tistih arhivov, ki se nanašajo na nekdanje jugoslovanske republike, in do dokumentov nekdanje obveščevalne službe (UDBA) ter naj jih tudi posredujejo njihovim vladam; |
| --- | --- |

15.

poziva Srbijo, naj okrepi svoje sodelovanje s sosednjimi državami ter svoja prizadevanja v iskanju pogrešanih oseb, pa tudi v celoti posreduje vse pomembne podatke; v zvezi s tem poziva srbske organe, naj odprejo arhive Jugoslovanske ljudske armade, da bi ugotovile resnico o minulih tragičnih dogodkih in pridobile informacije; prav tako spodbuja oblasti, naj omogočijo in olajšajo pregleden dostop do tistih arhivov, ki se nanašajo na nekdanje jugoslovanske republike, in do dokumentov nekdanje obveščevalne službe (UDBA) ter naj jih tudi posredujejo njihovim vladam;

| 16. | pozdravlja, da je bila pod okriljem Mednarodne komisije za pogrešane osebe (ICMP) podpisana izjava o vlogi države pri obravnavi vprašanja oseb, ki so pogrešane zaradi oboroženega konflikta in kršitev človekovih pravic; poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja pri iskanju in identificiranju pogrešanih oseb ter iskanju množičnih grobišč iz vojn na Hrvaškem, v Bosni in Hercegovini ter na Kosovu, pa tudi zagotoviti pravico družin žrtev, da se seznanijo z usodo pogrešanih družinskih članov; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja, da je bila pod okriljem Mednarodne komisije za pogrešane osebe (ICMP) podpisana izjava o vlogi države pri obravnavi vprašanja oseb, ki so pogrešane zaradi oboroženega konflikta in kršitev človekovih pravic; poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja pri iskanju in identificiranju pogrešanih oseb ter iskanju množičnih grobišč iz vojn na Hrvaškem, v Bosni in Hercegovini ter na Kosovu, pa tudi zagotoviti pravico družin žrtev, da se seznanijo z usodo pogrešanih družinskih članov;

| 17. | ceni konstruktiven pristop srbske vlade k odnosom s sosednjimi državami, saj je to omogočilo velik napredek pri regionalnem sodelovanju in boljših odnosih z EU; spodbuja Srbijo, naj še tesneje sodeluje s sosednjimi državami in sprejme dodatne ukrepe za čezmejno sodelovanje, da bi med drugim izboljšala gospodarski razvoj obmejnih regij in področij, na katerih živijo manjšine; poudarja pomen spodbujanja politik izmenjave in stikov med mladimi v okviru sprave; pozdravlja, da Srbija na splošno upošteva svoje mednarodne obveznosti in je nadalje razvila dvostranske odnose s svojimi sosedi; ponovno poudarja bistveni pomen sprave; spodbuja Srbijo, naj v celoti izvaja dvostranske sporazume s sosednjimi državami in obravnava svoja odprta dvostranska vprašanja na pragmatičen način; pozdravlja srečanje predsednikov vlad Srbije in Albanije 10. novembra 2014 v Beogradu; spodbuja Srbijo, naj dejavno podpre in konstruktivno prispeva k napredku Bosne in Hercegovine v smeri evropskega povezovanja; prav tako pozdravlja, da Srbija še naprej dejavno sodeluje v regionalnih pobudah, kot je Proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi (SEECP); |
| --- | --- |

17.

ceni konstruktiven pristop srbske vlade k odnosom s sosednjimi državami, saj je to omogočilo velik napredek pri regionalnem sodelovanju in boljših odnosih z EU; spodbuja Srbijo, naj še tesneje sodeluje s sosednjimi državami in sprejme dodatne ukrepe za čezmejno sodelovanje, da bi med drugim izboljšala gospodarski razvoj obmejnih regij in področij, na katerih živijo manjšine; poudarja pomen spodbujanja politik izmenjave in stikov med mladimi v okviru sprave; pozdravlja, da Srbija na splošno upošteva svoje mednarodne obveznosti in je nadalje razvila dvostranske odnose s svojimi sosedi; ponovno poudarja bistveni pomen sprave; spodbuja Srbijo, naj v celoti izvaja dvostranske sporazume s sosednjimi državami in obravnava svoja odprta dvostranska vprašanja na pragmatičen način; pozdravlja srečanje predsednikov vlad Srbije in Albanije 10. novembra 2014 v Beogradu; spodbuja Srbijo, naj dejavno podpre in konstruktivno prispeva k napredku Bosne in Hercegovine v smeri evropskega povezovanja; prav tako pozdravlja, da Srbija še naprej dejavno sodeluje v regionalnih pobudah, kot je Proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi (SEECP);

| 18. | poudarja, da imata srbski parlament in civilna družba bistveno vlogo v procesu pristopnih pogajanj; je zadovoljen, da je Parlament 4. junija 2014 sprejel sklep, ki ureja postopek obravnave predlogov pogajalskega stališča med pristopnimi pogajanji; pozdravlja, da so bile 26. avgusta 2014 sprejete smernice za vključitev organizacij civilne družbe v proces sprejemanja predpisov, in poziva k večji udeležbi civilne družbe v procesu vključevanja; poziva vlado, naj se izogiba retoriki, usmerjeni proti EU, in naj z rednimi dialogi in javnimi posvetovanji z vsemi pomembnimi deležniki zagotovi popolno preglednost pogajanj in vse informacije, ki bodo omogočale konstruktivno razpravo o delovanju EU in članstvu v njej, ter omogoči veliko udeležbo v tem procesu; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da imata srbski parlament in civilna družba bistveno vlogo v procesu pristopnih pogajanj; je zadovoljen, da je Parlament 4. junija 2014 sprejel sklep, ki ureja postopek obravnave predlogov pogajalskega stališča med pristopnimi pogajanji; pozdravlja, da so bile 26. avgusta 2014 sprejete smernice za vključitev organizacij civilne družbe v proces sprejemanja predpisov, in poziva k večji udeležbi civilne družbe v procesu vključevanja; poziva vlado, naj se izogiba retoriki, usmerjeni proti EU, in naj z rednimi dialogi in javnimi posvetovanji z vsemi pomembnimi deležniki zagotovi popolno preglednost pogajanj in vse informacije, ki bodo omogočale konstruktivno razpravo o delovanju EU in članstvu v njej, ter omogoči veliko udeležbo v tem procesu;

| 19. | odobrava delo neodvisnih regulativnih organov ter njihov prispevek k izboljšanju pravnega okvira in povečanju odgovornosti državnih institucij; poudarja, da morajo državne institucije delovati pregledno in odgovorno; podpira delo neodvisnih državnih organov, kot so varuh človekovih pravic, pooblaščenec za informacije javnega značaja in drugi; poziva državne organe, naj varujejo neodvisnost teh uradov in pri izvajanju njihovih pristojnosti v celoti sodelujejo z njimi; meni, da bi jim morali organi zagotoviti vse finančne in upravne vire, ki jih potrebujejo za delo; poudarja, da je treba njihova priporočila ustrezno upoštevati, njihovo neodvisnost pa v celoti spoštovati; |
| --- | --- |

19.

odobrava delo neodvisnih regulativnih organov ter njihov prispevek k izboljšanju pravnega okvira in povečanju odgovornosti državnih institucij; poudarja, da morajo državne institucije delovati pregledno in odgovorno; podpira delo neodvisnih državnih organov, kot so varuh človekovih pravic, pooblaščenec za informacije javnega značaja in drugi; poziva državne organe, naj varujejo neodvisnost teh uradov in pri izvajanju njihovih pristojnosti v celoti sodelujejo z njimi; meni, da bi jim morali organi zagotoviti vse finančne in upravne vire, ki jih potrebujejo za delo; poudarja, da je treba njihova priporočila ustrezno upoštevati, njihovo neodvisnost pa v celoti spoštovati;

| 20. | obsoja neutemeljene javne kritike na račun varuha človekovih pravic s strani ministrov, poudarja, da ima varuh človekovih pravic osrednjo vlogo v sistemu medsebojnega nadzora vlade, in poziva oblasti, naj zagotovijo spoštovanje njegove neodvisnosti in integritete; poziva oblasti, naj varuhu človekovih pravic zagotovijo vso politično in upravno podporo pri njegovem delu in naj zaščitijo njegovo pravico, da v skladu z zakonom o informacijah javnega značaja zahteva dostop do uradnih dokumentov; |
| --- | --- |

20.

obsoja neutemeljene javne kritike na račun varuha človekovih pravic s strani ministrov, poudarja, da ima varuh človekovih pravic osrednjo vlogo v sistemu medsebojnega nadzora vlade, in poziva oblasti, naj zagotovijo spoštovanje njegove neodvisnosti in integritete; poziva oblasti, naj varuhu človekovih pravic zagotovijo vso politično in upravno podporo pri njegovem delu in naj zaščitijo njegovo pravico, da v skladu z zakonom o informacijah javnega značaja zahteva dostop do uradnih dokumentov;

| 21. | poudarja, da je Srbija ratificirala pomembne konvencije Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in spremenjeno evropsko socialno listino; opozarja, da so pravice delavcev in sindikatov kljub ustavnim zagotovilom še vedno omejene, zato Srbijo poziva, naj te pravice dodatno okrepi; ugotavlja, da so za ohranitev jasnosti potrebni dodatni postopki, ki urejajo sindikate in pravico do stavke; ugotavlja, da obstaja le nekaj sektorskih kolektivnih pogodb, več pa jih je poteklo in jih je treba obnoviti; je zaskrbljen, ker socialni dialog ostaja šibek, posvetovanje s socialnimi partnerji pa je neredno; poziva k sprejetju dodatnih ukrepov, s katerimi bi okrepili socialni dialog in posvetovalno vlog teh akterjev pri oblikovanju zakonodaje; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je Srbija ratificirala pomembne konvencije Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev in spremenjeno evropsko socialno listino; opozarja, da so pravice delavcev in sindikatov kljub ustavnim zagotovilom še vedno omejene, zato Srbijo poziva, naj te pravice dodatno okrepi; ugotavlja, da so za ohranitev jasnosti potrebni dodatni postopki, ki urejajo sindikate in pravico do stavke; ugotavlja, da obstaja le nekaj sektorskih kolektivnih pogodb, več pa jih je poteklo in jih je treba obnoviti; je zaskrbljen, ker socialni dialog ostaja šibek, posvetovanje s socialnimi partnerji pa je neredno; poziva k sprejetju dodatnih ukrepov, s katerimi bi okrepili socialni dialog in posvetovalno vlog teh akterjev pri oblikovanju zakonodaje;

| 22. | znova poudarja, kako pomembno je brez kakršne koli diskriminacije spodbujati, ščititi in uveljavljati človekove pravice in temeljne svoboščine na vseh ravneh srbske družbe, v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi; ugotavlja, da je bil 2. oktobra 2014 sprejet akcijski načrt za izvajanje protidiskriminacijske strategije, ki poziva k spoštovanju žensk, invalidov, lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ter vseh manjšin, nacionalnih, etničnih in spolnih, ter k zagotavljanju njihovih pravic; poziva srbske organe, naj si še bolj prizadevajo za enako zastopanost žensk v političnem in javnem življenju; ugotavlja, da upravna zmogljivost na področju enakosti spolov ostaja šibka, zato poziva srbske organe, naj okrepijo prizadevanja v zvezi s tem; pozdravlja odločitev srbske vlade, da dovoli organizacijo parade ponosa, ki je potekala v Beogradu 28. septembra 2014 brez večjih zapletov, in čestita vladi za njeno podporo in tudi policiji, da je pomagala pri njeni izvedi; |
| --- | --- |

22.

znova poudarja, kako pomembno je brez kakršne koli diskriminacije spodbujati, ščititi in uveljavljati človekove pravice in temeljne svoboščine na vseh ravneh srbske družbe, v skladu z evropskimi in mednarodnimi standardi; ugotavlja, da je bil 2. oktobra 2014 sprejet akcijski načrt za izvajanje protidiskriminacijske strategije, ki poziva k spoštovanju žensk, invalidov, lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ter vseh manjšin, nacionalnih, etničnih in spolnih, ter k zagotavljanju njihovih pravic; poziva srbske organe, naj si še bolj prizadevajo za enako zastopanost žensk v političnem in javnem življenju; ugotavlja, da upravna zmogljivost na področju enakosti spolov ostaja šibka, zato poziva srbske organe, naj okrepijo prizadevanja v zvezi s tem; pozdravlja odločitev srbske vlade, da dovoli organizacijo parade ponosa, ki je potekala v Beogradu 28. septembra 2014 brez večjih zapletov, in čestita vladi za njeno podporo in tudi policiji, da je pomagala pri njeni izvedi;

| 23. | želi pohvaliti ustanovitev nacionalnega sveta za pravice otrok in spodbuja ta organ, naj v celoti izkoristi svoj mandat ter zagotovi, da bodo prednostne naloge v zvezi s pravicami otrok v celoti zajete v akcijskih načrtih, ki jih v okviru pristopnega procesa pripravlja vlada Srbije; |
| --- | --- |

23.

želi pohvaliti ustanovitev nacionalnega sveta za pravice otrok in spodbuja ta organ, naj v celoti izkoristi svoj mandat ter zagotovi, da bodo prednostne naloge v zvezi s pravicami otrok v celoti zajete v akcijskih načrtih, ki jih v okviru pristopnega procesa pripravlja vlada Srbije;

| 24. | ugotavlja, da so bili sprejeti ukrepi za izvajanje strategije in akcijskega načrta za pravosodno reformo v obdobju 2013–2018; pozdravlja sprejetje pravil za ocenjevanje dela sodnikov in tožilcev; poudarja, kako pomembno je neodvisno sodstvo in da je treba pravosodno reformo dokončati, da bi zagotovili popolno neodvisnost in nepristranskost sodnikov in tožilcev; poziva organe, naj ne odlašajo s sprejetjem osnutka zakona o pravni pomoči, obenem pa naj zagotovijo, da najbolj ranljivi državljani ne bodo izvzeti iz dostopa do storitev brezplačne pravne pomoči; poudarja, kako pomembno je rešiti problem primerov zlorabe položaja, in izraža zaskrbljenost zaradi njihove množične preklasifikacije; poudarja, da so nujne ustavne reforme, ki bodo zagotovile neodvisnost sodstva; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da so bili sprejeti ukrepi za izvajanje strategije in akcijskega načrta za pravosodno reformo v obdobju 2013–2018; pozdravlja sprejetje pravil za ocenjevanje dela sodnikov in tožilcev; poudarja, kako pomembno je neodvisno sodstvo in da je treba pravosodno reformo dokončati, da bi zagotovili popolno neodvisnost in nepristranskost sodnikov in tožilcev; poziva organe, naj ne odlašajo s sprejetjem osnutka zakona o pravni pomoči, obenem pa naj zagotovijo, da najbolj ranljivi državljani ne bodo izvzeti iz dostopa do storitev brezplačne pravne pomoči; poudarja, kako pomembno je rešiti problem primerov zlorabe položaja, in izraža zaskrbljenost zaradi njihove množične preklasifikacije; poudarja, da so nujne ustavne reforme, ki bodo zagotovile neodvisnost sodstva;

| 25. | pozdravlja trdno politično voljo za boj proti korupciji in nadaljnje uresničevanje priporočil Skupine držav proti korupciji (GRECO); pozdravlja da je srbski parlament 25. novembra 2014 sprejel zakon o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti; pozdravlja, da poteka več preiskav korupcije na visoki ravni in da so bili sprejeti ukrepi za boljše usklajevanje; poudarja, da si je treba močno prizadevati za izboljšanje in polno izvajanje pravnega okvira za boj proti korupciji, reforme pa podpreti z ustreznimi sredstvi; poudarja, da je razkrivanje informacij o potekajočih preiskavah medijem skrb zbujajoče, saj gre za kršitev domnevne nedolžnosti, in da bi ga bilo treba preiskovati, obravnavati in odpraviti v skladu z zakonodajo; prav tako obsoja pritisk medijev ali političnih strank na neodvisne organe za preprečevanje korupcije in v zvezi s tem meni, da bi bilo treba okrepiti pristojnosti in povečati vire agencije za preprečevanje korupcije; ugotavlja, da bi utegnile takšne metode opazno upočasniti napredek pristopnih pogajanj; poziva k nadaljnjim ukrepom za zaščito neodvisnosti in integritete pravosodnega sistema in dostopa do sodstva; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja trdno politično voljo za boj proti korupciji in nadaljnje uresničevanje priporočil Skupine držav proti korupciji (GRECO); pozdravlja da je srbski parlament 25. novembra 2014 sprejel zakon o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti; pozdravlja, da poteka več preiskav korupcije na visoki ravni in da so bili sprejeti ukrepi za boljše usklajevanje; poudarja, da si je treba močno prizadevati za izboljšanje in polno izvajanje pravnega okvira za boj proti korupciji, reforme pa podpreti z ustreznimi sredstvi; poudarja, da je razkrivanje informacij o potekajočih preiskavah medijem skrb zbujajoče, saj gre za kršitev domnevne nedolžnosti, in da bi ga bilo treba preiskovati, obravnavati in odpraviti v skladu z zakonodajo; prav tako obsoja pritisk medijev ali političnih strank na neodvisne organe za preprečevanje korupcije in v zvezi s tem meni, da bi bilo treba okrepiti pristojnosti in povečati vire agencije za preprečevanje korupcije; ugotavlja, da bi utegnile takšne metode opazno upočasniti napredek pristopnih pogajanj; poziva k nadaljnjim ukrepom za zaščito neodvisnosti in integritete pravosodnega sistema in dostopa do sodstva;

| 26. | ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj Srbije; meni, da sta regionalna strategija in tesnejše sodelovanje med vsemi državami v tej regiji bistvena za učinkovitejše reševanje teh vprašanj; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da sta korupcija in organizirani kriminal v tej regiji zelo razširjena in zavirata demokratični, družbeni in gospodarski razvoj Srbije; meni, da sta regionalna strategija in tesnejše sodelovanje med vsemi državami v tej regiji bistvena za učinkovitejše reševanje teh vprašanj;

| 27. | z zaskrbljenostjo opaža pomanjkanje preglednosti pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj ter posledično tudi visoko tveganje za korupcijo; poudarja, da mora biti financiranje političnih strank pregledno in v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

27.

z zaskrbljenostjo opaža pomanjkanje preglednosti pri financiranju političnih strank in volilnih kampanj ter posledično tudi visoko tveganje za korupcijo; poudarja, da mora biti financiranje političnih strank pregledno in v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi;

| 28. | pozdravlja sprejetje zakona o javnih informacijah in medijih, zakona o elektronskih medijih in zakona o javni radioteleviziji ter poziva k njihovemu takojšnjemu izvajanju; poudarja, da bi bilo treba pri izvajanju novega medijskega svežnja prav tako zagotoviti trajnost javne radiotelevizije v jezikih manjšin, pa tudi trajnost in finančno stabilnost javnih storitev ter regionalnih in lokalnih medijev; izraža zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer za polno uveljavljanje svobode izražanja v Srbiji in poudarja, da je pri lastništvu medijev nujna popolna preglednost; izraža zaskrbljenost zaradi pritiska na novinarje in groženj proti njim, kar vodi v vse večjo samocenzuro, ter poziva srbske oblasti, naj sprejmejo ukrepe, da bi privedli storilce pred sodišče; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da politični pritisk spodkopava neodvisnost medijev; poudarja, kako pomembna je svoboda medijev, saj gre za eno osrednjih vrednot EU; poziva srbske organe, naj vzpostavijo medijem prijazno okolje, ki bo podpiralo svobodo izražanja in medijev; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja sprejetje zakona o javnih informacijah in medijih, zakona o elektronskih medijih in zakona o javni radioteleviziji ter poziva k njihovemu takojšnjemu izvajanju; poudarja, da bi bilo treba pri izvajanju novega medijskega svežnja prav tako zagotoviti trajnost javne radiotelevizije v jezikih manjšin, pa tudi trajnost in finančno stabilnost javnih storitev ter regionalnih in lokalnih medijev; izraža zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer za polno uveljavljanje svobode izražanja v Srbiji in poudarja, da je pri lastništvu medijev nujna popolna preglednost; izraža zaskrbljenost zaradi pritiska na novinarje in groženj proti njim, kar vodi v vse večjo samocenzuro, ter poziva srbske oblasti, naj sprejmejo ukrepe, da bi privedli storilce pred sodišče; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da politični pritisk spodkopava neodvisnost medijev; poudarja, kako pomembna je svoboda medijev, saj gre za eno osrednjih vrednot EU; poziva srbske organe, naj vzpostavijo medijem prijazno okolje, ki bo podpiralo svobodo izražanja in medijev;

| 29. | poziva srbsko vlado, naj v celoti in brez diskriminacije izvaja zakon o rehabilitaciji; prav tako predlaga, naj dodatno spremeni zakon o vračilu premoženja, da bi odstranila vse postopkovne in pravne ovire za vračilo v naravi; |
| --- | --- |

29.

poziva srbsko vlado, naj v celoti in brez diskriminacije izvaja zakon o rehabilitaciji; prav tako predlaga, naj dodatno spremeni zakon o vračilu premoženja, da bi odstranila vse postopkovne in pravne ovire za vračilo v naravi;

| 30. | pozdravlja volitve v svete narodnih manjšin, ki so potekale 26. oktobra 2014; poudarja, kako pomembni so sveti narodnih manjšin pri izvajanju pravic narodnih manjšin, in poziva Srbijo, naj zagotovi, da bo stopnja pridobljenih pravic in pristojnosti ostala nespremenjena v procesu pravne uskladitve s sodbo srbskega ustavnega sodišča, pa tudi njihovo ustrezno in preverljivo financiranje; poziva Srbijo, naj zagotovi skladno izvajanje zakonodaje o varstvu manjšin v vsej državi, tudi na področju izobraževanja, uporabe jezikov, dostopa do medijev in verskih obredov v jezikih manjšin, in ustrezno zastopanost narodnih manjšin v javni upravi, lokalnih in regionalnih organih, pa tudi v nacionalnem parlamentu; spodbuja zavezo Srbije glede priprave posebnega akcijskega načrta o položaju narodnih manjšin v okviru akcijskega načrta za poglavje 23; poziva srbske organe, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za izboljšanje položaja Romov, zlasti na področju izobraževanja, bivalnih razmer in zaposlovanja; poziva vlado, naj izboljša ozaveščenost o državljanskih pravicah med Romi ter naj jim ponudi enako varnostno zaščito; poudarja pomen spodbujanja Romov k udeležbi v javnem življenju; poziva srbske organe, naj izboljšajo načrtovanje, usklajevanje in spremljanje izvajanja politike vključevanja Romov in ukrepov na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja volitve v svete narodnih manjšin, ki so potekale 26. oktobra 2014; poudarja, kako pomembni so sveti narodnih manjšin pri izvajanju pravic narodnih manjšin, in poziva Srbijo, naj zagotovi, da bo stopnja pridobljenih pravic in pristojnosti ostala nespremenjena v procesu pravne uskladitve s sodbo srbskega ustavnega sodišča, pa tudi njihovo ustrezno in preverljivo financiranje; poziva Srbijo, naj zagotovi skladno izvajanje zakonodaje o varstvu manjšin v vsej državi, tudi na področju izobraževanja, uporabe jezikov, dostopa do medijev in verskih obredov v jezikih manjšin, in ustrezno zastopanost narodnih manjšin v javni upravi, lokalnih in regionalnih organih, pa tudi v nacionalnem parlamentu; spodbuja zavezo Srbije glede priprave posebnega akcijskega načrta o položaju narodnih manjšin v okviru akcijskega načrta za poglavje 23; poziva srbske organe, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za izboljšanje položaja Romov, zlasti na področju izobraževanja, bivalnih razmer in zaposlovanja; poziva vlado, naj izboljša ozaveščenost o državljanskih pravicah med Romi ter naj jim ponudi enako varnostno zaščito; poudarja pomen spodbujanja Romov k udeležbi v javnem življenju; poziva srbske organe, naj izboljšajo načrtovanje, usklajevanje in spremljanje izvajanja politike vključevanja Romov in ukrepov na nacionalni in lokalni ravni;

| 31. | poudarja, kako pomembno je manjšinskim cerkvam in verskim skupnostim vrniti premoženje, zaseženo pod komunističnim režimom; izpostavlja vlogo države pri oblikovanju nepristranske politike do zgodovinskih cerkva v državi, vključno s tistimi, ki pripadajo manjšinam; poudarja, da verske svobode ni mogoče zagotoviti brez tovrstnega vračila; |
| --- | --- |

31.

poudarja, kako pomembno je manjšinskim cerkvam in verskim skupnostim vrniti premoženje, zaseženo pod komunističnim režimom; izpostavlja vlogo države pri oblikovanju nepristranske politike do zgodovinskih cerkva v državi, vključno s tistimi, ki pripadajo manjšinam; poudarja, da verske svobode ni mogoče zagotoviti brez tovrstnega vračila;

| 32. | ugotavlja, da kulturna raznolikost Vojvodine tudi prispeva k identiteti Srbije ter da zato temeljno skrb predstavlja varstvo in podpiranje njenih manjšin ter ohranjanje in spodbujanje narodnostne raznolikosti, ki je skozi stoletja dobro delovala; poziva, naj se ohranita večjezičnost in kulturna raznolikost; poleg tega poudarja, da se ne sme omajati avtonomije Vojvodine, in poziva vlado, naj brez odlašanja pripravi zakon o pristojnostih in financiranju avtonomne pokrajine Vojvodine; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da kulturna raznolikost Vojvodine tudi prispeva k identiteti Srbije ter da zato temeljno skrb predstavlja varstvo in podpiranje njenih manjšin ter ohranjanje in spodbujanje narodnostne raznolikosti, ki je skozi stoletja dobro delovala; poziva, naj se ohranita večjezičnost in kulturna raznolikost; poleg tega poudarja, da se ne sme omajati avtonomije Vojvodine, in poziva vlado, naj brez odlašanja pripravi zakon o pristojnostih in financiranju avtonomne pokrajine Vojvodine;

| 33. | v zvezi s pomenom evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, ki ga ima za nadaljnji razvoj čezmejnega sodelovanja med državami članicami EU in njihovimi sosedami, poziva srbsko vlado, naj zagotovi potrebno pravno podlago, ki bo omogočala sodelovanje Srbije v tem združenju; |
| --- | --- |

33.

v zvezi s pomenom evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, ki ga ima za nadaljnji razvoj čezmejnega sodelovanja med državami članicami EU in njihovimi sosedami, poziva srbsko vlado, naj zagotovi potrebno pravno podlago, ki bo omogočala sodelovanje Srbije v tem združenju;

| 34. | pozdravlja novo strategijo za reformo javne uprave, ustanovitev posebnega ministrstva za javno upravo in lokalno samoupravljanje ter večjo osredotočenost na načrtovanje in usklajevanje politik po ustanovitvi sekretariata za javne politike, saj so to pozitivni koraki v smeri učinkovitejše javne uprave; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti pri zaposlovanju uslužbencev javne uprave ter zmogljivosti upravljanja in vodenja na lokalni ravni; poziva oblasti, naj zagotovijo pregleden in na dosežkih temelječ postopek za imenovanje in napredovanje javnih uslužbencev in uradnikov; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja novo strategijo za reformo javne uprave, ustanovitev posebnega ministrstva za javno upravo in lokalno samoupravljanje ter večjo osredotočenost na načrtovanje in usklajevanje politik po ustanovitvi sekretariata za javne politike, saj so to pozitivni koraki v smeri učinkovitejše javne uprave; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti pri zaposlovanju uslužbencev javne uprave ter zmogljivosti upravljanja in vodenja na lokalni ravni; poziva oblasti, naj zagotovijo pregleden in na dosežkih temelječ postopek za imenovanje in napredovanje javnih uslužbencev in uradnikov;

| 35. | spodbuja srbske organe, naj izvedejo strukturne gospodarske reforme, da bi podprli rast, izboljšali poslovno in naložbeno okolje po vsej državi, zagotovili uravnotežen socialni in gospodarski razvoj v vseh regijah, odpravili visoke stopnje brezposelnosti in revščine, izvedli fiskalno konsolidacijo in se borili proti korupciji, ki je še vedno največja grožnja za poslovno okolje; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti mladih visoka, in poziva vlado, naj obravnava to vprašanje z zagotavljanjem ustreznih priložnosti za mlade in izobraževanjem v skladu s potrebami trga dela; poudarja, da je treba zagotoviti dostopen izobraževalni sistem s priložnostmi za delo in usposabljanje za mlade ter dostop do evropskih študijskih programov, kot je Erasmus; pozdravlja sprejetje delovne zakonodaje, stečajne zakonodaje, zakona o privatizaciji in zakona o prostorskem načrtovanju in gradnji, ki predstavljajo zakonodajni okvir za strukturne reforme, pa tudi za izboljšanje poslovnega okolja; |
| --- | --- |

35.

spodbuja srbske organe, naj izvedejo strukturne gospodarske reforme, da bi podprli rast, izboljšali poslovno in naložbeno okolje po vsej državi, zagotovili uravnotežen socialni in gospodarski razvoj v vseh regijah, odpravili visoke stopnje brezposelnosti in revščine, izvedli fiskalno konsolidacijo in se borili proti korupciji, ki je še vedno največja grožnja za poslovno okolje; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti mladih visoka, in poziva vlado, naj obravnava to vprašanje z zagotavljanjem ustreznih priložnosti za mlade in izobraževanjem v skladu s potrebami trga dela; poudarja, da je treba zagotoviti dostopen izobraževalni sistem s priložnostmi za delo in usposabljanje za mlade ter dostop do evropskih študijskih programov, kot je Erasmus; pozdravlja sprejetje delovne zakonodaje, stečajne zakonodaje, zakona o privatizaciji in zakona o prostorskem načrtovanju in gradnji, ki predstavljajo zakonodajni okvir za strukturne reforme, pa tudi za izboljšanje poslovnega okolja;

| 36. | poziva k izboljšanju poslovnega okolja z izvedbo načrtovanih reform na tem področju, krepitvijo pravnega sistema in uravnoteženim izvajanjem zakonodaje; vztraja, da je treba nujno odpraviti upravne ovire za sklepanje poslov, zlasti v povezavi z malimi in srednjimi podjetji, ter opozarja na pomen nujnega prestrukturiranja javnih podjetij, pri čemer je treba upoštevati pravice delavcev in pomen zaposlitve v javnem sektorju za srbske državljane in njihovo blaginjo, pa tudi njihovo zanašanje na bistvene javne storitve; |
| --- | --- |

36.

poziva k izboljšanju poslovnega okolja z izvedbo načrtovanih reform na tem področju, krepitvijo pravnega sistema in uravnoteženim izvajanjem zakonodaje; vztraja, da je treba nujno odpraviti upravne ovire za sklepanje poslov, zlasti v povezavi z malimi in srednjimi podjetji, ter opozarja na pomen nujnega prestrukturiranja javnih podjetij, pri čemer je treba upoštevati pravice delavcev in pomen zaposlitve v javnem sektorju za srbske državljane in njihovo blaginjo, pa tudi njihovo zanašanje na bistvene javne storitve;

| 37. | je seznanjen s prizadevanji za spremembo kazenskega zakonika; vendar ugotavlja, da v zasebnem sektorju po sprejetju popravkov še vedno vlada pravna negotovost; znova izraža zaskrbljenost zaradi določb novega člena 234 o zlorabi odgovornih položajev, ki še vedno dopuščajo samovoljno tolmačenje; ugotavlja, da je bila večina nekdanjih primerov v zvezi z zlorabo položaja brez ustreznega pregleda množično preklasificirana v zlorabo odgovornega položaja, zato poziva k neodvisnemu in temeljitemu pregledu preklasificiranih primerov, da bo mogoče nemudoma ovreči dolgotrajne primere nepravičnega kazenskega pregona; |
| --- | --- |

37.

je seznanjen s prizadevanji za spremembo kazenskega zakonika; vendar ugotavlja, da v zasebnem sektorju po sprejetju popravkov še vedno vlada pravna negotovost; znova izraža zaskrbljenost zaradi določb novega člena 234 o zlorabi odgovornih položajev, ki še vedno dopuščajo samovoljno tolmačenje; ugotavlja, da je bila večina nekdanjih primerov v zvezi z zlorabo položaja brez ustreznega pregleda množično preklasificirana v zlorabo odgovornega položaja, zato poziva k neodvisnemu in temeljitemu pregledu preklasificiranih primerov, da bo mogoče nemudoma ovreči dolgotrajne primere nepravičnega kazenskega pregona;

| 38. | čestita Srbiji za organizacijo vrhunskega srečanja med Kitajsko ter srednjo in vzhodno Evropo v Beogradu; pozdravlja načrte za okrepljeno sodelovanje in upa, da bodo v skladu z evropskimi standardi; je seznanjen z začetnimi sporazumi o energetskih in infrastrukturnih projektih, ki so bili sklenjeni na tem srečanju, ter spominja Srbijo in druge države v regiji, da bi bilo treba pri projektih upoštevati dolgoročne cilje politik EU; |
| --- | --- |

38.

čestita Srbiji za organizacijo vrhunskega srečanja med Kitajsko ter srednjo in vzhodno Evropo v Beogradu; pozdravlja načrte za okrepljeno sodelovanje in upa, da bodo v skladu z evropskimi standardi; je seznanjen z začetnimi sporazumi o energetskih in infrastrukturnih projektih, ki so bili sklenjeni na tem srečanju, ter spominja Srbijo in druge države v regiji, da bi bilo treba pri projektih upoštevati dolgoročne cilje politik EU;

| 39. | ugotavlja, da priprave na področju energije zmerno napredujejo; poudarja, da si mora Srbija bolj prizadevati za uskladitev področja energije s pravnim redom, zlasti na področju izpolnjevanja ciljev v zvezi z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije, preprečevanja državne pomoči za sektor lignita, ločitve lastništva podjetij in infrastrukture v plinskem sektorju ter nujnega prestrukturiranja javnega podjetja za distribucijo plina; poziva Komisijo, naj podpre srbsko vlado pri prizadevanjih za zmanjšanje odvisnosti države od uvoza energije s povečanjem raznolikosti virov energije; spodbuja Srbijo, naj pregleda predlagano energetsko strategijo; poziva vlado, naj okrepi prizadevanja na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti v povezavi z direktivo o obnovljivih virih energije, saj je to nujno za doseg energetske varnosti in uresničitev ciljev Evrope 2020 na področju obnovljivih virov; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da priprave na področju energije zmerno napredujejo; poudarja, da si mora Srbija bolj prizadevati za uskladitev področja energije s pravnim redom, zlasti na področju izpolnjevanja ciljev v zvezi z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije, preprečevanja državne pomoči za sektor lignita, ločitve lastništva podjetij in infrastrukture v plinskem sektorju ter nujnega prestrukturiranja javnega podjetja za distribucijo plina; poziva Komisijo, naj podpre srbsko vlado pri prizadevanjih za zmanjšanje odvisnosti države od uvoza energije s povečanjem raznolikosti virov energije; spodbuja Srbijo, naj pregleda predlagano energetsko strategijo; poziva vlado, naj okrepi prizadevanja na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti v povezavi z direktivo o obnovljivih virih energije, saj je to nujno za doseg energetske varnosti in uresničitev ciljev Evrope 2020 na področju obnovljivih virov;

| 40. | obžaluje, da je bil na področjih okolja in podnebnih sprememb dosežen skromen napredek, in poziva srbske organe, naj nemudoma sprejmejo celovito vsedržavno podnebno politiko in strategijo v skladu s cilji EU; |
| --- | --- |

40.

obžaluje, da je bil na področjih okolja in podnebnih sprememb dosežen skromen napredek, in poziva srbske organe, naj nemudoma sprejmejo celovito vsedržavno podnebno politiko in strategijo v skladu s cilji EU;

| 41. | je zaskrbljen, ker akademske ustanove, skupaj z državnimi organi in uradniki, niso uspele rešiti vprašanja plagiatorstva na univerzah; |
| --- | --- |

41.

je zaskrbljen, ker akademske ustanove, skupaj z državnimi organi in uradniki, niso uspele rešiti vprašanja plagiatorstva na univerzah;

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladi in parlamentu Srbije.

---

(1)  UL L 80, 19.3.2008, str. 46.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0039.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0065.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/68

---

P8_TA(2015)0066

Proces vključevanja Kosova v Evropsko unijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o procesu vključevanja Kosova v Evropsko unijo (2014/2950(RSP))

(2016/C 316/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Solunu 19. in 20. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav zahodnega Balkana k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju prvega sporazuma o načelih, ki urejajo normalizacijo odnosov, ki sta ga podpisala predsednika vlad in Hashim Thaçi in Ivica Dačić dne 19. aprila 2013, ter akcijskega načrta za izvajanje z dne 22. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega sporazuma o načelih, ki urejajo normalizacijo odnosov, ki sta ga podpisala predsednika vlad in Hashim Thaçi in Ivica Dačić dne 19. aprila 2013, ter akcijskega načrta za izvajanje z dne 22. maja 2013,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013 v zvezi s sprejetjem sklepa o pooblastilu za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med EU in Kosovom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2013 v zvezi s sprejetjem sklepa o pooblastilu za začetek pogajanj o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med EU in Kosovom,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2012 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu s Kosovom o sodelovanju v programih Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 22. oktobra 2012 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o okvirnem sporazumu s Kosovom o sodelovanju v programih Unije,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o trenutnih dejavnostih misije začasne uprave Združenih narodov na Kosovu in z njo povezanem razvoju dogodkov, vključno z najnovejšim poročilom z dne 31. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja Združenih narodov o trenutnih dejavnostih misije začasne uprave Združenih narodov na Kosovu in z njo povezanem razvoju dogodkov, vključno z najnovejšim poročilom z dne 31. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/349/SZVP z dne 12. junija 2014 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, Eulex Kosovo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/349/SZVP z dne 12. junija 2014 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, Eulex Kosovo,

| — | ob upoštevanju sklepov z zasedanj Sveta za splošne zadeve dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je bilo poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo po izpolnitvi vseh pogojev tudi Kosovo imeti korist od morebitne liberalizacije vizumske ureditve, in to brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z zasedanj Sveta za splošne zadeve dne 7. decembra 2009, 14. decembra 2010 in 5. decembra 2011, v katerih je bilo poudarjeno in ponovno potrjeno, da bi moralo po izpolnitvi vseh pogojev tudi Kosovo imeti korist od morebitne liberalizacije vizumske ureditve, in to brez poseganja v stališče držav članic do njegovega statusa,

| — | ob upoštevanju začetka dialoga o vizumih januarja 2012, časovnega načrta za vizumsko liberalizacijo iz junija 2012 in drugega poročila Komisije z dne 24. julija 2014 o napredku Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve (COM(2014)0488), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začetka dialoga o vizumih januarja 2012, časovnega načrta za vizumsko liberalizacijo iz junija 2012 in drugega poročila Komisije z dne 24. julija 2014 o napredku Kosova pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve (COM(2014)0488),

| — | ob upoštevanju tretjega srečanja v okviru strukturiranega dialoga o pravni državi z dne 16. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega srečanja v okviru strukturiranega dialoga o pravni državi z dne 16. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pospeši dialog med Beogradom in Prištino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1244 (1999), svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča z dne 22. julija 2010 o skladnosti enostranske deklaracije o neodvisnosti Kosova z mednarodnim pravom in resolucije generalne skupščine Združenih narodov 64/298 z dne 9. septembra 2010, ki je potrdila vsebino mnenja Meddržavnega sodišča in pozdravila pripravljenost EU, da pospeši dialog med Beogradom in Prištino,

| — | ob upoštevanju sklepa Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 11. junija 2014 o tem, da se Kosovu odobri prošnja za članstvo v Beneški komisiji Sveta Evrope, ob upoštevanju imenovanja dveh strokovnjakov s Kosova v Beneško komisijo septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 11. junija 2014 o tem, da se Kosovu odobri prošnja za članstvo v Beneški komisiji Sveta Evrope, ob upoštevanju imenovanja dveh strokovnjakov s Kosova v Beneško komisijo septembra 2014,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010, 20. maja 2011, 14. in 15. marca 2012 ter 30. in 31. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z medparlamentarnih srečanj predstavnikov Evropskega parlamenta in Kosova z dne 28. in 29. maja 2008, 6. in 7. aprila 2009, 22. in 23. junija 2010, 20. maja 2011, 14. in 15. marca 2012 ter 30. in 31. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 o širitveni strategiji in glavnih izzivih za obdobje 2013–2014 (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 o širitveni strategiji in glavnih izzivih za obdobje 2013–2014 (COM(2013)0700),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 16. decembra 2014 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 16. decembra 2014 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij,

| — | ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Ulrike Lunacek, stalna poročevalka Odbora za zunanje zadeve za Kosovo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela, ki ga je opravila Ulrike Lunacek, stalna poročevalka Odbora za zunanje zadeve za Kosovo,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je neodvisnost Kosova do zdaj priznalo 110 od 193 držav članic OZN, med njimi 23 od 28 držav članic Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je neodvisnost Kosova do zdaj priznalo 110 od 193 držav članic OZN, med njimi 23 od 28 držav članic Evropske unije;

| B. | ker so se pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med EU in Kosovom končala maja 2014, sporazum pa je bil parafiran julija 2014; |
| --- | --- |

B.

ker so se pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med EU in Kosovom končala maja 2014, sporazum pa je bil parafiran julija 2014;

| C. | ker se bo vsaka (potencialna) kandidatka ocenjevala glede na lastne dosežke, časovni načrt za pristop pa se bo določil glede na hitrost in kakovost potrebnih reform; |
| --- | --- |

C.

ker se bo vsaka (potencialna) kandidatka ocenjevala glede na lastne dosežke, časovni načrt za pristop pa se bo določil glede na hitrost in kakovost potrebnih reform;

| D. | ker je misija EU za opazovanje volitev predčasne parlamentarne volitve 25. maja in 8. junija 2014 ocenila kot pregledne in dobro organizirane, s čimer se je utrdil napredek, dosežen pri lokalnih volitvah leta 2013; ker je ustanovna seja kosovske skupščine potekala šele 8. decembra 2014, vlada pa je bila izvoljena 9. decembra 2014; |
| --- | --- |

D.

ker je misija EU za opazovanje volitev predčasne parlamentarne volitve 25. maja in 8. junija 2014 ocenila kot pregledne in dobro organizirane, s čimer se je utrdil napredek, dosežen pri lokalnih volitvah leta 2013; ker je ustanovna seja kosovske skupščine potekala šele 8. decembra 2014, vlada pa je bila izvoljena 9. decembra 2014;

| E. | ker je za napredek pri izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) med drugim potrebna pripravljenost za preučitev minule uspešnosti in pridobitev ustreznih izkušenj iz ugotovljenih težav, vključno z misijami na terenu; ker je Eulex največja napotena misija, ki se izvaja že več kot šest let; |
| --- | --- |

E.

ker je za napredek pri izvajanju skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) med drugim potrebna pripravljenost za preučitev minule uspešnosti in pridobitev ustreznih izkušenj iz ugotovljenih težav, vključno z misijami na terenu; ker je Eulex največja napotena misija, ki se izvaja že več kot šest let;

| 1. | pozdravlja, da se je z oblikovanjem skupščine in imenovanjem nove vlade končal šestmesečni politični zastoj, ki je sledil volitvam; je zaskrbljen zaradi dejstva, da se brez pridobitve soglasja na položaje imenujejo osebe, katerih ozadje bi utegnilo biti vprašljivo; obžaluje, da je v novi vladi več ministrov in njihovih namestnikov, kot bi bilo potrebno, kar ima posledice za proračun, prav tako pa obžaluje nizko število ministric; ugotavlja, da bi lahko povečanje števila ministric uporabili kot napredno spodbudo za celotno družbo; poudarja, da mora nova vlada nujno začeti odločno in predano izvajati potrebne reforme; poudarja, da je mogoče uspešnost vodstva Kosova najbolje meriti s na konkretnimi rezultati za državljane Kosova ter evropske in mednarodne partnerje; spodbuja izvoljene predstavnike srbske manjšine na Kosovu, da prevzamejo svoje odgovornosti v okviru nove koalicijske vlade v Prištini in sodelujejo v njej; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja, da se je z oblikovanjem skupščine in imenovanjem nove vlade končal šestmesečni politični zastoj, ki je sledil volitvam; je zaskrbljen zaradi dejstva, da se brez pridobitve soglasja na položaje imenujejo osebe, katerih ozadje bi utegnilo biti vprašljivo; obžaluje, da je v novi vladi več ministrov in njihovih namestnikov, kot bi bilo potrebno, kar ima posledice za proračun, prav tako pa obžaluje nizko število ministric; ugotavlja, da bi lahko povečanje števila ministric uporabili kot napredno spodbudo za celotno družbo; poudarja, da mora nova vlada nujno začeti odločno in predano izvajati potrebne reforme; poudarja, da je mogoče uspešnost vodstva Kosova najbolje meriti s na konkretnimi rezultati za državljane Kosova ter evropske in mednarodne partnerje; spodbuja izvoljene predstavnike srbske manjšine na Kosovu, da prevzamejo svoje odgovornosti v okviru nove koalicijske vlade v Prištini in sodelujejo v njej;

| 2. | spodbuja novo vlado, naj ohrani evropsko usmeritev in poudarja, da se je zavezala, da se bo tudi prek zakonodaje odločno posvetila vrsti prednostnih vprašanj, vključno s krepitvijo in potrditvijo načel pravne države, določitvijo modela sodstva, ki bo temeljil na načelih neodvisnosti, strokovnosti in učinkovitosti ter sistematičnim in učinkovitim bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu na vseh ravneh; oblasti poziva, naj se sistematično in učinkovito borijo proti brezposelnosti, spodbujajo strukturne gospodarske reforme in trajnostni razvoj z vzpostavitvijo regulativnega okvira in spodbudami za mala in srednja podjetja ter naj si prizadevajo za prepotrebno reformo sistema socialnega varstva, da bi se spopadli s stalno visoko stopnjo revščine, vključno z nesprejemljivo ravnjo revščine otrok; poudarja, da je izvajanje reform ključno; poudarja, da bi morala biti ustanovitev in delovanje posebnega sodišča in sodelovanje z njim prednostni nalogi, ki bi Kosovu pomagali rešiti in preseči težave, ki izvirajo iz njegove preteklosti; poudarja, da morajo zakonodajni in politični načrti realistično odražati potrebne vire, in priporoča, da bi se izvajali bolj pregledno; |
| --- | --- |

2.

spodbuja novo vlado, naj ohrani evropsko usmeritev in poudarja, da se je zavezala, da se bo tudi prek zakonodaje odločno posvetila vrsti prednostnih vprašanj, vključno s krepitvijo in potrditvijo načel pravne države, določitvijo modela sodstva, ki bo temeljil na načelih neodvisnosti, strokovnosti in učinkovitosti ter sistematičnim in učinkovitim bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu na vseh ravneh; oblasti poziva, naj se sistematično in učinkovito borijo proti brezposelnosti, spodbujajo strukturne gospodarske reforme in trajnostni razvoj z vzpostavitvijo regulativnega okvira in spodbudami za mala in srednja podjetja ter naj si prizadevajo za prepotrebno reformo sistema socialnega varstva, da bi se spopadli s stalno visoko stopnjo revščine, vključno z nesprejemljivo ravnjo revščine otrok; poudarja, da je izvajanje reform ključno; poudarja, da bi morala biti ustanovitev in delovanje posebnega sodišča in sodelovanje z njim prednostni nalogi, ki bi Kosovu pomagali rešiti in preseči težave, ki izvirajo iz njegove preteklosti; poudarja, da morajo zakonodajni in politični načrti realistično odražati potrebne vire, in priporoča, da bi se izvajali bolj pregledno;

| 3. | poudarja, da je treba v procesu vključevanja Kosova okrepiti nadzorno vlogo skupščine in zlasti odbora za vključevanje v EU; poziva skupščino naj čim prej sprejme nov poslovnik, ki bo skladen z evropsko najboljšo prakso in ki bo odražal razsežnost enakosti spolov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba v procesu vključevanja Kosova okrepiti nadzorno vlogo skupščine in zlasti odbora za vključevanje v EU; poziva skupščino naj čim prej sprejme nov poslovnik, ki bo skladen z evropsko najboljšo prakso in ki bo odražal razsežnost enakosti spolov;

| 4. | poudarja, da je treba okrepiti ukrepe za boj proti kriminalnim združbam, ki omogočajo nezakonito migracijo; poudarja tudi, da sta za končanje trenda nezakonitih migracij in obnovitev upanja in zaupanja državljanov v to, da si lahko v lastni državi zgradijo prihodnost, potrebna družbeno-gospodarski razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest; vztraja, da je treba obravnavati temeljne vzroke nezakonitih migracij, pri tem pa uporabiti vse politične instrumente in instrumente pomoči EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba okrepiti ukrepe za boj proti kriminalnim združbam, ki omogočajo nezakonito migracijo; poudarja tudi, da sta za končanje trenda nezakonitih migracij in obnovitev upanja in zaupanja državljanov v to, da si lahko v lastni državi zgradijo prihodnost, potrebna družbeno-gospodarski razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest; vztraja, da je treba obravnavati temeljne vzroke nezakonitih migracij, pri tem pa uporabiti vse politične instrumente in instrumente pomoči EU;

| 5. | pozdravlja postopno krepitev organizacij civilne družbe in čedalje boljše usklajevanje med njimi, zlasti ko gre za organizacije, ki se ukvarjajo z ženskami in osebami LGBTI; poudarja tudi, da je treba poiskati rešitev za grožnje in napade na aktiviste, ki poskušajo okrepiti pravice oseb LGBTI; poziva kosovske oblasti, naj okrepijo mehanizme za posvetovanje s civilno družbo, ki je doslej bilo ad hoc, zlasti tako, da skupnemu svetovalnemu odboru zagotovijo vsa potrebna sredstva; meni, da bi bilo treba – z namenom zagotavljanja odprtosti in preglednosti vlade – reprezentativne organizacije civilne družbe vključiti v zakonodajna pogajanja; prav tako poziva skupnost donatorjev, zlasti EU, naj v pripravo načrtov še naprej vključuje civilno družbo in se posvetuje z njo; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja postopno krepitev organizacij civilne družbe in čedalje boljše usklajevanje med njimi, zlasti ko gre za organizacije, ki se ukvarjajo z ženskami in osebami LGBTI; poudarja tudi, da je treba poiskati rešitev za grožnje in napade na aktiviste, ki poskušajo okrepiti pravice oseb LGBTI; poziva kosovske oblasti, naj okrepijo mehanizme za posvetovanje s civilno družbo, ki je doslej bilo ad hoc, zlasti tako, da skupnemu svetovalnemu odboru zagotovijo vsa potrebna sredstva; meni, da bi bilo treba – z namenom zagotavljanja odprtosti in preglednosti vlade – reprezentativne organizacije civilne družbe vključiti v zakonodajna pogajanja; prav tako poziva skupnost donatorjev, zlasti EU, naj v pripravo načrtov še naprej vključuje civilno družbo in se posvetuje z njo;

| 6. | ugotavlja, da je bilo na področju zakonodaje, ki ureja sodstvo in njegovo organizacijo, doseženega nekaj napredka, zlasti z ukrepi za prilagoditev struktur novemu mandatu Eulex in mešanim odborom; ugotavlja pa, da še vedno prevladuje zaskrbljenost glede neodvisnosti, odgovornosti, nepristranskosti in učinkovitosti sodnikov in tožilcev ter glede delovanja sodnega sveta Kosova in sistema izvrševanja kazni zapora, pa tudi glede skupne uspešnosti sektorja pravne države; poudarja, da je treba v okviru priprav na popolno predajo pristojnosti misije Eulex Kosovu storiti še veliko; poziva politične oblasti, naj jasno pokažejo polno podporo za neodvisnost sodnikov in tožilcev, ki so še vedno tarča poskusov vplivanja na tekoče preiskave in sodne postopke; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je bilo na področju zakonodaje, ki ureja sodstvo in njegovo organizacijo, doseženega nekaj napredka, zlasti z ukrepi za prilagoditev struktur novemu mandatu Eulex in mešanim odborom; ugotavlja pa, da še vedno prevladuje zaskrbljenost glede neodvisnosti, odgovornosti, nepristranskosti in učinkovitosti sodnikov in tožilcev ter glede delovanja sodnega sveta Kosova in sistema izvrševanja kazni zapora, pa tudi glede skupne uspešnosti sektorja pravne države; poudarja, da je treba v okviru priprav na popolno predajo pristojnosti misije Eulex Kosovu storiti še veliko; poziva politične oblasti, naj jasno pokažejo polno podporo za neodvisnost sodnikov in tožilcev, ki so še vedno tarča poskusov vplivanja na tekoče preiskave in sodne postopke;

| 7. | izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem opaznejšega napredka v boju proti korupciji na visoki ravni in organiziranemu kriminalu, saj gre za pomembno oviro za demokratični, socialni in gospodarski razvoj Kosova; poudarja, da mora vlada jasno izraziti, da se Kosovo sistematično spopada s korupcijo na vseh ravneh in se bori proti organiziranemu kriminalu; poziva k dodatnim ukrepom za preprečevanje vseh možnih povezav med organiziranim kriminalom in osebami v javni upravi; je zaskrbljen tudi zaradi velike razširjenosti nezakonitega orožja in poziva kosovsko vlado, naj učinkovito izvaja obstoječe programe za zbiranje tega orožja, zlasti nacionalno strategijo in akcijski načrt za nadzor in zbiranje osebnega in lahkega orožja za obdobje 2013–2016; poziva Kosovo, naj sodeluje s skupino strokovnjakov EU za trgovino z orožjem in s sosednjimi državami, da se ta pojav prepreči, in poziva EU, naj ponudi vso tehnično pomoč, ki se v ta namen potrebuje; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem opaznejšega napredka v boju proti korupciji na visoki ravni in organiziranemu kriminalu, saj gre za pomembno oviro za demokratični, socialni in gospodarski razvoj Kosova; poudarja, da mora vlada jasno izraziti, da se Kosovo sistematično spopada s korupcijo na vseh ravneh in se bori proti organiziranemu kriminalu; poziva k dodatnim ukrepom za preprečevanje vseh možnih povezav med organiziranim kriminalom in osebami v javni upravi; je zaskrbljen tudi zaradi velike razširjenosti nezakonitega orožja in poziva kosovsko vlado, naj učinkovito izvaja obstoječe programe za zbiranje tega orožja, zlasti nacionalno strategijo in akcijski načrt za nadzor in zbiranje osebnega in lahkega orožja za obdobje 2013–2016; poziva Kosovo, naj sodeluje s skupino strokovnjakov EU za trgovino z orožjem in s sosednjimi državami, da se ta pojav prepreči, in poziva EU, naj ponudi vso tehnično pomoč, ki se v ta namen potrebuje;

| 8. | pozdravlja sodelovanje Kosova v koaliciji za boj proti terorizmu, spremembe kosovskega kazenskega prava, katerih namen je boj proti tujim bojevnikom, in ukrepe oblasti, da bi pred sodišče privedli tiste, ki so vpleteni v novačenje mladih, da bi se pridružili ekstremističnim skupinam; je zaskrbljen nad poročili, da narašča radikalizem med mladimi na Kosovu, nekateri od njih pa se pridružujejo terorističnim borcem v Siriji in Iraku; poziva EU, naj pomaga pri reševanju socialnih vprašanj, ki deloma pripomorejo k temu, da radikalnim skupinam uspeva novačenje mladih na Kosovu; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja sodelovanje Kosova v koaliciji za boj proti terorizmu, spremembe kosovskega kazenskega prava, katerih namen je boj proti tujim bojevnikom, in ukrepe oblasti, da bi pred sodišče privedli tiste, ki so vpleteni v novačenje mladih, da bi se pridružili ekstremističnim skupinam; je zaskrbljen nad poročili, da narašča radikalizem med mladimi na Kosovu, nekateri od njih pa se pridružujejo terorističnim borcem v Siriji in Iraku; poziva EU, naj pomaga pri reševanju socialnih vprašanj, ki deloma pripomorejo k temu, da radikalnim skupinam uspeva novačenje mladih na Kosovu;

| 9. | ugotavlja, da je ena prednostnih nalog nove vlade vzpostavitev oboroženih sil Kosova, ki bodo delovale v skladu z ustavo in pod popolnim civilnim nadzorom; razume, da je načelo ozemeljske obrambe vidik nacionalne suverenosti, vendar poziva, naj bodo oborožene sile skladne z EU, in meni, da bi si bilo treba bolj prizadevati, da bi kosovski policiji zagotovili več sredstev, da bi nemudoma izboljšali njeno učinkovitost; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je ena prednostnih nalog nove vlade vzpostavitev oboroženih sil Kosova, ki bodo delovale v skladu z ustavo in pod popolnim civilnim nadzorom; razume, da je načelo ozemeljske obrambe vidik nacionalne suverenosti, vendar poziva, naj bodo oborožene sile skladne z EU, in meni, da bi si bilo treba bolj prizadevati, da bi kosovski policiji zagotovili več sredstev, da bi nemudoma izboljšali njeno učinkovitost;

| 10. | ugotavlja pomanjkanje napredka pri izvajanju strateškega okvira in akcijskega načrta za reformo javne uprave; poziva Kosovo, naj dokonča zakonodajni okvir za javno upravo, s čimer bo zagotovil depolitizacijo te uprave in vključil ocenjevanje uspešnosti; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja pomanjkanje napredka pri izvajanju strateškega okvira in akcijskega načrta za reformo javne uprave; poziva Kosovo, naj dokonča zakonodajni okvir za javno upravo, s čimer bo zagotovil depolitizacijo te uprave in vključil ocenjevanje uspešnosti;

| 11. | poziva oblasti, naj hitro sprejmejo celovito protidiskriminacijsko zakonodajo in se osredotočijo tudi na ukrepe preprečevanja in ozaveščanja; je zadovoljen, da je 17. maja 2014 potekala prva parada ponosa in da je bila ustanovljena svetovalna in usklajevalna skupina za pravice skupnosti LGBT; |
| --- | --- |

11.

poziva oblasti, naj hitro sprejmejo celovito protidiskriminacijsko zakonodajo in se osredotočijo tudi na ukrepe preprečevanja in ozaveščanja; je zadovoljen, da je 17. maja 2014 potekala prva parada ponosa in da je bila ustanovljena svetovalna in usklajevalna skupina za pravice skupnosti LGBT;

| 12. | pozdravlja napredek na področju pravic žensk in enakosti spolov, na primer spremenjeno zakonodajo, ki upošteva osebe, ki so prestale nasilje, povezano s konflikti, na primer posilstva med vojno; poudarja, da še vedno ostajajo izzivi, zlasti na področju nasilja v družini, nasilja na podlagi spola, lastninskih pravic in zastopanosti žensk na vodilnih položajih; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja napredek na področju pravic žensk in enakosti spolov, na primer spremenjeno zakonodajo, ki upošteva osebe, ki so prestale nasilje, povezano s konflikti, na primer posilstva med vojno; poudarja, da še vedno ostajajo izzivi, zlasti na področju nasilja v družini, nasilja na podlagi spola, lastninskih pravic in zastopanosti žensk na vodilnih položajih;

| 13. | poziva k sprejetju ukrepov za odločno obravnavo izzivov in težav v zvezi z nasiljem v družini in nasiljem na podlagi spola; poudarja, da je treba zbirati celovite podatke v zvezi z obsegom nasilja v družini in nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

13.

poziva k sprejetju ukrepov za odločno obravnavo izzivov in težav v zvezi z nasiljem v družini in nasiljem na podlagi spola; poudarja, da je treba zbirati celovite podatke v zvezi z obsegom nasilja v družini in nasilja na podlagi spola;

| 14. | poziva Kosovo, naj sprejme učinkovit in celovit zakonodajni in institucionalni okvir o medijih in predvsem zagotovi boljše izvajanje že veljavnih zakonov, da se zajamči svoboda izražanja; ostaja zaskrbljen zaradi groženj novinarjem in napadov nanje ter zaradi pomanjkanja preglednosti v medijih; ponovno poudarja pomembnost svobode in neodvisnosti medijev, saj gre za temeljne vrednote EU in osnovo vsake demokracije, kar prispeva h krepitvi pravne države; poziva oblasti, naj po temeljitem in celovitem procesu javnega posvetovanja čim prej zapolnijo sistematične vrzeli v zakonodaji in zagotovijo svobodo medijev, zlasti zato, da bi lastništvo medijev postalo pregledno ter da bi zagotovili neodvisnost in trajnost javnih radijev in televizij in preprečili vsako politično vmešavanje; poziva kosovske oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za preprečevanje sovražnega govora, groženj in pozivom k nasilju ter boj proti njim; |
| --- | --- |

14.

poziva Kosovo, naj sprejme učinkovit in celovit zakonodajni in institucionalni okvir o medijih in predvsem zagotovi boljše izvajanje že veljavnih zakonov, da se zajamči svoboda izražanja; ostaja zaskrbljen zaradi groženj novinarjem in napadov nanje ter zaradi pomanjkanja preglednosti v medijih; ponovno poudarja pomembnost svobode in neodvisnosti medijev, saj gre za temeljne vrednote EU in osnovo vsake demokracije, kar prispeva h krepitvi pravne države; poziva oblasti, naj po temeljitem in celovitem procesu javnega posvetovanja čim prej zapolnijo sistematične vrzeli v zakonodaji in zagotovijo svobodo medijev, zlasti zato, da bi lastništvo medijev postalo pregledno ter da bi zagotovili neodvisnost in trajnost javnih radijev in televizij in preprečili vsako politično vmešavanje; poziva kosovske oblasti, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za preprečevanje sovražnega govora, groženj in pozivom k nasilju ter boj proti njim;

| 15. | poudarja, da je izvajanje zakonodaje o zaščiti etničnih manjšin in kulturnih pravic kljub manjšemu napredku še zmeraj izziv na Kosovu; poudarja, da so še naprej potrebna resna prizadevanja za celovito izvajanje zakona, kar zajema določbe o pravicah etničnih manjšin, da bi se preprečili neposredna in posredna diskriminacija; ugotavlja, da se zlasti romska, egipčanska in aškalska skupnost še vedno soočajo z izzivi na družbeno-gospodarskem, izobraževalnem in zdravstvenem področju; od nove vlade pričakuje novi okvir za izboljšanje položaja Romov, Egipčanov in Aškalov, zlasti z uveljavitvijo enake varnosti in zdravstvenega varstva; poudarja, da je pomembno zagotoviti lažje vračanje Romov, Egipčanov in Aškalov; priporoča, naj se pravice Goranov v regijah Župa in Gora vključijo v zakon in zagotavljajo v praksi; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je izvajanje zakonodaje o zaščiti etničnih manjšin in kulturnih pravic kljub manjšemu napredku še zmeraj izziv na Kosovu; poudarja, da so še naprej potrebna resna prizadevanja za celovito izvajanje zakona, kar zajema določbe o pravicah etničnih manjšin, da bi se preprečili neposredna in posredna diskriminacija; ugotavlja, da se zlasti romska, egipčanska in aškalska skupnost še vedno soočajo z izzivi na družbeno-gospodarskem, izobraževalnem in zdravstvenem področju; od nove vlade pričakuje novi okvir za izboljšanje položaja Romov, Egipčanov in Aškalov, zlasti z uveljavitvijo enake varnosti in zdravstvenega varstva; poudarja, da je pomembno zagotoviti lažje vračanje Romov, Egipčanov in Aškalov; priporoča, naj se pravice Goranov v regijah Župa in Gora vključijo v zakon in zagotavljajo v praksi;

| 16. | poziva oblasti na nacionalni in lokalni ravni, naj v celoti izvajajo sprejeto zakonodajo in s tem prispevajo k nadaljnjemu razvoju popolnoma večetnične družbe, zlasti v zvezi z vprašanji izobraževanja in zaposlovanja; priporoča sprejetje praktičnih ukrepov za postopno večjo vključitev predstavnikov etničnih manjšin v organe nacionalne in lokalne uprave; |
| --- | --- |

16.

poziva oblasti na nacionalni in lokalni ravni, naj v celoti izvajajo sprejeto zakonodajo in s tem prispevajo k nadaljnjemu razvoju popolnoma večetnične družbe, zlasti v zvezi z vprašanji izobraževanja in zaposlovanja; priporoča sprejetje praktičnih ukrepov za postopno večjo vključitev predstavnikov etničnih manjšin v organe nacionalne in lokalne uprave;

| 17. | opominja kosovske oblasti na njihovo odgovornost, da spoštujejo, ohranjajo in zaščitijo srbske in druge kulturne in verske spomenike, ki so del skupne evropske kulturne in zgodovinske dediščine; pozdravlja v to smer sprejete ukrepe; |
| --- | --- |

17.

opominja kosovske oblasti na njihovo odgovornost, da spoštujejo, ohranjajo in zaščitijo srbske in druge kulturne in verske spomenike, ki so del skupne evropske kulturne in zgodovinske dediščine; pozdravlja v to smer sprejete ukrepe;

| 18. | poziva Kosovo, naj se za mnenje in podporo pri pripravi nove zakonodaje obrne na Beneško komisijo Sveta Evrope, kateri se je pridružilo junija; |
| --- | --- |

18.

poziva Kosovo, naj se za mnenje in podporo pri pripravi nove zakonodaje obrne na Beneško komisijo Sveta Evrope, kateri se je pridružilo junija;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da je bil julija 2014 parafiran stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, ki predvideva okrepljen politični dialog, tesnejše trgovinsko povezovanje in nove oblike sodelovanja; poziva Svet, naj čim prej, vsekakor pa najpozneje sredi leta 2015, sprejme odločitev o podpisu in sklenitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, saj bo ustvaril pomembno spodbudo za izvajanje in institucionalizacijo reform ter nove priložnosti za Kosovo, da okrepi odnose s sosedami in prispeva k stabilizaciji regije; poleg tega poziva Svet, naj sprejme odločitev o podpisu in sklenitvi okvirnega sporazuma o sodelovanju Kosova v programih EU, kar bo okrepilo sodelovanje med Kosovom in EU v različnih sektorjih; meni, da se bi ti programi morali osredotočiti na posebna področja, ki ustrezajo obveznostim, ki jih je Kosovo sprejelo na evropski poti, izvajati pa bi jih bilo treba pregledno in brez odlašanja; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da je bil julija 2014 parafiran stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, ki predvideva okrepljen politični dialog, tesnejše trgovinsko povezovanje in nove oblike sodelovanja; poziva Svet, naj čim prej, vsekakor pa najpozneje sredi leta 2015, sprejme odločitev o podpisu in sklenitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, saj bo ustvaril pomembno spodbudo za izvajanje in institucionalizacijo reform ter nove priložnosti za Kosovo, da okrepi odnose s sosedami in prispeva k stabilizaciji regije; poleg tega poziva Svet, naj sprejme odločitev o podpisu in sklenitvi okvirnega sporazuma o sodelovanju Kosova v programih EU, kar bo okrepilo sodelovanje med Kosovom in EU v različnih sektorjih; meni, da se bi ti programi morali osredotočiti na posebna področja, ki ustrezajo obveznostim, ki jih je Kosovo sprejelo na evropski poti, izvajati pa bi jih bilo treba pregledno in brez odlašanja;

| 20. | spodbuja preostalih pet držav članic, naj priznajo Kosovo; poudarja, da bi to dodatno poenostavilo normalizacijo odnosov med Beogradom in Prištino; poziva vse države članice EU, naj po svoji moči pospešijo gospodarske, medsebojne, socialne in politične odnose med svojimi državljani in državljani Kosova; |
| --- | --- |

20.

spodbuja preostalih pet držav članic, naj priznajo Kosovo; poudarja, da bi to dodatno poenostavilo normalizacijo odnosov med Beogradom in Prištino; poziva vse države članice EU, naj po svoji moči pospešijo gospodarske, medsebojne, socialne in politične odnose med svojimi državljani in državljani Kosova;

| 21. | želi pohvaliti delo posebne preiskovalne projektne skupine, ki je v ugotovitvah preiskav, objavljenih julija 2014, našlo prepričljive dokaze zoper nekatere nekdanje višje pripadnike Osvobodilne vojske Kosova, ne pa tudi zoper Osvobodilno vojsko Kosova kot celote; pozdravlja dejstvo, da je bila nizozemski vladi predložena prošnja za ustanovitev posebnega sodišča, ki bi sicer delovalo v okviru pravosodnega sistema Kosova, a bi imelo prostore na Nizozemskem, in da je nizozemska vlada to prošnjo sprejela; poziva kosovsko skupščino, naj čim prej sprejme potreben zakonodajni sveženj, kosovske oblasti pa poziva, naj še naprej sodelujejo s posebno preiskovalno projektno skupino; |
| --- | --- |

21.

želi pohvaliti delo posebne preiskovalne projektne skupine, ki je v ugotovitvah preiskav, objavljenih julija 2014, našlo prepričljive dokaze zoper nekatere nekdanje višje pripadnike Osvobodilne vojske Kosova, ne pa tudi zoper Osvobodilno vojsko Kosova kot celote; pozdravlja dejstvo, da je bila nizozemski vladi predložena prošnja za ustanovitev posebnega sodišča, ki bi sicer delovalo v okviru pravosodnega sistema Kosova, a bi imelo prostore na Nizozemskem, in da je nizozemska vlada to prošnjo sprejela; poziva kosovsko skupščino, naj čim prej sprejme potreben zakonodajni sveženj, kosovske oblasti pa poziva, naj še naprej sodelujejo s posebno preiskovalno projektno skupino;

| 22. | pozdravlja napredek Kosova pri vzpostavitvi lastne enote za zaščito prič ter podpornih pravnih in upravnih okvirov in napredek pri sklenitvi sporazumov o sodelovanju z državami članicami EU, vendar poudarja, da je potrebna dodatna podpora za lažjo selitev bodočih prič v tretje države; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja napredek Kosova pri vzpostavitvi lastne enote za zaščito prič ter podpornih pravnih in upravnih okvirov in napredek pri sklenitvi sporazumov o sodelovanju z državami članicami EU, vendar poudarja, da je potrebna dodatna podpora za lažjo selitev bodočih prič v tretje države;

| 23. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih očitkov o korupciji znotraj misije Eulex; meni, da je imel Eulex na Kosovu pomembno vlogo, prav tako pa bi jo mogel in moral imeti tudi v prihodnje, zato pozdravlja hiter odziv podpredsednice/visoke predstavnice Federice Mogherini, ki je za preučitev obravnave tovrstnih očitkov imenovala neodvisnega strokovnjaka; poziva k popolni preglednosti preiskave in vse strani poziva, naj v celoti sodelujejo, da bi se preiskava hitro zaključila; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da bodo strokovnjaki lahko izvedli celovito preiskavo, ki bo vključevala vse vidike tega primera; je zaskrbljen, ker so izginili občutljivi dokumenti o obtožbah korupcije znotraj misije Eulex; poziva k temeljiti in celoviti preiskavi; poudarja, kako pomembno je, da EU na Kosovu in v tujini ponovno pridobi verodostojnost, pri tem pridobljene izkušnje pa uporabi na prihodnjih misijah; ugotavlja, da sta tako evropska varuhinja človekovih pravic kot urad OLAF začela neodvisno preiskavo domnevnih kršitev misije Eulex, in poziva vse preiskovalce, naj učinkovito usklajujejo ukrepe in med seboj izmenjujejo informacije; meni pa, da je potrebna obsežna in podrobna analiza za oceno splošne učinkovitosti misije Eulex in ustreznosti njenega delovanja, ter da je nato treba posodobiti poročilo, ki ga je Računsko sodišče objavilo oktobra 2012; |
| --- | --- |

23.

je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih očitkov o korupciji znotraj misije Eulex; meni, da je imel Eulex na Kosovu pomembno vlogo, prav tako pa bi jo mogel in moral imeti tudi v prihodnje, zato pozdravlja hiter odziv podpredsednice/visoke predstavnice Federice Mogherini, ki je za preučitev obravnave tovrstnih očitkov imenovala neodvisnega strokovnjaka; poziva k popolni preglednosti preiskave in vse strani poziva, naj v celoti sodelujejo, da bi se preiskava hitro zaključila; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da bodo strokovnjaki lahko izvedli celovito preiskavo, ki bo vključevala vse vidike tega primera; je zaskrbljen, ker so izginili občutljivi dokumenti o obtožbah korupcije znotraj misije Eulex; poziva k temeljiti in celoviti preiskavi; poudarja, kako pomembno je, da EU na Kosovu in v tujini ponovno pridobi verodostojnost, pri tem pridobljene izkušnje pa uporabi na prihodnjih misijah; ugotavlja, da sta tako evropska varuhinja človekovih pravic kot urad OLAF začela neodvisno preiskavo domnevnih kršitev misije Eulex, in poziva vse preiskovalce, naj učinkovito usklajujejo ukrepe in med seboj izmenjujejo informacije; meni pa, da je potrebna obsežna in podrobna analiza za oceno splošne učinkovitosti misije Eulex in ustreznosti njenega delovanja, ter da je nato treba posodobiti poročilo, ki ga je Računsko sodišče objavilo oktobra 2012;

| 24. | poziva Eulex, naj z novim zanosom izvaja svoj mandat; poudarja, kako pomembne so popolna preglednost ter odgovornost in večja učinkovitost njegovega dela, ter da je treba pokazati bolj oprijemljive in kakovostne rezultate ter redno in izčrpno poročati o njegovih dejavnostih in odločitvah; poudarja, da je misija Eulex pomembna zato, da se ohranjajo stiki z lokalnimi oblastmi in da se te oblasti spodbujajo, naj izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi z reformami pravne države, prevzemanjem odgovornosti in uvedbo zakonodajnih predlogov sprememb za uvedbo prenesenih sodnih postopkov; poziva kosovske oblasti, naj še naprej spoštujejo mandat misije Eulex in podpirajo izvajanje njenih izvršnih pooblastil; |
| --- | --- |

24.

poziva Eulex, naj z novim zanosom izvaja svoj mandat; poudarja, kako pomembne so popolna preglednost ter odgovornost in večja učinkovitost njegovega dela, ter da je treba pokazati bolj oprijemljive in kakovostne rezultate ter redno in izčrpno poročati o njegovih dejavnostih in odločitvah; poudarja, da je misija Eulex pomembna zato, da se ohranjajo stiki z lokalnimi oblastmi in da se te oblasti spodbujajo, naj izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi z reformami pravne države, prevzemanjem odgovornosti in uvedbo zakonodajnih predlogov sprememb za uvedbo prenesenih sodnih postopkov; poziva kosovske oblasti, naj še naprej spoštujejo mandat misije Eulex in podpirajo izvajanje njenih izvršnih pooblastil;

| 25. | ugotavlja napredek, ki ga je Kosovo doseglo pri izpolnjevanju zahtev načrta za liberalizacijo vizumskega režima; poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo in dokažejo predanost za izvajanje priporočil, vključno s sprejetjem preostalih štirih zakonodajnih aktov; poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi pospešila proces liberalizacije vizumskega režima za Kosovo, ki je zadnja država v tej regiji z vizumsko obveznostjo; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega porasta števila državljanov, ki so se s Kosova preselili v države EU, vključno z Romi, Aškali in Albanci; poziva oblasti v Prištini, naj se učinkovito spopadejo s kriminalnimi mrežami, ki sodelujejo pri trgovini z ljudmi, in s pomočjo Urada Evropske unije v Prištini jasno pojasnijo javnosti, da je le malo možnosti, da bodo prošnje za azil sprejete; poudarja, da se je treba spopasti z vzroki, zaradi katerih državljani zapuščajo Kosovo, med drugim z naložbami v kakovostno izobraževanje, zlasti za manjšine in marginalizirane skupnosti; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja napredek, ki ga je Kosovo doseglo pri izpolnjevanju zahtev načrta za liberalizacijo vizumskega režima; poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo in dokažejo predanost za izvajanje priporočil, vključno s sprejetjem preostalih štirih zakonodajnih aktov; poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi pospešila proces liberalizacije vizumskega režima za Kosovo, ki je zadnja država v tej regiji z vizumsko obveznostjo; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega porasta števila državljanov, ki so se s Kosova preselili v države EU, vključno z Romi, Aškali in Albanci; poziva oblasti v Prištini, naj se učinkovito spopadejo s kriminalnimi mrežami, ki sodelujejo pri trgovini z ljudmi, in s pomočjo Urada Evropske unije v Prištini jasno pojasnijo javnosti, da je le malo možnosti, da bodo prošnje za azil sprejete; poudarja, da se je treba spopasti z vzroki, zaradi katerih državljani zapuščajo Kosovo, med drugim z naložbami v kakovostno izobraževanje, zlasti za manjšine in marginalizirane skupnosti;

| 26. | poziva srbske in kosovske organe, naj vzpostavijo sodelovanje za zatrtje in uničenje kriminalnih mrež, ki nadzorujejo, izkoriščajo in tihotapijo nezakonite migrante iz Kosova prek Srbije v nekatere države članice EU; |
| --- | --- |

26.

poziva srbske in kosovske organe, naj vzpostavijo sodelovanje za zatrtje in uničenje kriminalnih mrež, ki nadzorujejo, izkoriščajo in tihotapijo nezakonite migrante iz Kosova prek Srbije v nekatere države članice EU;

| 27. | poziva kosovske oblasti, naj sprejmejo novo strategijo in akcijski načrt o otrokovih pravicah s poudarkom na pomenu vlaganja v izobraževanje, zdravstvo in prehrano, zlasti za manjšinske in marginalizirane skupnosti; poudarja pomen zakona o zaščiti otrok, s katerim bi se vzpostavil učinkovit sistem za zaščito otrok; poudarja, da je treba povečati odgovornost institucij na osrednji in lokalni ravni za spremljanje izvrševanja otrokovih pravic; |
| --- | --- |

27.

poziva kosovske oblasti, naj sprejmejo novo strategijo in akcijski načrt o otrokovih pravicah s poudarkom na pomenu vlaganja v izobraževanje, zdravstvo in prehrano, zlasti za manjšinske in marginalizirane skupnosti; poudarja pomen zakona o zaščiti otrok, s katerim bi se vzpostavil učinkovit sistem za zaščito otrok; poudarja, da je treba povečati odgovornost institucij na osrednji in lokalni ravni za spremljanje izvrševanja otrokovih pravic;

| 28. | je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti, predvsem med mladimi, in diskriminacijo na podlagi spola na trgu dela; ugotavlja, da je napredek glede lastninskih pravic še vedno počasen, kar ovira dolgoročno gospodarsko rast; ugotavlja precejšnji upad neposrednih tujih naložb v tretjem četrtletju leta 2014; poziva kosovsko vlado, naj izboljša poslovno okolje, zlasti za mala in srednja podjetja, in naj ustvari varno okolje, ki bo privabilo več neposrednih tujih naložb v korist vseh prebivalcev Kosova; poziva Komisijo, naj v okviru sredstev instrumenta za predpristopno pomoč ponudi pomoč mladim podjetnikom, vključno s spodbujanjem navezovanja stikov s podjetniki iz držav članic EU; |
| --- | --- |

28.

je zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti, predvsem med mladimi, in diskriminacijo na podlagi spola na trgu dela; ugotavlja, da je napredek glede lastninskih pravic še vedno počasen, kar ovira dolgoročno gospodarsko rast; ugotavlja precejšnji upad neposrednih tujih naložb v tretjem četrtletju leta 2014; poziva kosovsko vlado, naj izboljša poslovno okolje, zlasti za mala in srednja podjetja, in naj ustvari varno okolje, ki bo privabilo več neposrednih tujih naložb v korist vseh prebivalcev Kosova; poziva Komisijo, naj v okviru sredstev instrumenta za predpristopno pomoč ponudi pomoč mladim podjetnikom, vključno s spodbujanjem navezovanja stikov s podjetniki iz držav članic EU;

| 29. | zaskrbljeno ugotavlja, da je izvajanje zakona o delu še vedno nezadovoljivo, prav tako kot izvajanje zakona o stavkah; je seznanjen, da znaša stopnja brezposelnosti na Kosovu približno 30 % in da vpliva predvsem na zaposlenost žensk; |
| --- | --- |

29.

zaskrbljeno ugotavlja, da je izvajanje zakona o delu še vedno nezadovoljivo, prav tako kot izvajanje zakona o stavkah; je seznanjen, da znaša stopnja brezposelnosti na Kosovu približno 30 % in da vpliva predvsem na zaposlenost žensk;

| 30. | obžaluje, da so se zaradi volitev v obeh državah pogajanja na visoki ravni med Kosovom in Srbijo upočasnila; pozdravlja nadaljevanje srečanj med Beogradom in Prištino 9. februarja 2015 v Bruslju; ugotavlja pa, da so srečanja na tehnični ravni potekala in da je bilo doseženega nekaj napredka, tudi na področju svobode gibanja; obžaluje, da se večina sporazumov, ki sta jih podpisali strani, ni začela v celoti izvajati, ter poziva Srbijo in Kosovo, naj z novim elanom nadaljujeta s popolnim izvajanjem že doseženih sporazumov; poudarja, kako je pomembno, da se prebivalcem pojasni pomen in posledice teh sporazumov; poudarja, da bi razvoj dobrih sosedskih odnosov lahko koristil obema državama; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da so se zaradi volitev v obeh državah pogajanja na visoki ravni med Kosovom in Srbijo upočasnila; pozdravlja nadaljevanje srečanj med Beogradom in Prištino 9. februarja 2015 v Bruslju; ugotavlja pa, da so srečanja na tehnični ravni potekala in da je bilo doseženega nekaj napredka, tudi na področju svobode gibanja; obžaluje, da se večina sporazumov, ki sta jih podpisali strani, ni začela v celoti izvajati, ter poziva Srbijo in Kosovo, naj z novim elanom nadaljujeta s popolnim izvajanjem že doseženih sporazumov; poudarja, kako je pomembno, da se prebivalcem pojasni pomen in posledice teh sporazumov; poudarja, da bi razvoj dobrih sosedskih odnosov lahko koristil obema državama;

| 31. | ponovno poudarja, kako pomembno je, da se Kosovu čim prej dodeli lastna mednarodna klicna številka, ki bo pomagala oblikovati njegovo mednarodno prepoznavnost; |
| --- | --- |

31.

ponovno poudarja, kako pomembno je, da se Kosovu čim prej dodeli lastna mednarodna klicna številka, ki bo pomagala oblikovati njegovo mednarodno prepoznavnost;

| 32. | toplo pozdravlja ratifikacijo sklepa Mednarodnega olimpijskega komiteja, s katerim je ta v celoti priznal Nacionalni olimpijski komite Kosova, in poziva druge športne zveze, naj ravnajo podobno in tako kosovskim športnicam in športnikom omogoči, da bodo na evropskih in mednarodnih športnih tekmovanjih sodelovali kot državljani svoje države; |
| --- | --- |

32.

toplo pozdravlja ratifikacijo sklepa Mednarodnega olimpijskega komiteja, s katerim je ta v celoti priznal Nacionalni olimpijski komite Kosova, in poziva druge športne zveze, naj ravnajo podobno in tako kosovskim športnicam in športnikom omogoči, da bodo na evropskih in mednarodnih športnih tekmovanjih sodelovali kot državljani svoje države;

| 33. | poudarja dejstvo, da bi morala biti prednostna naloga Kosova, da se pridruži mednarodnim in regionalnim organizacijam in mehanizmom; poziva, naj se kosovski odnosi in predstavništva v okviru regionalnih organizacij, mednarodnih agencij in organov, kot je Svet Evrope, ter kulturnih ustanov in ustanov za ohranjanje kulturne dediščine razvijejo v polnopravno članstvo, in prav tako, naj Kosovo postane polnopravna članica evropskih in mednarodnih medijskih organizacij, da bodo kosovski umetniki lahko sodelovali na vseh mednarodnih kulturnih prireditvah, vključno z izborom za pesem Evrovizije; v zvezi s tem opozarja na pomen spoštovanja sporazuma, doseženega z regionalnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

33.

poudarja dejstvo, da bi morala biti prednostna naloga Kosova, da se pridruži mednarodnim in regionalnim organizacijam in mehanizmom; poziva, naj se kosovski odnosi in predstavništva v okviru regionalnih organizacij, mednarodnih agencij in organov, kot je Svet Evrope, ter kulturnih ustanov in ustanov za ohranjanje kulturne dediščine razvijejo v polnopravno članstvo, in prav tako, naj Kosovo postane polnopravna članica evropskih in mednarodnih medijskih organizacij, da bodo kosovski umetniki lahko sodelovali na vseh mednarodnih kulturnih prireditvah, vključno z izborom za pesem Evrovizije; v zvezi s tem opozarja na pomen spoštovanja sporazuma, doseženega z regionalnim sodelovanjem;

| 34. | poziva kosovske organe kazenskega pregona in policijske organe, naj dejavno sodelujejo z evropskimi kolegi za boljše usklajevanje boja proti terorizmu, trgovini s prepovedanimi drogami in trgovini z ljudmi, ter v zvezi s tem poudarja pomembnost popolnega članstva Kosova v Europolu in Interpolu; |
| --- | --- |

34.

poziva kosovske organe kazenskega pregona in policijske organe, naj dejavno sodelujejo z evropskimi kolegi za boljše usklajevanje boja proti terorizmu, trgovini s prepovedanimi drogami in trgovini z ljudmi, ter v zvezi s tem poudarja pomembnost popolnega članstva Kosova v Europolu in Interpolu;

| 35. | ugotavlja, da je bilo doseženega nekaj napredka glede severa, predvsem z izvolitvijo županov v vsedržavnih volitvah in z več projekti, ki jih financira EU; poudarja pa, da je treba nadaljevati z ustanavljanjem združenja srbskih občin, s katerim se bo še zmanjšala potreba po vzporednih strukturah; hkrati ugotavlja, da bodo potrebna nadaljnja trajna prizadevanja za zbliževanje med albansko in srbsko etnično skupnostjo; poziva k skupni rešitvi težave mosta v Mitrovici, ki sedaj omejuje prosto gibanje ljudi; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da je bilo doseženega nekaj napredka glede severa, predvsem z izvolitvijo županov v vsedržavnih volitvah in z več projekti, ki jih financira EU; poudarja pa, da je treba nadaljevati z ustanavljanjem združenja srbskih občin, s katerim se bo še zmanjšala potreba po vzporednih strukturah; hkrati ugotavlja, da bodo potrebna nadaljnja trajna prizadevanja za zbliževanje med albansko in srbsko etnično skupnostjo; poziva k skupni rešitvi težave mosta v Mitrovici, ki sedaj omejuje prosto gibanje ljudi;

| 36. | ponovno poudarja, da mora biti obveščanje o izidu dialoga med Beogradom in Prištino v celoti pregledno ter da je v postopku uresničevanja potrebna udeležba obeh parlamentov in civilne družbe; |
| --- | --- |

36.

ponovno poudarja, da mora biti obveščanje o izidu dialoga med Beogradom in Prištino v celoti pregledno ter da je v postopku uresničevanja potrebna udeležba obeh parlamentov in civilne družbe;

| 37. | poziva srbske oblasti, naj zagotovijo vso pomoč pri vračilu trupel kosovskih pogrešanih oseb, najdenih v Srbiji, in naj nadaljujejo izkopavanje na območjih, ki so bila opredeljena kot množična grobišča ali veljajo za domnevna množična grobišča, kjer naj bi pokopali pogrešane osebe; |
| --- | --- |

37.

poziva srbske oblasti, naj zagotovijo vso pomoč pri vračilu trupel kosovskih pogrešanih oseb, najdenih v Srbiji, in naj nadaljujejo izkopavanje na območjih, ki so bila opredeljena kot množična grobišča ali veljajo za domnevna množična grobišča, kjer naj bi pokopali pogrešane osebe;

| 38. | podpira stalno preganjanje vojnih zločinov na nacionalni ravni, vključno s preganjanjem posilstva v vojni; |
| --- | --- |

38.

podpira stalno preganjanje vojnih zločinov na nacionalni ravni, vključno s preganjanjem posilstva v vojni;

| 39. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj podaljšajo mandat posebnega predstavnika EU za Kosovo, da bo trajal dlje kot do 28. februarja 2015; |
| --- | --- |

39.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in države članice, naj podaljšajo mandat posebnega predstavnika EU za Kosovo, da bo trajal dlje kot do 28. februarja 2015;

| 40. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je eksplozija v elektrarni Kosovo A 6. junija 2014 dokaz krhkosti sistema, in ponovno poziva k temu, da se elektrarna razgradi najpozneje do leta 2017; je prepričan, da bi morala kosovska vlada pripraviti jasno in izvedljivo energetsko politiko, saj bo bistvenega pomena za gospodarski razvoj; poudarja, da je treba spodbujati energetsko učinkovitost in pred začetkom obratovanja novih elektrarn opraviti študije za oceno energetskih potreb; |
| --- | --- |

40.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je eksplozija v elektrarni Kosovo A 6. junija 2014 dokaz krhkosti sistema, in ponovno poziva k temu, da se elektrarna razgradi najpozneje do leta 2017; je prepričan, da bi morala kosovska vlada pripraviti jasno in izvedljivo energetsko politiko, saj bo bistvenega pomena za gospodarski razvoj; poudarja, da je treba spodbujati energetsko učinkovitost in pred začetkom obratovanja novih elektrarn opraviti študije za oceno energetskih potreb;

| 41. | pozdravlja prizadevanja za diverzifikacijo energetskih virov in razvoj obnovljivih virov energije, zlasti glede na začetek gradnje treh novih hidroelektrarn; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je sprejeti in v celoti upoštevati okoljske standarde EU; ponovno opozarja oblasti na pomembnost doslednega spoštovanja okoljskih standardov pri oblikovanju razvojne strategije države; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja prizadevanja za diverzifikacijo energetskih virov in razvoj obnovljivih virov energije, zlasti glede na začetek gradnje treh novih hidroelektrarn; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je sprejeti in v celoti upoštevati okoljske standarde EU; ponovno opozarja oblasti na pomembnost doslednega spoštovanja okoljskih standardov pri oblikovanju razvojne strategije države;

| 42. | izraža svojo zaskrbljenost zaradi velike količine radioaktivnih ostankov v trdni in tekoči obliki, ki nezaščiteni ležijo v občinah po vsem Kosovu; poziva Komisijo, naj zagotovi pomoč in tesno sodeluje s kosovskimi oblastmi, da bi našli trajno rešitev za to težavo; |
| --- | --- |

42.

izraža svojo zaskrbljenost zaradi velike količine radioaktivnih ostankov v trdni in tekoči obliki, ki nezaščiteni ležijo v občinah po vsem Kosovu; poziva Komisijo, naj zagotovi pomoč in tesno sodeluje s kosovskimi oblastmi, da bi našli trajno rešitev za to težavo;

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter narodni skupščini Kosova. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje in vladi ter narodni skupščini Kosova.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/75

---

P8_TA(2015)0067

Evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2015 (2014/2221(INI))

(2016/C 316/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti njenih členov 121(2) in 136, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti njenih členov 121(2) in 136,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2014 o priporočilih za posamezne države za leto 2014 (COM(2014)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2014 o priporočilih za posamezne države za leto 2014 (COM(2014)0400),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za gospodarsko usklajevanje: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2014 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za gospodarsko usklajevanje: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2014 (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 o letnem pregledu rasti 2015 (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 o letnem pregledu rasti 2015 (COM(2014)0902),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012),

| — | ob upoštevanju razprave s predstavniki nacionalnih parlamentov o izvajanju prednostnih nalog za leto 2015 v okviru evropskega semestra, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave s predstavniki nacionalnih parlamentov o izvajanju prednostnih nalog za leto 2015 v okviru evropskega semestra,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2013 o boljšem dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja (10),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8–0037/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8–0037/2015),

| A. | ker se je gospodarsko okrevanje v EU v letu 2014 znatno upočasnilo, vendar naj bi se po navedbah Evropske komisije v letu 2015 vrnilo na začrtano pot, v letu 2016 pa še okrepilo; ker je šest let po začetku finančne krize leta 2008 brezposelnost v euroobmočju še vedno na rekordno visoki ravni skoraj 12 %; ker je šibka rast še okrepila deflacijske trende; ker je po finančni krizi predvsem v euroobmočju rast nezadovoljiva, medtem ko nekatere druge države okrevajo hitreje; ker Komisija kljub deflacijskim pritiskom napoveduje, da bi morala inflacija od sredine leta 2015 in v letu 2016 narasti; |
| --- | --- |

A.

ker se je gospodarsko okrevanje v EU v letu 2014 znatno upočasnilo, vendar naj bi se po navedbah Evropske komisije v letu 2015 vrnilo na začrtano pot, v letu 2016 pa še okrepilo; ker je šest let po začetku finančne krize leta 2008 brezposelnost v euroobmočju še vedno na rekordno visoki ravni skoraj 12 %; ker je šibka rast še okrepila deflacijske trende; ker je po finančni krizi predvsem v euroobmočju rast nezadovoljiva, medtem ko nekatere druge države okrevajo hitreje; ker Komisija kljub deflacijskim pritiskom napoveduje, da bi morala inflacija od sredine leta 2015 in v letu 2016 narasti;

| B. | ker je raven naložb od vrhunca krize upadla za 470 milijard EUR, primanjkljaj naložb glede na dolgoročne trende pa se ocenjuje na okoli 230 do 370 milijard EUR; ker je bil odziv na državno dolžniško krizo v euroobmočju precejšen, zelo očiten pa je bil tudi neuspeh evropskega institucionalnega okvira, tako da gospodarstvo euroobmočja ni dobilo dovolj zagona za izhod iz recesije; |
| --- | --- |

B.

ker je raven naložb od vrhunca krize upadla za 470 milijard EUR, primanjkljaj naložb glede na dolgoročne trende pa se ocenjuje na okoli 230 do 370 milijard EUR; ker je bil odziv na državno dolžniško krizo v euroobmočju precejšen, zelo očiten pa je bil tudi neuspeh evropskega institucionalnega okvira, tako da gospodarstvo euroobmočja ni dobilo dovolj zagona za izhod iz recesije;

| 1. | meni, da se euroobmočje še vedno spopada s posledicami izjemno dolgotrajnega upada gospodarske aktivnosti, ki se je začela leta 2008; opozarja, da je okrevanje še vedno krhko in ga je treba okrepiti, da bi srednjeročno zagotovili občutno večjo rast in več delovnih mest; ugotavlja pa, da ima rast v letu 2014 širšo podlago; ugotavlja, da je danes izziv ta, da se spopademo tako s kratkoročnimi cikličnimi kot strukturnimi dolgoročnimi težavami; poudarja, da kratkoročni pritiski lahko vodijo do prehodnih ukrepov, ki bi lahko spodkopali dolgoročno sposobnost za rast; poudarja, da je treba zagotoviti medsebojno krepitev kratkoročnih in dolgoročnih politik; |
| --- | --- |

1.

meni, da se euroobmočje še vedno spopada s posledicami izjemno dolgotrajnega upada gospodarske aktivnosti, ki se je začela leta 2008; opozarja, da je okrevanje še vedno krhko in ga je treba okrepiti, da bi srednjeročno zagotovili občutno večjo rast in več delovnih mest; ugotavlja pa, da ima rast v letu 2014 širšo podlago; ugotavlja, da je danes izziv ta, da se spopademo tako s kratkoročnimi cikličnimi kot strukturnimi dolgoročnimi težavami; poudarja, da kratkoročni pritiski lahko vodijo do prehodnih ukrepov, ki bi lahko spodkopali dolgoročno sposobnost za rast; poudarja, da je treba zagotoviti medsebojno krepitev kratkoročnih in dolgoročnih politik;

| 2. | je seznanjen z letnim pregledom rasti za leto 2015, ki ga je pripravila Komisija ter je usmerjen v ponovno doseganje višjih stopenj rasti in krepitev okrevanja; podpira pristop, ki temelji na treh glavnih stebrih (krepitvi naložb, pospeševanju strukturnih reform in izvajanju rasti naklonjene fiskalne konsolidacije), kot pravi način za uresničitev teh ciljev; meni, da bi moral biti ta pristop v celoti vključen v prihodnja priporočila za posamezne države; podpira predloge Komisije za izboljšanje evropskega semestra, tako da bi poenostavili njegove obstoječe postopke, tudi v zvezi s časovnim načrtom, in povečali sodelovanje nacionalnih parlamentov, s čimer bi se okrepila odgovornost na nacionalni ravni, saj so države članice leta 2013 v celoti izvedle le okoli 9 % priporočil za posamezne države; poziva Komisijo, naj hitro predloži zanesljive podatke o izvajanju priporočil za posamezne države v letu 2014; v zvezi s tem poudarja, da je treba poenostaviti sedanje postopke evropskega semestra, vključno z njegovim časovnim načrtom, ter povečati udeležbo nacionalnih parlamentov, da bi okrepili nacionalno odgovornost za izvajanje strukturnih reform; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z letnim pregledom rasti za leto 2015, ki ga je pripravila Komisija ter je usmerjen v ponovno doseganje višjih stopenj rasti in krepitev okrevanja; podpira pristop, ki temelji na treh glavnih stebrih (krepitvi naložb, pospeševanju strukturnih reform in izvajanju rasti naklonjene fiskalne konsolidacije), kot pravi način za uresničitev teh ciljev; meni, da bi moral biti ta pristop v celoti vključen v prihodnja priporočila za posamezne države; podpira predloge Komisije za izboljšanje evropskega semestra, tako da bi poenostavili njegove obstoječe postopke, tudi v zvezi s časovnim načrtom, in povečali sodelovanje nacionalnih parlamentov, s čimer bi se okrepila odgovornost na nacionalni ravni, saj so države članice leta 2013 v celoti izvedle le okoli 9 % priporočil za posamezne države; poziva Komisijo, naj hitro predloži zanesljive podatke o izvajanju priporočil za posamezne države v letu 2014; v zvezi s tem poudarja, da je treba poenostaviti sedanje postopke evropskega semestra, vključno z njegovim časovnim načrtom, ter povečati udeležbo nacionalnih parlamentov, da bi okrepili nacionalno odgovornost za izvajanje strukturnih reform;

| 3. | poudarja, da so poročila o povezovanju enotnega trga v prejšnjih letih dala dodano vrednost in pomembno prispevala k skupnim prednostnim nalogam, določenim v letnem pregledu rasti Komisije, in k oblikovanju priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra; zato zelo obžaluje, da poročilo o povezovanju enotnega trga za leto 2015 ni bilo pripravljeno; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so poročila o povezovanju enotnega trga v prejšnjih letih dala dodano vrednost in pomembno prispevala k skupnim prednostnim nalogam, določenim v letnem pregledu rasti Komisije, in k oblikovanju priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra; zato zelo obžaluje, da poročilo o povezovanju enotnega trga za leto 2015 ni bilo pripravljeno;

| 4. | poudarja, da je evropski semester, ki je bil uveden leta 2010, vzpostavil letni cikel usklajevanja gospodarskih politik, ki zajema tudi podrobno analizo načrtov držav članic za proračunske, makroekonomske in strukturne reforme; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je evropski semester, ki je bil uveden leta 2010, vzpostavil letni cikel usklajevanja gospodarskih politik, ki zajema tudi podrobno analizo načrtov držav članic za proračunske, makroekonomske in strukturne reforme;

| 5. | izraža zaskrbljenost, ker se tržni delež večine držav članic na svetovni ravni še vedno manjša; meni, da mora gospodarstvo EU kot celota še okrepiti svojo konkurenčnost v svetovnem gospodarstvu, zlasti s povečanjem konkurence na trgu proizvodov in storitev, da bi izboljšali učinkovitost, ki temelji na inovacijah; vztraja, da bi morali stroški dela ostati skladni s produktivnostjo, plače pa bi morale prispevati k vzdržnim sistemom socialnega varstva; poudarja, da bi morale države članice pri upravljanju svojih odhodkov v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast zmanjšati tekoče odhodke in ne naložbenih obveznosti, čeprav se pri teh pravilih ne upošteva, da odhodki za naložbe in tekoči odhodki drugače vplivajo na rast; je seznanjen s sporočilom Komisije o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012), v katerem je pojasnjen postopek in obrazložena povezava med strukturnimi reformami, naložbami in fiskalno odgovornostjo ter hkrati čim boljšim izkoriščanjem prožnosti znotraj teh pravil; pozdravlja predlog Komisije za poenostavitev evropskega semestra; opozarja, da bi se bilo treba pri pripravi priporočil za posamezne države članice izogibati enakemu pristopu za vse; |
| --- | --- |

5.

izraža zaskrbljenost, ker se tržni delež večine držav članic na svetovni ravni še vedno manjša; meni, da mora gospodarstvo EU kot celota še okrepiti svojo konkurenčnost v svetovnem gospodarstvu, zlasti s povečanjem konkurence na trgu proizvodov in storitev, da bi izboljšali učinkovitost, ki temelji na inovacijah; vztraja, da bi morali stroški dela ostati skladni s produktivnostjo, plače pa bi morale prispevati k vzdržnim sistemom socialnega varstva; poudarja, da bi morale države članice pri upravljanju svojih odhodkov v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast zmanjšati tekoče odhodke in ne naložbenih obveznosti, čeprav se pri teh pravilih ne upošteva, da odhodki za naložbe in tekoči odhodki drugače vplivajo na rast; je seznanjen s sporočilom Komisije o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012), v katerem je pojasnjen postopek in obrazložena povezava med strukturnimi reformami, naložbami in fiskalno odgovornostjo ter hkrati čim boljšim izkoriščanjem prožnosti znotraj teh pravil; pozdravlja predlog Komisije za poenostavitev evropskega semestra; opozarja, da bi se bilo treba pri pripravi priporočil za posamezne države članice izogibati enakemu pristopu za vse;

Naložbe

| 6. | meni, da pomanjkanje naložb povzročajo nizko zaupanje, skromna pričakovanja glede povpraševanja, velika zadolženost, nenaklonjenost tveganju pri zasebnih naložbah, pomanjkanje ukrepov za spodbujanje produktivnih javnih naložb, razdrobljenost finančnih trgov, počasno razdolževanje, skromna pričakovanja glede povpraševanja, ki so še skromnejša zaradi varčevalnih ukrepov, namenjenih zmanjšanju čezmerne porabe, nezadostne zmogljivost financiranja in to, da države članice in EU pogosto proti tem dejavnikom ne ukrepajo v zadostni meri; poudarja, da je mogoče naložbeno vrzel zapolniti s ciljno usmerjenimi javnimi naložbami in znatno večjimi naložbami v zasebne družbe in evropska podjetja; poziva k reformam za lažjo vzpostavitev novega podjetniškega okolja, ki bo spodbujalo nova podjetja, nove naložbe in inovacije, pri čemer bo potencialna donosnost naložb odločilen dejavnik za pritegnitev finančnega kapitala v evropsko gospodarstvo; poudarja, da je za večje financiranje naložb potreben dobro delujoč finančni sistem, ki lahko z večjo stabilnostjo in obstoječimi čezmejnimi institucijami zlasti malim in srednjim podjetjem zagotovi likvidnost in vzdrževanje trga; |
| --- | --- |

6.

meni, da pomanjkanje naložb povzročajo nizko zaupanje, skromna pričakovanja glede povpraševanja, velika zadolženost, nenaklonjenost tveganju pri zasebnih naložbah, pomanjkanje ukrepov za spodbujanje produktivnih javnih naložb, razdrobljenost finančnih trgov, počasno razdolževanje, skromna pričakovanja glede povpraševanja, ki so še skromnejša zaradi varčevalnih ukrepov, namenjenih zmanjšanju čezmerne porabe, nezadostne zmogljivost financiranja in to, da države članice in EU pogosto proti tem dejavnikom ne ukrepajo v zadostni meri; poudarja, da je mogoče naložbeno vrzel zapolniti s ciljno usmerjenimi javnimi naložbami in znatno večjimi naložbami v zasebne družbe in evropska podjetja; poziva k reformam za lažjo vzpostavitev novega podjetniškega okolja, ki bo spodbujalo nova podjetja, nove naložbe in inovacije, pri čemer bo potencialna donosnost naložb odločilen dejavnik za pritegnitev finančnega kapitala v evropsko gospodarstvo; poudarja, da je za večje financiranje naložb potreben dobro delujoč finančni sistem, ki lahko z večjo stabilnostjo in obstoječimi čezmejnimi institucijami zlasti malim in srednjim podjetjem zagotovi likvidnost in vzdrževanje trga;

| 7. | pozdravlja naložbeni načrt za Evropo, ki je pomemben instrument za povečanje zasebnih in javnih naložb; ugotavlja, da je načrt namenjen spodbujanju dodatnih naložb, razvoju novih projektov, pritegnitvi vlagateljev in ponovni vzpostavitvi zaupanja; meni pa, da je veliko prezgodaj za oprijemljivo oceno dejanskega učinka načrta; opozarja, da spodbujanje naložb ne bi smeli obravnavati kot alternativo reformam, pač pa kot njihovo dopolnitev; vztraja, da bi bilo treba sredstva Evropskega sklada za strateške naložbe vlagati v projekte, ki so gospodarsko donosni ali imajo glede na stroške in koristi pozitivne socialne učinke; poudarja, da s skladom ne bi smeli le nadomestiti nacionalnega financiranja projektov z njihovim sofinanciranjem iz evropskih sredstev; poudarja, da je pomembno, da bodo evropski skladi pritegnili dodatne naložbe in ne bodo le nadomestili nacionalne investicijske sklade, katerih sredstva bi porabili; meni, da bi se moral naložbeni načrt za Evropo osredotočiti zlasti na projekte z evropsko dodano vrednostjo, ki še niso upravičeni do bančnega financiranja; v zvezi s tem poudarja pomen regulativnih vidikov naložbenega načrta za bolj ugodno naložbeno okolje; opozarja, da je izvajanje naložbenega načrta Komisije ključnega pomena za zagotovitev želene dodane vrednosti; poudarja, da morajo biti naložbeni projekti skrbno izbrani, da bo načrt zagotovil trajnostno rast in delovna mesta v Evropi; želi spomniti, da bi bilo treba natančno oceniti rezultate naložbenega načrta Komisije, zlasti kako so bili projekti izbrani in določeni za prednostno obravnavo, da bi preprečili privatizacijo dobičkov in socializacijo izgub; opozarja na medsebojno odvisnost med učinkom vzvoda naložbenega načrta in projekti, ki se trenutno izvajajo; poudarja, da doseganje močnejšega vzvoda ne sme škoditi premišljeni izbiri projektov, pri kateri bi bilo treba upoštevati tudi geografsko lokacijo projektov; opozarja, da je treba pri tem zagotoviti visoko kakovost upravljanja in izbirnega postopka; ugotavlja, da države članice v programu prilagajanja pričakujejo, da bo naložbeni načrt bistveno okrepil in olajšal pridobivanje nepovratnih sredstev in posojil za mala in srednja podjetja, ki jih je kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja naložbeni načrt za Evropo, ki je pomemben instrument za povečanje zasebnih in javnih naložb; ugotavlja, da je načrt namenjen spodbujanju dodatnih naložb, razvoju novih projektov, pritegnitvi vlagateljev in ponovni vzpostavitvi zaupanja; meni pa, da je veliko prezgodaj za oprijemljivo oceno dejanskega učinka načrta; opozarja, da spodbujanje naložb ne bi smeli obravnavati kot alternativo reformam, pač pa kot njihovo dopolnitev; vztraja, da bi bilo treba sredstva Evropskega sklada za strateške naložbe vlagati v projekte, ki so gospodarsko donosni ali imajo glede na stroške in koristi pozitivne socialne učinke; poudarja, da s skladom ne bi smeli le nadomestiti nacionalnega financiranja projektov z njihovim sofinanciranjem iz evropskih sredstev; poudarja, da je pomembno, da bodo evropski skladi pritegnili dodatne naložbe in ne bodo le nadomestili nacionalne investicijske sklade, katerih sredstva bi porabili; meni, da bi se moral naložbeni načrt za Evropo osredotočiti zlasti na projekte z evropsko dodano vrednostjo, ki še niso upravičeni do bančnega financiranja; v zvezi s tem poudarja pomen regulativnih vidikov naložbenega načrta za bolj ugodno naložbeno okolje; opozarja, da je izvajanje naložbenega načrta Komisije ključnega pomena za zagotovitev želene dodane vrednosti; poudarja, da morajo biti naložbeni projekti skrbno izbrani, da bo načrt zagotovil trajnostno rast in delovna mesta v Evropi; želi spomniti, da bi bilo treba natančno oceniti rezultate naložbenega načrta Komisije, zlasti kako so bili projekti izbrani in določeni za prednostno obravnavo, da bi preprečili privatizacijo dobičkov in socializacijo izgub; opozarja na medsebojno odvisnost med učinkom vzvoda naložbenega načrta in projekti, ki se trenutno izvajajo; poudarja, da doseganje močnejšega vzvoda ne sme škoditi premišljeni izbiri projektov, pri kateri bi bilo treba upoštevati tudi geografsko lokacijo projektov; opozarja, da je treba pri tem zagotoviti visoko kakovost upravljanja in izbirnega postopka; ugotavlja, da države članice v programu prilagajanja pričakujejo, da bo naložbeni načrt bistveno okrepil in olajšal pridobivanje nepovratnih sredstev in posojil za mala in srednja podjetja, ki jih je kriza najbolj prizadela;

| 8. | poziva države članice, naj dejavno podpirajo naložbeni načrt ter prispevajo k evropskemu skladu za strateške naložbe in tako dopolnijo zneske, ki bodo zagotovljeni prek proračuna EU in Evropske investicijske banke, da bi usmerili zasebni sektor in ga spodbudili k vlaganju; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj dejavno podpirajo naložbeni načrt ter prispevajo k evropskemu skladu za strateške naložbe in tako dopolnijo zneske, ki bodo zagotovljeni prek proračuna EU in Evropske investicijske banke, da bi usmerili zasebni sektor in ga spodbudili k vlaganju;

| 9. | poudarja, da bi bilo treba v okviru investicijskega sklada predvideti posebno ureditev za mala in srednja podjetja, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje, saj so lahko ta podjetja zaradi velikosti in tržnega položaja hitro zapostavljena; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi bilo treba v okviru investicijskega sklada predvideti posebno ureditev za mala in srednja podjetja, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje, saj so lahko ta podjetja zaradi velikosti in tržnega položaja hitro zapostavljena;

| 10. | poudarja, da je pomanjkanje dostopa do finančnih sredstev, zlasti za mala in srednja podjetja, ena največjih ovir za rast v EU; je zaskrbljen, ker je za mala in srednja podjetja vedno težko pridobiti bančni kredit; meni, da so poleg bančnega financiranja potrebne alternativne rešitve, ki bi jih zagotovili zlasti z ugodnejšim poslovnim okoljem za tvegani kapital in sklade po načelu peer-to-peer ter večjim spodbujanjem kreditnih zadrug, širše pa tudi z ustvarjanjem pogojev za učinkovito razporeditev kapitala na kapitalskih trgih; meni, da je za kratko- in srednjeročno doseganje teh ciljev bistveno, da se kapitalski trgi bolj povežejo in da se izboljša nadzor finančnih institucij; opozarja, da bi morala imeti mala in srednja podjetja prednost pri dostopu do sredstev naložbenega načrta; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je pomanjkanje dostopa do finančnih sredstev, zlasti za mala in srednja podjetja, ena največjih ovir za rast v EU; je zaskrbljen, ker je za mala in srednja podjetja vedno težko pridobiti bančni kredit; meni, da so poleg bančnega financiranja potrebne alternativne rešitve, ki bi jih zagotovili zlasti z ugodnejšim poslovnim okoljem za tvegani kapital in sklade po načelu peer-to-peer ter večjim spodbujanjem kreditnih zadrug, širše pa tudi z ustvarjanjem pogojev za učinkovito razporeditev kapitala na kapitalskih trgih; meni, da je za kratko- in srednjeročno doseganje teh ciljev bistveno, da se kapitalski trgi bolj povežejo in da se izboljša nadzor finančnih institucij; opozarja, da bi morala imeti mala in srednja podjetja prednost pri dostopu do sredstev naložbenega načrta;

| 11. | priznava, da je energija pomemben dejavnik konkurenčnosti gospodarstva; poudarja, da je treba odpraviti ovire za enotni energetski trg, med drugim s spodbujanjem energetske neodvisnosti; poziva Komisijo, naj oceni napredek na tem področju na ravni EU in nacionalni ravni ter podpre ukrepe, s katerimi bi odpravili razdrobljenost in težave pri izvajanju; |
| --- | --- |

11.

priznava, da je energija pomemben dejavnik konkurenčnosti gospodarstva; poudarja, da je treba odpraviti ovire za enotni energetski trg, med drugim s spodbujanjem energetske neodvisnosti; poziva Komisijo, naj oceni napredek na tem področju na ravni EU in nacionalni ravni ter podpre ukrepe, s katerimi bi odpravili razdrobljenost in težave pri izvajanju;

| 12. | je še vedno zaskrbljen zaradi premajhnega napredka pri zmanjševanju čezmernega zasebnega dolga; poudarja, da to ni le problem za finančno stabilnost, temveč v EU tudi omejuje možnosti za rast in zmanjšuje učinkovitost monetarne politike ECB; poziva Komisijo, naj pripravi nadaljnje predloge za vzpostavitev učinkovitih postopkov za razdolževanje zasebnega sektorja, vključno s stečajnim postopkom in postopkom zaradi insolventnosti, pri tem pa naj okrepi pošteno in pregledno porazdelitev bremena stroškov, saj so veliki dolgovi, ki bremenijo podjetja in gospodinjstva, eden od glavnih dejavnikov, ki omejujejo zasebne naložbe; |
| --- | --- |

12.

je še vedno zaskrbljen zaradi premajhnega napredka pri zmanjševanju čezmernega zasebnega dolga; poudarja, da to ni le problem za finančno stabilnost, temveč v EU tudi omejuje možnosti za rast in zmanjšuje učinkovitost monetarne politike ECB; poziva Komisijo, naj pripravi nadaljnje predloge za vzpostavitev učinkovitih postopkov za razdolževanje zasebnega sektorja, vključno s stečajnim postopkom in postopkom zaradi insolventnosti, pri tem pa naj okrepi pošteno in pregledno porazdelitev bremena stroškov, saj so veliki dolgovi, ki bremenijo podjetja in gospodinjstva, eden od glavnih dejavnikov, ki omejujejo zasebne naložbe;

Strukturne reforme

| 13. | ugotavlja, da mora strukturne reforme izvesti še vrsta držav; ugotavlja tudi, da so se države članice, ki so uspešno izvedle programe prilagajanja ali programe za finančni sektor, uspele ponovno vstopiti na kapitalske trge, na katerih sedaj dostopajo do kapitala po nizkih obrestnih merah; poudarja, da so bili med pomembnimi razlogi za njihov ponoven vstop na te trge tudi ukrepi, ki jih je sprejela ECB; poziva druge države članice euroobmočja, na bodo pri posodabljanju svojega gospodarstva enako ambiciozne; opozarja, da bi bilo treba ustrezno upoštevati posledice reform na socialnem področju in za zaposlenost; poudarja, da bi morale države članice uvesti ambiciozne in socialno vzdržne strukturne reforme, ki bi dopolnjevale bolj sproščeno monetarno politiko Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da mora strukturne reforme izvesti še vrsta držav; ugotavlja tudi, da so se države članice, ki so uspešno izvedle programe prilagajanja ali programe za finančni sektor, uspele ponovno vstopiti na kapitalske trge, na katerih sedaj dostopajo do kapitala po nizkih obrestnih merah; poudarja, da so bili med pomembnimi razlogi za njihov ponoven vstop na te trge tudi ukrepi, ki jih je sprejela ECB; poziva druge države članice euroobmočja, na bodo pri posodabljanju svojega gospodarstva enako ambiciozne; opozarja, da bi bilo treba ustrezno upoštevati posledice reform na socialnem področju in za zaposlenost; poudarja, da bi morale države članice uvesti ambiciozne in socialno vzdržne strukturne reforme, ki bi dopolnjevale bolj sproščeno monetarno politiko Evropske centralne banke;

| 14. | poziva države članice, naj povečajo učinkovitost svojih trgov dela ter na tem področju razvijejo politike, s katerimi bi ustvarjale dobro plačana delovna mesta, posodobijo naj sisteme socialnega varstva, vključno s pokojninskim, ter pri tem ohranijo vključenost, vzdržnost in pravičnost, poleg tega pa naj izboljšajo in poenostavijo pravni in upravni okvir za naložbe podjetij; poudarja, da morajo strukturne reforme prinesti resnično in trajnostno rast, višjo zaposlenost, večjo konkurenčnost in pospešeno konvergenco ter da bi jih bilo treba dopolniti z dobro usmerjenimi, dolgoročnejšimi naložbami v izobraževanje, raziskave in razvoj, inovacije, infrastrukturo, IKT, trajnostno energijo in človeške vire; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj povečajo učinkovitost svojih trgov dela ter na tem področju razvijejo politike, s katerimi bi ustvarjale dobro plačana delovna mesta, posodobijo naj sisteme socialnega varstva, vključno s pokojninskim, ter pri tem ohranijo vključenost, vzdržnost in pravičnost, poleg tega pa naj izboljšajo in poenostavijo pravni in upravni okvir za naložbe podjetij; poudarja, da morajo strukturne reforme prinesti resnično in trajnostno rast, višjo zaposlenost, večjo konkurenčnost in pospešeno konvergenco ter da bi jih bilo treba dopolniti z dobro usmerjenimi, dolgoročnejšimi naložbami v izobraževanje, raziskave in razvoj, inovacije, infrastrukturo, IKT, trajnostno energijo in človeške vire;

| 15. | poziva države članice, naj zagotovijo in izboljšajo vključenost v socialno varstvo ter njegovo vzdržnost in pravičnost, zlasti za tiste, ki najbolj potrebujejo pomoč, ter izboljšajo in poenostavijo pravno in upravno okolje za naložbe podjetij; poudarja, da so potrebna kakovostna delovna mesta, da bi zmanjšali revščino zaposlenih, in da bi bilo treba obravnavati plačno neenakost med spoloma; poudarja, da je treba gospodarske reforme dopolniti z dobro usmerjenimi, dolgoročnejšimi naložbami v izobraževanje, raziskave in razvoj, inovacije, infrastrukturo, IKT in trajnostno energijo; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj zagotovijo in izboljšajo vključenost v socialno varstvo ter njegovo vzdržnost in pravičnost, zlasti za tiste, ki najbolj potrebujejo pomoč, ter izboljšajo in poenostavijo pravno in upravno okolje za naložbe podjetij; poudarja, da so potrebna kakovostna delovna mesta, da bi zmanjšali revščino zaposlenih, in da bi bilo treba obravnavati plačno neenakost med spoloma; poudarja, da je treba gospodarske reforme dopolniti z dobro usmerjenimi, dolgoročnejšimi naložbami v izobraževanje, raziskave in razvoj, inovacije, infrastrukturo, IKT in trajnostno energijo;

| 16. | poudarja, da mora biti zmanjšanje odvisnosti EU od zunanjih energetskih virov del njene strategije za rast; znova poudarja, da so osrednje prednostne naloge strategije EU za energetsko varnost diverzifikacija uvoza energentov, posodobitev energetske infrastrukture in dokončanje notranjega energetskega trga; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da mora biti zmanjšanje odvisnosti EU od zunanjih energetskih virov del njene strategije za rast; znova poudarja, da so osrednje prednostne naloge strategije EU za energetsko varnost diverzifikacija uvoza energentov, posodobitev energetske infrastrukture in dokončanje notranjega energetskega trga;

| 17. | poudarja, da EU ne more konkurirati samo s stroški, temveč mora povečati produktivnost s trajnostnimi naložbami v raziskave in razvoj, izobraževanje in spretnosti ter učinkovito rabo virov, tako na nacionalni kot na evropski ravni; poziva Komisijo in vlade, naj v svojih proračunih ta področja prednostno obravnavajo; poudarja, da bi morale države članice pri pripravi reform nameniti posebno pozornost brezposelnosti mladih, da jih ne bi že od začetka prikrajšale za njihove priložnosti; v zvezi s tem države članice poziva, naj razpoložljiva finančna sredstva, vključno s tistimi iz jamstva za mlade, uporabijo hitreje in učinkoviteje; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da EU ne more konkurirati samo s stroški, temveč mora povečati produktivnost s trajnostnimi naložbami v raziskave in razvoj, izobraževanje in spretnosti ter učinkovito rabo virov, tako na nacionalni kot na evropski ravni; poziva Komisijo in vlade, naj v svojih proračunih ta področja prednostno obravnavajo; poudarja, da bi morale države članice pri pripravi reform nameniti posebno pozornost brezposelnosti mladih, da jih ne bi že od začetka prikrajšale za njihove priložnosti; v zvezi s tem države članice poziva, naj razpoložljiva finančna sredstva, vključno s tistimi iz jamstva za mlade, uporabijo hitreje in učinkoviteje;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj finančno pomoč in priložnostni sistem trojke vključijo v izboljšano pravno strukturo, ki bo v skladu z okvirom EU za ekonomsko upravljanje in zakonodajo Unije, s čimer bodo zagotovile demokratično odgovornost; poudarja, da je treba zagotoviti ukrepanje na podlagi poročil o trojki, ki jih je Evropski parlament sprejel marca 2014; poziva Komisijo, naj izvede sklepe iz teh poročil; poudarja, da je bila finančna pomoč nekaterim državam članicam, ki jo je EU zagotovila na podlagi solidarnosti in pogojevanja, najbolj uspešna takrat, kadar je bila raven nacionalne odgovornosti in zavezanosti reformam visoka; želi spomniti Komisijo in države članice, da morajo izvesti celovito oceno o vplivu programov finančne pomoči; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj finančno pomoč in priložnostni sistem trojke vključijo v izboljšano pravno strukturo, ki bo v skladu z okvirom EU za ekonomsko upravljanje in zakonodajo Unije, s čimer bodo zagotovile demokratično odgovornost; poudarja, da je treba zagotoviti ukrepanje na podlagi poročil o trojki, ki jih je Evropski parlament sprejel marca 2014; poziva Komisijo, naj izvede sklepe iz teh poročil; poudarja, da je bila finančna pomoč nekaterim državam članicam, ki jo je EU zagotovila na podlagi solidarnosti in pogojevanja, najbolj uspešna takrat, kadar je bila raven nacionalne odgovornosti in zavezanosti reformam visoka; želi spomniti Komisijo in države članice, da morajo izvesti celovito oceno o vplivu programov finančne pomoči;

| 19. | poziva, naj Komisija sprejme nujne ukrepe za boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; poziva k enostavnemu in preglednemu davčnemu sistemu; poziva države članice, naj dosežejo dogovor o predlogu o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, ki je pomemben instrument v omenjenem boju, in meni, da bo njegovo stališče z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (11) podlaga za razumen kompromis; ponovno poziva države članice, naj davčno obremenitev preusmerijo stran od dela; opozarja, da ukrepi za boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam ne bi smeli ogroziti posebnih pravic držav članic; kljub temu pozdravlja učinkovito sodelovanje na področju davčnih ureditev na evropski ravni; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj Komisija sprejme nujne ukrepe za boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; poziva k enostavnemu in preglednemu davčnemu sistemu; poziva države članice, naj dosežejo dogovor o predlogu o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, ki je pomemben instrument v omenjenem boju, in meni, da bo njegovo stališče z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (11) podlaga za razumen kompromis; ponovno poziva države članice, naj davčno obremenitev preusmerijo stran od dela; opozarja, da ukrepi za boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam ne bi smeli ogroziti posebnih pravic držav članic; kljub temu pozdravlja učinkovito sodelovanje na področju davčnih ureditev na evropski ravni;

| 20. | poudarja, da so potrebne reforme izobraževalnega sistema, da bi se prihodnje generacije lahko pripravile na potrebe prihodnjih rastočih trgov dela; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da so potrebne reforme izobraževalnega sistema, da bi se prihodnje generacije lahko pripravile na potrebe prihodnjih rastočih trgov dela;

| 21. | meni, da države članice in Komisija še niso izpolnile svojih zavez za dokončanje enotnega trga, zlasti enotnega trga storitev in digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

21.

meni, da države članice in Komisija še niso izpolnile svojih zavez za dokončanje enotnega trga, zlasti enotnega trga storitev in digitalnega gospodarstva;

| 22. | ponovno poziva Komisijo, naj izboljša upravljanje enotnega trga; poziva Komisijo, naj uskladi cilje enotnega trga in evropskega semestra ter zagotovi tudi, da bosta usklajena mehanizma za njuno spremljanje; meni, da lahko s posebnim analitičnim orodjem, ki bi ga sestavljali kazalniki za merjenje izvajanja enotnega trga, oblikovali koristne smernice za priporočila za posamezne države in letni pregled rasti; poudarja, da so poročila o povezovanju enotnega trga v prejšnjih letih dala dodano vrednost in pomembno prispevala k skupnim prednostnim nalogam, ki jih je v letnem pregledu rasti določila Komisija, in k določitvi priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra; zato zelo obžaluje, da poročilo o povezovanju enotnega trga za leto 2015 ni bilo pripravljeno; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi vse ukrepe, ki jih omogoča pravo EU, da bi podprla izvajanje evropskega semestra; |
| --- | --- |

22.

ponovno poziva Komisijo, naj izboljša upravljanje enotnega trga; poziva Komisijo, naj uskladi cilje enotnega trga in evropskega semestra ter zagotovi tudi, da bosta usklajena mehanizma za njuno spremljanje; meni, da lahko s posebnim analitičnim orodjem, ki bi ga sestavljali kazalniki za merjenje izvajanja enotnega trga, oblikovali koristne smernice za priporočila za posamezne države in letni pregled rasti; poudarja, da so poročila o povezovanju enotnega trga v prejšnjih letih dala dodano vrednost in pomembno prispevala k skupnim prednostnim nalogam, ki jih je v letnem pregledu rasti določila Komisija, in k določitvi priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra; zato zelo obžaluje, da poročilo o povezovanju enotnega trga za leto 2015 ni bilo pripravljeno; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi vse ukrepe, ki jih omogoča pravo EU, da bi podprla izvajanje evropskega semestra;

| 23. | je zaskrbljen zaradi protekcionističnih teženj v nekaterih držav članicah; poudarja, da Pogodba ne dovoljuje omejevanja prostega gibanja oseb in prostega pretoka storitev in kapitala, in Komisijo poziva, naj te svoboščine zaščiti in zagotovi njihovo uveljavljanje; |
| --- | --- |

23.

je zaskrbljen zaradi protekcionističnih teženj v nekaterih držav članicah; poudarja, da Pogodba ne dovoljuje omejevanja prostega gibanja oseb in prostega pretoka storitev in kapitala, in Komisijo poziva, naj te svoboščine zaščiti in zagotovi njihovo uveljavljanje;

| 24. | poudarja, da v EU slabo delujoči notranji trg dela in neuravnotežen pristop do priseljevanja ovirata rast; je zaskrbljen zaradi protekcionističnih teženj v nekaterih držav članicah; poudarja, da Pogodba ne dovoljuje omejevanja prostega gibanja oseb in prostega pretoka storitev in kapitala, in Komisijo poziva, naj te svoboščine zaščiti in zagotovi njihovo uveljavljanje; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da v EU slabo delujoči notranji trg dela in neuravnotežen pristop do priseljevanja ovirata rast; je zaskrbljen zaradi protekcionističnih teženj v nekaterih držav članicah; poudarja, da Pogodba ne dovoljuje omejevanja prostega gibanja oseb in prostega pretoka storitev in kapitala, in Komisijo poziva, naj te svoboščine zaščiti in zagotovi njihovo uveljavljanje;

| 25. | ponovno opozarja, kako pomembno je zagotoviti mobilnost delovne sile (tako čezmejno kot medsektorsko), povečati produktivnost dela (v povezavi z usposabljanjem za izboljšanje zaposljivosti), kakovost delovnih mest in prožnost trga dela ter obenem ohraniti potrebno raven varnosti dela, omejiti izkoriščanje prekarne zaposlitve in zagotoviti ustrezne možnosti za kolektivna pogajanja, poudarja, da bo v prihodnosti zelo pomembno usklajevanje ponudbe spretnosti in znanj ter povpraševanja po njih, pa tudi poklicno svetovanje in usmerjanje; meni, da bi lahko večja mobilnost pripomogla k temu, da se zmanjša visoko število prostih delovnih mest, ki obstajajo hkrati z visoko stopnjo brezposelnosti; poudarja pomen naložb v zaposljivost žensk in mladih, zlasti v okviru novih tehnologij in sektorjev, glede na to, da imajo ti sektorji potencial za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

25.

ponovno opozarja, kako pomembno je zagotoviti mobilnost delovne sile (tako čezmejno kot medsektorsko), povečati produktivnost dela (v povezavi z usposabljanjem za izboljšanje zaposljivosti), kakovost delovnih mest in prožnost trga dela ter obenem ohraniti potrebno raven varnosti dela, omejiti izkoriščanje prekarne zaposlitve in zagotoviti ustrezne možnosti za kolektivna pogajanja, poudarja, da bo v prihodnosti zelo pomembno usklajevanje ponudbe spretnosti in znanj ter povpraševanja po njih, pa tudi poklicno svetovanje in usmerjanje; meni, da bi lahko večja mobilnost pripomogla k temu, da se zmanjša visoko število prostih delovnih mest, ki obstajajo hkrati z visoko stopnjo brezposelnosti; poudarja pomen naložb v zaposljivost žensk in mladih, zlasti v okviru novih tehnologij in sektorjev, glede na to, da imajo ti sektorji potencial za ustvarjanje delovnih mest;

| 26. | pozdravlja ukrepe, ki bodo evropski semester naredili učinkovitejši in bolj demokratičen; priznava, da je na področju javnih financ, kjer so nadzorni mehanizmi močnejši, izvajanje bolj uspešno; poziva k uravnoteženem vključevanju zaposlitvenih in socialno-ekonomskih kazalnikov; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja ukrepe, ki bodo evropski semester naredili učinkovitejši in bolj demokratičen; priznava, da je na področju javnih financ, kjer so nadzorni mehanizmi močnejši, izvajanje bolj uspešno; poziva k uravnoteženem vključevanju zaposlitvenih in socialno-ekonomskih kazalnikov;

Fiskalna odgovornost

| 27. | pozdravlja, da se je število držav, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, močno zmanjšalo, in sicer jih je bilo leta 2011 24, leta 2014 pa 11; ugotavlja, da se zaradi tega fiskalnega izboljšanja pričakuje, da bo fiskalna naravnanost v EU v letu 2015 ostala večinoma nevtralna; poziva Komisijo, naj oceni, ali je fiskalna naravnanost EU združljiva s potrebnim povečanjem naložb; kljub temu izraža svojo zaskrbljenost zaradi vse večjih neenakosti, zmanjšanja kupne moči in dolgotrajne visoke brezposelnosti in brezposelnosti mladih, še vedno zelo velike javne in zasebne zadolženosti številnih držav članic v euroobmočju, saj ta ne le ovira rast, temveč pomeni tudi znatno tveganje v primeru morebitnih pretresov v prihodnosti; poziva Komisijo, naj sprejme preudarno in konzervativno razlago kazalnikov rasti ter pregleda kakovost gospodarskih napovedi, saj so bile napovedi Komisije v prejšnjem mandatu prepogosto popravljene navzdol; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja, da se je število držav, ki so v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, močno zmanjšalo, in sicer jih je bilo leta 2011 24, leta 2014 pa 11; ugotavlja, da se zaradi tega fiskalnega izboljšanja pričakuje, da bo fiskalna naravnanost v EU v letu 2015 ostala večinoma nevtralna; poziva Komisijo, naj oceni, ali je fiskalna naravnanost EU združljiva s potrebnim povečanjem naložb; kljub temu izraža svojo zaskrbljenost zaradi vse večjih neenakosti, zmanjšanja kupne moči in dolgotrajne visoke brezposelnosti in brezposelnosti mladih, še vedno zelo velike javne in zasebne zadolženosti številnih držav članic v euroobmočju, saj ta ne le ovira rast, temveč pomeni tudi znatno tveganje v primeru morebitnih pretresov v prihodnosti; poziva Komisijo, naj sprejme preudarno in konzervativno razlago kazalnikov rasti ter pregleda kakovost gospodarskih napovedi, saj so bile napovedi Komisije v prejšnjem mandatu prepogosto popravljene navzdol;

| 28. | se strinja s Komisijo, da mora večina držav članic nadaljevati konsolidacijo javnih financ, ki bo spodbujala rast; poziva države članice, ki imajo zadosten fiskalni manevrski prostor, naj razmislijo o znižanju davkov in prispevkov za socialno varnost, da bi spodbudile zasebne naložbe; poziva Komisijo, naj pripravi konkretna priporočila za države članice, tudi za tiste, ki so še vedno vključene v programe gospodarskega prilagajanja, da bi gospodarsko rast podprle s trajnostnimi in socialno uravnoteženimi strukturnimi reformami, ki bodo prinesle kakovostno zaposlovanje, okrepljeno konkurenčnost in pospešeno konvergenco; |
| --- | --- |

28.

se strinja s Komisijo, da mora večina držav članic nadaljevati konsolidacijo javnih financ, ki bo spodbujala rast; poziva države članice, ki imajo zadosten fiskalni manevrski prostor, naj razmislijo o znižanju davkov in prispevkov za socialno varnost, da bi spodbudile zasebne naložbe; poziva Komisijo, naj pripravi konkretna priporočila za države članice, tudi za tiste, ki so še vedno vključene v programe gospodarskega prilagajanja, da bi gospodarsko rast podprle s trajnostnimi in socialno uravnoteženimi strukturnimi reformami, ki bodo prinesle kakovostno zaposlovanje, okrepljeno konkurenčnost in pospešeno konvergenco;

| 29. | je seznanjen z oceno, ki jo je Komisija podala glede osnutkov proračunskih načrtov držav članic; poudarja, da bi morali pri preučitvi osnutkov proračunskih načrtov zasledovati cilj fiskalne vzdržnosti; vztraja, da sta uporaba fiskalnih pravil in spoštovanje načela enake obravnave pomembna; |
| --- | --- |

29.

je seznanjen z oceno, ki jo je Komisija podala glede osnutkov proračunskih načrtov držav članic; poudarja, da bi morali pri preučitvi osnutkov proračunskih načrtov zasledovati cilj fiskalne vzdržnosti; vztraja, da sta uporaba fiskalnih pravil in spoštovanje načela enake obravnave pomembna;

| 30. | je seznanjen, da le pet držav članic v celoti upošteva določbe Pakta za stabilnost in rast; vztraja, da je bil pakt oblikovan na podlagi soglasja držav članic; poudarja, da velik del odhodkov, ki porabi za odplačevanje javnega dolga, pomeni manj sredstev, ki bi jih lahko porabili za javne storitve in naložbe; zato se strinja, da je zmanjšanje primanjkljaja v močno zadolženih državah še vedno potrebno, vendar meni, da bi bilo treba takšno konsolidacijo javnih financ izvesti na način, s katerim bi zaščitili ranljive uporabnike javnih storitev, ohranili javne naložbe in z okrepljeno rastjo zvišali prihodke na pravičen način; |
| --- | --- |

30.

je seznanjen, da le pet držav članic v celoti upošteva določbe Pakta za stabilnost in rast; vztraja, da je bil pakt oblikovan na podlagi soglasja držav članic; poudarja, da velik del odhodkov, ki porabi za odplačevanje javnega dolga, pomeni manj sredstev, ki bi jih lahko porabili za javne storitve in naložbe; zato se strinja, da je zmanjšanje primanjkljaja v močno zadolženih državah še vedno potrebno, vendar meni, da bi bilo treba takšno konsolidacijo javnih financ izvesti na način, s katerim bi zaščitili ranljive uporabnike javnih storitev, ohranili javne naložbe in z okrepljeno rastjo zvišali prihodke na pravičen način;

Okrepljeno usklajevanje nacionalnih politik

| 31. | pozdravlja poročilo o mehanizmu opozarjanja; pozdravlja postopno zmanjševanje notranjih neravnotežij v državah članicah; opozarja na zunanja neravnovesja številnih držav članic, vključno z velikimi trgovinskimi presežki; je seznanjen, da se je tržni delež celotne EU na svetovni ravni zmanjšal; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja poročilo o mehanizmu opozarjanja; pozdravlja postopno zmanjševanje notranjih neravnotežij v državah članicah; opozarja na zunanja neravnovesja številnih držav članic, vključno z velikimi trgovinskimi presežki; je seznanjen, da se je tržni delež celotne EU na svetovni ravni zmanjšal;

| 32. | opozarja, da cilj postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem ni zgolj preprečiti velike negativne učinke na rast in zaposlovanje v posamezni državi, temveč tudi prelivanje učinkov slabo zasnovanih nacionalnih politik v druge države članice v euroobmočju; je seznanjen z napovedjo Evropskega sveta iz decembra 2014, da bo razprava o tesnejšem usklajevanju gospodarskih politik v ekonomski in monetarni uniji potekala pozneje v letu 2015, potekala pa bo v okviru poročila štirih predsednikov; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da cilj postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem ni zgolj preprečiti velike negativne učinke na rast in zaposlovanje v posamezni državi, temveč tudi prelivanje učinkov slabo zasnovanih nacionalnih politik v druge države članice v euroobmočju; je seznanjen z napovedjo Evropskega sveta iz decembra 2014, da bo razprava o tesnejšem usklajevanju gospodarskih politik v ekonomski in monetarni uniji potekala pozneje v letu 2015, potekala pa bo v okviru poročila štirih predsednikov;

| 33. | ponavlja svoje stališče, da v sedanjem okviru gospodarskega upravljanja ni zadostne demokratične odgovornosti pri uporabi njegovih pravil, pa tudi ne pri udeleženih institucijah in organih; poziva Komisijo, naj pripravi potrebne predloge, da bi vzpostavili pravo demokratično odgovornost pri gospodarskem upravljanju EU; |
| --- | --- |

33.

ponavlja svoje stališče, da v sedanjem okviru gospodarskega upravljanja ni zadostne demokratične odgovornosti pri uporabi njegovih pravil, pa tudi ne pri udeleženih institucijah in organih; poziva Komisijo, naj pripravi potrebne predloge, da bi vzpostavili pravo demokratično odgovornost pri gospodarskem upravljanju EU;

| 34. | opozarja, da bi bilo treba upoštevati učinke znatnega znižanja cen nafte in razmisliti, ali naj bodo te nepričakovane ugodnosti v celoti ali pa le deloma deležni potrošniki fosilnih goriv, tako da bi vlade povečale davke na fosilna goriva ter s tem zmanjšale primanjkljaj, financirale naložbe, ne ogrožale politik na področju podnebnih sprememb in zmanjšale deflacijske učinke; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da bi bilo treba upoštevati učinke znatnega znižanja cen nafte in razmisliti, ali naj bodo te nepričakovane ugodnosti v celoti ali pa le deloma deležni potrošniki fosilnih goriv, tako da bi vlade povečale davke na fosilna goriva ter s tem zmanjšale primanjkljaj, financirale naložbe, ne ogrožale politik na področju podnebnih sprememb in zmanjšale deflacijske učinke;

Proračun EU

| 35. | poudarja, da mora pripravo nacionalnih proračunov in proračuna EU voditi načelo točnosti javnih financ, da se zagotovita konvergenca in stabilnost v EU; je prepričan, da bi tudi točnost lahko prispevala k odpravi nezaupanja, ki je nastopilo med posameznimi državami članicami ter med državami članicami in evropskimi državljani in se je od začetka nedavne finančne krize še poglobilo; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da mora pripravo nacionalnih proračunov in proračuna EU voditi načelo točnosti javnih financ, da se zagotovita konvergenca in stabilnost v EU; je prepričan, da bi tudi točnost lahko prispevala k odpravi nezaupanja, ki je nastopilo med posameznimi državami članicami ter med državami članicami in evropskimi državljani in se je od začetka nedavne finančne krize še poglobilo;

| 36. | zato poziva k uskladitvi ekonomskih predpostavk, ki se uporabljajo za pripravo nacionalnih proračunov; meni zlasti, da bi bilo treba opraviti skupno oceno mednarodnih gospodarskih razmer; |
| --- | --- |

36.

zato poziva k uskladitvi ekonomskih predpostavk, ki se uporabljajo za pripravo nacionalnih proračunov; meni zlasti, da bi bilo treba opraviti skupno oceno mednarodnih gospodarskih razmer;

| 37. | poziva k večji enotnosti pri pripravi javnih računovodskih izkazov, da se olajša primerjava med njimi in se prepreči čezmerno makroekonomsko neravnotežje; poziva zlasti, naj države članice poenotijo način obračunavanja nacionalnih prispevkov v proračun EU; |
| --- | --- |

37.

poziva k večji enotnosti pri pripravi javnih računovodskih izkazov, da se olajša primerjava med njimi in se prepreči čezmerno makroekonomsko neravnotežje; poziva zlasti, naj države članice poenotijo način obračunavanja nacionalnih prispevkov v proračun EU;

| 38. | poziva Komisijo, naj z uvedbo svežnja ukrepov za poglabljanje ekonomske in monetarne Unije, napovedanega za leto 2015, odpravi morebitni demokratični primanjkljaj v tem semestru; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj z uvedbo svežnja ukrepov za poglabljanje ekonomske in monetarne Unije, napovedanega za leto 2015, odpravi morebitni demokratični primanjkljaj v tem semestru;

| 39. | meni, da je bistveno, da v okviru evropskega semestra Evropski in nacionalni parlamenti tesneje sodelujejo na področju gospodarskega in proračunskega upravljanja; se zavezuje, da bo v konstruktivnem partnerskem duhu poglobil odnose z nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

39.

meni, da je bistveno, da v okviru evropskega semestra Evropski in nacionalni parlamenti tesneje sodelujejo na področju gospodarskega in proračunskega upravljanja; se zavezuje, da bo v konstruktivnem partnerskem duhu poglobil odnose z nacionalnimi parlamenti;

| 40. | obžaluje, da znesek neplačanih računov v proračunu EU spodkopava verodostojnost EU in je v nasprotju s cilji na področju rasti in zaposlovanja (zlasti zaposlovanja mladih), določenimi na najvišji politični ravni, ter s podporo malim in srednjim podjetjem, in izraža bojazen, da se bo zaradi tega prepad med Unijo in njenimi državljani še poglobil; |
| --- | --- |

40.

obžaluje, da znesek neplačanih računov v proračunu EU spodkopava verodostojnost EU in je v nasprotju s cilji na področju rasti in zaposlovanja (zlasti zaposlovanja mladih), določenimi na najvišji politični ravni, ter s podporo malim in srednjim podjetjem, in izraža bojazen, da se bo zaradi tega prepad med Unijo in njenimi državljani še poglobil;

| 41. | poziva, naj se pri povolilnem pregledu večletnega finančnega okvira analizira in posledično poveča prispevek sredstev EU k doseganju ciljev konkurenčnosti, rasti, zaposlovanja in energetskega prehoda, ki si jih je zastavila Unija; poziva Komisijo, naj sprejme jasnejšo metodologijo, ki bi izboljšala sledljivost sredstev in odhodkov EU, povezanih s cilji strategije Evropa 2020, in tako omogoči boljšo oceno učinka; |
| --- | --- |

41.

poziva, naj se pri povolilnem pregledu večletnega finančnega okvira analizira in posledično poveča prispevek sredstev EU k doseganju ciljev konkurenčnosti, rasti, zaposlovanja in energetskega prehoda, ki si jih je zastavila Unija; poziva Komisijo, naj sprejme jasnejšo metodologijo, ki bi izboljšala sledljivost sredstev in odhodkov EU, povezanih s cilji strategije Evropa 2020, in tako omogoči boljšo oceno učinka;

| 42. | Komisijo poziva tudi, naj poroča o potencialnem negativnem učinku, ki bi ga imele zamude pri plačilih na obveznosti, ki so jih države članice prevzele v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

42.

Komisijo poziva tudi, naj poroča o potencialnem negativnem učinku, ki bi ga imele zamude pri plačilih na obveznosti, ki so jih države članice prevzele v okviru evropskega semestra;

| 43. | ugotavlja, da se v mnogih državah članicah učinkovitost javne uprave doslej ni izboljšala, čeprav bi izboljšave na tem področju pripomogle k varčevanju z racionalizacijo organizacije in skrajšanimi upravni postopki za podjetja in državljane; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da se v mnogih državah članicah učinkovitost javne uprave doslej ni izboljšala, čeprav bi izboljšave na tem področju pripomogle k varčevanju z racionalizacijo organizacije in skrajšanimi upravni postopki za podjetja in državljane;

| 44. | pozdravlja, da je Komisija v letnem pregledu rasti za leto 2015 poudarila gospodarski pomen evropskih strukturnih in investicijskih skladov (vključno s pobudo za zaposlovanje mladih); opozarja, da navedeni skladi v povprečju predstavljajo 10 % skupnih javnih naložb v EU, vendar se delež v posameznih državah članicah razlikuje, kajti v nekaterih primerih lahko predstavljajo celo 80 % vseh javnih naložb; poudarja, da so strukturni in investicijski skladi dober primer usklajenosti evropskega in nacionalnih proračunov na podlagi skupno določenih ciljev iz sporazumov o partnerstvu na področju rasti in naložb, ki so v skladu s strategijo Evropa 2020; podpira vsa prizadevanja za pametno združevanje evropskih in nacionalnih proračunskih sredstev, da bi se s pozitivnim učinkom skupnih sredstev povečala učinkovitost, spodbudila gospodarska rasti in zmanjšali nacionalni primanjkljaji; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja, da je Komisija v letnem pregledu rasti za leto 2015 poudarila gospodarski pomen evropskih strukturnih in investicijskih skladov (vključno s pobudo za zaposlovanje mladih); opozarja, da navedeni skladi v povprečju predstavljajo 10 % skupnih javnih naložb v EU, vendar se delež v posameznih državah članicah razlikuje, kajti v nekaterih primerih lahko predstavljajo celo 80 % vseh javnih naložb; poudarja, da so strukturni in investicijski skladi dober primer usklajenosti evropskega in nacionalnih proračunov na podlagi skupno določenih ciljev iz sporazumov o partnerstvu na področju rasti in naložb, ki so v skladu s strategijo Evropa 2020; podpira vsa prizadevanja za pametno združevanje evropskih in nacionalnih proračunskih sredstev, da bi se s pozitivnim učinkom skupnih sredstev povečala učinkovitost, spodbudila gospodarska rasti in zmanjšali nacionalni primanjkljaji;

| 45. | opozarja, da je nujen učinkovit boj proti davčnim goljufijam, zaradi katerih je proračun EU prikrajšan za precej sredstev; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da je nujen učinkovit boj proti davčnim goljufijam, zaradi katerih je proračun EU prikrajšan za precej sredstev;

| 46. | poziva Komisijo, naj predloži analizo možnega učinka prerazporeditve sredstev iz programov EU, kot sta instrument za povezovanje Evrope in program Obzorje 2020; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj predloži analizo možnega učinka prerazporeditve sredstev iz programov EU, kot sta instrument za povezovanje Evrope in program Obzorje 2020;

| 47. | poziva države članice, naj prispevajo sredstva za naložbeni načrt, ki si prizadeva čim bolj povečati učinek javne porabe in pritegniti zasebne naložbe; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj prispevajo sredstva za naložbeni načrt, ki si prizadeva čim bolj povečati učinek javne porabe in pritegniti zasebne naložbe;

o

o o

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam držav članic, nacionalnim parlamentom in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, vladam držav članic, nacionalnim parlamentom in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(7)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

(8)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0129.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0036.

(11)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 134.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/83

---

P8_TA(2015)0068

Evropski semester za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje insocialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (2014/2222(INI))

(2016/C 316/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 145, 148, 152 in 153(5) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 145, 148, 152 in 153(5) PDEU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV te listine (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV te listine (Solidarnost),

| — | ob upoštevanju člena 349 PDEU, ki zadeva posebne ukrepe za najbolj oddaljene regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 PDEU, ki zadeva posebne ukrepe za najbolj oddaljene regije,

| — | ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti člena 30 o pravici do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti člena 30 o pravici do varstva pred revščino in socialno izključenostjo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za gospodarsko usklajevanje: zaposlovanje in socialni vidiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za gospodarsko usklajevanje: zaposlovanje in socialni vidiki (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 z naslovom „Letni pregled rasti za leto 2015“ (COM(2014)0902) in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 z naslovom „Letni pregled rasti za leto 2015“ (COM(2014)0902) in priloženega osnutka skupnega poročila o zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom „Naložbeni načrt za Evropo“ (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom „Krepitev socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije“ (COM(2013)0690),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o zaposlovanju in socialnih vidikih strategije Evropa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o zaposlovanju in socialnih vidikih strategije Evropa 2020 (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758) in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 15. novembra 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom „Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“ (COM(2010)0758) in svoje resolucije, povezane s tem, z dne 15. novembra 2011 (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pobuda Priložnosti za mlade“ (COM(2011)0933),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom „Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020“ (COM(2013)0083),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o vidikih zaposlovanja in socialnih vidikih vloge in delovanja trojke (ECB, Komisija in MDS) v zvezi z državami v programu evroobmočja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o vidikih zaposlovanja in socialnih vidikih vloge in delovanja trojke (ECB, Komisija in MDS) v zvezi z državami v programu evroobmočja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014„Kako lahko Evropska unija prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za podjetja, poslovne dejavnosti in zagonska podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest?“ (7) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2014„Kako lahko Evropska unija prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za podjetja, poslovne dejavnosti in zagonska podjetja za ustvarjanje novih delovnih mest?“ (7)

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. julija 2014 o jamstvu za mlade (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. julija 2014 o jamstvu za mlade (8),

| — | ob upoštevanju Globalnega poročila o plačah (Global Wage Report) Mednarodne organizacije dela (ILO) „2014/2015“ z dne 5. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Globalnega poročila o plačah (Global Wage Report) Mednarodne organizacije dela (ILO) „2014/2015“ z dne 5. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta OECD „Razvoj neenakosti dohodkov in njihov vpliv na gospodarsko rast“ z dne 9. decembra 2014; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta OECD „Razvoj neenakosti dohodkov in njihov vpliv na gospodarsko rast“ z dne 9. decembra 2014;

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2014 z naslovom „Pobuda za zeleno zaposlovanje: izkoriščanje potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje novih delovnih mest“ COM(2014)0446, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2014 z naslovom „Pobuda za zeleno zaposlovanje: izkoriščanje potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje novih delovnih mest“ COM(2014)0446,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. septembra 2011 (9) in 16. januarja 2014 (10) o strategiji EU za brezdomce, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. septembra 2011 (9) in 16. januarja 2014 (10) o strategiji EU za brezdomce,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0043/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0043/2015),

| A. | ker mora biti Evropa zavezana modelu socialnega tržnega gospodarstva, ki zagotavlja trajnostno rast, da bi prihodnjim generacijam zagotovili delovna mesta, ne pa dolgov; |
| --- | --- |

A.

ker mora biti Evropa zavezana modelu socialnega tržnega gospodarstva, ki zagotavlja trajnostno rast, da bi prihodnjim generacijam zagotovili delovna mesta, ne pa dolgov;

| B. | ker so gospodarske in socialne razmere v EU še vedno slabe in ker je v skladu z gospodarskimi napovedmi Komisije iz jeseni 2014 gospodarsko okrevanje še vedno krhko; ker naj bi kljub negativnim stopnjam rasti evroobmočja v preteklih dveh letih rast evroobmočja v letu 2014 dosegla 0,8 % in 1,1 % v letu 2015; ker ima le nekaj držav članic bolj optimistične obete in ker je Komisija sistematično popravljala navzdol lastne napovedi v zadnjih letih; ker navkljub dejstvu, da se je napovedani celotni primanjkljaj v EU28 zmanjšal na 3 % za leto 2014, je še vedno visok v nekaterih državah članicah in kaže na potrebo po nadaljnji fiskalni konsolidaciji, ki je združljiva z rastjo in boljšim ter trajnostnim zaposlovanjem, saj oživitev gospodarstva ni niti trdna niti podkrepljena; |
| --- | --- |

B.

ker so gospodarske in socialne razmere v EU še vedno slabe in ker je v skladu z gospodarskimi napovedmi Komisije iz jeseni 2014 gospodarsko okrevanje še vedno krhko; ker naj bi kljub negativnim stopnjam rasti evroobmočja v preteklih dveh letih rast evroobmočja v letu 2014 dosegla 0,8 % in 1,1 % v letu 2015; ker ima le nekaj držav članic bolj optimistične obete in ker je Komisija sistematično popravljala navzdol lastne napovedi v zadnjih letih; ker navkljub dejstvu, da se je napovedani celotni primanjkljaj v EU28 zmanjšal na 3 % za leto 2014, je še vedno visok v nekaterih državah članicah in kaže na potrebo po nadaljnji fiskalni konsolidaciji, ki je združljiva z rastjo in boljšim ter trajnostnim zaposlovanjem, saj oživitev gospodarstva ni niti trdna niti podkrepljena;

| C. | ker je hitra pot fiskalne konsolidacije, sprejeta med gospodarsko krizo, onemogočila državam članicam doseganje ciljev Evropa 2020, kar kaže, da bi morale biti fiskalne politike različne in prilagojene posebnim razmeram vsake države članice; ker oster padec cen nafte lahko dodatno pospeši gospodarstvo številnih držav članic, zlasti če se hitro spremeni v zmanjšane stroške energije za gospodinjstva in podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je hitra pot fiskalne konsolidacije, sprejeta med gospodarsko krizo, onemogočila državam članicam doseganje ciljev Evropa 2020, kar kaže, da bi morale biti fiskalne politike različne in prilagojene posebnim razmeram vsake države članice; ker oster padec cen nafte lahko dodatno pospeši gospodarstvo številnih držav članic, zlasti če se hitro spremeni v zmanjšane stroške energije za gospodinjstva in podjetja;

| D. | ker mora EU še izboljšati svoje ekonomske in socialne politike, da bi čim prej dosegla cilje Evropa 2020, hkrati pa odpravila tveganja za dolgotrajno stagnacijo in deflacijo, in ker si je v ta namen treba še naprej prizadevati za spodbujanje naložb in strukturnih reform za povečanje gospodarske konkurenčnosti na družbeno odgovoren način; ker je potrebno ekološko preoblikovanje, da bi zagotovili prehod na gospodarstvo, ki učinkovito izkorišča vire, in trajnostni razvoj; ker EU zaskrbljujoče izgublja težo v svetovnem gospodarstvu zaradi krize, izgube svoje industrijske baze ter pomanjkanja zaupanja vlagateljev in podjetnikov, medtem ko druge države kažejo trdne znake okrevanja; ker je oktobra 2014 MDS ocenil, da se je verjetnost recesije v evroobmočju povečala in bo dosegla 35–40 % ob koncu leta; |
| --- | --- |

D.

ker mora EU še izboljšati svoje ekonomske in socialne politike, da bi čim prej dosegla cilje Evropa 2020, hkrati pa odpravila tveganja za dolgotrajno stagnacijo in deflacijo, in ker si je v ta namen treba še naprej prizadevati za spodbujanje naložb in strukturnih reform za povečanje gospodarske konkurenčnosti na družbeno odgovoren način; ker je potrebno ekološko preoblikovanje, da bi zagotovili prehod na gospodarstvo, ki učinkovito izkorišča vire, in trajnostni razvoj; ker EU zaskrbljujoče izgublja težo v svetovnem gospodarstvu zaradi krize, izgube svoje industrijske baze ter pomanjkanja zaupanja vlagateljev in podjetnikov, medtem ko druge države kažejo trdne znake okrevanja; ker je oktobra 2014 MDS ocenil, da se je verjetnost recesije v evroobmočju povečala in bo dosegla 35–40 % ob koncu leta;

| E. | ker imajo države članice glavno vlogo pri oblikovanju politik zaposlovanja, vključno s politikami zaposlovanja mladih, in je te ukrepe najbolje izvajati na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

E.

ker imajo države članice glavno vlogo pri oblikovanju politik zaposlovanja, vključno s politikami zaposlovanja mladih, in je te ukrepe najbolje izvajati na nacionalni ravni;

| F. | ker se mora EU čim prej spopasti s hitrim staranjem svojega prebivalstva; |
| --- | --- |

F.

ker se mora EU čim prej spopasti s hitrim staranjem svojega prebivalstva;

| G. | ker je kljub nekaterim izboljšanjem (prvič od leta 2011 se je rahlo povečalo število pogodb za poln delovni čas) stopnja brezposelnosti še vedno višja kot kadar koli prej, saj je v EU brezposelnih skoraj 25 milijonov ljudi; ker je dolgoročna brezposelnost zaskrbljujoče visoka in je 12 milijonov ljudi brezposelnih že več kot eno leto (4 % več kot prejšnje leto); ker se stopnje brezposelnosti mladih niso znatno znižale (v primerjavi z letom 2013 le za 1,9 %) in v EU v povprečju znašajo 21,2 %; ker je 75 % dolgotrajno brezposelnih v EU starih manj kot 35 let; ker je stanje na trgu dela v nekaterih primerih zlasti kritično za mlade, ne glede na stopnjo izobrazbe; |
| --- | --- |

G.

ker je kljub nekaterim izboljšanjem (prvič od leta 2011 se je rahlo povečalo število pogodb za poln delovni čas) stopnja brezposelnosti še vedno višja kot kadar koli prej, saj je v EU brezposelnih skoraj 25 milijonov ljudi; ker je dolgoročna brezposelnost zaskrbljujoče visoka in je 12 milijonov ljudi brezposelnih že več kot eno leto (4 % več kot prejšnje leto); ker se stopnje brezposelnosti mladih niso znatno znižale (v primerjavi z letom 2013 le za 1,9 %) in v EU v povprečju znašajo 21,2 %; ker je 75 % dolgotrajno brezposelnih v EU starih manj kot 35 let; ker je stanje na trgu dela v nekaterih primerih zlasti kritično za mlade, ne glede na stopnjo izobrazbe;

| H. | ker je treba Evropski socialni sklad skupaj z jamstvom za mlade in pobudo za zaposlovanje mladih v celoti in pravilno izkoristiti za financiranje trajnostnih projektov, da bi se spopadli z brezposelnostjo, zlasti brezposelnostjo mladih; |
| --- | --- |

H.

ker je treba Evropski socialni sklad skupaj z jamstvom za mlade in pobudo za zaposlovanje mladih v celoti in pravilno izkoristiti za financiranje trajnostnih projektov, da bi se spopadli z brezposelnostjo, zlasti brezposelnostjo mladih;

| I. | ker delež mladih, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo, ostaja visok in ker so mladi Romi nadpovprečno zastopani v tej skupini; |
| --- | --- |

I.

ker delež mladih, ki niso zaposleni ter se ne izobražujejo ali usposabljajo, ostaja visok in ker so mladi Romi nadpovprečno zastopani v tej skupini;

| J. | ker so različni dejavniki – vključno z neuspehom pri oblikovanju pozitivnega okolja za spodbujanje naložb in rasti, zmanjšanjem tržnih prihodkov in učinka socialnih transferjev v času (11) ter prizadevanji nekaterih držav članic, da bi ponovno vzpostavile svoje ekonomsko ravnotežje z zmanjšanjem porabe za socialno varstvo v državah članicah – privedle do znatnega zmanjšanja bruto razpoložljivega dohodka gospodinjstev, kar je prispevalo k povečanju števila evropskih družin, ki jim grozi izključenost, ter zaskrbljujoče povečalo neenakost, vključno z neenakostjo spolov; ker eden od štirih Evropejcev tvega revščino; ker je podzaposlenost in negotovost zaposlitve na najvišji ravni in za 50 % vseh iskalcev zaposlitve zaposlitev ne zadošča za izhod iz revščine; |
| --- | --- |

J.

ker so različni dejavniki – vključno z neuspehom pri oblikovanju pozitivnega okolja za spodbujanje naložb in rasti, zmanjšanjem tržnih prihodkov in učinka socialnih transferjev v času (11) ter prizadevanji nekaterih držav članic, da bi ponovno vzpostavile svoje ekonomsko ravnotežje z zmanjšanjem porabe za socialno varstvo v državah članicah – privedle do znatnega zmanjšanja bruto razpoložljivega dohodka gospodinjstev, kar je prispevalo k povečanju števila evropskih družin, ki jim grozi izključenost, ter zaskrbljujoče povečalo neenakost, vključno z neenakostjo spolov; ker eden od štirih Evropejcev tvega revščino; ker je podzaposlenost in negotovost zaposlitve na najvišji ravni in za 50 % vseh iskalcev zaposlitve zaposlitev ne zadošča za izhod iz revščine;

| K. | ker najsodobnejši podatki za leto 2013 kažejo, da je delež dolgotrajno brezposelnih v EU-28 znašal 5,1 % delovne sile, kar je več kot kdajkoli prej; ker dolgotrajna brezposelnost ne le ključno vpliva na celoten življenjski cikel posameznika, ampak lahko preraste tudi v strukturno brezposelnost v EU; |
| --- | --- |

K.

ker najsodobnejši podatki za leto 2013 kažejo, da je delež dolgotrajno brezposelnih v EU-28 znašal 5,1 % delovne sile, kar je več kot kdajkoli prej; ker dolgotrajna brezposelnost ne le ključno vpliva na celoten življenjski cikel posameznika, ampak lahko preraste tudi v strukturno brezposelnost v EU;

| L. | ker 25,1 % prebivalstva EU trenutno tvega revščino ali socialno izključenost; ker je povprečna stopnja rasti revščine otrok višja od povprečne stopnje rasti revščine na splošno in ker v nekaterih državah članicah eden od treh otrok živi pod pragom revščine; |
| --- | --- |

L.

ker 25,1 % prebivalstva EU trenutno tvega revščino ali socialno izključenost; ker je povprečna stopnja rasti revščine otrok višja od povprečne stopnje rasti revščine na splošno in ker v nekaterih državah članicah eden od treh otrok živi pod pragom revščine;

| M. | ker so starejši delavci skupina, ki ji najbolj grozi dolgotrajna brezposelnost; ker je bila v letu 2012 zaposlena le polovica delavcev, starih od 55 do 65 let; ker nižanje javnih izdatkov za socialne in zdravstvene storitve ter socialnih prejemkov najbolj prizadene starejše; ker so nekatere kategorije starejših, kot so osebe, starejše od 80 let, starejše ženske, starejši priseljenci in starejši pripadniki etničnih manjšin, še posebej izpostavljene revščini; |
| --- | --- |

M.

ker so starejši delavci skupina, ki ji najbolj grozi dolgotrajna brezposelnost; ker je bila v letu 2012 zaposlena le polovica delavcev, starih od 55 do 65 let; ker nižanje javnih izdatkov za socialne in zdravstvene storitve ter socialnih prejemkov najbolj prizadene starejše; ker so nekatere kategorije starejših, kot so osebe, starejše od 80 let, starejše ženske, starejši priseljenci in starejši pripadniki etničnih manjšin, še posebej izpostavljene revščini;

| N. | ker so nekatere države članice, da bi premagale krizo, ostro zarezale v svoje javne finance prav v trenutku, ko so se zaradi povečanja števila brezposelnih potrebe po socialnem varstvu povečale; ker se je pomanjkanje sredstev za socialno varnost v nacionalnih proračunih še zaostrilo zaradi zmanjšanja vplačanih prispevkov, do katerega je prišlo zaradi obsežnih odpuščanj ali znižanj plač, kar je resno ogrozilo evropski socialni model; ker zahtevane reforme ne izpolnjujejo potreb in pričakovanj državljanov, kar zadeva zaposlovanje in socialne zadeve; |
| --- | --- |

N.

ker so nekatere države članice, da bi premagale krizo, ostro zarezale v svoje javne finance prav v trenutku, ko so se zaradi povečanja števila brezposelnih potrebe po socialnem varstvu povečale; ker se je pomanjkanje sredstev za socialno varnost v nacionalnih proračunih še zaostrilo zaradi zmanjšanja vplačanih prispevkov, do katerega je prišlo zaradi obsežnih odpuščanj ali znižanj plač, kar je resno ogrozilo evropski socialni model; ker zahtevane reforme ne izpolnjujejo potreb in pričakovanj državljanov, kar zadeva zaposlovanje in socialne zadeve;

| O. | ker zmanjšanje revščine ni le eden od glavnih ciljev strategije Evropa 2020, temveč tudi družbena odgovornost držav članic, dostojna in trajnostna zaposlitev pa je najboljši način za izhod iz revščine; ker je treba prizadevanja zato treba osredotočiti na lajšanje dostopa do delovnih mest, zlasti za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela; ker trg dela še vedno zaznamujejo občutne neenakosti v pogojih zaposlovanja in ker so ženske, starejše od 55 let, bolj izpostavljene revščini ali socialni izključenosti kot moški teh let; |
| --- | --- |

O.

ker zmanjšanje revščine ni le eden od glavnih ciljev strategije Evropa 2020, temveč tudi družbena odgovornost držav članic, dostojna in trajnostna zaposlitev pa je najboljši način za izhod iz revščine; ker je treba prizadevanja zato treba osredotočiti na lajšanje dostopa do delovnih mest, zlasti za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela; ker trg dela še vedno zaznamujejo občutne neenakosti v pogojih zaposlovanja in ker so ženske, starejše od 55 let, bolj izpostavljene revščini ali socialni izključenosti kot moški teh let;

| P. | ker so se družbenoekonomska neravnovesja med državami članicami še dodatno poglobila, medtem ko velja obratno za cilj regionalne konvergence; ker se je vrzel brezposelnosti glavnega obrobja povečala s 3,5 % v letu 2000 na 10 % v letu 2013; ker ta razlika povečuje tveganje fragmentacije in ogroža gospodarsko stabilnost ter socialno kohezijo EU; ker Šesto kohezijsko poročilo poudarja vlogo, ki jo imajo strukturni skladi pri premoščanju neenakosti, zlasti med krizo; |
| --- | --- |

P.

ker so se družbenoekonomska neravnovesja med državami članicami še dodatno poglobila, medtem ko velja obratno za cilj regionalne konvergence; ker se je vrzel brezposelnosti glavnega obrobja povečala s 3,5 % v letu 2000 na 10 % v letu 2013; ker ta razlika povečuje tveganje fragmentacije in ogroža gospodarsko stabilnost ter socialno kohezijo EU; ker Šesto kohezijsko poročilo poudarja vlogo, ki jo imajo strukturni skladi pri premoščanju neenakosti, zlasti med krizo;

| Q. | ker je v členu 174 PDEU določeno, da Unija, da bi pospešila „svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije“. Posebna pozornost se „namenja podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam“; |
| --- | --- |

Q.

ker je v členu 174 PDEU določeno, da Unija, da bi pospešila „svoj vsesplošni skladni razvoj, razvija in izvaja tiste svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije“. Posebna pozornost se „namenja podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam“;

| R. | ker imajo regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, običajno višje stopnje brezposelnosti in manjšo gospodarsko rast, poleg tega pa jim primanjkuje znatnih naložb, usmerjenih v izboljšanje njihovega potenciala; |
| --- | --- |

R.

ker imajo regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, običajno višje stopnje brezposelnosti in manjšo gospodarsko rast, poleg tega pa jim primanjkuje znatnih naložb, usmerjenih v izboljšanje njihovega potenciala;

| S. | ker je Parlament v zadnjih dveh letih svaril pred socialnimi tveganji deflacije v razmerah nizke rasti, visoko stopnjo brezposelnosti in pritiskom za zniževanje plač; ker je Evropska centralna banka napovedala nizko inflacijo v daljšem obdobju in svarila pred njenim negativnim vplivom na notranje povpraševanje, rast in zaposlovanje; ker je deflacija postala resničnost od avgusta 2014 dalje v osmih državah članicah (od katerih jih je šest v evroobmočju); ker povpraševanje in ustvarjanje delovnih mest v EU močno zavirata prevladujoče slabo zagotavljanje posojil MSP in potreba po zmanjšanju čezmernega javnega in zasebnega dolga, zlasti kar zadeva hipotekarna posojila; ker padec inflacijskih stopenj občutno povečuje te težave, saj povečuje realne obrestne mere in realno breme dolga ter bi lahko povzročil začarani krog gospodarske depresije; ker se je ECB 22. januarja 2015 odzvala na vse naštete vidike z uvedbo razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, pri čemer bo vsota mesečnih nakupov vrednostnih papirjev znašala do 60 milijard EUR, izvajala pa naj bi ga vsaj do septembra 2016; |
| --- | --- |

S.

ker je Parlament v zadnjih dveh letih svaril pred socialnimi tveganji deflacije v razmerah nizke rasti, visoko stopnjo brezposelnosti in pritiskom za zniževanje plač; ker je Evropska centralna banka napovedala nizko inflacijo v daljšem obdobju in svarila pred njenim negativnim vplivom na notranje povpraševanje, rast in zaposlovanje; ker je deflacija postala resničnost od avgusta 2014 dalje v osmih državah članicah (od katerih jih je šest v evroobmočju); ker povpraševanje in ustvarjanje delovnih mest v EU močno zavirata prevladujoče slabo zagotavljanje posojil MSP in potreba po zmanjšanju čezmernega javnega in zasebnega dolga, zlasti kar zadeva hipotekarna posojila; ker padec inflacijskih stopenj občutno povečuje te težave, saj povečuje realne obrestne mere in realno breme dolga ter bi lahko povzročil začarani krog gospodarske depresije; ker se je ECB 22. januarja 2015 odzvala na vse naštete vidike z uvedbo razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, pri čemer bo vsota mesečnih nakupov vrednostnih papirjev znašala do 60 milijard EUR, izvajala pa naj bi ga vsaj do septembra 2016;

| T. | ker je mogoče ekspanzivno monetarno politiko uporabiti za spodbujanje izvoza kot načina za kratkoročno okrevanje gospodarstva EU; |
| --- | --- |

T.

ker je mogoče ekspanzivno monetarno politiko uporabiti za spodbujanje izvoza kot načina za kratkoročno okrevanje gospodarstva EU;

| U. | ker je mogoče nizke obrestne mere izkoristiti za spodbujanje naložb v EU; |
| --- | --- |

U.

ker je mogoče nizke obrestne mere izkoristiti za spodbujanje naložb v EU;

| V. | ker se je hitrost fiskalne konsolidacije povečala in ker so bili uvedeni novi krovni cilji, ki se bolj osredotočajo na strukturne kot na ciklične primanjkljaje; ker je kljub temu obseg fiskalnih multiplikatorjev v sedanjih razmerah še vedno zelo velik; ker je treba izpolniti srednjeročni cilj in cilj glede dolga, da bi oblikovali okolje, ki bo spodbujalo gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest; ker je treba sistematično oceniti učinek teh ukrepov na socialnem področju, učinek na okolje ter učinek z vidika enakopravnosti spolov; |
| --- | --- |

V.

ker se je hitrost fiskalne konsolidacije povečala in ker so bili uvedeni novi krovni cilji, ki se bolj osredotočajo na strukturne kot na ciklične primanjkljaje; ker je kljub temu obseg fiskalnih multiplikatorjev v sedanjih razmerah še vedno zelo velik; ker je treba izpolniti srednjeročni cilj in cilj glede dolga, da bi oblikovali okolje, ki bo spodbujalo gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest; ker je treba sistematično oceniti učinek teh ukrepov na socialnem področju, učinek na okolje ter učinek z vidika enakopravnosti spolov;

| W. | ker so se javne in zasebne naložbe v EU zaskrbljujoče zmanjšale in so sedaj za skoraj 20 % manjše, kot so bile pred krizo, in manjše kot pri njenih glavnih gospodarskih partnerjih po svetu; ker mora vlaganje v boljša in trajnostna delovna mesta, človeški kapital, raziskave in inovacije (vključno s projekti manjšega obsega), energetsko unijo, gospodarno z viri, digitalni enotni trg, spodbujanje podjetništva in boljše poslovno okolje za MSP, biti ena od glavnih prednostnih nalog za Komisijo in države članice, saj so naložbe na teh področjih bistvenega pomena ne le zato, da bi zagotovili oživitev gospodarstva, ampak tudi za povečanje gospodarskega potenciala EU za rast in ustvarjanje blaginje; |
| --- | --- |

W.

ker so se javne in zasebne naložbe v EU zaskrbljujoče zmanjšale in so sedaj za skoraj 20 % manjše, kot so bile pred krizo, in manjše kot pri njenih glavnih gospodarskih partnerjih po svetu; ker mora vlaganje v boljša in trajnostna delovna mesta, človeški kapital, raziskave in inovacije (vključno s projekti manjšega obsega), energetsko unijo, gospodarno z viri, digitalni enotni trg, spodbujanje podjetništva in boljše poslovno okolje za MSP, biti ena od glavnih prednostnih nalog za Komisijo in države članice, saj so naložbe na teh področjih bistvenega pomena ne le zato, da bi zagotovili oživitev gospodarstva, ampak tudi za povečanje gospodarskega potenciala EU za rast in ustvarjanje blaginje;

| X. | ker se nacionalni parlamenti, Evropski parlament, lokalne in regionalne oblasti, organizacije civilne družbe in socialni partnerji na nacionalni ravni in ravni EU niso dovolj vključili v postopek semestra EU, države članice niso v celoti prevzele odgovornosti za reforme ter niso bile oblikovane vključujoče, socialne in trajnostne rešitve, zaradi česar se je zmanjšalo zaupanje državljanov v projekt EU; |
| --- | --- |

X.

ker se nacionalni parlamenti, Evropski parlament, lokalne in regionalne oblasti, organizacije civilne družbe in socialni partnerji na nacionalni ravni in ravni EU niso dovolj vključili v postopek semestra EU, države članice niso v celoti prevzele odgovornosti za reforme ter niso bile oblikovane vključujoče, socialne in trajnostne rešitve, zaradi česar se je zmanjšalo zaupanje državljanov v projekt EU;

| Y. | ker so za določanje plač pristojne države članice; |
| --- | --- |

Y.

ker so za določanje plač pristojne države članice;

Ambiciozne ekonomske politike za rast, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in boj proti deflaciji

| 1. | pozdravlja celosten pristop Komisije k rasti, ki temelji na treh glavnih stebrih: naložbenem načrtu za Evropo, strukturnih reformah in fiskalni odgovornosti; se zavzema za ambiciozno, ekspanzivno ekonomsko in fiskalno politiko v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast, s katero bi spodbudili pametno, trajnostno in vključujočo rast ter zagotovili ustvarjanje boljših in trajnostnih delovnih mest; poudarja, da je solidarnost temeljna vrednota, na kateri je zgrajena Evropska unija; poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja držav članic s pripravo konkretnih priporočil, ki bodo koristna zanje in za EU kot celoto, tako da ne bodo izvajale samo fiskalne konsolidacije, temveč tudi socialno uravnotežene ter gospodarsko učinkovite in vzdržne strukturne reforme; poudarja, da nizka inflacija že povečuje realne obrestne mere ter realni javni in zasebni dolg, kar skupaj z visoko dolgotrajno brezposelnostjo mladih znižuje rast in povečuje revščino; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja celosten pristop Komisije k rasti, ki temelji na treh glavnih stebrih: naložbenem načrtu za Evropo, strukturnih reformah in fiskalni odgovornosti; se zavzema za ambiciozno, ekspanzivno ekonomsko in fiskalno politiko v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast, s katero bi spodbudili pametno, trajnostno in vključujočo rast ter zagotovili ustvarjanje boljših in trajnostnih delovnih mest; poudarja, da je solidarnost temeljna vrednota, na kateri je zgrajena Evropska unija; poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja držav članic s pripravo konkretnih priporočil, ki bodo koristna zanje in za EU kot celoto, tako da ne bodo izvajale samo fiskalne konsolidacije, temveč tudi socialno uravnotežene ter gospodarsko učinkovite in vzdržne strukturne reforme; poudarja, da nizka inflacija že povečuje realne obrestne mere ter realni javni in zasebni dolg, kar skupaj z visoko dolgotrajno brezposelnostjo mladih znižuje rast in povečuje revščino;

| 2. | se zaveda povezave med fiskalno odgovornostjo ter potrebnim spodbujanjem naložb in strukturnih reform v državah članicah v okviru Pakta za stabilnost in rast; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“; poziva partnerje, naj pri izvajanju reform uporabijo prožnost, ki jo že dovoljujejo pravila in sporazumi, če bi se države članice soočile s čezmernimi makroekonomskimi neravnotežji, ter tako zagotovijo, da bo fiskalna odgovornost v skladu z gospodarsko rastjo, ustvarjanjem delovnih mest in socialno državo; |
| --- | --- |

2.

se zaveda povezave med fiskalno odgovornostjo ter potrebnim spodbujanjem naložb in strukturnih reform v državah članicah v okviru Pakta za stabilnost in rast; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“; poziva partnerje, naj pri izvajanju reform uporabijo prožnost, ki jo že dovoljujejo pravila in sporazumi, če bi se države članice soočile s čezmernimi makroekonomskimi neravnotežji, ter tako zagotovijo, da bo fiskalna odgovornost v skladu z gospodarsko rastjo, ustvarjanjem delovnih mest in socialno državo;

| 3. | opozarja, da so v državah članicah potrebne strukturne reforme; se zaveda, da so države članice, ki so izvedle reforme, uspešne pri ponovnem doseganju konkurenčnosti na svetovnem trgu, vendar opozarja, da bi morale biti te reforme v skladu s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, pa tudi z ustvarjanjem dostojnih delovnih mest; meni, da se je treba pri doseganju teh ciljev osredotočiti tudi na reforme na področjih digitalnega enotnega trga, energetske unije in fiskalnih reform; meni, da bi morali pri uveljavljanju reform na trgu dela uvesti tudi prožnost in varnost, ki sta potrebni za odpravo razdrobljenosti in zagotovitev dostojnih plač; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da so v državah članicah potrebne strukturne reforme; se zaveda, da so države članice, ki so izvedle reforme, uspešne pri ponovnem doseganju konkurenčnosti na svetovnem trgu, vendar opozarja, da bi morale biti te reforme v skladu s pametno, trajnostno in vključujočo rastjo, pa tudi z ustvarjanjem dostojnih delovnih mest; meni, da se je treba pri doseganju teh ciljev osredotočiti tudi na reforme na področjih digitalnega enotnega trga, energetske unije in fiskalnih reform; meni, da bi morali pri uveljavljanju reform na trgu dela uvesti tudi prožnost in varnost, ki sta potrebni za odpravo razdrobljenosti in zagotovitev dostojnih plač;

| 4. | pozdravlja, da so v novem naboru politik poleg prejšnjih prednostnih nalog fiskalne konsolidacije in strukturnih reform tudi naložbe; vseeno meni, da bi morali v letnem pregledu rasti večjo pozornost nameniti skupnemu povpraševanju in njegovi povezavi z višanjem plač in socialnimi neenakostmi; poudarja, da glavna prednostna naloga v zvezi z zmanjšanjem makroekonomskih neravnotežij ne sme biti povečanje presežkov na tekočem računu, temveč višja stopnja rasti, naložb in zaposlenosti ter nižja stopnja revščine; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da so v novem naboru politik poleg prejšnjih prednostnih nalog fiskalne konsolidacije in strukturnih reform tudi naložbe; vseeno meni, da bi morali v letnem pregledu rasti večjo pozornost nameniti skupnemu povpraševanju in njegovi povezavi z višanjem plač in socialnimi neenakostmi; poudarja, da glavna prednostna naloga v zvezi z zmanjšanjem makroekonomskih neravnotežij ne sme biti povečanje presežkov na tekočem računu, temveč višja stopnja rasti, naložb in zaposlenosti ter nižja stopnja revščine;

| 5. | je zaskrbljen, ker so se naložbe v EU v zadnjih letih močno zmanjšale in so zdaj blizu 20 % pod ravnjo pred krizo; opozarja, da je bil upad še večji v državah članicah na obrobju, kjer je bila fiskalna konsolidacija večja; ponovno poudarja zaposlitveni potencial zelenega gospodarstva, ki bi po ocenah Komisije lahko do leta 2020 ustvarilo 5 milijonov delovnih mest samo v sektorju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, pod pogojem, da bodo uvedene ambiciozne podnebne in energetske politike; poziva države članice, naj v teh sektorjih zagotovijo zadosten obseg naložb in predvidijo, katero znanje in spretnosti delavcev bodo potrebni v prihodnosti; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen, ker so se naložbe v EU v zadnjih letih močno zmanjšale in so zdaj blizu 20 % pod ravnjo pred krizo; opozarja, da je bil upad še večji v državah članicah na obrobju, kjer je bila fiskalna konsolidacija večja; ponovno poudarja zaposlitveni potencial zelenega gospodarstva, ki bi po ocenah Komisije lahko do leta 2020 ustvarilo 5 milijonov delovnih mest samo v sektorju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, pod pogojem, da bodo uvedene ambiciozne podnebne in energetske politike; poziva države članice, naj v teh sektorjih zagotovijo zadosten obseg naložb in predvidijo, katero znanje in spretnosti delavcev bodo potrebni v prihodnosti;

| 6. | pozdravlja, da so eden izmed treh glavnih stebrov strategije Komisije za leto 2015 naložbe, ter poziva k takojšnjemu izvajanju njenega načrta; je seznanjen s tem, da se prispevki držav članic v Evropski sklad za strateške naložbe ne bodo upoštevali pri določanju fiskalnih prilagoditev tako v okviru preventivnega kot korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja, da so eden izmed treh glavnih stebrov strategije Komisije za leto 2015 naložbe, ter poziva k takojšnjemu izvajanju njenega načrta; je seznanjen s tem, da se prispevki držav članic v Evropski sklad za strateške naložbe ne bodo upoštevali pri določanju fiskalnih prilagoditev tako v okviru preventivnega kot korektivnega dela Pakta za stabilnost in rast;

| 7. | meni, da je treba tri glavne stebre strategije Komisije za leto 2015 izvajati skupaj, da bi spodbudili odgovorno vlaganje v tista področja, ki imajo dejanski učinek na rast in ustvarjanje delovnih mest, kot so digitalno gospodarstvo, zeleni sektorji in zdravstvo; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba tri glavne stebre strategije Komisije za leto 2015 izvajati skupaj, da bi spodbudili odgovorno vlaganje v tista področja, ki imajo dejanski učinek na rast in ustvarjanje delovnih mest, kot so digitalno gospodarstvo, zeleni sektorji in zdravstvo;

| 8. | je seznanjen s tem, da bo Evropski sklad za strateške naložbe temeljil na obstoječih virih EU in ne bo pridobival javnega „svežega“ denarja, razen dodatnih 5 milijard EUR od Evropske investicijske banke; opozarja na nevarnost, da sredstva sklada ne bodo zadostovala in da temeljijo na pretirano optimističnih predpostavkah glede verjetnosti, da bo sklad pridobil večino potrebnih sredstev od zasebnih vlagateljev; poziva Evropsko investicijsko banko, naj razmisli o možnosti, da se od povsem komercialnega bančništva usmeri v model ocenjevanja projektnega tveganja na podlagi vnaprej opredeljenih meril in preglednosti; poziva Komisijo, naj preuči načine za uporabo proračuna EU in drugih, novih virov, da bi zagotovila uspešnost sklada; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen s tem, da bo Evropski sklad za strateške naložbe temeljil na obstoječih virih EU in ne bo pridobival javnega „svežega“ denarja, razen dodatnih 5 milijard EUR od Evropske investicijske banke; opozarja na nevarnost, da sredstva sklada ne bodo zadostovala in da temeljijo na pretirano optimističnih predpostavkah glede verjetnosti, da bo sklad pridobil večino potrebnih sredstev od zasebnih vlagateljev; poziva Evropsko investicijsko banko, naj razmisli o možnosti, da se od povsem komercialnega bančništva usmeri v model ocenjevanja projektnega tveganja na podlagi vnaprej opredeljenih meril in preglednosti; poziva Komisijo, naj preuči načine za uporabo proračuna EU in drugih, novih virov, da bi zagotovila uspešnost sklada;

| 9. | poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj ocenita učinke gospodarske krize na bančni sistem in končne prejemnike finančnih sredstev te banke, zlasti kar zadeva mala in srednja podjetja, sektor socialne ekonomije ter javne družbe; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj ocenita učinke gospodarske krize na bančni sistem in končne prejemnike finančnih sredstev te banke, zlasti kar zadeva mala in srednja podjetja, sektor socialne ekonomije ter javne družbe;

| 10. | poudarja dejstvo, da se mora Evropski sklad za strateške naložbe osredotočiti na ustvarjanje novih naložb na področjih, kjer je zanimanje vlagateljev šibko, in ne na nadomestne naložbe, ki bi bile proizvedene drugje (izrivanje), ali na visoko donosne naložbe, do katerih bi v vsakem primeru prišlo (mrtve izgube); poziva Komisijo, naj vključi in spodbuja socialne naložbe, ki ne le ustvarjajo finančne donose, ampak spodbujajo pozitivne socialne učinke prelivanja, kot so naložbe v človeški kapital ali naložbe, ki imajo velik vpliv na ustvarjanje boljših in trajnostnih delovnih mest ali socialno vključenost in zmanjševanje revščine, na primer v sisteme socialnega varstva in socialne storitve ali v socialno gospodarstvo; ponovno poziva k izvajanju svežnja o socialnih naložbah; |
| --- | --- |

10.

poudarja dejstvo, da se mora Evropski sklad za strateške naložbe osredotočiti na ustvarjanje novih naložb na področjih, kjer je zanimanje vlagateljev šibko, in ne na nadomestne naložbe, ki bi bile proizvedene drugje (izrivanje), ali na visoko donosne naložbe, do katerih bi v vsakem primeru prišlo (mrtve izgube); poziva Komisijo, naj vključi in spodbuja socialne naložbe, ki ne le ustvarjajo finančne donose, ampak spodbujajo pozitivne socialne učinke prelivanja, kot so naložbe v človeški kapital ali naložbe, ki imajo velik vpliv na ustvarjanje boljših in trajnostnih delovnih mest ali socialno vključenost in zmanjševanje revščine, na primer v sisteme socialnega varstva in socialne storitve ali v socialno gospodarstvo; ponovno poziva k izvajanju svežnja o socialnih naložbah;

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi naložbe v gospodarsko šibkejših regijah z visoko stopnjo brezposelnosti in v mala in srednja podjetja v teh regijah, saj je njihov dostop do financiranja zelo omejen; tako bi imela ta prizadevanja pomemben učinek tam, kjer so najbolj potrebna, pri odločitvah pa bi bilo treba upoštevati ekonomske značilnosti naložb; se strinja z mnenjem Komisije glede potrebe po usposobljeni delovni sili v rastočih sektorjih, kot so digitalno gospodarstvo, zeleni sektorji in zdravstvo; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj zagotovi naložbe v gospodarsko šibkejših regijah z visoko stopnjo brezposelnosti in v mala in srednja podjetja v teh regijah, saj je njihov dostop do financiranja zelo omejen; tako bi imela ta prizadevanja pomemben učinek tam, kjer so najbolj potrebna, pri odločitvah pa bi bilo treba upoštevati ekonomske značilnosti naložb; se strinja z mnenjem Komisije glede potrebe po usposobljeni delovni sili v rastočih sektorjih, kot so digitalno gospodarstvo, zeleni sektorji in zdravstvo;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo posebne okrepljene mehanizme za izvajanje naložbenih programov v najbolj oddaljenih regijah, v katerih zaradi njihove oddaljenosti, geografske razdrobljenosti, krhkih gospodarstev in naravnih omejitev prihaja do velikih neenakosti pri dostopu do zaposlitvenih priložnosti, blaga in storitev; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo posebne okrepljene mehanizme za izvajanje naložbenih programov v najbolj oddaljenih regijah, v katerih zaradi njihove oddaljenosti, geografske razdrobljenosti, krhkih gospodarstev in naravnih omejitev prihaja do velikih neenakosti pri dostopu do zaposlitvenih priložnosti, blaga in storitev;

| 13. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju evropskega naložbenega načrta upošteva regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, zlasti kar zadeva dostop do širokopasovne povezave; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj pri oblikovanju evropskega naložbenega načrta upošteva regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, zlasti kar zadeva dostop do širokopasovne povezave;

| 14. | poziva Komisijo, naj temeljito pregleda in izboljša pobudo za projektne obveznice EU-EIB, ki je bila uvedena kot pilotni projekt leta 2012, da bi zaključili evropski naložbeni načrt in mu namenili večjo vlogo pri spodbujanju zaposlovanja; v zvezi s tem poziva tudi k podrobnemu pregledu obveznic s socialnim učinkom, vključenih v sveženj za socialne naložbe; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj temeljito pregleda in izboljša pobudo za projektne obveznice EU-EIB, ki je bila uvedena kot pilotni projekt leta 2012, da bi zaključili evropski naložbeni načrt in mu namenili večjo vlogo pri spodbujanju zaposlovanja; v zvezi s tem poziva tudi k podrobnemu pregledu obveznic s socialnim učinkom, vključenih v sveženj za socialne naložbe;

Odgovorna politika, ponovno osredotočena na naložbe, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in rast

| 15. | ugotavlja, da je evropski naložbeni načrt nujno dopolnilo prizadevanjem za spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest, ki jih je treba podpreti z zasebnimi in javnimi sredstvi, da bi dosegli želeni učinek; pozdravlja, da se v letnem pregledu rasti 2015 države s fiskalnim manevrskim prostorom še naprej poziva, naj si bolj prizadevajo ta prostor uporabiti kot sredstvo za spodbujanje evropskega povpraševanja in naložb; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je evropski naložbeni načrt nujno dopolnilo prizadevanjem za spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest, ki jih je treba podpreti z zasebnimi in javnimi sredstvi, da bi dosegli želeni učinek; pozdravlja, da se v letnem pregledu rasti 2015 države s fiskalnim manevrskim prostorom še naprej poziva, naj si bolj prizadevajo ta prostor uporabiti kot sredstvo za spodbujanje evropskega povpraševanja in naložb;

| 16. | pozdravlja večjo hitrost fiskalne konsolidacije in uvedbo novih krovnih ciljev, ki se bolj osredotočajo na strukturne kot ciklične primanjkljaje in bi morali pozitivno vplivati na zaposlovanje in trajnostno rast; vendar ugotavlja, da je obseg fiskalnih multiplikatorjev kljub temu v sedanjih razmerah še vedno zelo velik in da bo to imelo negativen vpliv na gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest ter na vzdržnost sistemov socialnega varstva; poziva Komisijo, naj olajša čim boljšo uporabo prožnosti v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja večjo hitrost fiskalne konsolidacije in uvedbo novih krovnih ciljev, ki se bolj osredotočajo na strukturne kot ciklične primanjkljaje in bi morali pozitivno vplivati na zaposlovanje in trajnostno rast; vendar ugotavlja, da je obseg fiskalnih multiplikatorjev kljub temu v sedanjih razmerah še vedno zelo velik in da bo to imelo negativen vpliv na gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest ter na vzdržnost sistemov socialnega varstva; poziva Komisijo, naj olajša čim boljšo uporabo prožnosti v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast;

| 17. | poziva k oblikovanju evropskega okvira, da bi zagotovili, da bodo imele vse naložbe v okviru evropskega naložbenega načrta občuten vpliv na spodbujanje trajnostne rasti, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in spodbujanje socialnega napredka; poziva Komisijo, naj spremlja in nadzoruje naložbe v okviru načrta, poleg tega pa naj pregleda in izmeri realni gospodarski in socialni učinka naložb; poziva Komisijo, naj v strokovni odbor novo ustanovljenega Evropskega sklada za strateške naložbe, ki bo odobril projekte, ki bodo financirani, vključi strokovnjake s področja socialnih politik; |
| --- | --- |

17.

poziva k oblikovanju evropskega okvira, da bi zagotovili, da bodo imele vse naložbe v okviru evropskega naložbenega načrta občuten vpliv na spodbujanje trajnostne rasti, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in spodbujanje socialnega napredka; poziva Komisijo, naj spremlja in nadzoruje naložbe v okviru načrta, poleg tega pa naj pregleda in izmeri realni gospodarski in socialni učinka naložb; poziva Komisijo, naj v strokovni odbor novo ustanovljenega Evropskega sklada za strateške naložbe, ki bo odobril projekte, ki bodo financirani, vključi strokovnjake s področja socialnih politik;

| 18. | poudarja, kako pomembno je, da je znotraj obstoječega Pakta za stabilnost in rast možno uporabiti prožnost, da bi zagotovili manevrski prostor za socialne naložbe, zlasti socialne naložbe v ljudi, ter slednjim omogočili pridobitev potrebnih znanj in spretnosti ter oblikovali pogoje v podporo njihovi produktivni in izpolnjujoči udeležbi v gospodarstvu in družbi skozi vse življenje; v zvezi s tem poudarja potencialno vlogo socialnega gospodarstva pri oblikovanju trajnostnih, vključujočih in kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

18.

poudarja, kako pomembno je, da je znotraj obstoječega Pakta za stabilnost in rast možno uporabiti prožnost, da bi zagotovili manevrski prostor za socialne naložbe, zlasti socialne naložbe v ljudi, ter slednjim omogočili pridobitev potrebnih znanj in spretnosti ter oblikovali pogoje v podporo njihovi produktivni in izpolnjujoči udeležbi v gospodarstvu in družbi skozi vse življenje; v zvezi s tem poudarja potencialno vlogo socialnega gospodarstva pri oblikovanju trajnostnih, vključujočih in kakovostnih delovnih mest;

Ponovna vzpostavitev financiranja malih in srednjih podjetij, da bi spodbudili zasebne naložbe in ustvarjanje delovnih mest

| 19. | opozarja, da so mala in srednja podjetja ključna za ustvarjanje delovnih mest v EU, vendar se kljub temu še naprej soočajo z velikimi težavami pri dostopu do financiranja, zaskrbljujoča pa je tudi njihova prekomerna zadolženost; zato pozdravlja nova priporočila Komisije o dostopu malih in srednjih podjetij do financiranja, ki vključuje nov pristop k plačilni nesposobnosti in poslovnemu neuspehu; poziva k nadaljnjim prizadevanjem držav članic za izboljšanje shem prestrukturiranja dolga v ta namen; poziva Komisijo, naj po potrebi na nacionalni ravni podpre izvajanje načel, ki jih je določila v priporočilu z dne 12. marca 2014 v okviru priporočil za posamezne države; poudarja, da imajo podjetništvo žensk ter mala in srednja podjetja več težav pri dostopanju do financiranja; poziva Komisijo, naj preuči vzroke za te razmere in predlaga ukrepe, s katerimi bi jih odpravili; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da so mala in srednja podjetja ključna za ustvarjanje delovnih mest v EU, vendar se kljub temu še naprej soočajo z velikimi težavami pri dostopu do financiranja, zaskrbljujoča pa je tudi njihova prekomerna zadolženost; zato pozdravlja nova priporočila Komisije o dostopu malih in srednjih podjetij do financiranja, ki vključuje nov pristop k plačilni nesposobnosti in poslovnemu neuspehu; poziva k nadaljnjim prizadevanjem držav članic za izboljšanje shem prestrukturiranja dolga v ta namen; poziva Komisijo, naj po potrebi na nacionalni ravni podpre izvajanje načel, ki jih je določila v priporočilu z dne 12. marca 2014 v okviru priporočil za posamezne države; poudarja, da imajo podjetništvo žensk ter mala in srednja podjetja več težav pri dostopanju do financiranja; poziva Komisijo, naj preuči vzroke za te razmere in predlaga ukrepe, s katerimi bi jih odpravili;

| 20. | poudarja, da je treba v Evropski uniji ustvariti kulturo podjetništva z zmanjšanjem ovir za samozaposlitev in ustanovitev podjetja; opozarja, da bi to lahko podprli s pametno kombinacijo finančne podpore, kot so os mikrofinanciranja in socialnega podjetništva znotraj programa za zaposlovanje in socialne inovacije, ali z rešitvami enotnih vstopnih točk v javni upravi za registracijo novih podjetij; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba v Evropski uniji ustvariti kulturo podjetništva z zmanjšanjem ovir za samozaposlitev in ustanovitev podjetja; opozarja, da bi to lahko podprli s pametno kombinacijo finančne podpore, kot so os mikrofinanciranja in socialnega podjetništva znotraj programa za zaposlovanje in socialne inovacije, ali z rešitvami enotnih vstopnih točk v javni upravi za registracijo novih podjetij;

| 21. | je zaskrbljen, da finančna razdrobljenost euroobmočja ponekod ogroža rast in vzdržnost malih in srednjih podjetij; poziva, naj se ponovno vzpostavi posojilna zmogljivost gospodarstvu, ki bo malim in srednjim podjetjem omogočila naložbe in ustvarjanje delovnih mest, poleg tega pa naj se olajša dostop do podjetništva, malim in srednjim podjetjem pa dostop do programov, kot sta Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) in Obzorje 2020; |
| --- | --- |

21.

je zaskrbljen, da finančna razdrobljenost euroobmočja ponekod ogroža rast in vzdržnost malih in srednjih podjetij; poziva, naj se ponovno vzpostavi posojilna zmogljivost gospodarstvu, ki bo malim in srednjim podjetjem omogočila naložbe in ustvarjanje delovnih mest, poleg tega pa naj se olajša dostop do podjetništva, malim in srednjim podjetjem pa dostop do programov, kot sta Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) in Obzorje 2020;

| 22. | poziva države članice, naj odpravijo nepotrebne upravne obremenitve in birokracijo za samozaposlene, mikropodjetja ter mala in srednja podjetja in olajšajo pogoje za ustanovitev zagonskih podjetij; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj odpravijo nepotrebne upravne obremenitve in birokracijo za samozaposlene, mikropodjetja ter mala in srednja podjetja in olajšajo pogoje za ustanovitev zagonskih podjetij;

| 23. | pozdravlja skupno shemo Komisije in Evropske investicijske banke za posojila malim in srednjim podjetjem, ki uporablja strukturne sklade, da bi racionalizirali naložbe v ta podjetja in s tem spodbudili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; poziva ECB, naj dopolni te ukrepe politike in preuči načine za nakup sredstev malih in srednjih podjetij ter podpre njihov razvoj v okviru programov kvantitativnega sproščanja na podlagi dobrih praks v drugih gospodarskih regijah ali da je porok za vire financiranja malih in srednjih podjetij, ki v številnih državah članicah predstavljajo 80 % zaposlenih; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja skupno shemo Komisije in Evropske investicijske banke za posojila malim in srednjim podjetjem, ki uporablja strukturne sklade, da bi racionalizirali naložbe v ta podjetja in s tem spodbudili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; poziva ECB, naj dopolni te ukrepe politike in preuči načine za nakup sredstev malih in srednjih podjetij ter podpre njihov razvoj v okviru programov kvantitativnega sproščanja na podlagi dobrih praks v drugih gospodarskih regijah ali da je porok za vire financiranja malih in srednjih podjetij, ki v številnih državah članicah predstavljajo 80 % zaposlenih;

| 24. | je seznanjen z razširjenim programom nakupa vrednostnih papirjev, ki ga je uvedla ECB in ki je ponovno namenjen bančnemu sistemu; zato poziva ECB, naj optimizira svoj potencial, da bi izboljšala stanje realnega gospodarstva in mu zagotovila posojila, da bi v EU okrepili rast in se spopadli z brezposelnostjo; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen z razširjenim programom nakupa vrednostnih papirjev, ki ga je uvedla ECB in ki je ponovno namenjen bančnemu sistemu; zato poziva ECB, naj optimizira svoj potencial, da bi izboljšala stanje realnega gospodarstva in mu zagotovila posojila, da bi v EU okrepili rast in se spopadli z brezposelnostjo;

| 25. | pozdravlja ukrepe, ki jih je napovedala Komisija za spodbujanje novih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih z odpiranjem alternativnih možnosti za bančna posojila ter za izboljšanje regulativnega in fiskalnega okvira, da bi spodbudili dolgoročne naložbe v ta podjetja; poziva k takojšnji izvedbi teh ukrepov; Komisijo poziva tudi, naj podpre projekte manjšega obsega; poziva Komisijo in države članice, naj razmisli o finančnih zadrugah za financiranje malih in srednjih podjetij (kreditne zadruge) kot alternativnih instrumentih financiranja in naj tem podjetjem omogoči boljši dostop do javnih naročil in financiranja na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja ukrepe, ki jih je napovedala Komisija za spodbujanje novih delovnih mest v malih in srednjih podjetjih z odpiranjem alternativnih možnosti za bančna posojila ter za izboljšanje regulativnega in fiskalnega okvira, da bi spodbudili dolgoročne naložbe v ta podjetja; poziva k takojšnji izvedbi teh ukrepov; Komisijo poziva tudi, naj podpre projekte manjšega obsega; poziva Komisijo in države članice, naj razmisli o finančnih zadrugah za financiranje malih in srednjih podjetij (kreditne zadruge) kot alternativnih instrumentih financiranja in naj tem podjetjem omogoči boljši dostop do javnih naročil in financiranja na ravni EU in nacionalni ravni;

| 26. | poudarja pomen posredniških organov, povezanih z malimi in srednjimi podjetji, kot so gospodarske zbornice, ki so gonilna sila z multiplikacijskim učinkom pri izvajanju politik EU, povezanih s temi podjetji, ter poziva Komisijo, naj z njimi vzpostavi partnerski dialog o tem, kako bi lahko bolje izvajali te politike, da bi spodbudili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen posredniških organov, povezanih z malimi in srednjimi podjetji, kot so gospodarske zbornice, ki so gonilna sila z multiplikacijskim učinkom pri izvajanju politik EU, povezanih s temi podjetji, ter poziva Komisijo, naj z njimi vzpostavi partnerski dialog o tem, kako bi lahko bolje izvajali te politike, da bi spodbudili ustvarjanje kakovostnih delovnih mest;

Učinkovitejša raba sredstev

| 27. | poudarja, da imajo politike, usmerjene v rast in delovna mesta, različne teritorialne učinke, ki so odvisni od posebnih okoliščin v posameznih regijah EU, in da se od začetka krize regionalne razlike povečujejo; poudarja, da bi morala priporočila za posamezne države upoštevati teritorialne razlike v državah članicah, da bi spodbudili rast in delovna mesta ter obenem ohranili teritorialno kohezijo; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da imajo politike, usmerjene v rast in delovna mesta, različne teritorialne učinke, ki so odvisni od posebnih okoliščin v posameznih regijah EU, in da se od začetka krize regionalne razlike povečujejo; poudarja, da bi morala priporočila za posamezne države upoštevati teritorialne razlike v državah članicah, da bi spodbudili rast in delovna mesta ter obenem ohranili teritorialno kohezijo;

| 28. | meni, da imajo ukrepi kohezijske politike ključno vlogo pri zmanjševanju notranjih konkurenčnih neskladij in strukturnih neravnovesij v regijah, ki to najbolj potrebujejo; poziva Komisijo, naj preuči ustrezne rešitve za tiste države članice, ki so kljub soočanju z zelo visoko brezposelnostjo obvezane vrniti sredstva EU zaradi težav s sofinanciranjem; poziva Komisijo, naj premisli o predhodnem financiranju, da bi te države članice sredstva za obdobje 2014–2020 lažje v celoti uporabile v tem obdobju, pri tem pa naj zagotovi dosledno spoštovanje načela proračunske odgovornosti; |
| --- | --- |

28.

meni, da imajo ukrepi kohezijske politike ključno vlogo pri zmanjševanju notranjih konkurenčnih neskladij in strukturnih neravnovesij v regijah, ki to najbolj potrebujejo; poziva Komisijo, naj preuči ustrezne rešitve za tiste države članice, ki so kljub soočanju z zelo visoko brezposelnostjo obvezane vrniti sredstva EU zaradi težav s sofinanciranjem; poziva Komisijo, naj premisli o predhodnem financiranju, da bi te države članice sredstva za obdobje 2014–2020 lažje v celoti uporabile v tem obdobju, pri tem pa naj zagotovi dosledno spoštovanje načela proračunske odgovornosti;

| 29. | poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe v boju proti davčnemu dampingu, davčnim goljufijam in utaji davkov, poleg tega pa se zavzema za sprejetje ambicioznega davka na finančne transakcije na ravni Sveta; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme ukrepe v boju proti davčnemu dampingu, davčnim goljufijam in utaji davkov, poleg tega pa se zavzema za sprejetje ambicioznega davka na finančne transakcije na ravni Sveta;

| 30. | je trdno prepričan, da se sredstva EU, zlasti sredstva iz pobude za zaposlovanje mladih in Evropskega socialnega sklada, ne bi smela uporabljati za subvencioniranje nacionalnih pristopov, temveč za zagotavljanje dodatne podpore na način, ki dopolnjuje in krepi nacionalne programe v skladu z odločitvijo držav članice; |
| --- | --- |

30.

je trdno prepričan, da se sredstva EU, zlasti sredstva iz pobude za zaposlovanje mladih in Evropskega socialnega sklada, ne bi smela uporabljati za subvencioniranje nacionalnih pristopov, temveč za zagotavljanje dodatne podpore na način, ki dopolnjuje in krepi nacionalne programe v skladu z odločitvijo držav članice;

| 31. | poziva Komisijo, države članice in regije, naj zagotovijo popolno porabo sredstev EU za obdobje 2007–2013 ter natančno uskladijo Evropski socialni sklad in druge evropske strukturne sklade s strategijo Evropa 2020; poziva Komisijo, naj dosledno spremlja 20 % sredstev iz Evropskega socialnega sklada, ki so bila dodeljena za boj proti revščini; poziva Komisijo, naj v naslednji letni pregled rasti in v priporočila za posamezne države članice vključi poglavje, namenjeno izvajanju Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, države članice in regije, naj zagotovijo popolno porabo sredstev EU za obdobje 2007–2013 ter natančno uskladijo Evropski socialni sklad in druge evropske strukturne sklade s strategijo Evropa 2020; poziva Komisijo, naj dosledno spremlja 20 % sredstev iz Evropskega socialnega sklada, ki so bila dodeljena za boj proti revščini; poziva Komisijo, naj v naslednji letni pregled rasti in v priporočila za posamezne države članice vključi poglavje, namenjeno izvajanju Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim;

| 32. | poziva Komisijo, naj razvije strukturne reforme na energetskih trgih, da bi oblikovali trdno energetsko unijo, ki bo manj odvisna od zunanjih virov, in diverzificirali vire oskrbe (na primer, alžirski plin); |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj razvije strukturne reforme na energetskih trgih, da bi oblikovali trdno energetsko unijo, ki bo manj odvisna od zunanjih virov, in diverzificirali vire oskrbe (na primer, alžirski plin);

Reforme za povečanje potenciala rasti, človeškega kapitala in produktivnosti

| 33. | ugotavlja, da so lahko odločilni naložbeni načrti za trajnostno rast in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest uspešni le, če jih bodo spremljale nacionalne reforme, ki bodo zvišale stopnjo kakovostne delovne aktivnosti, povečale aktivnost in produktivnost, razvile človeški kapital v vseh starostnih skupinah, tudi v najbolj ranljivih, ter podprle močne sisteme socialnih storitev in socialnega varstva; opozarja, da je odločitev Parlamenta in Sveta o krepitvi sodelovanja znotraj mreže javnih zavodov za zaposlovanje ključni element za izboljšanje trgov dela; meni, da bi morali s strukturnimi reformami trga dela uvesti ukrepe za notranjo prožnost, usmerjene v ohranjanje zaposlitev v času gospodarskih motenj, zagotoviti kakovost delovnih mest in varnost pri prehodu med zaposlitvami ter programe nadomestil za primer brezposelnosti, ki bi bili osnovani na realnih zahtevah za uveljavljanje te pravice, pa tudi ustrezno podporo za brezposelne delavce, povezano s politikami ponovnega vključevanja; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da so lahko odločilni naložbeni načrti za trajnostno rast in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest uspešni le, če jih bodo spremljale nacionalne reforme, ki bodo zvišale stopnjo kakovostne delovne aktivnosti, povečale aktivnost in produktivnost, razvile človeški kapital v vseh starostnih skupinah, tudi v najbolj ranljivih, ter podprle močne sisteme socialnih storitev in socialnega varstva; opozarja, da je odločitev Parlamenta in Sveta o krepitvi sodelovanja znotraj mreže javnih zavodov za zaposlovanje ključni element za izboljšanje trgov dela; meni, da bi morali s strukturnimi reformami trga dela uvesti ukrepe za notranjo prožnost, usmerjene v ohranjanje zaposlitev v času gospodarskih motenj, zagotoviti kakovost delovnih mest in varnost pri prehodu med zaposlitvami ter programe nadomestil za primer brezposelnosti, ki bi bili osnovani na realnih zahtevah za uveljavljanje te pravice, pa tudi ustrezno podporo za brezposelne delavce, povezano s politikami ponovnega vključevanja;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo inovativne načine za spodbujanje naložb v EU; opozarja na nedavne selitve proizvodnje in storitev podjetij nazaj v EU ter na možnosti, ki jih to prinaša pri odpiranju delovnih mest, zlasti za mlade; meni, da imajo gospodarstva EU edinstveno priložnost, da še pospešijo ta trend selitve delovnih mest nazaj v Evropo; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo inovativne načine za spodbujanje naložb v EU; opozarja na nedavne selitve proizvodnje in storitev podjetij nazaj v EU ter na možnosti, ki jih to prinaša pri odpiranju delovnih mest, zlasti za mlade; meni, da imajo gospodarstva EU edinstveno priložnost, da še pospešijo ta trend selitve delovnih mest nazaj v Evropo;

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo politike, prilagojene za podporo kakovostnega zaposlovanja za dolgotrajno brezposelne, starejše brezposelne, ženske in druge prednostne skupine, ki jih je kriza posebej močno prizadela, kot so priseljenci ali invalidi, vključno z ukrepi za spodbujanje protidiskriminacijskih politik na delovnem mestu, ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter boja proti nizki stopnji izobraženosti znotraj nekaterih od naštetih skupin, od katerih številnim grozi socialna izključenost; poziva, naj se v priporočilih za posamezne države sistematično obravnava zmanjševanje razlike v plačah in pokojninah med spoloma; poziva Komisijo, naj od vsake države članice zahteva, da predloži nacionalni načrt za delovna mesta, namenjen ustvarjanju delovnih mest, o katerem so se države članice dogovorile na zasedanju Sveta spomladi 2012; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo politike, prilagojene za podporo kakovostnega zaposlovanja za dolgotrajno brezposelne, starejše brezposelne, ženske in druge prednostne skupine, ki jih je kriza posebej močno prizadela, kot so priseljenci ali invalidi, vključno z ukrepi za spodbujanje protidiskriminacijskih politik na delovnem mestu, ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter boja proti nizki stopnji izobraženosti znotraj nekaterih od naštetih skupin, od katerih številnim grozi socialna izključenost; poziva, naj se v priporočilih za posamezne države sistematično obravnava zmanjševanje razlike v plačah in pokojninah med spoloma; poziva Komisijo, naj od vsake države članice zahteva, da predloži nacionalni načrt za delovna mesta, namenjen ustvarjanju delovnih mest, o katerem so se države članice dogovorile na zasedanju Sveta spomladi 2012;

| 36. | poziva Komisijo, naj uvede novo pobudo, namenjeno spodbujanju zaposlitvenih priložnosti za Rome v državah članicah, ki bo vključevala ukrepe za izboljšanje znanj in spretnosti ter usposobljenosti ter za boj proti diskriminaciji, kot tudi spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, na primer s samozaposlovanjem in podjetništvom ter z uporabo inovativnih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj uvede novo pobudo, namenjeno spodbujanju zaposlitvenih priložnosti za Rome v državah članicah, ki bo vključevala ukrepe za izboljšanje znanj in spretnosti ter usposobljenosti ter za boj proti diskriminaciji, kot tudi spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, na primer s samozaposlovanjem in podjetništvom ter z uporabo inovativnih finančnih instrumentov;

| 37. | poziva države članice, naj med prednostne naloge uvrstijo zmanjševanje razlik med spoloma na področju zaposlovanja, zlasti z odpravljanjem te razlike pri plačah in izvajanjem ukrepov za lažje usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, med drugim tudi s povečanjem dostopnosti otroškega varstva; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj med prednostne naloge uvrstijo zmanjševanje razlik med spoloma na področju zaposlovanja, zlasti z odpravljanjem te razlike pri plačah in izvajanjem ukrepov za lažje usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, med drugim tudi s povečanjem dostopnosti otroškega varstva;

| 38. | obžaluje, da evropski semester ni bil zadostno usklajen s strategijo Evropa 2020; poziva Komisijo in države članice, naj gospodarske ukrepe, ki se izvajajo v okviru evropskega semestra, uskladijo s socialnimi in zaposlitvenimi cilji strategije Evropa 2020 in socialnimi načeli iz Pogodb; poziva k odločnejšim prizadevanjem za usmerjanje in usklajevanje politik EU za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanje boljših in trajnostnih delovnih mest; poziva Komisijo, naj brez odlašanja predstavi vmesni pregled strategije Evropa 2020 in pri tem upošteva nujno potrebo po večjem napredku pri zmanjševanju revščine in doseganju drugih socialnih ciljev ter potrebo po večjem dejanskem vključevanju deležnikov; |
| --- | --- |

38.

obžaluje, da evropski semester ni bil zadostno usklajen s strategijo Evropa 2020; poziva Komisijo in države članice, naj gospodarske ukrepe, ki se izvajajo v okviru evropskega semestra, uskladijo s socialnimi in zaposlitvenimi cilji strategije Evropa 2020 in socialnimi načeli iz Pogodb; poziva k odločnejšim prizadevanjem za usmerjanje in usklajevanje politik EU za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanje boljših in trajnostnih delovnih mest; poziva Komisijo, naj brez odlašanja predstavi vmesni pregled strategije Evropa 2020 in pri tem upošteva nujno potrebo po večjem napredku pri zmanjševanju revščine in doseganju drugih socialnih ciljev ter potrebo po večjem dejanskem vključevanju deležnikov;

Izobraževanje in aktivne politike trga dela za povečanje človeškega kapitala

| 39. | meni, da se EU zaradi naraščajoče mednarodne konkurence, ki jo pogojuje vedno bolj usposobljena delovna sila, sooča z velikim pomanjkanjem potrebnih znanj in spretnosti ter neusklajenostjo med ponudbo znanj in spretnosti in povpraševanjem po njih, kar zavira gospodarsko rast; meni, da se morajo države članice, če želijo imeti realno možnost za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja, osredotočiti na oblikovanje ustreznega okolja za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

39.

meni, da se EU zaradi naraščajoče mednarodne konkurence, ki jo pogojuje vedno bolj usposobljena delovna sila, sooča z velikim pomanjkanjem potrebnih znanj in spretnosti ter neusklajenostjo med ponudbo znanj in spretnosti in povpraševanjem po njih, kar zavira gospodarsko rast; meni, da se morajo države članice, če želijo imeti realno možnost za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja, osredotočiti na oblikovanje ustreznega okolja za ustvarjanje delovnih mest;

| 40. | ponovno poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v okvir strategije Evropa 2020 vključijo steber za obravnavo razlik med spoloma; |
| --- | --- |

40.

ponovno poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v okvir strategije Evropa 2020 vključijo steber za obravnavo razlik med spoloma;

| 41. | opozarja, da se strategija za obnovitev konkurenčnosti ne bi smela osredotočati le na stroške dela, temveč tudi na povečanje produktivnosti z vlaganji v človeški kapital in strukturnimi reformami; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da se strategija za obnovitev konkurenčnosti ne bi smela osredotočati le na stroške dela, temveč tudi na povečanje produktivnosti z vlaganji v človeški kapital in strukturnimi reformami;

| 42. | poziva države članice, naj povečajo naložbe v človeški kapital na raven pred krizo, zlasti da bi mladim olajšale prehod iz izobraževanja v zaposlitev, ter naj vlagajo v poklicno usposabljanje in programe vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj povečajo naložbe v človeški kapital na raven pred krizo, zlasti da bi mladim olajšale prehod iz izobraževanja v zaposlitev, ter naj vlagajo v poklicno usposabljanje in programe vseživljenjskega učenja;

| 43. | pozdravlja dejstvo, da Komisija v letnem pregledu rasti za leto 2015 poziva države članice, naj zaščitijo ali spodbujajo dolgoročne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije; vendar ugotavlja, da države članice z že tako omejenimi proračuni nimajo zadostnih sredstev za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja dejstvo, da Komisija v letnem pregledu rasti za leto 2015 poziva države članice, naj zaščitijo ali spodbujajo dolgoročne naložbe v izobraževanje, raziskave in inovacije; vendar ugotavlja, da države članice z že tako omejenimi proračuni nimajo zadostnih sredstev za uresničitev tega cilja;

| 44. | poudarja, da so v nekaterih državah v sedanjih razmerah članicah pomembne aktivne politike trga dela; poziva te države članice, naj povečajo doseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da so v nekaterih državah v sedanjih razmerah članicah pomembne aktivne politike trga dela; poziva te države članice, naj povečajo doseg in učinkovitost aktivnih politik trga dela;

Kakovostna delovna mesta in plače kot gonilo produktivnosti in rasti

| 45. | poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo visoki stopnji brezposelnosti med prikrajšanimi skupinami ter naj prednostno obravnavajo dostop do trga dela in vključevanje nanj ter vsesplošno uporabo politik dostopa in vključevanja, saj je zaposlitev bistvena za uspešno vključevanje; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo visoki stopnji brezposelnosti med prikrajšanimi skupinami ter naj prednostno obravnavajo dostop do trga dela in vključevanje nanj ter vsesplošno uporabo politik dostopa in vključevanja, saj je zaposlitev bistvena za uspešno vključevanje;

| 46. | opozarja, da so dostojne plače pomembne ne le za socialno kohezijo, ampak tudi za ohranjanje močnega okrevanja in produktivnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj preuči učinek uvajanja minimalnih plač v državah članicah, zlasti kar zadeva zmanjševanje neenakosti v plačah; poziva Komisijo, naj organizira konferenco o evropskem okviru za minimalne plače; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da so dostojne plače pomembne ne le za socialno kohezijo, ampak tudi za ohranjanje močnega okrevanja in produktivnega gospodarstva; poziva Komisijo, naj preuči učinek uvajanja minimalnih plač v državah članicah, zlasti kar zadeva zmanjševanje neenakosti v plačah; poziva Komisijo, naj organizira konferenco o evropskem okviru za minimalne plače;

| 47. | je zaskrbljen, ker se z reformami trga dela v številnih državah članicah ni zmanjšal delež prekarnih delovnih mest; opaža, da je bilo 50 % delovnih mest, ustvarjenih leta 2014, začasnih delovnih mest; ugotavlja, da Komisija meni, da revščina zaposlenih še vedno obstaja in da za 50 % vseh iskalcev zaposlitve zaposlitev ne zadošča za izhod iz revščine, niti ne povečuje produktivnosti; poziva države članice, naj postane kakovost delovnih mest prednostna naloga in naj obravnavajo segmentacijo trga dela; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo reforme trga dela namenjene spodbujanju ustvarjanja boljše in trajne zaposlitve, pa tudi zmanjševanju segmentacije, boljši vključenosti ranljivih skupin na trg dela, spodbujanju enakosti med spoloma, zmanjševanju revščine zaposlenih in zagotavljanju ustrezne socialne zaščite za vse delavce, tudi samozaposlene; |
| --- | --- |

47.

je zaskrbljen, ker se z reformami trga dela v številnih državah članicah ni zmanjšal delež prekarnih delovnih mest; opaža, da je bilo 50 % delovnih mest, ustvarjenih leta 2014, začasnih delovnih mest; ugotavlja, da Komisija meni, da revščina zaposlenih še vedno obstaja in da za 50 % vseh iskalcev zaposlitve zaposlitev ne zadošča za izhod iz revščine, niti ne povečuje produktivnosti; poziva države članice, naj postane kakovost delovnih mest prednostna naloga in naj obravnavajo segmentacijo trga dela; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo reforme trga dela namenjene spodbujanju ustvarjanja boljše in trajne zaposlitve, pa tudi zmanjševanju segmentacije, boljši vključenosti ranljivih skupin na trg dela, spodbujanju enakosti med spoloma, zmanjševanju revščine zaposlenih in zagotavljanju ustrezne socialne zaščite za vse delavce, tudi samozaposlene;

| 48. | meni, da lahko države članice ustvarjajo delovna mesta samo, če to trg omogoča, če se lahko zanesejo na kvalificirano delovno silo, če so trgi dela dovolj prožni, če so stroški dela in plače usklajeni s produktivnostjo, če sistemi socialne zaščite povečujejo privlačnost dela in če je ureditev sorazmerna in podprta z dokazi; |
| --- | --- |

48.

meni, da lahko države članice ustvarjajo delovna mesta samo, če to trg omogoča, če se lahko zanesejo na kvalificirano delovno silo, če so trgi dela dovolj prožni, če so stroški dela in plače usklajeni s produktivnostjo, če sistemi socialne zaščite povečujejo privlačnost dela in če je ureditev sorazmerna in podprta z dokazi;

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za odpravo socialnega dampinga v EU, ki močno škoduje delavcem in sistemom socialnega varstva v državah članicah; prav tako poziva k vključevanju socialnih partnerjev v ta prizadevanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za odpravo socialnega dampinga v EU, ki močno škoduje delavcem in sistemom socialnega varstva v državah članicah; prav tako poziva k vključevanju socialnih partnerjev v ta prizadevanja na vseh ravneh;

| 50. | pozdravlja pobudo o evropski platformi za neprijavljeno delo; ponovno poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imele osebe s prekarnimi pogodbami ali samozaposlene osebe osnoven nabor pravic in ustrezno socialno zaščito, zlasti glede usklajevanja družinskega in poklicnega življenja; poziva Komisijo, naj usmeri prizadevanja v reševanje dodatnih težav, ki nastajajo zaradi neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom, začasnega zaposlovanja in navideznega samozaposlovanja; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja pobudo o evropski platformi za neprijavljeno delo; ponovno poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imele osebe s prekarnimi pogodbami ali samozaposlene osebe osnoven nabor pravic in ustrezno socialno zaščito, zlasti glede usklajevanja družinskega in poklicnega življenja; poziva Komisijo, naj usmeri prizadevanja v reševanje dodatnih težav, ki nastajajo zaradi neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom, začasnega zaposlovanja in navideznega samozaposlovanja;

| 51. | obžaluje, da kakovost ali trajnost ustvarjenih delovnih mest skorajda nista omenjeni, zlasti kar zadeva zaposlovanje žensk, ki so nadpovprečno zastopane pri delu s krajšim delovnim časom zaradi težav pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

51.

obžaluje, da kakovost ali trajnost ustvarjenih delovnih mest skorajda nista omenjeni, zlasti kar zadeva zaposlovanje žensk, ki so nadpovprečno zastopane pri delu s krajšim delovnim časom zaradi težav pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja;

| 52. | meni, da je doseganje ciljev ponovne industrializacije bistveno za konkurenčnost EU in da bi lahko s ponovnim zagonom resnične evropske industrijske politike spodbudili rast in ustvarjanje novih visoko kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

52.

meni, da je doseganje ciljev ponovne industrializacije bistveno za konkurenčnost EU in da bi lahko s ponovnim zagonom resnične evropske industrijske politike spodbudili rast in ustvarjanje novih visoko kakovostnih delovnih mest;

| 53. | obžaluje, da pri sklicevanju na stopnjo brezposelnosti niso ustrezno upoštevani drugi dejavniki, kot so vse večje stopnje neaktivnih oseb, mobilnosti in migracij; |
| --- | --- |

53.

obžaluje, da pri sklicevanju na stopnjo brezposelnosti niso ustrezno upoštevani drugi dejavniki, kot so vse večje stopnje neaktivnih oseb, mobilnosti in migracij;

Brezposelnost mladih in mobilnost delavcev

| 54. | pozdravlja zmanjšanje stopnje brezposelnosti mladih, vendar poudarja, da je še vedno na skrb zbujajoči ravni in da ni nujno, da to zmanjšanje temelji na neto ustvarjenih delovnih mestih: poudarja, da sta se negotovost delovnih mest in podzaposlenost tudi povečala in da 43 % mladih dela v prekarnih pogojih, na podlagi neprostovoljnih pogodb s skrajšanim delovnim časom ali kot lažni samozaposleni; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja zmanjšanje stopnje brezposelnosti mladih, vendar poudarja, da je še vedno na skrb zbujajoči ravni in da ni nujno, da to zmanjšanje temelji na neto ustvarjenih delovnih mestih: poudarja, da sta se negotovost delovnih mest in podzaposlenost tudi povečala in da 43 % mladih dela v prekarnih pogojih, na podlagi neprostovoljnih pogodb s skrajšanim delovnim časom ali kot lažni samozaposleni;

| 55. | poziva Komisijo, naj predlaga evropski okvir za uvedbo minimalnih standardov za izvajanje jamstev za mlade in konkretne ukrepe za ozaveščanje javnosti; poziva države članice, naj učinkovito porabijo razpoložljivi proračun, nemudoma začnejo izvajati jamstva za mlade ter zagotovijo, da bodo z njimi dosegle tudi mlade, ki prihajajo iz prikrajšanega socialnega okolja; poziva k določitvi ustreznega proračuna v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira v skladu s priporočili Mednarodne organizacije dela; ugotavlja, da je Mednarodna organizacija dela ocenila, da je za rešitev problema brezposelnosti mladih potrebnih 21 milijard EUR; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, naj predlaga evropski okvir za uvedbo minimalnih standardov za izvajanje jamstev za mlade in konkretne ukrepe za ozaveščanje javnosti; poziva države članice, naj učinkovito porabijo razpoložljivi proračun, nemudoma začnejo izvajati jamstva za mlade ter zagotovijo, da bodo z njimi dosegle tudi mlade, ki prihajajo iz prikrajšanega socialnega okolja; poziva k določitvi ustreznega proračuna v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira v skladu s priporočili Mednarodne organizacije dela; ugotavlja, da je Mednarodna organizacija dela ocenila, da je za rešitev problema brezposelnosti mladih potrebnih 21 milijard EUR;

| 56. | poziva Komisijo, naj preseže priporočilo Sveta iz marca 2014 o kakovostnem okviru za pripravništva in naj predlaga nov kakovostni okvir, da bi preprečila diskriminacijo in izkoriščanje mladih delavcev; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj preseže priporočilo Sveta iz marca 2014 o kakovostnem okviru za pripravništva in naj predlaga nov kakovostni okvir, da bi preprečila diskriminacijo in izkoriščanje mladih delavcev;

| 57. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo trgi dela bolj vključujoči za tiste, ki imajo družinske obveznosti, kot so vzgoja otrok in skrb za družinske člane, ki potrebujejo nego; zato poziva k ukrepom za lažje usklajevanje poklicnega in družinskega življenja v okviru reform trga dela, ki jih spodbuja evropski semester; |
| --- | --- |

57.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo trgi dela bolj vključujoči za tiste, ki imajo družinske obveznosti, kot so vzgoja otrok in skrb za družinske člane, ki potrebujejo nego; zato poziva k ukrepom za lažje usklajevanje poklicnega in družinskega življenja v okviru reform trga dela, ki jih spodbuja evropski semester;

| 58. | ponovno poziva države članice, naj vlagajo v priložnosti za vseživljenjsko učenje, poklicno usposabljanje in usposabljanje na delovnem mestu; poziva k oceni nacionalnih sistemov za vseživljenjsko učenje v okviru strategij evropskega semestra za reformo trga dela; |
| --- | --- |

58.

ponovno poziva države članice, naj vlagajo v priložnosti za vseživljenjsko učenje, poklicno usposabljanje in usposabljanje na delovnem mestu; poziva k oceni nacionalnih sistemov za vseživljenjsko učenje v okviru strategij evropskega semestra za reformo trga dela;

| 59. | poudarja, da po navedbah Komisije kljub visokim stopnjam brezposelnosti obstaja v EU dva milijona prostih delovnih mest in da je v letu 2013 le 3,3 % delovno aktivnega prebivalstva delalo v drugi državi članici, kar kaže na nizko raven mobilnosti v primerjavi z ZDA in Japonsko; opozarja, da se lahko razlike v stopnjah mobilnosti delovne sile – ki lahko v primeru držav članic, ki jih je najbolj prizadela kriza, znaša do 10 odstotnih točk – premostijo tudi z uporabo orodja platforme EURES; izraža stalno podporo načelu prostega gibanja; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da po navedbah Komisije kljub visokim stopnjam brezposelnosti obstaja v EU dva milijona prostih delovnih mest in da je v letu 2013 le 3,3 % delovno aktivnega prebivalstva delalo v drugi državi članici, kar kaže na nizko raven mobilnosti v primerjavi z ZDA in Japonsko; opozarja, da se lahko razlike v stopnjah mobilnosti delovne sile – ki lahko v primeru držav članic, ki jih je najbolj prizadela kriza, znaša do 10 odstotnih točk – premostijo tudi z uporabo orodja platforme EURES; izraža stalno podporo načelu prostega gibanja;

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno delovanje javnih zavodov za zaposlovanje, da bi olajšale in spodbudile iskanje dela v tujini; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno delovanje javnih zavodov za zaposlovanje, da bi olajšale in spodbudile iskanje dela v tujini;

| 61. | zaradi števila delavcev, zlasti mladih, ki zdaj zapuščajo svoje matične države in iščejo zaposlitvene priložnosti v drugih državah članicah, je treba nujno oblikovati ustrezne ukrepe za zagotovitev, da noben delavec ne ostane brez socialne zaščite in delavskih pravic; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj dodatno izboljšajo mobilnost delovne sile v EU z instrumenti, kot je EURES, pri tem pa spoštujejo načelo enake obravnave ter zaščitijo plače in socialne standarde; poziva vse države članice, naj uvedejo socialno politiko in politiko zaposlovanja, ki bo zagotavljala enake pravice in enako plačilo na istem kraju dela, v skladu z načeli, na katerih temelji svobodno gibanje delavcev, zlasti z vidika enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

61.

zaradi števila delavcev, zlasti mladih, ki zdaj zapuščajo svoje matične države in iščejo zaposlitvene priložnosti v drugih državah članicah, je treba nujno oblikovati ustrezne ukrepe za zagotovitev, da noben delavec ne ostane brez socialne zaščite in delavskih pravic; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj dodatno izboljšajo mobilnost delovne sile v EU z instrumenti, kot je EURES, pri tem pa spoštujejo načelo enake obravnave ter zaščitijo plače in socialne standarde; poziva vse države članice, naj uvedejo socialno politiko in politiko zaposlovanja, ki bo zagotavljala enake pravice in enako plačilo na istem kraju dela, v skladu z načeli, na katerih temelji svobodno gibanje delavcev, zlasti z vidika enakosti med spoloma;

| 62. | opozarja na cilje EU na področju spolov, in sicer na uresničitev 75-odstotne zaposlenosti žensk in moških do leta 2020 ter zmanjšanje oseb, ki so revni ali jim grozi revščina, za 20 milijonov; |
| --- | --- |

62.

opozarja na cilje EU na področju spolov, in sicer na uresničitev 75-odstotne zaposlenosti žensk in moških do leta 2020 ter zmanjšanje oseb, ki so revni ali jim grozi revščina, za 20 milijonov;

| 63. | poziva Komisijo, naj predloži predlog o starševskem dopustu, ki bo zagotavljal enake delovne pogoje za ženske in moške, tudi zaradi tega, ker se prebivalstvo v EU hitro stara, kar ogroža zmogljivost držav članic v prihodnosti, da bi ohranile nujne socialne storitve; poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo več politik, ki bodo prispevale k evropski demografski rasti, tako da bodo spodbudile bodisi rodnost bodisi priseljevanje; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj predloži predlog o starševskem dopustu, ki bo zagotavljal enake delovne pogoje za ženske in moške, tudi zaradi tega, ker se prebivalstvo v EU hitro stara, kar ogroža zmogljivost držav članic v prihodnosti, da bi ohranile nujne socialne storitve; poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo več politik, ki bodo prispevale k evropski demografski rasti, tako da bodo spodbudile bodisi rodnost bodisi priseljevanje;

| 64. | obžaluje, da so varčevalni ukrepi, ki jih je naložila EU in so bili namenjeni ponovni vzpostavitvi zaupanja vlagateljev, poslabšali zaposlitvene in socialne pogoje ter privedli do višje stopnje brezposelnosti, revščine in neenakosti; |
| --- | --- |

64.

obžaluje, da so varčevalni ukrepi, ki jih je naložila EU in so bili namenjeni ponovni vzpostavitvi zaupanja vlagateljev, poslabšali zaposlitvene in socialne pogoje ter privedli do višje stopnje brezposelnosti, revščine in neenakosti;

| 65. | poziva države članice, naj na vseh ravneh izboljšajo sodelovanje med podjetji in izobraževalnim sektorjem; |
| --- | --- |

65.

poziva države članice, naj na vseh ravneh izboljšajo sodelovanje med podjetji in izobraževalnim sektorjem;

Odločen poziv k socialni razsežnosti in konvergenci EU

| 66. | ponovno opozarja na socialno-ekonomske izzive, s katerimi se sooča Unija, zlasti v nekaterih državah članicah, ter na tveganja za njeno trajnost in potencial stabilne rasti, ki jih predstavlja preobrat v regionalni konvergenci; opozarja, da je več kot 122 milijonov državljanov EU na pragu revščine ali socialne izključenosti, vključno z revščino zaposlenih in revščino otrok; poudarja, da po trenutnih ocenah 19 % otrok v EU grozi revščina, in vztraja, da so te stopnje nesprejemljive in jih je treba nemudoma zmanjšati; poziva Komisijo, naj še naprej razvija socialno razsežnost v EU; je seznanjen s prizadevanji Komisije na področju socialnega stebra ekonomske in monetarne unije, kot del procesa vključevanja socialne razsežnosti v sedanjo strukturo mehanizmov gospodarskega upravljanja; jo poziva, naj nadaljuje s temi prizadevanji, da bi napredovala pri uresničevanju strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

66.

ponovno opozarja na socialno-ekonomske izzive, s katerimi se sooča Unija, zlasti v nekaterih državah članicah, ter na tveganja za njeno trajnost in potencial stabilne rasti, ki jih predstavlja preobrat v regionalni konvergenci; opozarja, da je več kot 122 milijonov državljanov EU na pragu revščine ali socialne izključenosti, vključno z revščino zaposlenih in revščino otrok; poudarja, da po trenutnih ocenah 19 % otrok v EU grozi revščina, in vztraja, da so te stopnje nesprejemljive in jih je treba nemudoma zmanjšati; poziva Komisijo, naj še naprej razvija socialno razsežnost v EU; je seznanjen s prizadevanji Komisije na področju socialnega stebra ekonomske in monetarne unije, kot del procesa vključevanja socialne razsežnosti v sedanjo strukturo mehanizmov gospodarskega upravljanja; jo poziva, naj nadaljuje s temi prizadevanji, da bi napredovala pri uresničevanju strategije Evropa 2020;

| 67. | obžaluje, da ni kazalnikov in jasnih opredelitev absolutne revščine, s katero se spopadajo številne države EU; |
| --- | --- |

67.

obžaluje, da ni kazalnikov in jasnih opredelitev absolutne revščine, s katero se spopadajo številne države EU;

| 68. | spominja Komisijo, da morata biti v skladu s členom 9 PDEU v vseh politikah EU upoštevani zaposlitvena in socialna politika za spodbujanje evropskega socialnega reda; poziva Komisijo, naj izpolni svojo obveznost, da evropski semester poveže s cilji strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

68.

spominja Komisijo, da morata biti v skladu s členom 9 PDEU v vseh politikah EU upoštevani zaposlitvena in socialna politika za spodbujanje evropskega socialnega reda; poziva Komisijo, naj izpolni svojo obveznost, da evropski semester poveže s cilji strategije Evropa 2020;

| 69. | poudarja, da so socialna zaščita in socialna politika, zlasti nadomestila za brezposelnost, minimalna dohodkovna podpora in progresivno obdavčevanje, prvotno prispevali k zmanjšanju globine recesije in stabilizirali trge dela in potrošnjo; vendar poudarja, da so tiste članice ekonomske in monetarne unije, ki so imele negativne gospodarske šoke, socialne stabilizatorje pogosto uporabljale kot prilagoditvene dejavnike; poudarja, da so socialna zaščita in socialne politike v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da so socialna zaščita in socialna politika, zlasti nadomestila za brezposelnost, minimalna dohodkovna podpora in progresivno obdavčevanje, prvotno prispevali k zmanjšanju globine recesije in stabilizirali trge dela in potrošnjo; vendar poudarja, da so tiste članice ekonomske in monetarne unije, ki so imele negativne gospodarske šoke, socialne stabilizatorje pogosto uporabljale kot prilagoditvene dejavnike; poudarja, da so socialna zaščita in socialne politike v pristojnosti držav članic;

Socialni stabilizatorji

| 70. | ugotavlja, da je Komisija v svojem letnem poročilu o zaposlovanju in socialnih razmerah v EU za leto 2013 poudarila pomen izdatkov za socialno zaščito kot varstvo pred socialnimi tveganji; opozarja na pomen avtomatskih stabilizatorjev pri obravnavi asimetričnih šokov, preprečevanju pretiranega izčrpanja nacionalnih sistemov socialne varnosti in s tem krepitve trajnosti ekonomske in monetarne unije kot celote; poziva Komisijo, naj v svoja priporočila za posamezne države vključi pomen ohranjanja močnih avtomatskih stabilizatorjev v državah članicah zaradi njihove izjemne vloge pri ohranjanju socialne kohezije in spodbujanju notranjega povpraševanja in ekonomske rasti; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi zeleno knjigo o avtomatskih stabilizatorjih v euroobmočju; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da je Komisija v svojem letnem poročilu o zaposlovanju in socialnih razmerah v EU za leto 2013 poudarila pomen izdatkov za socialno zaščito kot varstvo pred socialnimi tveganji; opozarja na pomen avtomatskih stabilizatorjev pri obravnavi asimetričnih šokov, preprečevanju pretiranega izčrpanja nacionalnih sistemov socialne varnosti in s tem krepitve trajnosti ekonomske in monetarne unije kot celote; poziva Komisijo, naj v svoja priporočila za posamezne države vključi pomen ohranjanja močnih avtomatskih stabilizatorjev v državah članicah zaradi njihove izjemne vloge pri ohranjanju socialne kohezije in spodbujanju notranjega povpraševanja in ekonomske rasti; ponovno poziva Komisijo, naj pripravi zeleno knjigo o avtomatskih stabilizatorjih v euroobmočju;

| 71. | je seznanjen s ciljem Komisije, da bi naredila zakonodajo EU lažjo, enostavnejšo in cenejšo v korist državljanom in podjetjem; poudarja, da odprava regulativnih ovir ne bi smela ogroziti evropskega socialnega pravnega reda na področjih, kot so varnost in zdravje pri delu, obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi, temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela in Evropske socialne listine, ter bi morala spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev, kot je zapisano v Pogodbi; poziva Komisijo k verodostojnim prizadevanjem za zagotovitev zaščite nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile; |
| --- | --- |

71.

je seznanjen s ciljem Komisije, da bi naredila zakonodajo EU lažjo, enostavnejšo in cenejšo v korist državljanom in podjetjem; poudarja, da odprava regulativnih ovir ne bi smela ogroziti evropskega socialnega pravnega reda na področjih, kot so varnost in zdravje pri delu, obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi, temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela in Evropske socialne listine, ter bi morala spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev, kot je zapisano v Pogodbi; poziva Komisijo k verodostojnim prizadevanjem za zagotovitev zaščite nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile;

Socialni kazalniki

| 72. | pozdravlja dejstvo, da skupno poročilo o zaposlovanju, priloženo letnemu pregledu rasti, vključuje pregled dosežkov politik zaposlovanja in socialnih politik; poziva Komisijo, naj preuči, ali ti kazalniki zadostujejo za izvedbo temeljite analize socialno-ekonomskih razmer v državah članicah; poudarja, kako pomembno je razumevanje dinamike in posledic sprememb v prihodkih gospodinjstev ter vse večji neenakosti pri prihodkih; obžaluje, da so številni podatki, predstavljeni v letošnjem pregledu, zastareli; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju politike v bolj upošteva ta pregled; poziva k podrobnemu pregledu odločitev držav članic na različnih področjih politike in zadevnih rezultatov; poziva Komisijo, naj oceni in izboljša področje uporabe in učinkovitost pregleda za zagotovitev, da se ga v celoti upošteva pri oblikovanju priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja dejstvo, da skupno poročilo o zaposlovanju, priloženo letnemu pregledu rasti, vključuje pregled dosežkov politik zaposlovanja in socialnih politik; poziva Komisijo, naj preuči, ali ti kazalniki zadostujejo za izvedbo temeljite analize socialno-ekonomskih razmer v državah članicah; poudarja, kako pomembno je razumevanje dinamike in posledic sprememb v prihodkih gospodinjstev ter vse večji neenakosti pri prihodkih; obžaluje, da so številni podatki, predstavljeni v letošnjem pregledu, zastareli; poziva Komisijo, naj pri oblikovanju politike v bolj upošteva ta pregled; poziva k podrobnemu pregledu odločitev držav članic na različnih področjih politike in zadevnih rezultatov; poziva Komisijo, naj oceni in izboljša področje uporabe in učinkovitost pregleda za zagotovitev, da se ga v celoti upošteva pri oblikovanju priporočil za posamezne države;

| 73. | poudarja, da bi morala biti vprašanja, povezana z zaposlovanjem in socialnimi vidiki, v postopku evropskega semestra enakovredna makroekonomskim vprašanjem; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da bi morala biti vprašanja, povezana z zaposlovanjem in socialnimi vidiki, v postopku evropskega semestra enakovredna makroekonomskim vprašanjem;

| 74. | poziva k opredelitvi velikih makroekonomskih in makrosocialnih neravnotežij v EU in med gospodarstvi euroobmočja ter oblikovanju priporočil za posamezno državo v okviru evropskega semestra na podlagi te opredelitve, vključno s koraki za zbliževanje delovnih in socialnih standardov; |
| --- | --- |

74.

poziva k opredelitvi velikih makroekonomskih in makrosocialnih neravnotežij v EU in med gospodarstvi euroobmočja ter oblikovanju priporočil za posamezno državo v okviru evropskega semestra na podlagi te opredelitve, vključno s koraki za zbliževanje delovnih in socialnih standardov;

Revščina in socialna izključenost

| 75. | obžaluje, da letni pregled rasti in skupno poročilo o zaposlovanju ne vsebujeta nobenega ukrepa ali političnega okvira, namenjenega doseganju cilja iz strategije Evropa 2020 glede zmanjšanja revščine; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo ta cilj bolje odražal v evropskem semestru; |
| --- | --- |

75.

obžaluje, da letni pregled rasti in skupno poročilo o zaposlovanju ne vsebujeta nobenega ukrepa ali političnega okvira, namenjenega doseganju cilja iz strategije Evropa 2020 glede zmanjšanja revščine; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo ta cilj bolje odražal v evropskem semestru;

| 76. | poudarja, da je treba izvrševati socialni pravni red, horizontalne socialne klavzule in protokol o storitvah splošnega pomena; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da je treba izvrševati socialni pravni red, horizontalne socialne klavzule in protokol o storitvah splošnega pomena;

| 77. | pozdravlja poziv predsednika Evropske komisije, naj države članice uvedejo minimalno plačo, da bi zmanjšali revščino v EU; poziva Komisijo, naj predlaga pobudo za spodbujanje uvedbe minimalne plače v državah članicah; poudarja, da vsaka posamezna država članica odloča, ali bo določila raven minimalne plače, in da bi ta morala ustrezati specifičnim socialno-ekonomskim razmeram v tej državi članici; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja poziv predsednika Evropske komisije, naj države članice uvedejo minimalno plačo, da bi zmanjšali revščino v EU; poziva Komisijo, naj predlaga pobudo za spodbujanje uvedbe minimalne plače v državah članicah; poudarja, da vsaka posamezna država članica odloča, ali bo določila raven minimalne plače, in da bi ta morala ustrezati specifičnim socialno-ekonomskim razmeram v tej državi članici;

| 78. | obžaluje dejstvo, da pristop Komisije, namenjen odpravljanju neenakosti med spoloma, obravnava usklajevanje poklicnega in družinskega življenja predvsem kot žensko vprašanje; ugotavlja, da so ukrepi za spodbujanje tovrstnega usklajevanja, tako pri moških kot pri ženskah, bistveni za ustvarjanje delovnih mest in neposredno vplivajo na kakovost ustvarjenih delovnih mest; ugotavlja, da je dostop do cenovno sprejemljivih in kakovostih storitev otroškega varstva še vedno velika ovira za to usklajevanje, in zato poziva Komisijo, naj pri analizi pregleda ključnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov upošteva tudi ta kazalnik; |
| --- | --- |

78.

obžaluje dejstvo, da pristop Komisije, namenjen odpravljanju neenakosti med spoloma, obravnava usklajevanje poklicnega in družinskega življenja predvsem kot žensko vprašanje; ugotavlja, da so ukrepi za spodbujanje tovrstnega usklajevanja, tako pri moških kot pri ženskah, bistveni za ustvarjanje delovnih mest in neposredno vplivajo na kakovost ustvarjenih delovnih mest; ugotavlja, da je dostop do cenovno sprejemljivih in kakovostih storitev otroškega varstva še vedno velika ovira za to usklajevanje, in zato poziva Komisijo, naj pri analizi pregleda ključnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov upošteva tudi ta kazalnik;

| 79. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in se nemudoma spoprime s skrb zbujajočim širjenjem revščine otrok v EU z dolgoročnimi in celostnimi ukrepi, ki bodo temeljili na primerih dobre prakse v nekaterih državah članicah, zlasti s povečanjem državne pomoči za prehrano v šolah; prav tako naj izvaja svoje priporočilo, ki temelji na treh stebrih, iz svežnja o socialnih naložbah „Vlaganje v otroke“; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami in se nemudoma spoprime s skrb zbujajočim širjenjem revščine otrok v EU z dolgoročnimi in celostnimi ukrepi, ki bodo temeljili na primerih dobre prakse v nekaterih državah članicah, zlasti s povečanjem državne pomoči za prehrano v šolah; prav tako naj izvaja svoje priporočilo, ki temelji na treh stebrih, iz svežnja o socialnih naložbah „Vlaganje v otroke“;

| 80. | poudarja, da so nove oblike revščine, ki so še hujše zaradi dolžniške krize – kot so revščina zaposlenih, ki zaostruje težave v zvezi z npr. odplačevanjem hipotek, ali visoke cene osnovnih proizvodov, ki povzročajo energetsko revščino –, privedle do povečanja števila deložacij, sodnih razglasitev zapadlosti hipoteke in brezdomcev; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo celostne politike s poudarkom na socialnih in cenovno dostopnih stanovanjih, učinkovite preprečevalne politike za zmanjšanje števila deložacij ter politike, ki obravnavajo energetsko revščino in temeljijo na primerih dobre prakse v državah članicah, ter naj prenehajo s kazenskim pregonom brezdomcev, ki se izvaja v nekaterih državah članicah; poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme akcijski načrt EU za brezdomstvo, kot je že večkrat zahteval Parlament, k temu pa so pozvale tudi druge institucije EU, da bi državam članicam pomagali spopasti se z nujnim in vse bolj perečim problemom brezdomstva; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da so nove oblike revščine, ki so še hujše zaradi dolžniške krize – kot so revščina zaposlenih, ki zaostruje težave v zvezi z npr. odplačevanjem hipotek, ali visoke cene osnovnih proizvodov, ki povzročajo energetsko revščino –, privedle do povečanja števila deložacij, sodnih razglasitev zapadlosti hipoteke in brezdomcev; poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo celostne politike s poudarkom na socialnih in cenovno dostopnih stanovanjih, učinkovite preprečevalne politike za zmanjšanje števila deložacij ter politike, ki obravnavajo energetsko revščino in temeljijo na primerih dobre prakse v državah članicah, ter naj prenehajo s kazenskim pregonom brezdomcev, ki se izvaja v nekaterih državah članicah; poziva Komisijo, naj nemudoma sprejme akcijski načrt EU za brezdomstvo, kot je že večkrat zahteval Parlament, k temu pa so pozvale tudi druge institucije EU, da bi državam članicam pomagali spopasti se z nujnim in vse bolj perečim problemom brezdomstva;

| 81. | poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo, ki bi državam članicam pomagala pri odpravljanju brezdomstva s celostnimi politikami in ustreznimi socialnimi naložbami; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo, ki bi državam članicam pomagala pri odpravljanju brezdomstva s celostnimi politikami in ustreznimi socialnimi naložbami;

| 82. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za reševanje brezdomstva; poudarja, da ta skrajna oblika revščine in socialnega izključevanja krši temeljne pravice in je v porastu v veliki večini držav članic; poziva Komisijo, naj predlaga konkretne mehanizme za spremljanje in podpiranje prizadevanj držav članic za spopad z brezdomstvom, kot je bilo pozvano v resolucijah z dne 14. septembra 2011 in 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe za reševanje brezdomstva; poudarja, da ta skrajna oblika revščine in socialnega izključevanja krši temeljne pravice in je v porastu v veliki večini držav članic; poziva Komisijo, naj predlaga konkretne mehanizme za spremljanje in podpiranje prizadevanj držav članic za spopad z brezdomstvom, kot je bilo pozvano v resolucijah z dne 14. septembra 2011 in 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo;

| 83. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira mogoče povečati sredstva Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj oceni, ali je v okviru vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira mogoče povečati sredstva Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim;

Vzdržne pokojnine in zdravje

| 84. | poziva k cenovno dostopnim in kakovostnim javnim storitvam na področju otroškega varstva in nege vzdrževanih oseb, ki bodo zlasti ženskam omogočile vrnitev na delo ter olajšale usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

84.

poziva k cenovno dostopnim in kakovostnim javnim storitvam na področju otroškega varstva in nege vzdrževanih oseb, ki bodo zlasti ženskam omogočile vrnitev na delo ter olajšale usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

| 85. | spominja Komisijo, da morajo za zagotovitev vzdržnosti, varnosti in ustreznosti pokojnin reforme pokojninskih sistemov spremljati politike, ki: ustvarjajo možnosti zaposlovanja za starejše in mlade delavce, da bi prispevali k vzdržnemu pokojninskemu sistemu; omejujejo spodbude za sheme predčasnega upokojevanja in druge možnosti za predčasen umik s trga dela, zagotavljajo nadomestilo za čas, porabljen za nego otrok ali vzdrževanih družinskih članov; ustvarjajo možnosti zaposlovanja za starejše delavce; zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja za zaposlene in brezposelne vseh starosti; krepijo zdravo staranje na delovnem mestu ob upoštevanju fizičnih in psihosocialnih tveganj za zdravje in varnost; uvajajo politike davčnih ugodnosti, ki spodbujajo, da bi ljudje podaljšali svojo delovno dobo; in spodbujajo aktivno zdravo staranje; poudarja, da je za uspešnost pokojninskih reform potrebna nacionalna politična in socialna kohezija ter da jih je treba oblikovati v pogajanjih s socialnimi partnerji ter predstavniki mlajše in starejše generacije, ki sta skupini prebivalstva, ki jih reforme neposredno zadevajo; poziva države članice, naj v celoti upoštevajo stališče Parlamenta o zeleni in beli knjigi o pokojninah; |
| --- | --- |

85.

spominja Komisijo, da morajo za zagotovitev vzdržnosti, varnosti in ustreznosti pokojnin reforme pokojninskih sistemov spremljati politike, ki: ustvarjajo možnosti zaposlovanja za starejše in mlade delavce, da bi prispevali k vzdržnemu pokojninskemu sistemu; omejujejo spodbude za sheme predčasnega upokojevanja in druge možnosti za predčasen umik s trga dela, zagotavljajo nadomestilo za čas, porabljen za nego otrok ali vzdrževanih družinskih članov; ustvarjajo možnosti zaposlovanja za starejše delavce; zagotavljajo dostop do vseživljenjskega učenja za zaposlene in brezposelne vseh starosti; krepijo zdravo staranje na delovnem mestu ob upoštevanju fizičnih in psihosocialnih tveganj za zdravje in varnost; uvajajo politike davčnih ugodnosti, ki spodbujajo, da bi ljudje podaljšali svojo delovno dobo; in spodbujajo aktivno zdravo staranje; poudarja, da je za uspešnost pokojninskih reform potrebna nacionalna politična in socialna kohezija ter da jih je treba oblikovati v pogajanjih s socialnimi partnerji ter predstavniki mlajše in starejše generacije, ki sta skupini prebivalstva, ki jih reforme neposredno zadevajo; poziva države članice, naj v celoti upoštevajo stališče Parlamenta o zeleni in beli knjigi o pokojninah;

| 86. | je seznanjen s priporočilom Komisije za reformo sistemov zdravstvenega varstva, da bodo lahko izpolnjevali svoje cilje zagotavljanja splošnega dostopa do visokokakovostne zdravstvene oskrbe – vključno s cenovno sprejemljivim dostopom do zdravil, zlasti tistih, ki so življenjsko pomembna – in za zagotavljanje spoštovanja pravic zdravstvenega osebja; opaža, da zaradi krize nekatere države članice niso uspele zagotoviti celotnega kritja javnega zdravstva; poziva Komisijo, naj sprejme konkretna priporočila za ureditev teh razmer; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za reforme, da bi zagotovili, da kakovost in cenovna dostopnost zdravstvene infrastrukture nista ogroženi; |
| --- | --- |

86.

je seznanjen s priporočilom Komisije za reformo sistemov zdravstvenega varstva, da bodo lahko izpolnjevali svoje cilje zagotavljanja splošnega dostopa do visokokakovostne zdravstvene oskrbe – vključno s cenovno sprejemljivim dostopom do zdravil, zlasti tistih, ki so življenjsko pomembna – in za zagotavljanje spoštovanja pravic zdravstvenega osebja; opaža, da zaradi krize nekatere države članice niso uspele zagotoviti celotnega kritja javnega zdravstva; poziva Komisijo, naj sprejme konkretna priporočila za ureditev teh razmer; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za reforme, da bi zagotovili, da kakovost in cenovna dostopnost zdravstvene infrastrukture nista ogroženi;

| 87. | je seznanjen s priznanjem Komisije, da imata sektor zdravstva in socialne oskrbe znaten potencial za rast in da gre za bistveni področji za naložbe v trajnostno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj v okviru strategije Evropa 2020 poroča o napredku pri oblikovanju pobud za naložbe v sektor zdravstva in socialne oskrbe v zvezi s kakovostnimi delovnimi mesti; |
| --- | --- |

87.

je seznanjen s priznanjem Komisije, da imata sektor zdravstva in socialne oskrbe znaten potencial za rast in da gre za bistveni področji za naložbe v trajnostno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj v okviru strategije Evropa 2020 poroča o napredku pri oblikovanju pobud za naložbe v sektor zdravstva in socialne oskrbe v zvezi s kakovostnimi delovnimi mesti;

| 88. | poziva, naj se okrepijo in oblikujejo učinkoviti preventivni ukrepi na področju zdravja, kot je zdravo staranje v obdobju celega življenja, da bi izboljšali kakovost življenja ter hkrati zmanjšali stroške nacionalnih zdravstvenih sistemov za zdravljenja in zdravila, ki so potrebna v starejših letih; |
| --- | --- |

88.

poziva, naj se okrepijo in oblikujejo učinkoviti preventivni ukrepi na področju zdravja, kot je zdravo staranje v obdobju celega življenja, da bi izboljšali kakovost življenja ter hkrati zmanjšali stroške nacionalnih zdravstvenih sistemov za zdravljenja in zdravila, ki so potrebna v starejših letih;

Bolj pošteni sistemi obdavčitve dela

| 89. | poudarja, da ima davčni primež večji vpliv na delavce z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu in da je to še vedno problem; poziva Komisijo, naj upošteva davčno poročilo Mednarodnega denarnega sklada iz oktobra 2013, v katerem se opozarja, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da ima davčni primež večji vpliv na delavce z nizkimi dohodki in prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu in da je to še vedno problem; poziva Komisijo, naj upošteva davčno poročilo Mednarodnega denarnega sklada iz oktobra 2013, v katerem se opozarja, da obstajajo možnosti za boljše in bolj progresivno obdavčevanje;

| 90. | ugotavlja, da je pomembno zmanjšati obdavčitev dela, zlasti za slabo plačane in nizko kvalificirane delavce, dolgotrajno brezposelne ter druge ranljive skupine, ob zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih pokojninskih sistemov; poziva države članice, naj prenesejo davke z dela na potrošnjo, kapital in okoljske davke ter pri tem ustrezno upoštevajo morebitne prerazdelitvene učinke; |
| --- | --- |

90.

ugotavlja, da je pomembno zmanjšati obdavčitev dela, zlasti za slabo plačane in nizko kvalificirane delavce, dolgotrajno brezposelne ter druge ranljive skupine, ob zagotavljanju dolgoročne vzdržnosti javnih pokojninskih sistemov; poziva države članice, naj prenesejo davke z dela na potrošnjo, kapital in okoljske davke ter pri tem ustrezno upoštevajo morebitne prerazdelitvene učinke;

Krepitev demokratične legitimnosti evropskega semestra

| 91. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi omejene vloge, ki jo imajo Evropski parlament, nacionalni parlamenti ter socialni partnerji in organizacije civilne družbe pri oblikovanju, spremljanju in izvajanju gospodarskih in socialnih prednostnih nalog v evropskem semestru; ponovno poziva k okrepljeni in strukturirani udeležbi civilne družbe in socialnih partnerjev na ravni EU in nacionalni ravni, da bi izboljšali legitimnost postopka evropskega semestra z oblikovanjem konkretnih smernic; |
| --- | --- |

91.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi omejene vloge, ki jo imajo Evropski parlament, nacionalni parlamenti ter socialni partnerji in organizacije civilne družbe pri oblikovanju, spremljanju in izvajanju gospodarskih in socialnih prednostnih nalog v evropskem semestru; ponovno poziva k okrepljeni in strukturirani udeležbi civilne družbe in socialnih partnerjev na ravni EU in nacionalni ravni, da bi izboljšali legitimnost postopka evropskega semestra z oblikovanjem konkretnih smernic;

| 92. | zahteva vključitev podnacionalnih parlamentov ter lokalnih in regionalnih organov v oblikovanje in izvajanje nacionalnih programov reform, tudi prek sistemov upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

92.

zahteva vključitev podnacionalnih parlamentov ter lokalnih in regionalnih organov v oblikovanje in izvajanje nacionalnih programov reform, tudi prek sistemov upravljanja na več ravneh;

| 93. | poziva Komisijo, naj v pripravo letnega pregleda rasti tesneje vključi socialne partnerje in naj na splošno uredi vlogo socialnih partnerjev v procesu evropskega semestra; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo, naj v pripravo letnega pregleda rasti tesneje vključi socialne partnerje in naj na splošno uredi vlogo socialnih partnerjev v procesu evropskega semestra;

| 94. | ponovno poziva k sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma, ki bi Parlamentu omogočil, da sodeluje pri pripravi in odobritvi letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje; |
| --- | --- |

94.

ponovno poziva k sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma, ki bi Parlamentu omogočil, da sodeluje pri pripravi in odobritvi letnega pregleda rasti ter smernic za gospodarsko politiko in zaposlovanje;

o

o o

| 95. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

95.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0129.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0038.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0060

(4)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 57.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0240.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0246.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0394.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0010.

(9)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 101.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0043.

(11)  „Osnutek skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju k sporočilu Komisije o letnem pregledu rasti za leto 2015“ (COM(2014)0906), stran 44. Glej tudi OECD Employment Outlook 2014 (OECD, Pregled zaposlovanja 2014), http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/employment/oecd-employment-outlook-2014_empl_outlook-2014-en#page1.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/98

---

P8_TA(2015)0069

Upravljanje enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2015 (2014/2212(INI))

(2016/C 316/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 z naslovom „Letni pregled rasti za leto 2015“ (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 z naslovom „Letni pregled rasti za leto 2015“ (COM(2014)0902),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2013 z naslovom „Letni pregled rasti za leto 2014“ (COM(2013)0800) in poročila Komisije z dne 13. novembra 2013 z naslovom „Enotni trg za rast in delovna mesta: analiza napredka in preostale ovire v državah članicah – prispevek k letnemu pregledu rasti 2014“ (COM(2013)0785), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2013 z naslovom „Letni pregled rasti za leto 2014“ (COM(2013)0800) in poročila Komisije z dne 13. novembra 2013 z naslovom „Enotni trg za rast in delovna mesta: analiza napredka in preostale ovire v državah članicah – prispevek k letnemu pregledu rasti 2014“ (COM(2013)0785),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Stanje na področju integracije notranjega trga 2013 – prispevek k letnemu pregledu rasti 2013“ (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Stanje na področju integracije notranjega trga 2013 – prispevek k letnemu pregledu rasti 2013“ (COM(2012)0752),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. junija 2012 z naslovom „Boljše upravljanje enotnega trga“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. junija 2012 z naslovom „Boljše upravljanje enotnega trga“ (COM(2012)0259),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. marca 2014 z naslovom „Ocena izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. marca 2014 z naslovom „Ocena izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2014)0130),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2014 z naslovom „Evropski semester 2014: priporočila za posamezne države – krepitev rasti“ (COM(2014)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2014 z naslovom „Evropski semester 2014: priporočila za posamezne države – krepitev rasti“ (COM(2014)0400),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom „Akt za enotni trg II – skupaj za novo rast“ (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja 'Skupaj za novo rast'“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 z naslovom „Akt za enotni trg – dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja 'Skupaj za novo rast'“ (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010, pripravljenega na zahtevo predsednika Evropske komisije, z naslovom „Nova strategija za enotni trg v službi evropskega gospodarstva in družbe“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Maria Montija z dne 9. maja 2010, pripravljenega na zahtevo predsednika Evropske komisije, z naslovom „Nova strategija za enotni trg v službi evropskega gospodarstva in družbe“,

| — | ob upoštevanju študije iz septembra 2014 z naslovom „The Cost of Non-Europe in the Single Market“ (Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu), ki jo je naročil odbor IMCO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz septembra 2014 z naslovom „The Cost of Non-Europe in the Single Market“ (Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu), ki jo je naročil odbor IMCO,

| — | ob upoštevanju študije iz septembra 2014 z naslovom „Indicators for Measuring the Performance of the Single Market – Building the Single Market Pillar of the European Semester“ (Kazalniki za merjenje uspešnosti enotnega trga – vzpostavljanje stebra enotnega trga v evropskem semestru), ki jo je naročil odbor IMCO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz septembra 2014 z naslovom „Indicators for Measuring the Performance of the Single Market – Building the Single Market Pillar of the European Semester“ (Kazalniki za merjenje uspešnosti enotnega trga – vzpostavljanje stebra enotnega trga v evropskem semestru), ki jo je naročil odbor IMCO,

| — | ob upoštevanju študije iz septembra 2014 z naslovom „Contribution of the Internal Market and Consumer Protection to Growth“ (Prispevek notranjega trga in varstva potrošnikov k rasti), ki jo je naročil odbor IMCO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz septembra 2014 z naslovom „Contribution of the Internal Market and Consumer Protection to Growth“ (Prispevek notranjega trga in varstva potrošnikov k rasti), ki jo je naročil odbor IMCO,

| — | ob upoštevanju spletnega pregleda enotnega trga, objavljenega julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spletnega pregleda enotnega trga, objavljenega julija 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 26. in 27. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 26. in 27. junija 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. in 21. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. in 21. marca 2014,

| — | ob upoštevanju razprave Sveta za konkurenčnost z dne 25. in 26. septembra 2014 o strategiji Evropa 2020 za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave Sveta za konkurenčnost z dne 25. in 26. septembra 2014 o strategiji Evropa 2020 za rast in delovna mesta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 s priporočili Komisije o upravljanju enotnega trga (1) in odgovora Komisije, sprejetega 8. maja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2013 s priporočili Komisije o upravljanju enotnega trga (1) in odgovora Komisije, sprejetega 8. maja 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2014 (2) in odgovora Komisije, sprejetega dne 28. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o upravljanju enotnega trga v okviru evropskega semestra 2014 (2) in odgovora Komisije, sprejetega dne 28. maja 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (3),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0018/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0018/2015),

| A. | ker bi bilo treba v sklopu vmesnega pregleda strategije Evropa 2020 šteti enotni trg in enotni digitalni trg kot osrednji orodji za ponoven zagon gospodarske rasti in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v EU, obenem pa zagotoviti, da ju bodo dopolnjevala bolj tradicionalna gonila rasti, na primer spodbujanje naložb v raziskave, razvoj in inovacije ter poklicno usposabljanje in izobraževanje, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti potrebam malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

A.

ker bi bilo treba v sklopu vmesnega pregleda strategije Evropa 2020 šteti enotni trg in enotni digitalni trg kot osrednji orodji za ponoven zagon gospodarske rasti in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v EU, obenem pa zagotoviti, da ju bodo dopolnjevala bolj tradicionalna gonila rasti, na primer spodbujanje naložb v raziskave, razvoj in inovacije ter poklicno usposabljanje in izobraževanje, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti potrebam malih in srednjih podjetij;

| B. | ker strategija enotnega trga zahteva celosten pristop, pri katerem se upoštevajo interesi državljanov, potrošnikov in malih in srednjih podjetij ter so prednostne naloge enotnega trga vključene na vsa področja politike, da bi zagotovili dokončno vzpostavitev uspešno delujočega enotnega trga, ki bo deloval kot katalizator za oživitev gospodarstva in trajnostno rast; |
| --- | --- |

B.

ker strategija enotnega trga zahteva celosten pristop, pri katerem se upoštevajo interesi državljanov, potrošnikov in malih in srednjih podjetij ter so prednostne naloge enotnega trga vključene na vsa področja politike, da bi zagotovili dokončno vzpostavitev uspešno delujočega enotnega trga, ki bo deloval kot katalizator za oživitev gospodarstva in trajnostno rast;

| C. | ker je treba kot horizontalno prednostno nalogo različnih politik Unije okrepiti upravljanje enotnega trga v okviru evropskega semestra, pri tem pa ohraniti potrebno ravnovesje med gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnostjo, pole tega pa je treba izboljšati kakovost prenosa, izvajanja in izvrševanja pravil, ki urejajo enotni trg, da bodo delovala na praktični in gospodarski ravni, s čimer se bo znatno skrajšalo trajanje postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

C.

ker je treba kot horizontalno prednostno nalogo različnih politik Unije okrepiti upravljanje enotnega trga v okviru evropskega semestra, pri tem pa ohraniti potrebno ravnovesje med gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnostjo, pole tega pa je treba izboljšati kakovost prenosa, izvajanja in izvrševanja pravil, ki urejajo enotni trg, da bodo delovala na praktični in gospodarski ravni, s čimer se bo znatno skrajšalo trajanje postopkov za ugotavljanje kršitev;

| D. | ker so upravljanje enotnega trga v okviru evropskega semestra in ustrezna priporočila za posamezne države sprožila proces, ki je zelo pozitiven za konkurenčnejšo Evropo, v kateri bi ustvarjali kakovostna delovna mesta in pravično in za naložbe privlačnejšo rast; |
| --- | --- |

D.

ker so upravljanje enotnega trga v okviru evropskega semestra in ustrezna priporočila za posamezne države sprožila proces, ki je zelo pozitiven za konkurenčnejšo Evropo, v kateri bi ustvarjali kakovostna delovna mesta in pravično in za naložbe privlačnejšo rast;

| E. | ker enotni trg več kot 20 let po uradni vzpostavitvi še vedno ni dokončan, predvsem zato, ker države članice še vedno niso v celoti prenesle ali ne izvajajo zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

E.

ker enotni trg več kot 20 let po uradni vzpostavitvi še vedno ni dokončan, predvsem zato, ker države članice še vedno niso v celoti prenesle ali ne izvajajo zakonodaje Unije;

| F. | ker je treba strategijo enotnega trga v EU oblikovati skladno in odločno ter jo uskladiti in osnovati na celostnem pristopu ter pragmatičnem, vključujočem in obsežnem dogovoru, ki ga bodo podprle vse države članice in institucije EU; ker so še vedno potrebni močno vodstvo, zavezanost in usklajevanje vseh institucij EU, zlasti predsednikov Komisije in Sveta, ter jasna politična odgovornost, sodelovanje in solidarnost držav članic, da bi v celoti izvajali in izvrševali pravila o enotnem trgu, pa tudi povečali njegovo verodostojnost ter zaupanje vanj in v njegovo upravljanje; |
| --- | --- |

F.

ker je treba strategijo enotnega trga v EU oblikovati skladno in odločno ter jo uskladiti in osnovati na celostnem pristopu ter pragmatičnem, vključujočem in obsežnem dogovoru, ki ga bodo podprle vse države članice in institucije EU; ker so še vedno potrebni močno vodstvo, zavezanost in usklajevanje vseh institucij EU, zlasti predsednikov Komisije in Sveta, ter jasna politična odgovornost, sodelovanje in solidarnost držav članic, da bi v celoti izvajali in izvrševali pravila o enotnem trgu, pa tudi povečali njegovo verodostojnost ter zaupanje vanj in v njegovo upravljanje;

| G. | ker lahko v okviru evropskega semestra merimo gospodarsko uspešnost enotnega trga s številnimi orodji, predvsem s specifičnimi kazalniki, a doslej ta še niso pokazala jasnega vpliva na politiko; |
| --- | --- |

G.

ker lahko v okviru evropskega semestra merimo gospodarsko uspešnost enotnega trga s številnimi orodji, predvsem s specifičnimi kazalniki, a doslej ta še niso pokazala jasnega vpliva na politiko;

| H. | ker se je treba čim bolj potruditi, da se zagotovijo jasnost, enostavnost, delovanje in izvršljivost zakonodaje ter da se vzpostavi tudi predvidljiv in stabilen okvir za ocenjevanje, kako na območju enotnega trga zakonodaja deluje v praksi; |
| --- | --- |

H.

ker se je treba čim bolj potruditi, da se zagotovijo jasnost, enostavnost, delovanje in izvršljivost zakonodaje ter da se vzpostavi tudi predvidljiv in stabilen okvir za ocenjevanje, kako na območju enotnega trga zakonodaja deluje v praksi;

| I. | ker je za rast in konkurenčnost ter ustvarjanje delovnih mest, s katerimi naj bi oživili evropsko gospodarstvo, potreben dobro delujoč in učinkovit enotni trg, ki bo temeljil na zelo konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu; ker je med prednostnimi nalogami delovnega programa Komisije za leto 2015 globlji in pravičnejši enotni trg z okrepljeno industrijsko bazo; ker bi morale države članice in EU skupaj pripraviti evropsko industrijsko politiko, pri čemer bi morale izhajati iz dela, ki je bilo na tem področju že opravljeno v preteklih letih, in se osredotočiti na strateške sektorje, tudi da bi dosegle cilje iz delovnega programa; ker je enotni trg potreben tudi zato, da bi se lahko ustrezno upoštevale potrebe državljanov, potrošnikov in podjetij in da bi lahko predlagane politike zagotovile dodano vrednost za evropske državljane in druge akterje; |
| --- | --- |

I.

ker je za rast in konkurenčnost ter ustvarjanje delovnih mest, s katerimi naj bi oživili evropsko gospodarstvo, potreben dobro delujoč in učinkovit enotni trg, ki bo temeljil na zelo konkurenčnem socialnem tržnem gospodarstvu; ker je med prednostnimi nalogami delovnega programa Komisije za leto 2015 globlji in pravičnejši enotni trg z okrepljeno industrijsko bazo; ker bi morale države članice in EU skupaj pripraviti evropsko industrijsko politiko, pri čemer bi morale izhajati iz dela, ki je bilo na tem področju že opravljeno v preteklih letih, in se osredotočiti na strateške sektorje, tudi da bi dosegle cilje iz delovnega programa; ker je enotni trg potreben tudi zato, da bi se lahko ustrezno upoštevale potrebe državljanov, potrošnikov in podjetij in da bi lahko predlagane politike zagotovile dodano vrednost za evropske državljane in druge akterje;

| J. | ker se je treba v okviru evropskega semestra bolj osredotočiti na enotni trg, da bi bolje izkoristili njegov potencial za rast in zaposlovanje, postavili njegovo krepitev v središče evropske industrijske strategije, bolje obveščali o njegovih pozitivnih učinkih ter omogočili državljanom in podjetjem, da ga v celoti izkoristijo; |
| --- | --- |

J.

ker se je treba v okviru evropskega semestra bolj osredotočiti na enotni trg, da bi bolje izkoristili njegov potencial za rast in zaposlovanje, postavili njegovo krepitev v središče evropske industrijske strategije, bolje obveščali o njegovih pozitivnih učinkih ter omogočili državljanom in podjetjem, da ga v celoti izkoristijo;

| K. | ker so se države članice zavezale, da bodo dokončale notranji energetski trg do leta 2014 ter da bodo „energetske otoke“ vključile v notranji energetski trg do leta 2015; |
| --- | --- |

K.

ker so se države članice zavezale, da bodo dokončale notranji energetski trg do leta 2014 ter da bodo „energetske otoke“ vključile v notranji energetski trg do leta 2015;

| L. | ker je v celoti povezan enotni energetski trg nujen za splošna cilja Unije glede energetske varnosti in trajnosti ter je bistvenega pomena za konkurenčnost Unije v svetu ter gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v njej, v skladu z Aktom za enotni trg II in strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

L.

ker je v celoti povezan enotni energetski trg nujen za splošna cilja Unije glede energetske varnosti in trajnosti ter je bistvenega pomena za konkurenčnost Unije v svetu ter gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v njej, v skladu z Aktom za enotni trg II in strategijo Evropa 2020;

I.   
  Vzpostavljanje stebra enotnega trga v okviru evropskega semestra

| 1. | ponovno poziva Komisijo, naj izboljša upravljanje enotnega trga, in sicer z oblikovanjem analitičnega orodja, s katerim bomo lahko ustrezneje merili gospodarsko in regulativno uspešnost enotnega trga v okviru stebra evropskega semestra, namenjenega temu trgu; meni, da bi lahko bilo tovrstno orodje koristno za pripravo priporočil za posamezne države, letnega pregleda rasti, smernic Evropskega sveta za države članice in nacionalnih akcijskih načrtov za izvajanje smernic za enotni trg; |
| --- | --- |

1.

ponovno poziva Komisijo, naj izboljša upravljanje enotnega trga, in sicer z oblikovanjem analitičnega orodja, s katerim bomo lahko ustrezneje merili gospodarsko in regulativno uspešnost enotnega trga v okviru stebra evropskega semestra, namenjenega temu trgu; meni, da bi lahko bilo tovrstno orodje koristno za pripravo priporočil za posamezne države, letnega pregleda rasti, smernic Evropskega sveta za države članice in nacionalnih akcijskih načrtov za izvajanje smernic za enotni trg;

| 2. | poudarja pomen in dodano vrednost poročil o integraciji enotnega trga iz prejšnjih let, saj so prispevala k skupnim prednostnim nalogam, ki jih je Komisija določila v letnem pregledu rasti in v priporočilih za posamezne države v okviru evropskega semestra; zato močno obžaluje, da poročilo o integraciji enotnega trga za leto 2015 ni bilo pripravljeno; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen in dodano vrednost poročil o integraciji enotnega trga iz prejšnjih let, saj so prispevala k skupnim prednostnim nalogam, ki jih je Komisija določila v letnem pregledu rasti in v priporočilih za posamezne države v okviru evropskega semestra; zato močno obžaluje, da poročilo o integraciji enotnega trga za leto 2015 ni bilo pripravljeno;

| 3. | to obžaluje tudi zato, ker prav v tem času Evropski parlament in Komisija pripravljata posebne kazalnike za ocenjevanje integracije notranjega trga in vse potencialne koristi nadaljnjega ciljno usmerjenega povezovanja na ključnih področjih rasti; zato poziva k okrepitvi prizadevanj, da bi zagotovili boljše izvajanje in izvrševanje veljavnih pravil; |
| --- | --- |

3.

to obžaluje tudi zato, ker prav v tem času Evropski parlament in Komisija pripravljata posebne kazalnike za ocenjevanje integracije notranjega trga in vse potencialne koristi nadaljnjega ciljno usmerjenega povezovanja na ključnih področjih rasti; zato poziva k okrepitvi prizadevanj, da bi zagotovili boljše izvajanje in izvrševanje veljavnih pravil;

| 4. | poziva Komisijo, naj pojasni prestrukturiranje letnega pregleda rasti za leto 2015 in zakaj ni objavila študije o trenutnem stanju integracije enotnega trga v zvezi s ključnimi področji z največjim potencialom rasti; poziva Komisijo, naj objavi vsaj podatke, ki jih je zbrala o enotnem trgu, in z njimi dopolni letošnji letni pregled rasti; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj pojasni prestrukturiranje letnega pregleda rasti za leto 2015 in zakaj ni objavila študije o trenutnem stanju integracije enotnega trga v zvezi s ključnimi področji z največjim potencialom rasti; poziva Komisijo, naj objavi vsaj podatke, ki jih je zbrala o enotnem trgu, in z njimi dopolni letošnji letni pregled rasti;

| 5. | poziva Komisijo, naj leta 2015 čim prej predloži poročilo o stanju integracije enotnega trga, da bi na podlagi tega poročila lahko določili usmeritev za steber enotnega trga za evropski semester 2015; poudarja pa, da je treba v prihodnje ponovno razmisliti o času objave tega poročila; meni, da bi bilo treba to poročilo objaviti skupaj z letnim pregledom rasti, saj bi tako imelo največji učinek, tudi glede priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj leta 2015 čim prej predloži poročilo o stanju integracije enotnega trga, da bi na podlagi tega poročila lahko določili usmeritev za steber enotnega trga za evropski semester 2015; poudarja pa, da je treba v prihodnje ponovno razmisliti o času objave tega poročila; meni, da bi bilo treba to poročilo objaviti skupaj z letnim pregledom rasti, saj bi tako imelo največji učinek, tudi glede priporočil za posamezne države;

| 6. | poziva Komisijo, naj vsako leto predloži obvezno poročilo, katerega namen bo spremljanje delovanja enotnega trga v okviru evropskega semestra in v katerem bo predstavljena analiza stanja v zvezi z integracijo enotnega trga na ključnih področjih z največjim potencialom rasti; poziva Komisijo, naj določi prednostne naloge politike v okviru letnega pregleda rasti, kar bo prispevalo k sprostitvi celotnega potenciala enotnega trga za rast in k odpravi preostalih ovir za nadaljnjo integracijo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj vsako leto predloži obvezno poročilo, katerega namen bo spremljanje delovanja enotnega trga v okviru evropskega semestra in v katerem bo predstavljena analiza stanja v zvezi z integracijo enotnega trga na ključnih področjih z največjim potencialom rasti; poziva Komisijo, naj določi prednostne naloge politike v okviru letnega pregleda rasti, kar bo prispevalo k sprostitvi celotnega potenciala enotnega trga za rast in k odpravi preostalih ovir za nadaljnjo integracijo;

| 7. | ugotavlja, da je v letnem pregledu rasti za leto 2015 izražena podpora povezanemu enotnemu trgu, ki potrošnikom zagotavlja enake možnosti, kot jih imajo na domačem trgu, ter poudarja, da potrošniki na spletu ne bi smeli imeti manjših pravic, kot jih imajo na tradicionalnih trgih; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je v letnem pregledu rasti za leto 2015 izražena podpora povezanemu enotnemu trgu, ki potrošnikom zagotavlja enake možnosti, kot jih imajo na domačem trgu, ter poudarja, da potrošniki na spletu ne bi smeli imeti manjših pravic, kot jih imajo na tradicionalnih trgih;

| 8. | poudarja, da je v letnem pregledu rasti za leto 2015 ugotovljeno, da se je treba za povečanje konkurenčnosti v Evropi izogniti nepotrebnemu regulativnemu bremenu, zlasti za mala in srednja podjetja, izboljšati dostop do financiranja ter zagotoviti kakovostne naložbe v raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je v letnem pregledu rasti za leto 2015 ugotovljeno, da se je treba za povečanje konkurenčnosti v Evropi izogniti nepotrebnemu regulativnemu bremenu, zlasti za mala in srednja podjetja, izboljšati dostop do financiranja ter zagotoviti kakovostne naložbe v raziskave in inovacije;

| 9. | je seznanjen s potencialnimi koristmi posodobitve uprave, opisanimi v letnem pregledu rasti, in s tem, kako bi lahko s posodobitvijo odpravili birokracijo in regulativne ovire, kar bi pomagalo podjetjem in državljanom, saj bi okrepilo konkurenco ter povečalo zaposlenost in rast v Evropi; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen s potencialnimi koristmi posodobitve uprave, opisanimi v letnem pregledu rasti, in s tem, kako bi lahko s posodobitvijo odpravili birokracijo in regulativne ovire, kar bi pomagalo podjetjem in državljanom, saj bi okrepilo konkurenco ter povečalo zaposlenost in rast v Evropi;

| 10. | poziva k celovitem pregledu okvira za upravljanje enotnega trga ter okrepljenemu spremljanju in ocenjevanju pravilnosti, pravočasnosti in učinkovitosti izvajanja in uporabe pravil o enotnem trgu; poudarja, da mora enotni trg postati tretji steber evropskega semestra, da bi jasno zajeli sklop prednostnih nalog v zvezi z realnim gospodarstvom, pri tem pa je treba v celoti spoštovati načela subsidiarnosti in sorazmernosti znotraj EU; |
| --- | --- |

10.

poziva k celovitem pregledu okvira za upravljanje enotnega trga ter okrepljenemu spremljanju in ocenjevanju pravilnosti, pravočasnosti in učinkovitosti izvajanja in uporabe pravil o enotnem trgu; poudarja, da mora enotni trg postati tretji steber evropskega semestra, da bi jasno zajeli sklop prednostnih nalog v zvezi z realnim gospodarstvom, pri tem pa je treba v celoti spoštovati načela subsidiarnosti in sorazmernosti znotraj EU;

| 11. | poziva Komisijo, naj za vzpostavitev enotnega trga EU za 21. stoletje v celoti upošteva ključna področja rasti in kakovostnega zaposlovanja, ki jih je že navedla in so bila nadalje razdelana v študiji iz septembra 2014 z naslovom „The Cost of Non-Europe in the Single Market for Energy“ (Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem energetskem trgu), med njimi pa so storitve, enotni digitalni trg, zlasti elektronsko trgovanje, pravni red o varstvu potrošnikov, javna naročila in koncesije ter prosti pretok blaga; Komisijo tudi poziva, naj dokončno vzpostavi enotni trg za promet in energijo; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj za vzpostavitev enotnega trga EU za 21. stoletje v celoti upošteva ključna področja rasti in kakovostnega zaposlovanja, ki jih je že navedla in so bila nadalje razdelana v študiji iz septembra 2014 z naslovom „The Cost of Non-Europe in the Single Market for Energy“ (Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem energetskem trgu), med njimi pa so storitve, enotni digitalni trg, zlasti elektronsko trgovanje, pravni red o varstvu potrošnikov, javna naročila in koncesije ter prosti pretok blaga; Komisijo tudi poziva, naj dokončno vzpostavi enotni trg za promet in energijo;

| 12. | meni, da je treba opredeliti integriran sistem merjenja, v katerem bodo kombinirane različne metodologije – na primer sestavljeni kazalniki, sistematičen sklop kazalnikov in sektorskih orodij –, s katerimi bi lahko merili uspešnosti enotnega trga, da bi jo lahko vključili v evropski semester; poudarja, da bi bilo treba tako za merjenje kot za zagon za poglobitev enotnega trga na ključnih prednostnih področjih razmisliti o glavnem kazalniku in njegovem cilju v zvezi z integracijo enotnega trga; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba opredeliti integriran sistem merjenja, v katerem bodo kombinirane različne metodologije – na primer sestavljeni kazalniki, sistematičen sklop kazalnikov in sektorskih orodij –, s katerimi bi lahko merili uspešnosti enotnega trga, da bi jo lahko vključili v evropski semester; poudarja, da bi bilo treba tako za merjenje kot za zagon za poglobitev enotnega trga na ključnih prednostnih področjih razmisliti o glavnem kazalniku in njegovem cilju v zvezi z integracijo enotnega trga;

| 13. | poziva Komisijo, naj uvede metodologijo za kvantitativne cilje, s katero bi zmanjšali upravno breme na evropski ravni; ugotavlja, da imajo nekatere države članice pozitivne izkušnje z določanjem neto ciljev glede zmanjševanja z namenom, da se znižajo stroški spoštovanja pravil; poziva Komisijo, naj to metodologijo upošteva pri svoji novi pobudi za zmanjšanje upravnega bremena; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj uvede metodologijo za kvantitativne cilje, s katero bi zmanjšali upravno breme na evropski ravni; ugotavlja, da imajo nekatere države članice pozitivne izkušnje z določanjem neto ciljev glede zmanjševanja z namenom, da se znižajo stroški spoštovanja pravil; poziva Komisijo, naj to metodologijo upošteva pri svoji novi pobudi za zmanjšanje upravnega bremena;

| 14. | ugotavlja, da bi bila glede na oceno gospodarskih vplivov na enotni trg potrebna nadaljnja prizadevanja, s katerimi bi spodbudili pridobitev ustreznih informacij o uporabljeni metodologiji in podatkih, da bi zagotovili verodostojnost in primerljivost pridobljenih rezultatov ter ustrezne povezave z naknadnim vrednotenjem in da bi odkrili vrzeli pri podatkih, potrebnih za izvedbo vrednotenja; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da bi bila glede na oceno gospodarskih vplivov na enotni trg potrebna nadaljnja prizadevanja, s katerimi bi spodbudili pridobitev ustreznih informacij o uporabljeni metodologiji in podatkih, da bi zagotovili verodostojnost in primerljivost pridobljenih rezultatov ter ustrezne povezave z naknadnim vrednotenjem in da bi odkrili vrzeli pri podatkih, potrebnih za izvedbo vrednotenja;

| 15. | ponovno poziva, naj se v postopkih predvidi ustrezno sodelovanje Evropskega parlamenta v ciklu gospodarskega upravljanja in omogoči, da bosta Parlament in Svet sprejemala druge ukrepe, ki so potrebni za krepitev upravljanja enotnega trga, zlasti na področjih, kjer je bil vzpostavljen regulativni okvir Unije v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, določenim v členu 294 PDEU; |
| --- | --- |

15.

ponovno poziva, naj se v postopkih predvidi ustrezno sodelovanje Evropskega parlamenta v ciklu gospodarskega upravljanja in omogoči, da bosta Parlament in Svet sprejemala druge ukrepe, ki so potrebni za krepitev upravljanja enotnega trga, zlasti na področjih, kjer je bil vzpostavljen regulativni okvir Unije v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, določenim v členu 294 PDEU;

| 16. | obžaluje, da priporočila za posamezne države niso dovolj usklajena s cilji strategije Evropa 2020; zato poziva k odločnejšemu prizadevanju za usmerjanje in usklajevanje nacionalnih politik in politik EU ter k izvajanju posebnih ukrepov, ki so potrebni za krepitev enotnega trga in omogočajo izkoriščanje njegovega potenciala, da se spodbudita pametna, trajnostna in vključujoča rast ter konkurenčnost ter da se ustvarijo delovna mesta, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da priporočila za posamezne države niso dovolj usklajena s cilji strategije Evropa 2020; zato poziva k odločnejšemu prizadevanju za usmerjanje in usklajevanje nacionalnih politik in politik EU ter k izvajanju posebnih ukrepov, ki so potrebni za krepitev enotnega trga in omogočajo izkoriščanje njegovega potenciala, da se spodbudita pametna, trajnostna in vključujoča rast ter konkurenčnost ter da se ustvarijo delovna mesta, zlasti za mlade;

| 17. | meni, da morajo nacionalni parlamenti prevzeti večjo odgovornost v zvezi s priporočili za posamezne države; poziva države članice, naj Komisiji zagotovi možnost, da priporočila za posamezne države predstavi nacionalnim parlamentom, preden jih sprejme Svet; poleg tega poziva države članice, naj pokažejo večjo zavezanost pri izvajanju priporočil za posamezne države in naj cilje EU natančno prenesejo v cilje na nacionalni ravni; zato meni, da bi morale države članice vsako leto izčrpno poročati o izvajanju priporočil za posamezne države na področjih enotnega trga; ponovno tudi zahteva, da Komisija vsake tri mesece poroča pristojnemu odboru Parlamenta o ukrepih, sprejetih za zagotovitev napredka pri izvajanju priporočil za posamezne države, in o doseženem napredku; poziva države članice, naj pred pristojnim odborom Parlamenta obrazložijo razloge za znaten odmik od priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

17.

meni, da morajo nacionalni parlamenti prevzeti večjo odgovornost v zvezi s priporočili za posamezne države; poziva države članice, naj Komisiji zagotovi možnost, da priporočila za posamezne države predstavi nacionalnim parlamentom, preden jih sprejme Svet; poleg tega poziva države članice, naj pokažejo večjo zavezanost pri izvajanju priporočil za posamezne države in naj cilje EU natančno prenesejo v cilje na nacionalni ravni; zato meni, da bi morale države članice vsako leto izčrpno poročati o izvajanju priporočil za posamezne države na področjih enotnega trga; ponovno tudi zahteva, da Komisija vsake tri mesece poroča pristojnemu odboru Parlamenta o ukrepih, sprejetih za zagotovitev napredka pri izvajanju priporočil za posamezne države, in o doseženem napredku; poziva države članice, naj pred pristojnim odborom Parlamenta obrazložijo razloge za znaten odmik od priporočil za posamezne države;

| 18. | podpira, da je v priporočilih za posamezne države za leto 2014 poudarjeno, da je pomembno odpraviti neupravičene omejitve in ovire za vstop v ključne sektorje, kot so prodaja na drobno, elektronsko trgovanje in poslovne storitve; poziva države članice, ki jih to zadeva, naj temeljito razmislijo o teh priporočilih in naj nujno odpravijo te ovire za rast enotnega trga; |
| --- | --- |

18.

podpira, da je v priporočilih za posamezne države za leto 2014 poudarjeno, da je pomembno odpraviti neupravičene omejitve in ovire za vstop v ključne sektorje, kot so prodaja na drobno, elektronsko trgovanje in poslovne storitve; poziva države članice, ki jih to zadeva, naj temeljito razmislijo o teh priporočilih in naj nujno odpravijo te ovire za rast enotnega trga;

| 19. | poziva, naj se v prihodnjih priporočilih za posamezne države članice v ciklu evropskega semestra dosti močneje in dosledneje kot doslej odražajo ugotovitve poročila o stanju na področju integracije enotnega trga; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj se v prihodnjih priporočilih za posamezne države članice v ciklu evropskega semestra dosti močneje in dosledneje kot doslej odražajo ugotovitve poročila o stanju na področju integracije enotnega trga;

| 20. | obžaluje, da Komisija uveljavljanja enotnega trga doslej ni določila za prednostno nalogo v okviru evropskega semestra; poziva Komisijo, naj vzpostavi upravljanje enotnega trga, zlasti z ukrepi, usmerjenimi v zaposlovanje, rast in konkurenčnost, saj so to ključne sestavine vseh naslednjih faz evropskega semestra; želi jo tudi spomniti, da bi pravi enotni trg občutno spodbudil gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; poziva, naj se izkoristi priložnost tega novega okvira na ključnih področjih rasti in v celoti razvije potencial ukrepov iz Aktov za enotni trg I in II, pri tem pa je treba upoštevati interese in pričakovanja državljanov; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da Komisija uveljavljanja enotnega trga doslej ni določila za prednostno nalogo v okviru evropskega semestra; poziva Komisijo, naj vzpostavi upravljanje enotnega trga, zlasti z ukrepi, usmerjenimi v zaposlovanje, rast in konkurenčnost, saj so to ključne sestavine vseh naslednjih faz evropskega semestra; želi jo tudi spomniti, da bi pravi enotni trg občutno spodbudil gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; poziva, naj se izkoristi priložnost tega novega okvira na ključnih področjih rasti in v celoti razvije potencial ukrepov iz Aktov za enotni trg I in II, pri tem pa je treba upoštevati interese in pričakovanja državljanov;

| 21. | poudarja, da morajo EU, države članice, regije, občine, socialni partnerji in deležniki pri izvajanju in oblikovanju politik ubrati celostni pristop, da bi dosegli napredek pri socialnem tržnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da morajo EU, države članice, regije, občine, socialni partnerji in deležniki pri izvajanju in oblikovanju politik ubrati celostni pristop, da bi dosegli napredek pri socialnem tržnem gospodarstvu;

| 22. | poziva Komisijo, države članice in regije, naj zagotovijo, da bodo sredstva EU za obdobje 2007–2013 v celoti izkoriščena; opozarja, da imajo države članice in regije priložnost, da svoje politike in naložbe za obdobje 2014–2020 usmerijo v sektorje, kjer se ustvarja več rasti in delovnih mest, kot so digitalni enotni trg, energetika, storitve in zeleno gospodarstvo, in da pri tem naložbe v raziskave, razvoj in inovacije usmerijo v prave in kakovostne cilje, da bi vsem državljanom zagotovile dostop do omrežne infrastrukture; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, države članice in regije, naj zagotovijo, da bodo sredstva EU za obdobje 2007–2013 v celoti izkoriščena; opozarja, da imajo države članice in regije priložnost, da svoje politike in naložbe za obdobje 2014–2020 usmerijo v sektorje, kjer se ustvarja več rasti in delovnih mest, kot so digitalni enotni trg, energetika, storitve in zeleno gospodarstvo, in da pri tem naložbe v raziskave, razvoj in inovacije usmerijo v prave in kakovostne cilje, da bi vsem državljanom zagotovile dostop do omrežne infrastrukture;

II.   
  Neizkoriščeni potencial enotnega trga na ključnih področjih rasti

| 23. | želi opomniti, da je enotni trg osrednje gonilo rasti in zaposlovanja ter ima nenadomestljivo vlogo pri izpolnjevanju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; ugotavlja pa, da ostaja ta potencial v številnih pogledih neizkoriščen; |
| --- | --- |

23.

želi opomniti, da je enotni trg osrednje gonilo rasti in zaposlovanja ter ima nenadomestljivo vlogo pri izpolnjevanju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; ugotavlja pa, da ostaja ta potencial v številnih pogledih neizkoriščen;

| 24. | opozarja na tri prednostne naloge, ki jih določa strategija Evropa 2020:






  — | razvoj gospodarstva, ki temelji na znanju in inovacijah; |
| --- | --- | --- |

24.

opozarja na tri prednostne naloge, ki jih določa strategija Evropa 2020:

—

razvoj gospodarstva, ki temelji na znanju in inovacijah;

| — | spodbujanje bolj konkurenčnega in zelenega gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire; |
| --- | --- |

—

spodbujanje bolj konkurenčnega in zelenega gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire;

| — | spodbujanje gospodarstva z visoko zaposlenostjo, kar bo omogočilo visoko raven socialne in ozemeljske kohezije; |
| --- | --- |

—

spodbujanje gospodarstva z visoko zaposlenostjo, kar bo omogočilo visoko raven socialne in ozemeljske kohezije;

| 25. | pozdravlja novi pristop Komisije v letnem pregledu rasti za leto 2015, s katerim zagotavlja usklajeno krepitev naložb v EU, da bi povečala domače povpraševanje in spodbudila konkurenčnejše gospodarstvo; je trdno prepričan, da si je treba zastaviti čim bolj ambiciozne cilje in zato dati prednost naložbam, ki spodbujajo digitalno gospodarstvo, in ustvarjanju konkurenčnejšega notranjega trga v sodelovanju z državami članicami; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja novi pristop Komisije v letnem pregledu rasti za leto 2015, s katerim zagotavlja usklajeno krepitev naložb v EU, da bi povečala domače povpraševanje in spodbudila konkurenčnejše gospodarstvo; je trdno prepričan, da si je treba zastaviti čim bolj ambiciozne cilje in zato dati prednost naložbam, ki spodbujajo digitalno gospodarstvo, in ustvarjanju konkurenčnejšega notranjega trga v sodelovanju z državami članicami;

| 26. | je močno zaskrbljen zaradi upadanja zasebnih naložb v Evropi, nezaupanja zasebnih vlagateljev in zato njihove nepripravljenosti za naložbe, kar je predvsem posledica nezadostnih strukturnih reform, pomanjkanja strategij EU, usmerjenih v rast, in trajnih ovir za rast na enotnem trgu na področjih, kot je elektronsko trgovanje; poziva države članice, naj dejavno podpirajo naložbeni načrt ter prispevajo k evropskemu skladu za strateške naložbe in tako dopolnijo zneske, ki bodo zagotovljeni prek proračuna EU in Evropske investicijske banke, da bi usmerili zasebni sektor in ga spodbudili k vlaganju; |
| --- | --- |

26.

je močno zaskrbljen zaradi upadanja zasebnih naložb v Evropi, nezaupanja zasebnih vlagateljev in zato njihove nepripravljenosti za naložbe, kar je predvsem posledica nezadostnih strukturnih reform, pomanjkanja strategij EU, usmerjenih v rast, in trajnih ovir za rast na enotnem trgu na področjih, kot je elektronsko trgovanje; poziva države članice, naj dejavno podpirajo naložbeni načrt ter prispevajo k evropskemu skladu za strateške naložbe in tako dopolnijo zneske, ki bodo zagotovljeni prek proračuna EU in Evropske investicijske banke, da bi usmerili zasebni sektor in ga spodbudili k vlaganju;

| 27. | poziva Komisijo, države članice, regije in vse ustrezne deležnike, naj se pri oblikovanju in pripravi naložbenih politik osredotočijo na realno gospodarstvo ter tako vanj pritegnejo zasebne vlagatelje; poziva tudi k naložbam v usposabljanje posameznikov in podjetij za digitalno dobo, vključno z najnovejšimi tehnologijami v energetskem sektorju, saj to ustvarja učinek vzvoda, in sicer z vzpostavljanjem svetovnega digitalnega omrežja in spodbujanjem izobraževanja ter kakovostnih raziskav in razvoja; to bo prineslo konkreten napredek pri vzpostavitvi enotnega trga v prometnem sektorju in nam tako omogočilo, da bomo pod enakimi pogoji konkurirali svetovnim velesilam; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, države članice, regije in vse ustrezne deležnike, naj se pri oblikovanju in pripravi naložbenih politik osredotočijo na realno gospodarstvo ter tako vanj pritegnejo zasebne vlagatelje; poziva tudi k naložbam v usposabljanje posameznikov in podjetij za digitalno dobo, vključno z najnovejšimi tehnologijami v energetskem sektorju, saj to ustvarja učinek vzvoda, in sicer z vzpostavljanjem svetovnega digitalnega omrežja in spodbujanjem izobraževanja ter kakovostnih raziskav in razvoja; to bo prineslo konkreten napredek pri vzpostavitvi enotnega trga v prometnem sektorju in nam tako omogočilo, da bomo pod enakimi pogoji konkurirali svetovnim velesilam;

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo regulativni okvir za mala in srednja podjetja, pri tem pa naj upoštevajo njihove zmogljivosti za ustvarjanje delovnih mest; poziva k čim boljšemu izkoriščanju priložnosti, ki jih nudi program COSME, ne le za krepitev podjetništva v Evropi, temveč tudi za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja, do trgov EU in do svetovnih trgov; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo regulativni okvir za mala in srednja podjetja, pri tem pa naj upoštevajo njihove zmogljivosti za ustvarjanje delovnih mest; poziva k čim boljšemu izkoriščanju priložnosti, ki jih nudi program COSME, ne le za krepitev podjetništva v Evropi, temveč tudi za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja, do trgov EU in do svetovnih trgov;

| 29. | opozarja na potrebo po povezovanju naložb z inovacijami in podjetništvom, saj to prinaša največ priložnosti v gospodarstvu in digitalni družbi ter zagotavlja razvoj pametne evropske industrijske politike; meni, da je pri naložbah treba posebej upoštevati mala in srednja podjetja, ki imajo največ težav pri dostopu do njih, in s konkretnimi ukrepi podpreti zagonska podjetja ter socialno podjetništvo in inovacije kot vir delovnih mest za mlade v prihodnosti; |
| --- | --- |

29.

opozarja na potrebo po povezovanju naložb z inovacijami in podjetništvom, saj to prinaša največ priložnosti v gospodarstvu in digitalni družbi ter zagotavlja razvoj pametne evropske industrijske politike; meni, da je pri naložbah treba posebej upoštevati mala in srednja podjetja, ki imajo največ težav pri dostopu do njih, in s konkretnimi ukrepi podpreti zagonska podjetja ter socialno podjetništvo in inovacije kot vir delovnih mest za mlade v prihodnosti;

| 30. | ugotavlja, da je treba s konkretnimi ukrepi znova spodbuditi podjetniški duh v Evropi, to pa pomeni zagotoviti, da bodo za mala in srednja podjetja posojila lahko dostopna, zlasti za tista, ki so povezana s ključnimi sektorji; poziva tudi k spodbujanju oblik financiranja, ki predstavljajo alternativo bančnemu financiranju; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je treba s konkretnimi ukrepi znova spodbuditi podjetniški duh v Evropi, to pa pomeni zagotoviti, da bodo za mala in srednja podjetja posojila lahko dostopna, zlasti za tista, ki so povezana s ključnimi sektorji; poziva tudi k spodbujanju oblik financiranja, ki predstavljajo alternativo bančnemu financiranju;

| 31. | poziva države članice, naj odločneje usmerijo svoje gospodarstvo v inovacije in znanje, saj nas bo to pripravilo na naloge in zahteve digitalne dobe v prihodnosti; opozarja, da bodo s tem naša podjetja postala bolj inovativna in sposobna odzivanja na svetovnem trgu, zlasti s polnim vključevanjem informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj odločneje usmerijo svoje gospodarstvo v inovacije in znanje, saj nas bo to pripravilo na naloge in zahteve digitalne dobe v prihodnosti; opozarja, da bodo s tem naša podjetja postala bolj inovativna in sposobna odzivanja na svetovnem trgu, zlasti s polnim vključevanjem informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

Enotni digitalni trg

| 32. | meni, da je treba doseči večji napredek pri vzpostavljanju digitalnega enotnega trga, kot je ugotovljeno v letnem pregledu rasti za leto 2015, saj je to ključno za krepitev rasti, kakovostno zaposlovanje in ohranjanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva v svetu ter bo prineslo koristi podjetjem in potrošnikom; zato poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozen evropski akcijski načrt 2016–2020 za elektronsko upravo, s katerim bi še naprej podpirala cilje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba doseči večji napredek pri vzpostavljanju digitalnega enotnega trga, kot je ugotovljeno v letnem pregledu rasti za leto 2015, saj je to ključno za krepitev rasti, kakovostno zaposlovanje in ohranjanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva v svetu ter bo prineslo koristi podjetjem in potrošnikom; zato poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozen evropski akcijski načrt 2016–2020 za elektronsko upravo, s katerim bi še naprej podpirala cilje strategije Evropa 2020;

| 33. | opozarja, da je pomembno vlagati v uresničevanje prednostnih ciljev na ključnem področju digitalnega trga, vključno z širokopasovnimi omrežji; priporoča, naj se znaten del prihodnjega naložbenega načrta v višini 315 milijard EUR nameni ciljno usmerjenim in strateškim naložbam v digitalni sektor; opozarja tudi, da je medsebojna povezanost elementov, kot sta visoka raven razširjenosti omrežij in visoka usposobljenost prebivalstva in podjetij za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ključni dejavnik za vzpostavitev pravega enotnega digitalnega trga; poziva EU in države članice, naj prednostno obravnavajo naložbe v infrastrukturo digitalnih omrežij ter digitalno usposabljanje podjetij in državljanov; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da je pomembno vlagati v uresničevanje prednostnih ciljev na ključnem področju digitalnega trga, vključno z širokopasovnimi omrežji; priporoča, naj se znaten del prihodnjega naložbenega načrta v višini 315 milijard EUR nameni ciljno usmerjenim in strateškim naložbam v digitalni sektor; opozarja tudi, da je medsebojna povezanost elementov, kot sta visoka raven razširjenosti omrežij in visoka usposobljenost prebivalstva in podjetij za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ključni dejavnik za vzpostavitev pravega enotnega digitalnega trga; poziva EU in države članice, naj prednostno obravnavajo naložbe v infrastrukturo digitalnih omrežij ter digitalno usposabljanje podjetij in državljanov;

| 34. | je prepričan, da sta poglavitna pomisleka na tem področju razdrobljenost in pomanjkanje pravne varnosti in da se je treba spoprijeti tudi z nedoslednim izvrševanjem obstoječih pravil EU v državah članicah; |
| --- | --- |

34.

je prepričan, da sta poglavitna pomisleka na tem področju razdrobljenost in pomanjkanje pravne varnosti in da se je treba spoprijeti tudi z nedoslednim izvrševanjem obstoječih pravil EU v državah članicah;

| 35. | opozarja, da bi lahko dokončna vzpostavitev enotnega digitalnega trga do leta 2020 ustvarila dodatno, 0,4-odstotno rast BDP (520 milijard EUR v cenah v letu 2014), zaposlenost bi se povečala za približno 0,1 %, kar pomeni več kot 223 tisoč novih delovnih mest do leta 2020, v skladu s podatki iz študije „Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu“; meni, da so odprava ovir za elektronsko trgovanje, naložbe v širokopasovno infrastrukturo in uvajanje novih tehnologij, na primer 4G in 5G, ključni za razvoj digitalnih rešitev, saj so te odvisne od hitrih in učinkovitih povezav; meni, da je sprejetje splošnega okvira za varstvo podatkov in direktive o varnosti omrežij in informacij odločilnega pomena za dokončno vzpostavitev enotnega digitalnega trga do leta 2015; poziva k naložbam, s katerimi bi v EU odpravili neenakosti pri dostopu do širokopasovnih povezav in omrežij 4G; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da bi lahko dokončna vzpostavitev enotnega digitalnega trga do leta 2020 ustvarila dodatno, 0,4-odstotno rast BDP (520 milijard EUR v cenah v letu 2014), zaposlenost bi se povečala za približno 0,1 %, kar pomeni več kot 223 tisoč novih delovnih mest do leta 2020, v skladu s podatki iz študije „Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu“; meni, da so odprava ovir za elektronsko trgovanje, naložbe v širokopasovno infrastrukturo in uvajanje novih tehnologij, na primer 4G in 5G, ključni za razvoj digitalnih rešitev, saj so te odvisne od hitrih in učinkovitih povezav; meni, da je sprejetje splošnega okvira za varstvo podatkov in direktive o varnosti omrežij in informacij odločilnega pomena za dokončno vzpostavitev enotnega digitalnega trga do leta 2015; poziva k naložbam, s katerimi bi v EU odpravili neenakosti pri dostopu do širokopasovnih povezav in omrežij 4G;

| 36. | opozarja na povezanost med visoko ravnjo spletne prodaje in rastjo BDP na prebivalca, zato je nujen napredek pri vzpostavljanju pravega čezmejnega elektronskega trgovanja in računalništva v oblaku; meni, da je bistveno odpraviti razdrobljenost na 28 digitalnih trgov, zagotoviti splošen dostop do interneta, spletno varnost in zaupanje potrošnikov pa postaviti za temelj enotnega digitalnega trga, saj brez zaupanja ne more biti spletnega trga; |
| --- | --- |

36.

opozarja na povezanost med visoko ravnjo spletne prodaje in rastjo BDP na prebivalca, zato je nujen napredek pri vzpostavljanju pravega čezmejnega elektronskega trgovanja in računalništva v oblaku; meni, da je bistveno odpraviti razdrobljenost na 28 digitalnih trgov, zagotoviti splošen dostop do interneta, spletno varnost in zaupanje potrošnikov pa postaviti za temelj enotnega digitalnega trga, saj brez zaupanja ne more biti spletnega trga;

| 37. | poudarja, da bi v skladu s poročilom „Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu“ napredek v elektronski upravi lahko prinesel 100 milijard EUR letnega prihranka; poziva države članice, naj posvetijo več pozornosti posodobitvi javne uprave in okrepijo svoja prizadevanja na tem področju, da bodo državljani in podjetja vse več formalnosti pri uveljavljanju svojih pravic na notranjem trgu, zlasti na čezmejni ravni, lahko opravili elektronsko; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi v skladu s poročilom „Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu“ napredek v elektronski upravi lahko prinesel 100 milijard EUR letnega prihranka; poziva države članice, naj posvetijo več pozornosti posodobitvi javne uprave in okrepijo svoja prizadevanja na tem področju, da bodo državljani in podjetja vse več formalnosti pri uveljavljanju svojih pravic na notranjem trgu, zlasti na čezmejni ravni, lahko opravili elektronsko;

| 38. | poudarja, da so potrebna pravila EU o enotnem trgu, ki bodo delovala v digitalni dobi, to pa vključuje izvajanje pravil o enotnem trgu za spletna plačila in oblikovanje varnih elektronskih rešitev po vsej Evropi (npr. elektronsko izdajanje računov in digitalni podpis), reformo na področju pravic intelektualne lastnine ter po potrebi razjasnitev zahtev glede DDV, da bi se okrepilo zaupanje v elektronsko trgovanje in zagotovila enaka raven varstva potrošnikov na spletu, kot so je vajeni na tradicionalnem trgu; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so potrebna pravila EU o enotnem trgu, ki bodo delovala v digitalni dobi, to pa vključuje izvajanje pravil o enotnem trgu za spletna plačila in oblikovanje varnih elektronskih rešitev po vsej Evropi (npr. elektronsko izdajanje računov in digitalni podpis), reformo na področju pravic intelektualne lastnine ter po potrebi razjasnitev zahtev glede DDV, da bi se okrepilo zaupanje v elektronsko trgovanje in zagotovila enaka raven varstva potrošnikov na spletu, kot so je vajeni na tradicionalnem trgu;

| 39. | poudarja, da je pregled nedavnega okvira gospodarskega upravljanja odlična priložnost za poziv državam članicam, naj pospešijo svoja prizadevanja za enotni digitalni trg, ki pomeni ne samo večjo rast in več delovnih mest, zlasti v sektorju malih in srednjih podjetij in med mladimi, ampak tudi sodobno, v prihodnost usmerjeno Evropsko unijo; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je pregled nedavnega okvira gospodarskega upravljanja odlična priložnost za poziv državam članicam, naj pospešijo svoja prizadevanja za enotni digitalni trg, ki pomeni ne samo večjo rast in več delovnih mest, zlasti v sektorju malih in srednjih podjetij in med mladimi, ampak tudi sodobno, v prihodnost usmerjeno Evropsko unijo;

| 40. | meni, da bi morale države članice okrepiti prizadevanja za posodobitev svojih javnih uprav, tako da bi zagotovile številnejše in dostopnejše digitalne storitve za državljane in podjetja, zmanjšale stroške in povečale učinkovitost, olajšale čezmejno sodelovanje in uvedle okvire interoperabilnosti javnih uprav; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morale države članice okrepiti prizadevanja za posodobitev svojih javnih uprav, tako da bi zagotovile številnejše in dostopnejše digitalne storitve za državljane in podjetja, zmanjšale stroške in povečale učinkovitost, olajšale čezmejno sodelovanje in uvedle okvire interoperabilnosti javnih uprav;

| 41. | poudarja pomen elektronske identifikacije in zaupanja vrednih storitev, da bi povečali obseg in kakovost elektronskega trgovanja s ciljem rasti; zato poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje uredbe o elektronskih transakcijah na notranjem trgu do 1. julija 2016; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen elektronske identifikacije in zaupanja vrednih storitev, da bi povečali obseg in kakovost elektronskega trgovanja s ciljem rasti; zato poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje uredbe o elektronskih transakcijah na notranjem trgu do 1. julija 2016;

| 42. | meni, da je izboljšanje digitalnih kompetenc v Uniji najpomembnejša naloga; |
| --- | --- |

42.

meni, da je izboljšanje digitalnih kompetenc v Uniji najpomembnejša naloga;

Prosti pretok blaga

| 43. | meni, da še vedno ni izkoriščen potencial, ki bi ga prosti pretok blaga, kapitala, storitev in oseb lahko imel za podjetja in državljane – pri učinkovitosti, rasti in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

43.

meni, da še vedno ni izkoriščen potencial, ki bi ga prosti pretok blaga, kapitala, storitev in oseb lahko imel za podjetja in državljane – pri učinkovitosti, rasti in ustvarjanju delovnih mest;

| 44. | ponovno izraža podporo celovitim sporazumom o trgovini in naložbah, ki bi podpirali kakovostno zaposlovanje evropskih delavcev in bili skladni z njim, neposredno koristili evropskim potrošnikom, podjetjem iz EU, zlasti malim in srednjim, pa bi omogočili nove priložnosti, hkrati pa bi spoštovali socialne in okoljske standarde ter standarde varstva potrošnikov, saj je to ključno za vzpostavljanje novih priložnosti za rast; izraža stališče, da mora Evropski parlament tesno sodelovati v pogajanjih o pravnem redu za področje enotnega trga in da je treba pri morebitnih spremembah obstoječe zakonodaje ali uvajanju nove v celoti spoštovati vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca; |
| --- | --- |

44.

ponovno izraža podporo celovitim sporazumom o trgovini in naložbah, ki bi podpirali kakovostno zaposlovanje evropskih delavcev in bili skladni z njim, neposredno koristili evropskim potrošnikom, podjetjem iz EU, zlasti malim in srednjim, pa bi omogočili nove priložnosti, hkrati pa bi spoštovali socialne in okoljske standarde ter standarde varstva potrošnikov, saj je to ključno za vzpostavljanje novih priložnosti za rast; izraža stališče, da mora Evropski parlament tesno sodelovati v pogajanjih o pravnem redu za področje enotnega trga in da je treba pri morebitnih spremembah obstoječe zakonodaje ali uvajanju nove v celoti spoštovati vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca;

| 45. | poziva države članice, naj okrepijo vrednostno verigo pri čezmejni proizvodnji, saj je ključni element za spodbujanje konkurenčnosti in rasti, ustvarjanje delovnih mest in odpravo obstoječih tržnih ovir v razmeroma obširnih sektorjih, ki pa zaradi nezadostne povezanosti ne prinašajo največjih možnih koristi, ki jih ponuja enotni trg; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice, naj okrepijo vrednostno verigo pri čezmejni proizvodnji, saj je ključni element za spodbujanje konkurenčnosti in rasti, ustvarjanje delovnih mest in odpravo obstoječih tržnih ovir v razmeroma obširnih sektorjih, ki pa zaradi nezadostne povezanosti ne prinašajo največjih možnih koristi, ki jih ponuja enotni trg;

| 46. | poziva tudi k večjemu spremljanju ovir na enotnem trgu blaga; |
| --- | --- |

46.

poziva tudi k večjemu spremljanju ovir na enotnem trgu blaga;

Storitve

| 47. | poudarja, da bi bilo treba v strategijo Evropa 2020 vključiti posebne ukrepe politike, s katerimi bi odpravili ovire v sektorjih storitev, na primer na področju, ki jih ureja direktiva o storitvah, in v sektorju finančnih storitev, ter da bi bilo treba dati večji poudarek poglabljanju enotnega trga; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da bi bilo treba v strategijo Evropa 2020 vključiti posebne ukrepe politike, s katerimi bi odpravili ovire v sektorjih storitev, na primer na področju, ki jih ureja direktiva o storitvah, in v sektorju finančnih storitev, ter da bi bilo treba dati večji poudarek poglabljanju enotnega trga;

| 48. | poudarja, da je na podlagi ocen iz poročila „Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu“ v sektorju storitev še veliko neizkoriščenega potenciala za rast, in sicer v razponu med 337 in 637 milijard EUR; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je na podlagi ocen iz poročila „Stroški neukrepanja na ravni EU na enotnem trgu“ v sektorju storitev še veliko neizkoriščenega potenciala za rast, in sicer v razponu med 337 in 637 milijard EUR;

| 49. | meni, da je treba v sektorju storitev kot enem od področij z največjimi možnostmi za rast v EU okrepiti ukrepe za povečanje konkurenčnosti v sektorju, vključno z maloprodajo, in poenostaviti zakonodajo za podjetja, zlasti za mala in srednja; poudarja pomen zagotavljanja splošnega dostopa do javnih storitev vsem potrošnikom, družinam in podjetjem; |
| --- | --- |

49.

meni, da je treba v sektorju storitev kot enem od področij z največjimi možnostmi za rast v EU okrepiti ukrepe za povečanje konkurenčnosti v sektorju, vključno z maloprodajo, in poenostaviti zakonodajo za podjetja, zlasti za mala in srednja; poudarja pomen zagotavljanja splošnega dostopa do javnih storitev vsem potrošnikom, družinam in podjetjem;

| 50. | meni, da bi bilo treba okrepiti varstvo potrošnikov, možnosti izbire in konkurenco na področju finančnih storitev, pri tem pa posebno pozornost nameniti različnim potrebam potrošnikov, vključno z najbolj ranljivimi; meni tudi, da bi bilo treba povečati osveščenost potrošnikov glede njihovih finančnih zmogljivosti, saj lahko v zvezi s finančnimi proizvodi nastane velika zmeda, ki lahko povzroči težave posameznim potrošnikom in enotnemu trgu; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi bilo treba okrepiti varstvo potrošnikov, možnosti izbire in konkurenco na področju finančnih storitev, pri tem pa posebno pozornost nameniti različnim potrebam potrošnikov, vključno z najbolj ranljivimi; meni tudi, da bi bilo treba povečati osveščenost potrošnikov glede njihovih finančnih zmogljivosti, saj lahko v zvezi s finančnimi proizvodi nastane velika zmeda, ki lahko povzroči težave posameznim potrošnikom in enotnemu trgu;

| 51. | še enkrat poudarja, da je treba obnoviti prizadevanja za boj proti goljufijam, davčnim utajam ter izogibanju davkom, zato poziva, naj se več pozornosti nameni dobremu davčnemu upravljanju tako v zasebnem kot javnem sektorju v EU; poudarja, da poročilo „Stroški neukrepanja na ravni EU“ navaja, da bi lahko pridobili 9 milijard EUR letno z ukrepi, kot so standardizacija elektronskih računov in uskladitev čezmejnih davčnih sistemov; pozdravlja napoved predsednika Evropske komisije glede avtomatske izmenjave podatkov o nacionalnih odločitvah na področju fiskalne politike; opozarja na potrebo po krepitvi in izboljšanju usklajevanja na področju davkov, s katerim bi se izognili nelojalni konkurenci in izkrivljanju trga ter zagotovili enake možnosti na enotnem trgu; |
| --- | --- |

51.

še enkrat poudarja, da je treba obnoviti prizadevanja za boj proti goljufijam, davčnim utajam ter izogibanju davkom, zato poziva, naj se več pozornosti nameni dobremu davčnemu upravljanju tako v zasebnem kot javnem sektorju v EU; poudarja, da poročilo „Stroški neukrepanja na ravni EU“ navaja, da bi lahko pridobili 9 milijard EUR letno z ukrepi, kot so standardizacija elektronskih računov in uskladitev čezmejnih davčnih sistemov; pozdravlja napoved predsednika Evropske komisije glede avtomatske izmenjave podatkov o nacionalnih odločitvah na področju fiskalne politike; opozarja na potrebo po krepitvi in izboljšanju usklajevanja na področju davkov, s katerim bi se izognili nelojalni konkurenci in izkrivljanju trga ter zagotovili enake možnosti na enotnem trgu;

| 52. | pozdravlja izjavo Komisije v letnem pregledu rasti za leto 2015, da je obravnavanje davčnih goljufij in izogibanja davkom „bistveno za zagotavljanje pravičnosti in državam članicam omogoča, da poberejo davčne prihodke, do katerih so upravičene“; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja izjavo Komisije v letnem pregledu rasti za leto 2015, da je obravnavanje davčnih goljufij in izogibanja davkom „bistveno za zagotavljanje pravičnosti in državam članicam omogoča, da poberejo davčne prihodke, do katerih so upravičene“;

| 53. | ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba povečati skupno raven in kakovost naložb v raziskave in razvoj, da bi spodbudili inovacije, ter opozarja na razlike v naložbah, do katerih prihaja med državami članicami; želi spomniti Komisijo, da je treba vzpostaviti pravi enotni trg znanja, raziskav in inovacij ter dokončno vzpostaviti evropski raziskovalni prostor; poudarja, da se trenutno 85 % sredstev, namenjenih inovacijam, porabi izključno na nacionalni ravni brez čezmejnega sodelovanja, kar preprečuje, da bi v polni meri izkoristili dodano vrednost na evropski ravni; |
| --- | --- |

53.

ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba povečati skupno raven in kakovost naložb v raziskave in razvoj, da bi spodbudili inovacije, ter opozarja na razlike v naložbah, do katerih prihaja med državami članicami; želi spomniti Komisijo, da je treba vzpostaviti pravi enotni trg znanja, raziskav in inovacij ter dokončno vzpostaviti evropski raziskovalni prostor; poudarja, da se trenutno 85 % sredstev, namenjenih inovacijam, porabi izključno na nacionalni ravni brez čezmejnega sodelovanja, kar preprečuje, da bi v polni meri izkoristili dodano vrednost na evropski ravni;

Javna naročila in koncesije

| 54. | pozdravlja sprejetje direktiv o oddaji javnih naročil in o podeljevanju koncesijskih pogodb v letu 2014, kar je omogočilo posodobitev javnega naročanja v EU in spodbudilo vzdržnost javnih naročil; poudarja dodano vrednost direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb, zlasti zaradi poenostavitve postopkov in njihove večje preglednosti ter večjih možnosti za mala in srednja podjetja, vse to pa omogoča odpravljanje težav, povezanih s temi pogodbami, zagotavlja pravno varnost, prožnost in preglednost, ter podpira razvoj gospodarske infrastrukture in kakovostnih javnih storitev; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja sprejetje direktiv o oddaji javnih naročil in o podeljevanju koncesijskih pogodb v letu 2014, kar je omogočilo posodobitev javnega naročanja v EU in spodbudilo vzdržnost javnih naročil; poudarja dodano vrednost direktive o podeljevanju koncesijskih pogodb, zlasti zaradi poenostavitve postopkov in njihove večje preglednosti ter večjih možnosti za mala in srednja podjetja, vse to pa omogoča odpravljanje težav, povezanih s temi pogodbami, zagotavlja pravno varnost, prožnost in preglednost, ter podpira razvoj gospodarske infrastrukture in kakovostnih javnih storitev;

| 55. | poudarja, da je treba za izboljšanje kakovosti, učinkovitosti in preglednosti naložb in javne porabe v celoti in hitro izvajati zakonodajo EU na področju javnih naročil in koncesij; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba za izboljšanje kakovosti, učinkovitosti in preglednosti naložb in javne porabe v celoti in hitro izvajati zakonodajo EU na področju javnih naročil in koncesij;

| 56. | poudarja, da je treba pravilno in hitro prenesti zakonodajo o javnih naročilih in koncesijah; poudarja, da so javna naročila in partnerstva za inovacije pomembna, saj so odločilen dejavnik pametne, trajnostne in vključujoče rasti, zlasti za mala in srednja podjetja, zato je treba slednja podpreti s konkretnimi ukrepi, ki bi spodbudili konkurenčnost in inovacije; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba pravilno in hitro prenesti zakonodajo o javnih naročilih in koncesijah; poudarja, da so javna naročila in partnerstva za inovacije pomembna, saj so odločilen dejavnik pametne, trajnostne in vključujoče rasti, zlasti za mala in srednja podjetja, zato je treba slednja podpreti s konkretnimi ukrepi, ki bi spodbudili konkurenčnost in inovacije;

Pravni red na področju varstva potrošnikov

| 57. | meni, da je obžalovanja vredno, da zaradi razdrobljenega izvajanja zakonodaje EU za varstvo potrošnikov prihaja do razlik pri varstvu potrošnikov ter v strogosti in hitrosti pri sprejemanju ukrepov izvrševanja; meni, da to zavira doslednost in usklajenost zakonskih določb znotraj sektorjev ali med različnimi prodajnimi potmi; |
| --- | --- |

57.

meni, da je obžalovanja vredno, da zaradi razdrobljenega izvajanja zakonodaje EU za varstvo potrošnikov prihaja do razlik pri varstvu potrošnikov ter v strogosti in hitrosti pri sprejemanju ukrepov izvrševanja; meni, da to zavira doslednost in usklajenost zakonskih določb znotraj sektorjev ali med različnimi prodajnimi potmi;

| 58. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo hitro izvajala in izvrševala zakonodaja, na primer direktiva o potrošniških pravicah in določbe o alternativnem reševanju sporov in spletnem reševanju sporov, hkrati pa naj zagotovi zmanjšanje upravnih bremen; se zavzema za ustrezno varstvo potrošnikov pri čezmejni prodaji, ki bo primerljivo s tistim na tradicionalnem trgu, in za okrepljeno varstvo podatkov v digitalni dobi, saj bo to prispevalo k povečanju zaupanja potrošnikov pri spletnih nakupih, opozarja na pomen dejanskega spoštovanja pravic spletnih potrošnikov ter na potrebo po dostopnih in učinkovitih pritožbenih poteh v primeru sporov; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo hitro izvajala in izvrševala zakonodaja, na primer direktiva o potrošniških pravicah in določbe o alternativnem reševanju sporov in spletnem reševanju sporov, hkrati pa naj zagotovi zmanjšanje upravnih bremen; se zavzema za ustrezno varstvo potrošnikov pri čezmejni prodaji, ki bo primerljivo s tistim na tradicionalnem trgu, in za okrepljeno varstvo podatkov v digitalni dobi, saj bo to prispevalo k povečanju zaupanja potrošnikov pri spletnih nakupih, opozarja na pomen dejanskega spoštovanja pravic spletnih potrošnikov ter na potrebo po dostopnih in učinkovitih pritožbenih poteh v primeru sporov;

| 59. | poziva, naj se sprejmejo ukrepi za spodbujanje trajnostne potrošnje, predvsem podaljšanje življenjske dobe proizvodov, ter za boj proti praksam, ki namenoma skrajšujejo življenjsko dobo; upa, da bo Komisija v zvezi s tem pripravi usklajen akcijski načrt; |
| --- | --- |

59.

poziva, naj se sprejmejo ukrepi za spodbujanje trajnostne potrošnje, predvsem podaljšanje življenjske dobe proizvodov, ter za boj proti praksam, ki namenoma skrajšujejo življenjsko dobo; upa, da bo Komisija v zvezi s tem pripravi usklajen akcijski načrt;

| 60. | poudarja, da je direktiva o pravicah potrošnikov zaznamovala pomemben korak k izboljšanju pravne varnosti za potrošnike in podjetja pri spletnih transakcijah in danes predstavlja glavni instrument varstva potrošnikov pri spletnih storitvah; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je direktiva o pravicah potrošnikov zaznamovala pomemben korak k izboljšanju pravne varnosti za potrošnike in podjetja pri spletnih transakcijah in danes predstavlja glavni instrument varstva potrošnikov pri spletnih storitvah;

| 61. | opozarja, da lahko dodatne koristi prinesejo izboljšave pri delovanju trga, kot je vzpostavitev sistema spletnega reševanja potrošniških sporov, s katerim bi lahko prihranili okoli 22 milijard EUR; |
| --- | --- |

61.

opozarja, da lahko dodatne koristi prinesejo izboljšave pri delovanju trga, kot je vzpostavitev sistema spletnega reševanja potrošniških sporov, s katerim bi lahko prihranili okoli 22 milijard EUR;

Energija

| 62. | poziva Komisijo, naj zagotovi delujoč notranji trg z nediskriminacijskim dostopom in visoko ravnjo varstva potrošnikov, pa tudi s primerno ravnjo zmogljivosti medsebojnih povezav in ustreznostjo sistema; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj zagotovi delujoč notranji trg z nediskriminacijskim dostopom in visoko ravnjo varstva potrošnikov, pa tudi s primerno ravnjo zmogljivosti medsebojnih povezav in ustreznostjo sistema;

| 63. | ponovno poudarja potrebo po povečanju zanesljivosti energetske oskrbe Evrope s pomočjo diverzifikacije energetskih virov in poti ter poudarja potrebo po dokončni vzpostavitvi notranjega energetskega trga, kar je prednostna naloga, in po odpravi izključenosti energetskih otokov znotraj Unije; |
| --- | --- |

63.

ponovno poudarja potrebo po povečanju zanesljivosti energetske oskrbe Evrope s pomočjo diverzifikacije energetskih virov in poti ter poudarja potrebo po dokončni vzpostavitvi notranjega energetskega trga, kar je prednostna naloga, in po odpravi izključenosti energetskih otokov znotraj Unije;

| 64. | meni, da morajo za napredek pri dokončni vzpostavitvi notranjega trga, vključevanju obnovljivih virov energije in zanesljivosti oskrbe države članice nujno doseči minimalni cilj glede zmogljivosti medsebojnih elektroenergetskih povezav v višini 10 % povpraševanja, idealno pa bi bilo, da bi ta vrednost dosegla 30-odstotno raven; |
| --- | --- |

64.

meni, da morajo za napredek pri dokončni vzpostavitvi notranjega trga, vključevanju obnovljivih virov energije in zanesljivosti oskrbe države članice nujno doseči minimalni cilj glede zmogljivosti medsebojnih elektroenergetskih povezav v višini 10 % povpraševanja, idealno pa bi bilo, da bi ta vrednost dosegla 30-odstotno raven;

| 65. | meni, da je liberalizacija trgov s plinom in električno energijo temeljnega pomena za krepitev vloge potrošnikov, in poziva Komisijo, naj potrošnike postavi v središče svoje politike notranjega energetskega trga EU; |
| --- | --- |

65.

meni, da je liberalizacija trgov s plinom in električno energijo temeljnega pomena za krepitev vloge potrošnikov, in poziva Komisijo, naj potrošnike postavi v središče svoje politike notranjega energetskega trga EU;

III.   
  Instrumenti za vrednotenje integracije enotnega trga in orodij za upravljanje

| 66. | priznava, da je pregled enotnega trga dobra praksa za spremljanje in vrednotenje, kako države članice spoštujejo obveznosti v zvezi z enotnim trgom, saj lahko v državah članicah pripomore k izboljšavam in procesu dohitevanja; vendar poudarja, da ta pregled enotnega trga ne zagotavlja orodij za oceno kakovosti; poudarja pomen izboljšanja dialoga z državami članicami in med njimi, da ugotovijo in obravnavajo težave, ki jih imajo pri izvajanju zakonodaje o enotnem trgu; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj bolje pomaga državam članicam pri izvajanju zapletene zakonodaje o enotnem trgu, kadar te zaprosijo za pomoč; |
| --- | --- |

66.

priznava, da je pregled enotnega trga dobra praksa za spremljanje in vrednotenje, kako države članice spoštujejo obveznosti v zvezi z enotnim trgom, saj lahko v državah članicah pripomore k izboljšavam in procesu dohitevanja; vendar poudarja, da ta pregled enotnega trga ne zagotavlja orodij za oceno kakovosti; poudarja pomen izboljšanja dialoga z državami članicami in med njimi, da ugotovijo in obravnavajo težave, ki jih imajo pri izvajanju zakonodaje o enotnem trgu; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj bolje pomaga državam članicam pri izvajanju zapletene zakonodaje o enotnem trgu, kadar te zaprosijo za pomoč;

| 67. | v zvezi z regulativno uspešnostjo enotnega trga meni, da bi lahko oblikovali sestavljeni kazalnik za merjenje vrzeli na enotnem trgu, ki pri čezmejnih dejavnostih dodatno obremenjuje državljane in podjetja, ker ni pravil, ki bi urejala enotni trg; vztraja, da bi moral kazalnik olajšati oblikovanje sklepov, ki bi lahko bili osnova za priporočila glede politike institucijam EU in državam članicam; |
| --- | --- |

67.

v zvezi z regulativno uspešnostjo enotnega trga meni, da bi lahko oblikovali sestavljeni kazalnik za merjenje vrzeli na enotnem trgu, ki pri čezmejnih dejavnostih dodatno obremenjuje državljane in podjetja, ker ni pravil, ki bi urejala enotni trg; vztraja, da bi moral kazalnik olajšati oblikovanje sklepov, ki bi lahko bili osnova za priporočila glede politike institucijam EU in državam članicam;

| 68. | upošteva kazalnik napredka digitalne agende kot pomembno orodje za ocenjevanje napredka držav članic na tem področju; meni, da bi moral sestavljeni kazalnik za merjenje vrzeli na enotnem trgu vključevati ta kazalnik; |
| --- | --- |

68.

upošteva kazalnik napredka digitalne agende kot pomembno orodje za ocenjevanje napredka držav članic na tem področju; meni, da bi moral sestavljeni kazalnik za merjenje vrzeli na enotnem trgu vključevati ta kazalnik;

| 69. | poziva Komisijo, naj obravnava možnost vključitve v skupek svojih predlogov pravnih instrumentov na področju enotnega trga obveznost glede izvajanja sistematičnega pregleda o prenosu pravnih instrumentov, njihovem upoštevanju, učinkovitosti in primernosti za namen, vključno z metodologijo in merili za ta pregled; meni, da bi takšna metodologija in merila omogočili boljšo oceno tega, ali se pravni instrumenti ustrezno prenašajo, izvajajo in uresničujejo, pa tudi ali in v kakšni meri prispevajo k doseganju ciljev ter kako primerni so za svoj namen; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj obravnava možnost vključitve v skupek svojih predlogov pravnih instrumentov na področju enotnega trga obveznost glede izvajanja sistematičnega pregleda o prenosu pravnih instrumentov, njihovem upoštevanju, učinkovitosti in primernosti za namen, vključno z metodologijo in merili za ta pregled; meni, da bi takšna metodologija in merila omogočili boljšo oceno tega, ali se pravni instrumenti ustrezno prenašajo, izvajajo in uresničujejo, pa tudi ali in v kakšni meri prispevajo k doseganju ciljev ter kako primerni so za svoj namen;

| 70. | podpira oblikovanje vzdržnega enotnega trga, ki bi temeljil na razvoju vključujočega gospodarstva znanja, v katerem bi učinkovito porabljali vire, med drugim z ukrepi za pospeševanje inovacij na področju trajnostnih tehnologij, za uravnoteženje interesov potrošnikov in podjetij ter za izboljšave pri mehanizmih neformalnega reševanja sporov za enotni trg, kakršen je mreža Solvit, hkrati pa bi izboljšali seznanjenost javnosti z enotnimi kontaktnimi točkami, da bi se bolje zavedala razpoložljivih priložnosti za spodbujanje rasti in ustvarjanje delovnih mest na enotnem trgu; |
| --- | --- |

70.

podpira oblikovanje vzdržnega enotnega trga, ki bi temeljil na razvoju vključujočega gospodarstva znanja, v katerem bi učinkovito porabljali vire, med drugim z ukrepi za pospeševanje inovacij na področju trajnostnih tehnologij, za uravnoteženje interesov potrošnikov in podjetij ter za izboljšave pri mehanizmih neformalnega reševanja sporov za enotni trg, kakršen je mreža Solvit, hkrati pa bi izboljšali seznanjenost javnosti z enotnimi kontaktnimi točkami, da bi se bolje zavedala razpoložljivih priložnosti za spodbujanje rasti in ustvarjanje delovnih mest na enotnem trgu;

| 71. | priznava, da uporaba portalov „Tvoja Evropa“ in „Tvoja Evropa – nasveti“ nenehno narašča, tako da bi morale biti vsem, ki živijo, delajo, študirajo in se gibljejo po državah članicah EU, na voljo potrebne informacije; |
| --- | --- |

71.

priznava, da uporaba portalov „Tvoja Evropa“ in „Tvoja Evropa – nasveti“ nenehno narašča, tako da bi morale biti vsem, ki živijo, delajo, študirajo in se gibljejo po državah članicah EU, na voljo potrebne informacije;

| 72. | pozdravlja, da je v državah članicah povprečni zaostanek pri prenosu zakonodaje padel pod mejo 1 %, ki jo je določil Evropski svet, in dosegel 0,6 %, kar je najboljši rezultat od vzpostavitve pregleda notranjega trga; poudarja, da mora biti vodilo držav članic in EU ničelna toleranca pri prenosu zakonodaje EU; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja, da je v državah članicah povprečni zaostanek pri prenosu zakonodaje padel pod mejo 1 %, ki jo je določil Evropski svet, in dosegel 0,6 %, kar je najboljši rezultat od vzpostavitve pregleda notranjega trga; poudarja, da mora biti vodilo držav članic in EU ničelna toleranca pri prenosu zakonodaje EU;

| 73. | ugotavlja, da sta ustrezno izvajanje in uveljavljanje zakonodaje EU ključna za dokončno vzpostavitev enotnega trga; za to spodbuja Komisijo, naj za doseganje tega cilja odločno uporabi vsa svoja pooblastila, njo in države članice pa spodbuja, naj okrepijo prizadevanja pri izvrševanju zakonodaje o enotnem trgu in pri spremljanju izvrševanja, med drugim z rednimi inšpekcijskimi pregledi, hkrati pa naj tudi stalno razmišljajo o težavah z izvajanjem ter zagotavljajo, da je zakonodaja učinkovitejša in da se naknadne ocene v večji meri in učinkoviteje izkoriščajo; poziva k povečanemu nadzoru učinkovitosti pravic potrošnikov v digitalnem okolju, predvsem glede na hitrost, s katero se lahko razširijo kršitve potrošniške zakonodaje; |
| --- | --- |

73.

ugotavlja, da sta ustrezno izvajanje in uveljavljanje zakonodaje EU ključna za dokončno vzpostavitev enotnega trga; za to spodbuja Komisijo, naj za doseganje tega cilja odločno uporabi vsa svoja pooblastila, njo in države članice pa spodbuja, naj okrepijo prizadevanja pri izvrševanju zakonodaje o enotnem trgu in pri spremljanju izvrševanja, med drugim z rednimi inšpekcijskimi pregledi, hkrati pa naj tudi stalno razmišljajo o težavah z izvajanjem ter zagotavljajo, da je zakonodaja učinkovitejša in da se naknadne ocene v večji meri in učinkoviteje izkoriščajo; poziva k povečanemu nadzoru učinkovitosti pravic potrošnikov v digitalnem okolju, predvsem glede na hitrost, s katero se lahko razširijo kršitve potrošniške zakonodaje;

| 74. | kljub temu meni, da so postopki za ugotavljanje kršitev pokazali številne omejitve pri hitrem obravnavanju in odpravljanju pomanjkljivosti pri izvajanju in uporabi določb o enotnem trgu; poziva države članice, naj bolj sodelujejo s Komisijo in zadeve hitreje rešujejo; |
| --- | --- |

74.

kljub temu meni, da so postopki za ugotavljanje kršitev pokazali številne omejitve pri hitrem obravnavanju in odpravljanju pomanjkljivosti pri izvajanju in uporabi določb o enotnem trgu; poziva države članice, naj bolj sodelujejo s Komisijo in zadeve hitreje rešujejo;

| 75. | priznava, da je neuspešno izvajanje lahko posledica zapletenosti prvotnega besedila; zato poudarja potrebo po tem, da primarna in sekundarna zakonodaja ves čas sledita načelom za boljšo pravno ureditev ter da se opravijo ustrezna posvetovanja, ocene učinka in pregledi po izvajanju; |
| --- | --- |

75.

priznava, da je neuspešno izvajanje lahko posledica zapletenosti prvotnega besedila; zato poudarja potrebo po tem, da primarna in sekundarna zakonodaja ves čas sledita načelom za boljšo pravno ureditev ter da se opravijo ustrezna posvetovanja, ocene učinka in pregledi po izvajanju;

| 76. | vztraja tudi, da si je treba pri kršitvah zakonodaje Unije s področja enotnega trga čim bolj prizadevati za učinkovitejšo uporabo postopkov za ugotavljanje kršitev ter da bi morali države članice in Evropski svet v okviru prihodnjih sprememb Pogodbe o delovanju Evropske unije še naprej razvijati te postopke; pri tem pa meni, da bi morali biti postopki za ugotavljanje kršitev vedno skrajni ukrep in bi jih bilo treba sprožiti šele po več poskusih usklajevanja in popravkov; |
| --- | --- |

76.

vztraja tudi, da si je treba pri kršitvah zakonodaje Unije s področja enotnega trga čim bolj prizadevati za učinkovitejšo uporabo postopkov za ugotavljanje kršitev ter da bi morali države članice in Evropski svet v okviru prihodnjih sprememb Pogodbe o delovanju Evropske unije še naprej razvijati te postopke; pri tem pa meni, da bi morali biti postopki za ugotavljanje kršitev vedno skrajni ukrep in bi jih bilo treba sprožiti šele po več poskusih usklajevanja in popravkov;

o

o o

| 77. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

77.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0054.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0130.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0038.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/109 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/109

---

P8_TA(2015)0070

Boj proti spolni zlorabi otrok na internetu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o spolni zlorabi otrok na internetu (2015/2564(RSP))

(2016/C 316/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 7, 8, 47, 48 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7, 8, 47, 48 in 52 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in zlorabo z dne 25. oktobra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in zlorabo z dne 25. oktobra 2007,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (1),

| — | ob upoštevanju poročila Europola iz leta 2014 o oceni ogroženosti zaradi organiziranega internetnega kriminala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Europola iz leta 2014 o oceni ogroženosti zaradi organiziranega internetnega kriminala,

| — | ob upoštevanju splošne pripombe št. 14 (2013) Odbora ZN za pravice otrok o pravici otrok, da se upoštevajo predvsem njihove koristi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pripombe št. 14 (2013) Odbora ZN za pravice otrok o pravici otrok, da se upoštevajo predvsem njihove koristi,

| — | ob upoštevanju Agende EU za otrokove pravice, ki je bila sprejeta februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende EU za otrokove pravice, ki je bila sprejeta februarja 2011,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici Konvencije ZN o otrokovih pravicah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici Konvencije ZN o otrokovih pravicah (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ (COM(2008)0055),

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic,

| — | ob upoštevanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016, zlasti določb o financiranju priprave smernic o sistemih za zaščito otrok in izmenjavi najboljše prakse; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016, zlasti določb o financiranju priprave smernic o sistemih za zaščito otrok in izmenjavi najboljše prakse;

| — | ob upoštevanju svoje razprave na plenarnem zasedanju dne 12. februarja 2015 o boju proti spolni zlorabi otrok na internetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave na plenarnem zasedanju dne 12. februarja 2015 o boju proti spolni zlorabi otrok na internetu,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker so dejanja spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok ter podobe zlorabljanja otrok hude kršitve temeljnih človekovih pravic, zlasti pravice otrok do zaščite in dobrobiti, kot je določeno v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker so dejanja spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok ter podobe zlorabljanja otrok hude kršitve temeljnih človekovih pravic, zlasti pravice otrok do zaščite in dobrobiti, kot je določeno v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah;

| B. | ker je treba pri izvajanju kakršnih koli ukrepov za boj proti tem kaznivim dejanjem upoštevati zlasti koristi otroka v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencijo ZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

B.

ker je treba pri izvajanju kakršnih koli ukrepov za boj proti tem kaznivim dejanjem upoštevati zlasti koristi otroka v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencijo ZN o otrokovih pravicah;

| C. | ker zahtevajo huda kazniva dejanja, kot so spolno izkoriščanje otrok in podobe zlorabljanja otrok, celovit pristop, ki vključuje preiskavo kaznivih dejanj, pregon storilcev kaznivih dejanj, zaščito otrok žrtev in preprečevanje teh pojavov; |
| --- | --- |

C.

ker zahtevajo huda kazniva dejanja, kot so spolno izkoriščanje otrok in podobe zlorabljanja otrok, celovit pristop, ki vključuje preiskavo kaznivih dejanj, pregon storilcev kaznivih dejanj, zaščito otrok žrtev in preprečevanje teh pojavov;

| D. | ker so lahko otroci na internetu izpostavljeni posebnim nevarnostim, saj lahko dostopajo do gradiva o spolnem izkoriščanju otrok ali so mu izpostavljeni, ali so izpostavljeni kibernetskim plenilcem, izmenjavi gradiva o nasilju, ustrahovanju, trpinčenju in navezovanju stikov za spolne namene; ker izpostavljenost otrok takšnim tveganjem še zaostruje široko razširjena uporaba in dostop do mobilne tehnologije in interneta; |
| --- | --- |

D.

ker so lahko otroci na internetu izpostavljeni posebnim nevarnostim, saj lahko dostopajo do gradiva o spolnem izkoriščanju otrok ali so mu izpostavljeni, ali so izpostavljeni kibernetskim plenilcem, izmenjavi gradiva o nasilju, ustrahovanju, trpinčenju in navezovanju stikov za spolne namene; ker izpostavljenost otrok takšnim tveganjem še zaostruje široko razširjena uporaba in dostop do mobilne tehnologije in interneta;

| E. | ker bi morali boj proti spolni zlorabi otrok na spletu vključiti v širšo strategijo reševanja celotnega pojava spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok, še vedno povezanega predvsem s kaznivimi dejanji, ki se ne zgodijo na internetu in jih zagrešijo mreže in posamezniki, ki namenoma ne delujejo na internetu; |
| --- | --- |

E.

ker bi morali boj proti spolni zlorabi otrok na spletu vključiti v širšo strategijo reševanja celotnega pojava spolne zlorabe in spolnega izkoriščanja otrok, še vedno povezanega predvsem s kaznivimi dejanji, ki se ne zgodijo na internetu in jih zagrešijo mreže in posamezniki, ki namenoma ne delujejo na internetu;

| F. | ker se lahko spolno izkoriščanje v spletnem okolju pojavlja v različnih oblikah, kjer mlade prepričajo ali prisilijo v to, da pošljejo ali objavijo svoje slike, na katerih so prikazani v spolnem aktu, ali da prek spletne kamere ali pametnega telefona sodelujejo pri spolnih dejanjih ali pogovoru seksualne narave v obliki sporočil ali na internetu, tako da jim lahko storilci zlorab in kibernetski plenilci grozijo, da bodo njihove podobe, videoposnetke ali kopije pogovora poslali njihovim prijateljem in družini, če ne bodo sodelovali pri nadaljnjih spolnih dejanjih; ker se lahko podobe in/ali videoposnetki razširjajo še dolgo potem, ko spolna zloraba preneha, in so na internetu še vedno na voljo vsakomur, torej lahko žrtev vedno znova prizadene in jo stigmatizira; |
| --- | --- |

F.

ker se lahko spolno izkoriščanje v spletnem okolju pojavlja v različnih oblikah, kjer mlade prepričajo ali prisilijo v to, da pošljejo ali objavijo svoje slike, na katerih so prikazani v spolnem aktu, ali da prek spletne kamere ali pametnega telefona sodelujejo pri spolnih dejanjih ali pogovoru seksualne narave v obliki sporočil ali na internetu, tako da jim lahko storilci zlorab in kibernetski plenilci grozijo, da bodo njihove podobe, videoposnetke ali kopije pogovora poslali njihovim prijateljem in družini, če ne bodo sodelovali pri nadaljnjih spolnih dejanjih; ker se lahko podobe in/ali videoposnetki razširjajo še dolgo potem, ko spolna zloraba preneha, in so na internetu še vedno na voljo vsakomur, torej lahko žrtev vedno znova prizadene in jo stigmatizira;

| G. | ker ukrepi držav članic za preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin niso vedno dovolj učinkoviti; |
| --- | --- |

G.

ker ukrepi držav članic za preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin niso vedno dovolj učinkoviti;

| H. | ker bi morala preiskovalna orodja, ki so na voljo odgovornim za preiskovanje in pregon spolne zlorabe otrok na internetu, v skladu z zakonodajo EU in držav članic upoštevati tudi načelo sorazmernosti ter naravo in težo preiskovanih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala preiskovalna orodja, ki so na voljo odgovornim za preiskovanje in pregon spolne zlorabe otrok na internetu, v skladu z zakonodajo EU in držav članic upoštevati tudi načelo sorazmernosti ter naravo in težo preiskovanih kaznivih dejanj;

| I. | ker je treba varstvo mladoletnikov v digitalnem svetu obravnavati tudi s pobudami industrije, da prevzeme svoj del odgovornosti, ter z izobraževanjem in usposabljanjem otrok, staršev in učiteljev, da bi mladoletnikom preprečili dostop do nezakonitih vsebin; |
| --- | --- |

I.

ker je treba varstvo mladoletnikov v digitalnem svetu obravnavati tudi s pobudami industrije, da prevzeme svoj del odgovornosti, ter z izobraževanjem in usposabljanjem otrok, staršev in učiteljev, da bi mladoletnikom preprečili dostop do nezakonitih vsebin;

| J. | ker izkoriščanje otrok in spolno izkoriščanje otrok na spletu zaobjema na desetine držav, njihovih pravnih pristojnosti in organov preiskovanja in pregona ter je tako zaradi svojega mednarodnega značaja mednarodni problem, ki zahteva rešitev na mednarodni ravni; ker je treba opozoriti na otroke brez pravnega statusa, ki so tako rekoč nevidni za javne organe in jih trgovci z ljudmi uporabljajo za spolne zlorabe na internetu; |
| --- | --- |

J.

ker izkoriščanje otrok in spolno izkoriščanje otrok na spletu zaobjema na desetine držav, njihovih pravnih pristojnosti in organov preiskovanja in pregona ter je tako zaradi svojega mednarodnega značaja mednarodni problem, ki zahteva rešitev na mednarodni ravni; ker je treba opozoriti na otroke brez pravnega statusa, ki so tako rekoč nevidni za javne organe in jih trgovci z ljudmi uporabljajo za spolne zlorabe na internetu;

| K. | ker je stopnja prijave organom preiskovanja in pregona zaradi narave kaznivih dejanj in starosti žrtev zelo nizka na večini področij spolnega izkoriščanja otrok in zlorabe, celo v večji meri kot pri drugih oblikah kriminala; ker dostopni podatki o številu storjenih kaznivih dejanj zato ne odražajo dovolj natančno razsežnosti tega problema; ker je po podatkih nevladnih organizacij na spletnih straneh, ki vsebujejo gradivo o zlorabi otrok, več kot 80 % žrtev mlajših od 10 let; ker je po podatkih mednarodnega združenja spletnih prijavnih točk med žrtvami spolnih zlorab vse več majhnih otrok in so vse pogostejše skrajne in sadistične oblike zlorabe; |
| --- | --- |

K.

ker je stopnja prijave organom preiskovanja in pregona zaradi narave kaznivih dejanj in starosti žrtev zelo nizka na večini področij spolnega izkoriščanja otrok in zlorabe, celo v večji meri kot pri drugih oblikah kriminala; ker dostopni podatki o številu storjenih kaznivih dejanj zato ne odražajo dovolj natančno razsežnosti tega problema; ker je po podatkih nevladnih organizacij na spletnih straneh, ki vsebujejo gradivo o zlorabi otrok, več kot 80 % žrtev mlajših od 10 let; ker je po podatkih mednarodnega združenja spletnih prijavnih točk med žrtvami spolnih zlorab vse več majhnih otrok in so vse pogostejše skrajne in sadistične oblike zlorabe;

| L. | ker vse več storilcev uporablja temno mrežo, kjer so vzpostavili anonimne skupnosti, ki za gradivo o zlorabi otrok uporabljajo skrite forume, spletne storitve, platforme družbenih omrežij in storitve ponudnikov shranjevanja, kar jim omogoča in olajšuje spolno izkoriščanje otrok, ki ga skoraj ni mogoče izslediti; |
| --- | --- |

L.

ker vse več storilcev uporablja temno mrežo, kjer so vzpostavili anonimne skupnosti, ki za gradivo o zlorabi otrok uporabljajo skrite forume, spletne storitve, platforme družbenih omrežij in storitve ponudnikov shranjevanja, kar jim omogoča in olajšuje spolno izkoriščanje otrok, ki ga skoraj ni mogoče izslediti;

| M. | ker mnogi storilci za zaščito svojih dejanj uporabljajo varovalne ukrepe, kot so šifriranje in druga orodja, kar močno otežuje kazenske preiskave; |
| --- | --- |

M.

ker mnogi storilci za zaščito svojih dejanj uporabljajo varovalne ukrepe, kot so šifriranje in druga orodja, kar močno otežuje kazenske preiskave;

| N. | ker je bilo po podatkih nevladnih organizacij leta 2012 zgolj osem največjih distributerjev odgovornih za 513 znamk, ki se ukvarjajo s komercialno distribucijo gradiva o zlorabi otrok, in da je bilo 10 najbolj razširjenih znamk, zabeleženih leta 2012, povezanih z enim samim večjim distributerjem; |
| --- | --- |

N.

ker je bilo po podatkih nevladnih organizacij leta 2012 zgolj osem največjih distributerjev odgovornih za 513 znamk, ki se ukvarjajo s komercialno distribucijo gradiva o zlorabi otrok, in da je bilo 10 najbolj razširjenih znamk, zabeleženih leta 2012, povezanih z enim samim večjim distributerjem;

| O. | ker bi morale države članice Direktivo št. 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji prenesti do 18. decembra 2013 in ker jo doslej v celoti izvaja manj kot polovica držav članic; |
| --- | --- |

O.

ker bi morale države članice Direktivo št. 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji prenesti do 18. decembra 2013 in ker jo doslej v celoti izvaja manj kot polovica držav članic;

| 1. | odločno poudarja, da je ena najpomembnejših nalog Evropske unije in držav članic, da zaščitijo otroke in zagotovijo varno okolje za njihov razvoj; |
| --- | --- |

1.

odločno poudarja, da je ena najpomembnejših nalog Evropske unije in držav članic, da zaščitijo otroke in zagotovijo varno okolje za njihov razvoj;

| 2. | odločno poudarja, da je treba varovati pravice otrok na internetu ter sprejeti ukrepe, ki bodo zagotavljali takojšnjo odstranitev vseh nezakonitih vsebin in obveščanje organov kazenskega pregona, pa tudi, da je na voljo dovolj pravnih instrumentov za preiskave in kazenski pregon storilcev; |
| --- | --- |

2.

odločno poudarja, da je treba varovati pravice otrok na internetu ter sprejeti ukrepe, ki bodo zagotavljali takojšnjo odstranitev vseh nezakonitih vsebin in obveščanje organov kazenskega pregona, pa tudi, da je na voljo dovolj pravnih instrumentov za preiskave in kazenski pregon storilcev;

| 3. | meni, da morajo biti osebni podatki otrok na internetu ustrezno zaščiteni in da je treba otroke na preprost in njim razumljiv način obveščati o nevarnostih in posledicah takšne uporabe osebnih podatkov; poudarja pomembne spremembe, ki jih bo reforma varstva podatkov prinesla za nadaljnjo zaščito pravic otrok na spletu; |
| --- | --- |

3.

meni, da morajo biti osebni podatki otrok na internetu ustrezno zaščiteni in da je treba otroke na preprost in njim razumljiv način obveščati o nevarnostih in posledicah takšne uporabe osebnih podatkov; poudarja pomembne spremembe, ki jih bo reforma varstva podatkov prinesla za nadaljnjo zaščito pravic otrok na spletu;

| 4. | poudarja, da je potreben celovit in na ravni EU usklajen pristop, da se zagotovi usklajenost pri oblikovanju politik in posledičnem ukrepanju, kar obsega tudi boj proti kriminalu, temeljne pravice, zasebnost in varstvo podatkov, kibernetsko varnost, varstvo potrošnikov in elektronsko trgovino; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je potreben celovit in na ravni EU usklajen pristop, da se zagotovi usklajenost pri oblikovanju politik in posledičnem ukrepanju, kar obsega tudi boj proti kriminalu, temeljne pravice, zasebnost in varstvo podatkov, kibernetsko varnost, varstvo potrošnikov in elektronsko trgovino;

| 5. | meni, da je treba sprejeti nadaljnje korake v boju proti navezovanju stikov na internetu in da bi morala imeti Komisija, skupaj z nacionalnimi vladami, civilno družbo, ponudniki družbenih medijev, starši, učitelji, socialnimi delavci, varuhi otrok, pediatri ter otroškimi in mladinskimi organizacijami dejavno vlogo pri ozaveščanju o tem vprašanju, in sicer z opredeljenimi smernicami, izmenjavo najboljše prakse in vzpostavitvijo socialnih platform za sodelovanje in izmenjavo informacij o tem vprašanju, da bi tako prepoznali morebitna tveganja in grožnje za otroke; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba sprejeti nadaljnje korake v boju proti navezovanju stikov na internetu in da bi morala imeti Komisija, skupaj z nacionalnimi vladami, civilno družbo, ponudniki družbenih medijev, starši, učitelji, socialnimi delavci, varuhi otrok, pediatri ter otroškimi in mladinskimi organizacijami dejavno vlogo pri ozaveščanju o tem vprašanju, in sicer z opredeljenimi smernicami, izmenjavo najboljše prakse in vzpostavitvijo socialnih platform za sodelovanje in izmenjavo informacij o tem vprašanju, da bi tako prepoznali morebitna tveganja in grožnje za otroke;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo uravnoteženo kampanjo ozaveščanja, v kateri bodo sodelovali vsi pomembni akterji, da bodo otroci bolje ozaveščeni o tveganjih na internetu in tem, kako se lahko pred njimi zaščitijo, starši in učitelji pa bodo imeli podporo pri razumevanju teh tveganj in zaščiti varnosti otrok, naj podprejo države članice pri oblikovanju programov za preprečevanje spolne zlorabe na spletu, podprejo kampanje ozaveščanja o odgovornem ravnanju v družbenih medijih in spodbudijo glavne ponudnike spletnih iskalnikov in družbenih omrežij k proaktivnemu pristopu k zaščiti varnosti otrok na spletu; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj začnejo uravnoteženo kampanjo ozaveščanja, v kateri bodo sodelovali vsi pomembni akterji, da bodo otroci bolje ozaveščeni o tveganjih na internetu in tem, kako se lahko pred njimi zaščitijo, starši in učitelji pa bodo imeli podporo pri razumevanju teh tveganj in zaščiti varnosti otrok, naj podprejo države članice pri oblikovanju programov za preprečevanje spolne zlorabe na spletu, podprejo kampanje ozaveščanja o odgovornem ravnanju v družbenih medijih in spodbudijo glavne ponudnike spletnih iskalnikov in družbenih omrežij k proaktivnemu pristopu k zaščiti varnosti otrok na spletu;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, da bodo otroci lažje in pogosteje prijavljali zlorabe, da se bodo izboljšali in okrepili ukrepi, ki sledijo tovrstnim prijavam, ter preučijo možnost vzpostavitve mehanizmov sistematične in neposredne prijave teh dejanj; podpira razvoj klicnih številk, prek katerih lahko otroci anonimno prijavljajo zlorabe; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, da bodo otroci lažje in pogosteje prijavljali zlorabe, da se bodo izboljšali in okrepili ukrepi, ki sledijo tovrstnim prijavam, ter preučijo možnost vzpostavitve mehanizmov sistematične in neposredne prijave teh dejanj; podpira razvoj klicnih številk, prek katerih lahko otroci anonimno prijavljajo zlorabe;

| 8. | poudarja, da je treba s sporazumi o sodelovanju izboljšati mednarodno sodelovanje in preiskovanje na tem področju in okrepiti sodelovanje organov kazenskega pregona, tudi v okviru Europola in Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3), da bodo lahko učinkoviteje preiskovali, uničevali in kazensko preganjali mreže storilcev kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost otrok, pri tem pa prvenstveno zagotavljali pravice in varnost prizadetih otrok; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba s sporazumi o sodelovanju izboljšati mednarodno sodelovanje in preiskovanje na tem področju in okrepiti sodelovanje organov kazenskega pregona, tudi v okviru Europola in Evropskega centra za boj proti kibernetski kriminaliteti (EC3), da bodo lahko učinkoviteje preiskovali, uničevali in kazensko preganjali mreže storilcev kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost otrok, pri tem pa prvenstveno zagotavljali pravice in varnost prizadetih otrok;

| 9. | v povezavi s tem pozdravlja skupno pobudo Evropske unije in 55 držav po vsem svetu, zbranih v okviru svetovnega združenja za boj proti spolni zlorabi otrok na internetu, katerega namen je rešiti več žrtev, zagotoviti učinkovitejši kazenski pregon, izboljšati ozaveščenost in na splošno zmanjšati količino gradiva o spolni zlorabi otrok na internetu; poziva Komisijo, naj bolj redno poroča o napredku, doseženem v okviru tega združenja; poziva države članice, naj začnejo izvajati ta priporočila na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

9.

v povezavi s tem pozdravlja skupno pobudo Evropske unije in 55 držav po vsem svetu, zbranih v okviru svetovnega združenja za boj proti spolni zlorabi otrok na internetu, katerega namen je rešiti več žrtev, zagotoviti učinkovitejši kazenski pregon, izboljšati ozaveščenost in na splošno zmanjšati količino gradiva o spolni zlorabi otrok na internetu; poziva Komisijo, naj bolj redno poroča o napredku, doseženem v okviru tega združenja; poziva države članice, naj začnejo izvajati ta priporočila na nacionalni ravni;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in povečajo vire za identifikacijo žrtev in storitve za pomoč žrtvam, in poziva k nujni vzpostavitvi povezanih platform in okrepitvi obstoječih platform v okviru Europola; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in povečajo vire za identifikacijo žrtev in storitve za pomoč žrtvam, in poziva k nujni vzpostavitvi povezanih platform in okrepitvi obstoječih platform v okviru Europola;

| 11. | poziva države članice, naj prenesejo Direktivo 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj prenesejo Direktivo 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj;

| 12. | meni, da je bistveno uporabljati pravilno besedišče za kazniva dejanja zoper otroke, tudi z opredelitvijo podob spolnega zlorabljanja otrok in uporabo ustreznega izraza „gradivo o spolni zlorabi otrok“ namesto izraza „otroška pornografija“; |
| --- | --- |

12.

meni, da je bistveno uporabljati pravilno besedišče za kazniva dejanja zoper otroke, tudi z opredelitvijo podob spolnega zlorabljanja otrok in uporabo ustreznega izraza „gradivo o spolni zlorabi otrok“ namesto izraza „otroška pornografija“;

| 13. | spodbuja države članice, naj ustrezno financirajo nacionalne kontaktne točke, da bodo lahko prijavljale kaznive in škodljive spletne vsebine in vedenje na spletu, kot to določa Direktiva 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji; |
| --- | --- |

13.

spodbuja države članice, naj ustrezno financirajo nacionalne kontaktne točke, da bodo lahko prijavljale kaznive in škodljive spletne vsebine in vedenje na spletu, kot to določa Direktiva 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji;

| 14. | opozarja, da morajo države članice z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da imajo osebe, ki se bojijo, da bi lahko zagrešile kazniva dejanja, povezana s spolno zlorabo ali spolnim izkoriščanjem, po potrebi dostop do učinkovitih intervencijskih programov ali ukrepov, namenjenih oceni in preprečevanju tveganja za storitev takih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da morajo države članice z ustreznimi ukrepi zagotoviti, da imajo osebe, ki se bojijo, da bi lahko zagrešile kazniva dejanja, povezana s spolno zlorabo ali spolnim izkoriščanjem, po potrebi dostop do učinkovitih intervencijskih programov ali ukrepov, namenjenih oceni in preprečevanju tveganja za storitev takih kaznivih dejanj;

| 15. | poziva, naj se organom kazenskega pregona v državah članicah in Europolu zagotovijo potrebna finančna sredstva, človeški viri, preiskovalna pooblastila in tehnične zmogljivosti, da bodo lahko zares učinkovito sledili storilcem teh kaznivih dejanj, jih preiskovali in preganjali, tako tudi ustrezno usposabljanje za krepitev zmogljivosti pravosodnih in policijskih oddelkov in razvoj novih visokotehnoloških zmogljivosti za reševanje težav pri analiziranju velikih količin podob o zlorabljanju otrok, tudi gradiva, skritega na temni mreži, da bi izsledili in kazensko preganjali storilce ter zaščitili varnost in pravice otrok; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se organom kazenskega pregona v državah članicah in Europolu zagotovijo potrebna finančna sredstva, človeški viri, preiskovalna pooblastila in tehnične zmogljivosti, da bodo lahko zares učinkovito sledili storilcem teh kaznivih dejanj, jih preiskovali in preganjali, tako tudi ustrezno usposabljanje za krepitev zmogljivosti pravosodnih in policijskih oddelkov in razvoj novih visokotehnoloških zmogljivosti za reševanje težav pri analiziranju velikih količin podob o zlorabljanju otrok, tudi gradiva, skritega na temni mreži, da bi izsledili in kazensko preganjali storilce ter zaščitili varnost in pravice otrok;

| 16. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se trendi spolnega izkoriščanja otrok na internetu v komercialne namene razvijajo in širijo tudi z novimi načini širjenja in izmenjave gradiva o zlorabi otrok, predvsem prek globokega spleta in temne mreže, še zlasti pojav plačljivega neposrednega prenosa zlorab; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej sodelujejo s predstavniki alternativnih plačilnih sistemov, da bi našli možnosti za boljše sodelovanje z organi kazenskega pregona, vključno s skupnim usposabljanjem za boljše prepoznavanje plačilnih postopkov, povezanih s komercialno distribucijo vsebin, povezanih s spolno zlorabo otrok; |
| --- | --- |

16.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se trendi spolnega izkoriščanja otrok na internetu v komercialne namene razvijajo in širijo tudi z novimi načini širjenja in izmenjave gradiva o zlorabi otrok, predvsem prek globokega spleta in temne mreže, še zlasti pojav plačljivega neposrednega prenosa zlorab; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej sodelujejo s predstavniki alternativnih plačilnih sistemov, da bi našli možnosti za boljše sodelovanje z organi kazenskega pregona, vključno s skupnim usposabljanjem za boljše prepoznavanje plačilnih postopkov, povezanih s komercialno distribucijo vsebin, povezanih s spolno zlorabo otrok;

| 17. | poziva k učinkovitemu partnerskemu pristopu in zakoniti izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona, pravosodnimi organi, industrijo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ponudniki internetnih storitev, ponudniki spletnega gostovanja, ponudniki družbenih medijev, bančnim sektorjem in nevladnimi organizacijami, vključno z otroškimi in mladinskimi organizacijami, da bi zagotovili pravice in zaščito otrok na internetu in bi hitro odstranili nezakonite vsebine in jih prijavili organom kazenskega pregona, ki bi morali redno poročati o svojih preiskavah in pregonu, ki temelji na teh informacijah; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanje koalicije izvršnih direktorjev za to, da bi bil internet boljše okolje za otroke, ter prizadevanje evropske finančne koalicije proti spolnemu izkoriščanju otrok na internetu v komercialne namene; |
| --- | --- |

17.

poziva k učinkovitemu partnerskemu pristopu in zakoniti izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona, pravosodnimi organi, industrijo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ponudniki internetnih storitev, ponudniki spletnega gostovanja, ponudniki družbenih medijev, bančnim sektorjem in nevladnimi organizacijami, vključno z otroškimi in mladinskimi organizacijami, da bi zagotovili pravice in zaščito otrok na internetu in bi hitro odstranili nezakonite vsebine in jih prijavili organom kazenskega pregona, ki bi morali redno poročati o svojih preiskavah in pregonu, ki temelji na teh informacijah; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanje koalicije izvršnih direktorjev za to, da bi bil internet boljše okolje za otroke, ter prizadevanje evropske finančne koalicije proti spolnemu izkoriščanju otrok na internetu v komercialne namene;

| 18. | poudarja, da bi bilo treba nezakonite spletne vsebine na podlagi ustreznega pravnega postopka takoj odstraniti; poudarja vlogo industrije informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter ponudnikov internetnih storitev in ponudnikov spletnega gostovanja pri zagotavljanju hitre in učinkovite odstranitve nezakonitih spletnih vsebin na zahtevo pristojnega organa kazenskega pregona; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi bilo treba nezakonite spletne vsebine na podlagi ustreznega pravnega postopka takoj odstraniti; poudarja vlogo industrije informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter ponudnikov internetnih storitev in ponudnikov spletnega gostovanja pri zagotavljanju hitre in učinkovite odstranitve nezakonitih spletnih vsebin na zahtevo pristojnega organa kazenskega pregona;

| 19. | odločno poziva tiste države članice, ki še niso prenesle Direktive 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, naj to storijo brez odlašanja; poziva Komisijo, naj budno spremlja celovito in učinkovito izvajanje omenjene direktive ter naj o svojih ugotovitvah pravočasno poroča Parlamentu in pristojnemu parlamentarnemu odboru; |
| --- | --- |

19.

odločno poziva tiste države članice, ki še niso prenesle Direktive 2011/93/EU o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, naj to storijo brez odlašanja; poziva Komisijo, naj budno spremlja celovito in učinkovito izvajanje omenjene direktive ter naj o svojih ugotovitvah pravočasno poroča Parlamentu in pristojnemu parlamentarnemu odboru;

| 20. | naroči Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj še naprej spremlja izvajanje Direktive 2011/93/EU ter pripravi temeljito analizo sedanjega okvira politike za boj proti spolni zlorabi otrok v obliki poročila o izvajanju Direktive 2011/93/EU in o tem poroča na plenarnem zasedanju; |
| --- | --- |

20.

naroči Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj še naprej spremlja izvajanje Direktive 2011/93/EU ter pripravi temeljito analizo sedanjega okvira politike za boj proti spolni zlorabi otrok v obliki poročila o izvajanju Direktive 2011/93/EU in o tem poroča na plenarnem zasedanju;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0070.

---

Četrtek, 12. marec 2015

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/113

---

P8_TA(2015)0071

Nedavni napadi in ugrabitve, zlasti Asircev, ki jih izvaja ISIS/Daiš na Bližnjem vzhodu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o nedavnih napadih in ugrabitvah, zlasti Asircev, ki jih izvaja ISIS/Daiš na Bližnjem vzhodu (2015/2599(RSP))

(2016/C 316/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 9 Evropske konvencije o človekovih pravicah iz leta 1950, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Evropske konvencije o človekovih pravicah iz leta 1950,

| — | ob upoštevanju člena 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o odpravi vseh oblik nestrpnosti in diskriminacije na podlagi vere ali prepričanja iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah oseb, ki pripadajo narodnim ali etičnim, verskim in jezikovnim manjšinam iz leta 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah oseb, ki pripadajo narodnim ali etičnim, verskim in jezikovnim manjšinam iz leta 1992,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, Siriji, Libiji in Egiptu, zlasti z dne 10. oktobra 2013 o nedavnih primerih preganjanja kristjanov in nasilju nad njimi, zlasti v Maluli (Sirija) in Pešavarju (Pakistan) in o primeru pastorja Saida Abedinija (Iran) (1), z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Iraku in Siriji ter ofenzivi Islamske države, vključno s preganjanjem manjšin (2), in z dne 12. februarja 2015 o humanitarni krizi v Iraku in Siriji, zlasti v zvezi z Islamsko državo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, Siriji, Libiji in Egiptu, zlasti z dne 10. oktobra 2013 o nedavnih primerih preganjanja kristjanov in nasilju nad njimi, zlasti v Maluli (Sirija) in Pešavarju (Pakistan) in o primeru pastorja Saida Abedinija (Iran) (1), z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Iraku in Siriji ter ofenzivi Islamske države, vključno s preganjanjem manjšin (2), in z dne 12. februarja 2015 o humanitarni krizi v Iraku in Siriji, zlasti v zvezi z Islamsko državo (3),

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o preganjanju kristjanov in drugih skupnosti ter nasilju nad njimi, zlasti z dne 16. februarja 2015 o obglavljenju 21 egiptovskih koptskih kristjanov v Libiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o preganjanju kristjanov in drugih skupnosti ter nasilju nad njimi, zlasti z dne 16. februarja 2015 o obglavljenju 21 egiptovskih koptskih kristjanov v Libiji,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije ter podpredsednice in visoke predstavnice Evropskemu parlamentu in Svetu o elementih regionalne strategije EU za Sirijo in Irak ter proti grožnji ISIS/Daiša, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije ter podpredsednice in visoke predstavnice Evropskemu parlamentu in Svetu o elementih regionalne strategije EU za Sirijo in Irak ter proti grožnji ISIS/Daiša,

| — | ob upoštevanju izjave Varnostnega sveta OZN z dne 25. februarja 2015, v kateri ta obsoja ugrabitev več kot 100 Asircev, ki so je zagrešili pripadniki Islamske države Iraka in Levanta (ISIL), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Varnostnega sveta OZN z dne 25. februarja 2015, v kateri ta obsoja ugrabitev več kot 100 Asircev, ki so je zagrešili pripadniki Islamske države Iraka in Levanta (ISIL),

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije OZN o Sirski arabski republiki Strahovlada: življenje v Siriji pod vladavino ISIS (Rule of Terror: Living under ISIS in Syria) z dne 14. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije OZN o Sirski arabski republiki Strahovlada: življenje v Siriji pod vladavino ISIS (Rule of Terror: Living under ISIS in Syria) z dne 14. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju letnih in vmesnih poročil posebnega poročevalca OZN o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih in vmesnih poročil posebnega poročevalca OZN o svobodi veroizpovedi ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker sta uveljavljanje demokracije in spoštovanje človekovih pravic in državljanskih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije ter osnova za njene odnose s tretjimi državami; |
| --- | --- |

A.

ker sta uveljavljanje demokracije in spoštovanje človekovih pravic in državljanskih svoboščin temeljni načeli in cilja Evropske unije ter osnova za njene odnose s tretjimi državami;

| B. | ker ima v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, zlasti s členom 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, vsakdo pravico do svobode misli, vesti in veroizpovedi; ker ta pravica vključuje svobodo do spremembe veroizpovedi ali prepričanja in svobodo izražanja vere ali prepričanja samostojno ali skupaj z drugimi ter javno ali zasebno, pri bogoslužju, obredih, z običaji in poučevanjem; ker po mnenju odbora OZN za človekove pravice svoboda veroizpovedi ali prepričanja zajema vse vrste prepričanj, vključno s teističnimi, neteističnimi in ateističnimi; |
| --- | --- |

B.

ker ima v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, zlasti s členom 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, vsakdo pravico do svobode misli, vesti in veroizpovedi; ker ta pravica vključuje svobodo do spremembe veroizpovedi ali prepričanja in svobodo izražanja vere ali prepričanja samostojno ali skupaj z drugimi ter javno ali zasebno, pri bogoslužju, obredih, z običaji in poučevanjem; ker po mnenju odbora OZN za človekove pravice svoboda veroizpovedi ali prepričanja zajema vse vrste prepričanj, vključno s teističnimi, neteističnimi in ateističnimi;

| C. | ker Evropska unija vztrajno izraža svojo zavezanost svobodi misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja ter poudarja, da so vlade povsod po svetu dolžne zagotavljati te svoboščine; |
| --- | --- |

C.

ker Evropska unija vztrajno izraža svojo zavezanost svobodi misli, vesti, veroizpovedi in prepričanja ter poudarja, da so vlade povsod po svetu dolžne zagotavljati te svoboščine;

| D. | ker Združeni narodi in druge mednarodne organizacije poročajo o pogostih hudih kršitvah mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava, ki so jih zagrešili ISIS (Islamska država Iraka in Al Šama)/Daiš in z njim povezane skupine v Siriji in Iraku, zlasti proti pripadnikom etničnih in verskih manjšin, med drugim o načrtnih pobojih, ugrabitvah, prodaji žensk, suženjstvu žensk in otrok, novačenju otrok za samomorilske napade, spolnih in fizičnih zlorabah ter mučenju; ker vlada huda zaskrbljenost za dobrobit vseh, ki so ujeti na območjih pod nadzorom sil ISIS/Daiša, saj do njih mednarodna humanitarna pomoč skoraj ne pride; |
| --- | --- |

D.

ker Združeni narodi in druge mednarodne organizacije poročajo o pogostih hudih kršitvah mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava, ki so jih zagrešili ISIS (Islamska država Iraka in Al Šama)/Daiš in z njim povezane skupine v Siriji in Iraku, zlasti proti pripadnikom etničnih in verskih manjšin, med drugim o načrtnih pobojih, ugrabitvah, prodaji žensk, suženjstvu žensk in otrok, novačenju otrok za samomorilske napade, spolnih in fizičnih zlorabah ter mučenju; ker vlada huda zaskrbljenost za dobrobit vseh, ki so ujeti na območjih pod nadzorom sil ISIS/Daiša, saj do njih mednarodna humanitarna pomoč skoraj ne pride;

| E. | ker je ISIS/Daiš začel bojni pohod, ki ga označuje za „kulturno čiščenje“, da bi izbrisal vse sledove verskih skupnosti, ki ne poosebljajo njegove razlage islama, in pri tem pobija ali preganja njihove pripadnike in uničuje njihove svete kraje, zgodovinske kraje in artefakte, tudi edinstveno in nenadomestljivo dediščino, ki jo je UNESCO razglasil za svetovno dediščino; |
| --- | --- |

E.

ker je ISIS/Daiš začel bojni pohod, ki ga označuje za „kulturno čiščenje“, da bi izbrisal vse sledove verskih skupnosti, ki ne poosebljajo njegove razlage islama, in pri tem pobija ali preganja njihove pripadnike in uničuje njihove svete kraje, zgodovinske kraje in artefakte, tudi edinstveno in nenadomestljivo dediščino, ki jo je UNESCO razglasil za svetovno dediščino;

| F. | ker ISIS/Daiš na območjih, ki so pod njegovim nadzorom, povzroča nesprejemljivo in nepopravljivo škodo tisočletnim civilizacijam; ker je ogrožen celo obstoj krščanskih skupnosti, zlasti v Iraku in Siriji, pa tudi v drugih delih širšega Bližnjega vzhoda; če bodo izginile, bodo te države izgubile velik del verske dediščine; |
| --- | --- |

F.

ker ISIS/Daiš na območjih, ki so pod njegovim nadzorom, povzroča nesprejemljivo in nepopravljivo škodo tisočletnim civilizacijam; ker je ogrožen celo obstoj krščanskih skupnosti, zlasti v Iraku in Siriji, pa tudi v drugih delih širšega Bližnjega vzhoda; če bodo izginile, bodo te države izgubile velik del verske dediščine;

| G. | ker ISIS/Daiš napada pripadnike krščanske, jazidske, turkmenistanske, šiitske, šabaške, sabejske, kakajske in sunitske skupnosti, ki se ne strinjajo z njegovo razlago islama, ter druge etnične in verske manjšine, nekatere od teh skupnosti pa so skrajneži napadali že precej pred napredovanjem ISIS/Daiša; ker različne skupine skrajnežev in džihadistov že več let namerno napadajo kristjane ter so več kot 70 % iraških kristjanov in več kot 700 000 sirskih kristjanov prisilile, da so zbežali iz svoje države; |
| --- | --- |

G.

ker ISIS/Daiš napada pripadnike krščanske, jazidske, turkmenistanske, šiitske, šabaške, sabejske, kakajske in sunitske skupnosti, ki se ne strinjajo z njegovo razlago islama, ter druge etnične in verske manjšine, nekatere od teh skupnosti pa so skrajneži napadali že precej pred napredovanjem ISIS/Daiša; ker različne skupine skrajnežev in džihadistov že več let namerno napadajo kristjane ter so več kot 70 % iraških kristjanov in več kot 700 000 sirskih kristjanov prisilile, da so zbežali iz svoje države;

| H. | ker 250 000 Kaldejcev, Asircev in sirskih kristjanov v Iraku pripada različnim etničnim in verskim skupinam in ker se ocenjuje, da je pred izbruhom državljanske vojne leta 2011 v Siriji živelo tja do 40 000 Asircev; |
| --- | --- |

H.

ker 250 000 Kaldejcev, Asircev in sirskih kristjanov v Iraku pripada različnim etničnim in verskim skupinam in ker se ocenjuje, da je pred izbruhom državljanske vojne leta 2011 v Siriji živelo tja do 40 000 Asircev;

| I. | ker je ISIS/Daiš 15. februarja 2015 objavil video, ki prikazuje obglavljenje 21 egiptovskih koptskih kristjanov v Libiji; ker so te Kopte iz obubožanih delov Egipta, ki so delali kot delavci migranti, ugrabili v Sirtah v Libiji; |
| --- | --- |

I.

ker je ISIS/Daiš 15. februarja 2015 objavil video, ki prikazuje obglavljenje 21 egiptovskih koptskih kristjanov v Libiji; ker so te Kopte iz obubožanih delov Egipta, ki so delali kot delavci migranti, ugrabili v Sirtah v Libiji;

| J. | ker je ISIS/Daiš 23. februarja 2015 v bližini mesta Tel Tamer na južnem bregu reke Kabur v severovzhodni Siriji ugrabil približno 220 Asircev; ker so med tem napadom skrajneži uničili tudi objekte in svete kraje kristjanov; ker je bilo pri tem ubitih na ducate Asircev; ker je menda Islamska država februarja 2015 razglasila, da morajo prebivalci asirske vasi v sirski pokrajini Hasaka plačati davek za nemuslimane (džizja) iz časov zgodnje islamske vladavine, ki je bil odpravljen v otomanskem cesarstvu leta 1856, in se spreobrniti v islam, drugače jih bodo ubili; ker se poroča, da ISIS/Daiš od 9. marca 2015 najbolj napada asirska krščanska mesta na območju reke Kabur; |
| --- | --- |

J.

ker je ISIS/Daiš 23. februarja 2015 v bližini mesta Tel Tamer na južnem bregu reke Kabur v severovzhodni Siriji ugrabil približno 220 Asircev; ker so med tem napadom skrajneži uničili tudi objekte in svete kraje kristjanov; ker je bilo pri tem ubitih na ducate Asircev; ker je menda Islamska država februarja 2015 razglasila, da morajo prebivalci asirske vasi v sirski pokrajini Hasaka plačati davek za nemuslimane (džizja) iz časov zgodnje islamske vladavine, ki je bil odpravljen v otomanskem cesarstvu leta 1856, in se spreobrniti v islam, drugače jih bodo ubili; ker se poroča, da ISIS/Daiš od 9. marca 2015 najbolj napada asirska krščanska mesta na območju reke Kabur;

| K. | ker je 1. marca 2015 ISIS/Daiš po pogajanjih s plemenskimi poglavarji izpustil več deset Asircev, večinoma otrok in starejših, večina Asircev pa je še vedno v ujetništvu in teroristi grozijo, da jih bodo ubili, če se bodo bombni napadi protidžihadistične koalicije nadaljevali; |
| --- | --- |

K.

ker je 1. marca 2015 ISIS/Daiš po pogajanjih s plemenskimi poglavarji izpustil več deset Asircev, večinoma otrok in starejših, večina Asircev pa je še vedno v ujetništvu in teroristi grozijo, da jih bodo ubili, če se bodo bombni napadi protidžihadistične koalicije nadaljevali;

| L. | ker naj bi Islamska država pri namernem izvajanju politike kulturnega in verskega čiščenja uničila več kot 100 cerkva v Iraku in najmanj šest v Siriji ter številne šiitske mošeje v Iraku; ker so borci Islamske države februarja 2015 namerno objavljali uničevanje kipov in drugih artefaktov v mosulskem muzeju iz časov starodavnih asirskih in akadskih cesarstev; ker je Islamska država nato zravnala z zemljo starodavno asirsko mesto Nimrud, nazadnje pa naj bi uničila mesto Hatra, ki je na Unescovem seznamu svetovne dediščine; ker naj bi pripadniki sirskega režima obstreljevali cerkve v soseskah, ki so pod nadzorom opozicije, na primer v Homsu leta 2012 in Idlibu leta 2013; |
| --- | --- |

L.

ker naj bi Islamska država pri namernem izvajanju politike kulturnega in verskega čiščenja uničila več kot 100 cerkva v Iraku in najmanj šest v Siriji ter številne šiitske mošeje v Iraku; ker so borci Islamske države februarja 2015 namerno objavljali uničevanje kipov in drugih artefaktov v mosulskem muzeju iz časov starodavnih asirskih in akadskih cesarstev; ker je Islamska država nato zravnala z zemljo starodavno asirsko mesto Nimrud, nazadnje pa naj bi uničila mesto Hatra, ki je na Unescovem seznamu svetovne dediščine; ker naj bi pripadniki sirskega režima obstreljevali cerkve v soseskah, ki so pod nadzorom opozicije, na primer v Homsu leta 2012 in Idlibu leta 2013;

| M. | ker ISIS/Daiš še naprej preganja, pohablja in mori pripadnike etničnih in verskih manjšin, novinarje, vojne ujetnike, aktiviste in druge, včasih na izredno okruten in nepojmljiv način; ker druge strani, udeležene v konfliktu, zlasti pripadniki Asadovega režima, še naprej vsakodnevno in množično izvajajo vojna hudodelstva ter drugače kršijo mednarodno humanitarno pravo in pravo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

M.

ker ISIS/Daiš še naprej preganja, pohablja in mori pripadnike etničnih in verskih manjšin, novinarje, vojne ujetnike, aktiviste in druge, včasih na izredno okruten in nepojmljiv način; ker druge strani, udeležene v konfliktu, zlasti pripadniki Asadovega režima, še naprej vsakodnevno in množično izvajajo vojna hudodelstva ter drugače kršijo mednarodno humanitarno pravo in pravo o človekovih pravicah;

| N. | ker nasilje, ki ga izvaja ISIS/Daiš med drugim izvira iz salafizma, skrajne vahabitske razlage islama; |
| --- | --- |

N.

ker nasilje, ki ga izvaja ISIS/Daiš med drugim izvira iz salafizma, skrajne vahabitske razlage islama;

| 1. | je zgrožen in užaloščen zaradi surovih napadov skrajnežev ISIS/Daiša na Asirce v Siriji in Kopte v Libiji ter jih odločno obsoja; izraža solidarnost z družinami žrtev ter z asirsko krščansko skupnostjo v Siriji in koptsko krščansko skupnostjo v Egiptu, pa tudi z vsemi drugimi skupinami in posamezniki, ki so bili žrtve nasilja ISIS/Daiša; |
| --- | --- |

1.

je zgrožen in užaloščen zaradi surovih napadov skrajnežev ISIS/Daiša na Asirce v Siriji in Kopte v Libiji ter jih odločno obsoja; izraža solidarnost z družinami žrtev ter z asirsko krščansko skupnostjo v Siriji in koptsko krščansko skupnostjo v Egiptu, pa tudi z vsemi drugimi skupinami in posamezniki, ki so bili žrtve nasilja ISIS/Daiša;

| 2. | odločno obsoja ISIS/Daiš in njegove nezaslišane kršitve človekovih pravic, ki bi jih lahko po rimskem statutu Mednarodnega kazenska sodišča opredelili kot zločin proti človeštvu ali vojni zločin, pa tudi kot genocid; je zelo zaskrbljen, ker ta skupina namerno napada pripadnike krščanske, jazidske, turkmenistanske, šiitske, šabaške, sabejske, kakajske in sunitske skupnosti, ki se ne strinjajo z njeno razlago islama, da bi z območja pod svojim nadzorom pregnala vse verske manjšine; poudarja, da storilci teh dejanj ne smejo ostati nekaznovani in da bi moralo odgovornim soditi Mednarodno kazensko sodišče; v zvezi s tem spominja, da so oboroženi uporniki 22. aprila 2013 v sirski pokrajini Alep ugrabili škofa Johana Ibrahima in Paula Jazigija in da rešitev še vedno ni bila najdena; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja ISIS/Daiš in njegove nezaslišane kršitve človekovih pravic, ki bi jih lahko po rimskem statutu Mednarodnega kazenska sodišča opredelili kot zločin proti človeštvu ali vojni zločin, pa tudi kot genocid; je zelo zaskrbljen, ker ta skupina namerno napada pripadnike krščanske, jazidske, turkmenistanske, šiitske, šabaške, sabejske, kakajske in sunitske skupnosti, ki se ne strinjajo z njeno razlago islama, da bi z območja pod svojim nadzorom pregnala vse verske manjšine; poudarja, da storilci teh dejanj ne smejo ostati nekaznovani in da bi moralo odgovornim soditi Mednarodno kazensko sodišče; v zvezi s tem spominja, da so oboroženi uporniki 22. aprila 2013 v sirski pokrajini Alep ugrabili škofa Johana Ibrahima in Paula Jazigija in da rešitev še vedno ni bila najdena;

| 3. | obsoja tudi to, da poskuša ISIS/Daiš svojo ekstremistično in totalitarno ideologijo in nasilje v druge države v regiji in prek njenih meja; |
| --- | --- |

3.

obsoja tudi to, da poskuša ISIS/Daiš svojo ekstremistično in totalitarno ideologijo in nasilje v druge države v regiji in prek njenih meja;

| 4. | podpira mednarodna prizadevanja proti skupini ISIS/Daiš, vključno z vojaškim posredovanjem mednarodne koalicije pod vodstvom ZDA, in spodbuja države članice EU, ki tega še niso storile, naj razmislijo, kako bi lahko prispevale k tem prizadevanjem, med drugim s sledenjem skrivnim finančnim sredstvom ISIS v tujini in njihovo prepovedjo; |
| --- | --- |

4.

podpira mednarodna prizadevanja proti skupini ISIS/Daiš, vključno z vojaškim posredovanjem mednarodne koalicije pod vodstvom ZDA, in spodbuja države članice EU, ki tega še niso storile, naj razmislijo, kako bi lahko prispevale k tem prizadevanjem, med drugim s sledenjem skrivnim finančnim sredstvom ISIS v tujini in njihovo prepovedjo;

| 5. | poziva mednarodno koalicijo, naj naredi več, da bi preprečila ugrabljanje pripadnikov manjšin, kot je bila ugrabitev na stotine asirskih kristjanov v severni Siriji; poudarja, kako pomembno je ponuditi zatočišče Kaldejcem, Asircem, sirskim kristjanom in drugim ogroženim prebivalcem iraške ninivske nižine, kjer že od nekdaj živijo in mirno sobivajo številne narodne in verske manjšine; |
| --- | --- |

5.

poziva mednarodno koalicijo, naj naredi več, da bi preprečila ugrabljanje pripadnikov manjšin, kot je bila ugrabitev na stotine asirskih kristjanov v severni Siriji; poudarja, kako pomembno je ponuditi zatočišče Kaldejcem, Asircem, sirskim kristjanom in drugim ogroženim prebivalcem iraške ninivske nižine, kjer že od nekdaj živijo in mirno sobivajo številne narodne in verske manjšine;

| 6. | poziva EU in njene države članice, naj se proaktivno in preventivno odzovejo na grožnjo, da se utegne ISIS/Daiš iz Iraka in Sirije razširiti še v druge države; v tem smislu je zelo zaskrbljen zaradi razmer v Libiji, ne le zaradi njene zemljepisne bližine Evropski uniji, temveč tudi konfliktnim območjem v Afriki; |
| --- | --- |

6.

poziva EU in njene države članice, naj se proaktivno in preventivno odzovejo na grožnjo, da se utegne ISIS/Daiš iz Iraka in Sirije razširiti še v druge države; v tem smislu je zelo zaskrbljen zaradi razmer v Libiji, ne le zaradi njene zemljepisne bližine Evropski uniji, temveč tudi konfliktnim območjem v Afriki;

| 7. | poziva EU in njene države članice, pa tudi partnerice zveze NATO, naj obravnavajo nejasno vlogo nekaterih držav v tem konfliktu, zlasti če so aktivno ali pasivno prispevale ali še prispevajo k vzponu ISIS/Daiša in drugih skrajnih skupin; je v zvezi s tem zelo zaskrbljen, ker javni in zasebni subjekti v Zalivu financirajo širjenje vahabitske razlage islama, in poziva tamkajšnje države, naj to financiranje opustijo; te države tudi poziva, naj prenehajo financirati teroristične organizacije s svojih ozemelj; poziva Turčijo, naj odigra pozitivno vlogo v boju proti ISIS/Daišu in nemudoma dovoli krščanskim manjšinam in drugim preganjanim ljudem, ki skušajo pobegniti iz Sirije, da prečkajo mejo s Turčijo, kjer bodo na varnem; |
| --- | --- |

7.

poziva EU in njene države članice, pa tudi partnerice zveze NATO, naj obravnavajo nejasno vlogo nekaterih držav v tem konfliktu, zlasti če so aktivno ali pasivno prispevale ali še prispevajo k vzponu ISIS/Daiša in drugih skrajnih skupin; je v zvezi s tem zelo zaskrbljen, ker javni in zasebni subjekti v Zalivu financirajo širjenje vahabitske razlage islama, in poziva tamkajšnje države, naj to financiranje opustijo; te države tudi poziva, naj prenehajo financirati teroristične organizacije s svojih ozemelj; poziva Turčijo, naj odigra pozitivno vlogo v boju proti ISIS/Daišu in nemudoma dovoli krščanskim manjšinam in drugim preganjanim ljudem, ki skušajo pobegniti iz Sirije, da prečkajo mejo s Turčijo, kjer bodo na varnem;

| 8. | spodbuja sodelovanje z novimi regionalnimi in lokalnimi silami, kot so kurdska regionalna vlada v Iraku, kurdske skupine na drugih območjih, na primer enote za zaščito prebivalstva, ki so sodelovale pri osvoboditvi mesta Kobane, in sirski vojaški svet, pa tudi organi lokalne samouprave v tej regiji, ki so izkazali trdnejšo zavezanost človekovim pravicam in demokraciji kot vlade njihovih držav; pozdravlja zlasti pogum kurdskih pešmerg, ki so veliko prispevali k varstvu ogroženih manjšin; |
| --- | --- |

8.

spodbuja sodelovanje z novimi regionalnimi in lokalnimi silami, kot so kurdska regionalna vlada v Iraku, kurdske skupine na drugih območjih, na primer enote za zaščito prebivalstva, ki so sodelovale pri osvoboditvi mesta Kobane, in sirski vojaški svet, pa tudi organi lokalne samouprave v tej regiji, ki so izkazali trdnejšo zavezanost človekovim pravicam in demokraciji kot vlade njihovih držav; pozdravlja zlasti pogum kurdskih pešmerg, ki so veliko prispevali k varstvu ogroženih manjšin;

| 9. | je zaskrbljen zaradi poročil, da se krščanske manjšine ne morejo zateči v begunska taborišča v tej regiji, ker bi se znašle v preveliki nevarnosti; poziva EU, naj poskrbi, da bo njena razvojna pomoč dosegla vse manjšine, razseljene zaradi konflikta; spodbuja EU, naj se pri nudenju finančne in druge podpore opre na izkušnje in dobro delujoče mreže lokalnih in regionalnih cerkva, pa tudi na mednarodne cerkvene organizacije za pomoč, da bodo lahko vse manjšine uživale evropsko zaščito in podporo; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi poročil, da se krščanske manjšine ne morejo zateči v begunska taborišča v tej regiji, ker bi se znašle v preveliki nevarnosti; poziva EU, naj poskrbi, da bo njena razvojna pomoč dosegla vse manjšine, razseljene zaradi konflikta; spodbuja EU, naj se pri nudenju finančne in druge podpore opre na izkušnje in dobro delujoče mreže lokalnih in regionalnih cerkva, pa tudi na mednarodne cerkvene organizacije za pomoč, da bodo lahko vse manjšine uživale evropsko zaščito in podporo;

| 10. | meni, da morata začeti Svet in Evropska služba za zunanje delovanje sodelovati z mednarodnimi in regionalnimi partnerji pri pripravi ukrepov za obdobje, ko bo ISIS/Daiš premagan, saj sta kulturni in verski dialog in sprava nujno potrebna; |
| --- | --- |

10.

meni, da morata začeti Svet in Evropska služba za zunanje delovanje sodelovati z mednarodnimi in regionalnimi partnerji pri pripravi ukrepov za obdobje, ko bo ISIS/Daiš premagan, saj sta kulturni in verski dialog in sprava nujno potrebna;

| 11. | obsoja dejstvo, da je ISIS/Daiš uničil kulturne znamenitosti in artefakte v Siriji in Iraku, kar je napad na kulturno dediščino vseh prebivalcev teh držav in človeštva nasploh; |
| --- | --- |

11.

obsoja dejstvo, da je ISIS/Daiš uničil kulturne znamenitosti in artefakte v Siriji in Iraku, kar je napad na kulturno dediščino vseh prebivalcev teh držav in človeštva nasploh;

| 12. | poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo z mednarodnimi in lokalnimi partnerji ter skušajo z ozemelj, ki jih zaseda ISIS/Daiš, rešiti čim več predmetov asirske in druge kulturne in verske dediščine; Svet poziva tudi, naj ukrepa proti nezakoniti trgovini s starodavnimi artefakti, ki prihajajo s teh ozemelj; |
| --- | --- |

12.

poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo z mednarodnimi in lokalnimi partnerji ter skušajo z ozemelj, ki jih zaseda ISIS/Daiš, rešiti čim več predmetov asirske in druge kulturne in verske dediščine; Svet poziva tudi, naj ukrepa proti nezakoniti trgovini s starodavnimi artefakti, ki prihajajo s teh ozemelj;

| 13. | potrjuje in podpira neodtujljivo pravico vseh verskih in narodnih manjšin v Iraku in Siriji, da še naprej dostojno, enakopravno in varno živijo v svojih zgodovinskih in tradicionalnih domovinah ter da svobodno prakticirajo svojo vero; glede na to poziva vse države članice OZN, naj se jasno opredelijo zoper nasilje in zlasti podprejo pravice manjšin; meni, da trpljenja in množičnega odseljevanja kristjanov in drugih avtohtonih prebivalcev iz te regije ne bo konec, če tamkajšnji politični in verski voditelji ne bodo jasno in nedvoumno podprli njihovega obstanka ter njihovih polnopravnih in enakih državljanskih pravic v teh državah; |
| --- | --- |

13.

potrjuje in podpira neodtujljivo pravico vseh verskih in narodnih manjšin v Iraku in Siriji, da še naprej dostojno, enakopravno in varno živijo v svojih zgodovinskih in tradicionalnih domovinah ter da svobodno prakticirajo svojo vero; glede na to poziva vse države članice OZN, naj se jasno opredelijo zoper nasilje in zlasti podprejo pravice manjšin; meni, da trpljenja in množičnega odseljevanja kristjanov in drugih avtohtonih prebivalcev iz te regije ne bo konec, če tamkajšnji politični in verski voditelji ne bodo jasno in nedvoumno podprli njihovega obstanka ter njihovih polnopravnih in enakih državljanskih pravic v teh državah;

| 14. | brez pridržkov kot nelegitimno zavrača oznanilo vodstva ISIS/Daiš, da je ustanovilo kalifat na območju pod svojim nadzorom; poudarja, da vzpostavitev in širjenje islamskega kalifata ter dejavnosti drugih skrajnih skupin na Bližnjem vzhodu neposredno ogrožajo varnost evropskih držav; |
| --- | --- |

14.

brez pridržkov kot nelegitimno zavrača oznanilo vodstva ISIS/Daiš, da je ustanovilo kalifat na območju pod svojim nadzorom; poudarja, da vzpostavitev in širjenje islamskega kalifata ter dejavnosti drugih skrajnih skupin na Bližnjem vzhodu neposredno ogrožajo varnost evropskih držav;

| 15. | potrjuje svojo zavezanost svobodi misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja kot temeljni pravici, ki jo zagotavljajo mednarodni pravni instrumenti, ki jih je podprla večina držav in katerim se pripisujejo univerzalne vrednote; |
| --- | --- |

15.

potrjuje svojo zavezanost svobodi misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja kot temeljni pravici, ki jo zagotavljajo mednarodni pravni instrumenti, ki jih je podprla večina držav in katerim se pripisujejo univerzalne vrednote;

| 16. | podpira vse pobude, tudi v EU, za spodbujanje dialoga in medsebojnega spoštovanja med verskimi skupnostmi; poziva verske oblasti, naj se zavzemajo za strpnost in dajejo pobude proti sovraštvu in nasilnemu in skrajnemu radikalizmu; |
| --- | --- |

16.

podpira vse pobude, tudi v EU, za spodbujanje dialoga in medsebojnega spoštovanja med verskimi skupnostmi; poziva verske oblasti, naj se zavzemajo za strpnost in dajejo pobude proti sovraštvu in nasilnemu in skrajnemu radikalizmu;

| 17. | poziva EU, naj v okviru za človekove pravice podrobneje preuči še druge protiteroristične politike, ne samo tistih, ki so bile že sprejete, in v sodelovanju z državami članicami še naprej izboljšuje politike proti radikalizaciji na ozemlju EU, širjenju sovražnega govora in napeljevanju k nasilju v spletu; države članice EU še poziva, naj v sodelovanju z varnostnim svetom in generalno skupščino ZN ustavijo širitev skrajne in džihadistične ideologije po svetu; |
| --- | --- |

17.

poziva EU, naj v okviru za človekove pravice podrobneje preuči še druge protiteroristične politike, ne samo tistih, ki so bile že sprejete, in v sodelovanju z državami članicami še naprej izboljšuje politike proti radikalizaciji na ozemlju EU, širjenju sovražnega govora in napeljevanju k nasilju v spletu; države članice EU še poziva, naj v sodelovanju z varnostnim svetom in generalno skupščino ZN ustavijo širitev skrajne in džihadistične ideologije po svetu;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Sirski nacionalni koaliciji, vladi in parlamentu Iraka, regionalni vladi Kurdistana v Iraku, predsedniku Arabske republike Egipt, poslanskemu svetu v libijskem Tobruku in libijski vladi, Arabski ligi, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Svetu Združenih narodov za človekove pravice. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, Sirski nacionalni koaliciji, vladi in parlamentu Iraka, regionalni vladi Kurdistana v Iraku, predsedniku Arabske republike Egipt, poslanskemu svetu v libijskem Tobruku in libijski vladi, Arabski ligi, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Svetu Združenih narodov za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0422.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0027.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0040.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/117

---

P8_TA(2015)0072

Južni Sudan, vključno z nedavnimi ugrabitvami otrok

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o Južnem Sudanu, vključno z nedavnimi ugrabitvami otrok (2015/2603(RSP))

(2016/C 316/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Južnem Sudanu, zlasti resolucije z dne 16. januarja 2014 (1) in 13. novembra 2014 (2) o razmerah v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Južnem Sudanu, zlasti resolucije z dne 16. januarja 2014 (1) in 13. novembra 2014 (2) o razmerah v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju prekinitve ognja in dogovora o delitvi oblasti, ki sta ga 2. februarja 2015 pod okriljem Medvladne agencije za razvoj (IGAD) v Adis Abebi podpisala predsednik Salva Kiir in nekdanji podpredsednik Riek Machar, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prekinitve ognja in dogovora o delitvi oblasti, ki sta ga 2. februarja 2015 pod okriljem Medvladne agencije za razvoj (IGAD) v Adis Abebi podpisala predsednik Salva Kiir in nekdanji podpredsednik Riek Machar,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna z dne 3. februarja 2015 o mirovnih pogajanjih v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna z dne 3. februarja 2015 o mirovnih pogajanjih v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju sporočila s srečanja na visoki ravni med Medvladno agencijo za razvoj (IGAD) in Uradom OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) 10. februarja 2015 o humanitarni krizi v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila s srečanja na visoki ravni med Medvladno agencijo za razvoj (IGAD) in Uradom OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) 10. februarja 2015 o humanitarni krizi v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave posebne predstavnice generalnega sekretarja OZN za otroke v oboroženih spopadih z dne 25. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebne predstavnice generalnega sekretarja OZN za otroke v oboroženih spopadih z dne 25. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Republike Južni Sudan in OZN o preprečevanju spolnega nasilja v konfliktih iz oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Republike Južni Sudan in OZN o preprečevanju spolnega nasilja v konfliktih iz oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2155 (2014) in 2206 (2015), ki sta podlaga za usmerjene sankcije proti vsem, ki onemogočajo mir v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta OZN št. 2155 (2014) in 2206 (2015), ki sta podlaga za usmerjene sankcije proti vsem, ki onemogočajo mir v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave za tisk predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 6. marca 2015 o nezmožnosti strani v južnosudanskem konfliktu, da bi dosegle mirovni sporazum, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za tisk predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 6. marca 2015 o nezmožnosti strani v južnosudanskem konfliktu, da bi dosegle mirovni sporazum,

| — | ob upoštevanju leta 2012 obnovljenega akcijskega načrta za Južni Sudan, s katerim naj bi ustavili novačenje in vključevanje otrok vojakov v vladne sile in druge hude kršitve njihovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju leta 2012 obnovljenega akcijskega načrta za Južni Sudan, s katerim naj bi ustavili novačenje in vključevanje otrok vojakov v vladne sile in druge hude kršitve njihovih pravic,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o posebnih vidikih begunske problematike v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o posebnih vidikih begunske problematike v Afriki,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o pravicah in dobrobiti otroka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o pravicah in dobrobiti otroka,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN proti mučenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN proti mučenju,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela št. 182 o najhujših oblikah dela otrok, ki je bila sprejeta leta 1999 in med najhujšimi oblikami izkoriščanja otrok navaja prisilno ali obvezno rekrutiranje otrok za sodelovanje v oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela št. 182 o najhujših oblikah dela otrok, ki je bila sprejeta leta 1999 in med najhujšimi oblikami izkoriščanja otrok navaja prisilno ali obvezno rekrutiranje otrok za sodelovanje v oboroženih spopadih,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju sudanskega celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sudanskega celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je milica, ki naj bi jo vodil Johnson Oloni, poveljnik iz vrst Sudanske ljudske osvobodilne vojske (SPLA), 15. in 16. februarja 2015 iz vasi Wau Shilluk v zvezni državi Zgornji Nil ugrabila okoli 89 otrok, verjetno pa še stotine drugih; ker naj bi oboroženi vojaki po poročanju prič obkolili vas in preiskali vse hiše ter s silo odvedli večinoma dečke, starejše od 12 let; |
| --- | --- |

A.

ker je milica, ki naj bi jo vodil Johnson Oloni, poveljnik iz vrst Sudanske ljudske osvobodilne vojske (SPLA), 15. in 16. februarja 2015 iz vasi Wau Shilluk v zvezni državi Zgornji Nil ugrabila okoli 89 otrok, verjetno pa še stotine drugih; ker naj bi oboroženi vojaki po poročanju prič obkolili vas in preiskali vse hiše ter s silo odvedli večinoma dečke, starejše od 12 let;

| B. | ker je politični spor v vladajoči južnosudanski stranki, Sudanskem ljudskem osvobodilnem gibanju (SPLM), decembra 2013 prerasel v oborožen spopad v Jubi med silami, zvestimi predsedniku Kiiru, in podporniki nekdanjega podpredsednika Rieka Machara; |
| --- | --- |

B.

ker je politični spor v vladajoči južnosudanski stranki, Sudanskem ljudskem osvobodilnem gibanju (SPLM), decembra 2013 prerasel v oborožen spopad v Jubi med silami, zvestimi predsedniku Kiiru, in podporniki nekdanjega podpredsednika Rieka Machara;

| C. | ker je bilo po notranjem oboroženem konfliktu, ki je izbruhnil decembra 2013, notranje razseljenih okoli 1,4 milijona ljudi, 500 000 jih je zbežalo v sosednje države, okoli 12 000 otrok pa so rekrutirale vojaške sile in oborožene skupine; ker je bilo po poročanji ubitih, posiljenih, razseljenih in osirotelih na tisoče otrok; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo po notranjem oboroženem konfliktu, ki je izbruhnil decembra 2013, notranje razseljenih okoli 1,4 milijona ljudi, 500 000 jih je zbežalo v sosednje države, okoli 12 000 otrok pa so rekrutirale vojaške sile in oborožene skupine; ker je bilo po poročanji ubitih, posiljenih, razseljenih in osirotelih na tisoče otrok;

| D. | ker po ocenah okoli 4 milijone ljudi močno ogroža negotova oskrba s hrano in pomanjkanje hrane, OZN pa nenehno opozarja, da se bo humanitarna kriza še poglobila in da bo prišlo do lakote, če se bodo spopadi nadaljevali; ker se bodo razmere ob pomanjkanju zdravstvene oskrbe in infrastrukture kvečjemu poslabšale; |
| --- | --- |

D.

ker po ocenah okoli 4 milijone ljudi močno ogroža negotova oskrba s hrano in pomanjkanje hrane, OZN pa nenehno opozarja, da se bo humanitarna kriza še poglobila in da bo prišlo do lakote, če se bodo spopadi nadaljevali; ker se bodo razmere ob pomanjkanju zdravstvene oskrbe in infrastrukture kvečjemu poslabšale;

| E. | ker celo misija OZN v Republiki Južni Sudan (UNMISS) zagotavlja zatočišče več kot 100 000 notranje razseljenim osebam, ki so zbežale pred nasiljem, in je tudi sama tarča napadov; |
| --- | --- |

E.

ker celo misija OZN v Republiki Južni Sudan (UNMISS) zagotavlja zatočišče več kot 100 000 notranje razseljenim osebam, ki so zbežale pred nasiljem, in je tudi sama tarča napadov;

| F. | ker je po ocenah OZN več kot polovica prebivalcev begunskih taborišč otrok in to močno ogroža njihovo varnost, razvoj in dobrobit; ker ima Južni Sudan eno najvišjih stopenj umrljivosti novorojenčkov na svetu, izobraževalni kazalniki pa so med najnižjimi na svetu; ker je zaradi tega konflikta 400 000 otrok zapustilo šolo; |
| --- | --- |

F.

ker je po ocenah OZN več kot polovica prebivalcev begunskih taborišč otrok in to močno ogroža njihovo varnost, razvoj in dobrobit; ker ima Južni Sudan eno najvišjih stopenj umrljivosti novorojenčkov na svetu, izobraževalni kazalniki pa so med najnižjimi na svetu; ker je zaradi tega konflikta 400 000 otrok zapustilo šolo;

| G. | ker vpletene strani v tem konfliktu napadajo civiliste na podlagi etnične pripadnosti, domnevne politične usmerjenosti, izvajajo spolno nasilje in vsepovprek uničujejo in plenijo; |
| --- | --- |

G.

ker vpletene strani v tem konfliktu napadajo civiliste na podlagi etnične pripadnosti, domnevne politične usmerjenosti, izvajajo spolno nasilje in vsepovprek uničujejo in plenijo;

| H. | ker so različne strani, vpletene v konflikt v Južnem Sudanu, pod okriljem Medvladne agencije za razvoj 7. januarja 2014 v Adis Abebi začele pogajanja; ker se kljub preteklim dogovorom o prekinitvi sovražnosti – zadnji je bil sporazum o prekinitvi ognja, podpisan 2. februarja 2015 v Adis Abebi – in nepretrganim prizadevanjem Medvladne agencije za razvoj, da bi izposlovala politično rešitev konflikta, spopadi nadaljujejo, zaznamuje jih popolno nespoštovanje mednarodnega prava človekovih pravic in humanitarnega prava, za zlorabe v tem konfliktu pa nihče ne odgovarja; |
| --- | --- |

H.

ker so različne strani, vpletene v konflikt v Južnem Sudanu, pod okriljem Medvladne agencije za razvoj 7. januarja 2014 v Adis Abebi začele pogajanja; ker se kljub preteklim dogovorom o prekinitvi sovražnosti – zadnji je bil sporazum o prekinitvi ognja, podpisan 2. februarja 2015 v Adis Abebi – in nepretrganim prizadevanjem Medvladne agencije za razvoj, da bi izposlovala politično rešitev konflikta, spopadi nadaljujejo, zaznamuje jih popolno nespoštovanje mednarodnega prava človekovih pravic in humanitarnega prava, za zlorabe v tem konfliktu pa nihče ne odgovarja;

| I. | ker se vladna in uporniška stran do roka Medvladne agencije za razvoj, 5. marca 2015, nista mogli sporazumeti o delitvi oblasti in ker se mirovna pogajanja v nedogled podaljšujejo; ker je Medvladna agencija za razvoj kot glavna posrednica najavila, da lahko zdaj v pogajanjih neposredno sodelujeta tudi OZN in Afriška unija; |
| --- | --- |

I.

ker se vladna in uporniška stran do roka Medvladne agencije za razvoj, 5. marca 2015, nista mogli sporazumeti o delitvi oblasti in ker se mirovna pogajanja v nedogled podaljšujejo; ker je Medvladna agencija za razvoj kot glavna posrednica najavila, da lahko zdaj v pogajanjih neposredno sodelujeta tudi OZN in Afriška unija;

| J. | ker je Afriška unija marca 2014 ustanovila preiskovalno komisijo, njeno končno poročilo pa še ni bilo objavljeno, čeprav ga je komisiji Afriške unije posredovala že oktobra 2014; |
| --- | --- |

J.

ker je Afriška unija marca 2014 ustanovila preiskovalno komisijo, njeno končno poročilo pa še ni bilo objavljeno, čeprav ga je komisiji Afriške unije posredovala že oktobra 2014;

| K. | ker je zakasnitev pri objavi povzročila vsesplošno razočaranje in velja kot velik primanjkljaj za odgovornost in odpravo nekaznovanja, saj so razočaranje izrazile tudi vidne osebnosti, na primer pomočnik generalnega sekretarja OZN Ivan Šimonović, nekdanja visoka komisarka OZN za človekove pravice Navi Pillay in vidni predstavniki južnosudanskih organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

K.

ker je zakasnitev pri objavi povzročila vsesplošno razočaranje in velja kot velik primanjkljaj za odgovornost in odpravo nekaznovanja, saj so razočaranje izrazile tudi vidne osebnosti, na primer pomočnik generalnega sekretarja OZN Ivan Šimonović, nekdanja visoka komisarka OZN za človekove pravice Navi Pillay in vidni predstavniki južnosudanskih organizacij civilne družbe;

| L. | ker je Varnostni svet OZN 3. marca 2015 soglasno odobril sistem, s katerim se naložijo sankcije tistim, ki so odgovorni za nadaljevanje konflikta ali preprečevanje miru v Južnem Sudanu oziroma vpleteni v te dejavnosti; ker sankcije veljajo tudi za tiste, ki napadajo civiliste ali bolnišnice, verske objekte, šole ali kraje, na katerih civilisti iščejo zatočišče, in ki novačijo ali vključujejo otroke v oborožene sile ali skupine; |
| --- | --- |

L.

ker je Varnostni svet OZN 3. marca 2015 soglasno odobril sistem, s katerim se naložijo sankcije tistim, ki so odgovorni za nadaljevanje konflikta ali preprečevanje miru v Južnem Sudanu oziroma vpleteni v te dejavnosti; ker sankcije veljajo tudi za tiste, ki napadajo civiliste ali bolnišnice, verske objekte, šole ali kraje, na katerih civilisti iščejo zatočišče, in ki novačijo ali vključujejo otroke v oborožene sile ali skupine;

| M. | ker Južni Sudan, čeprav je parlament izglasoval ratifikacijo, še ni podpisal nobene osrednje mednarodne ali regionalne pogodbe o človekovih pravicah, na primer Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, Konvencije Afriške unije, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, Konvencije OZN proti mučenju in Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

M.

ker Južni Sudan, čeprav je parlament izglasoval ratifikacijo, še ni podpisal nobene osrednje mednarodne ali regionalne pogodbe o človekovih pravicah, na primer Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, Konvencije Afriške unije, ki ureja posebne vidike begunske problematike v Afriki, Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, Konvencije OZN proti mučenju in Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk;

| N. | ker statut Mednarodnega kazenskega sodišča uvršča nabor ali vključevanje otrok, mlajših od petnajst let, v oborožene sile ali skupine ali njihovo izrabljanje za aktivno sodelovanje pri sovražnostih med vojna hudodelstva; |
| --- | --- |

N.

ker statut Mednarodnega kazenskega sodišča uvršča nabor ali vključevanje otrok, mlajših od petnajst let, v oborožene sile ali skupine ali njihovo izrabljanje za aktivno sodelovanje pri sovražnostih med vojna hudodelstva;

| O. | ker je parlament Južnega Sudana obravnaval osnutek zakona o nevladnih organizacijah, ki bi omejil svobodo združevanja, uvedel obvezno registracijo, brez katere bi bilo delovanje nevladnih organizacij prepovedano, in kriminaliziral prostovoljne dejavnosti, ki se izvajajo brez potrdila o registraciji |
| --- | --- |

O.

ker je parlament Južnega Sudana obravnaval osnutek zakona o nevladnih organizacijah, ki bi omejil svobodo združevanja, uvedel obvezno registracijo, brez katere bi bilo delovanje nevladnih organizacij prepovedano, in kriminaliziral prostovoljne dejavnosti, ki se izvajajo brez potrdila o registraciji

| P. | ker se šole med drugim še naprej uporabljajo v vojaške namene, saj se jih zaseda ali uporablja kot prostore za novačenje; ker se je po poročilih konec februarja 2015 30 šol še zmeraj uporabljalo v vojaške namene; |
| --- | --- |

P.

ker se šole med drugim še naprej uporabljajo v vojaške namene, saj se jih zaseda ali uporablja kot prostore za novačenje; ker se je po poročilih konec februarja 2015 30 šol še zmeraj uporabljalo v vojaške namene;

| Q. | ker je gospodarstvo Južnega Sudana, če ne upoštevamo donacij in humanitarne pomoči, skoraj v celoti odvisno od naftnega sektorja, saj izvoz nafte znaša več kot 70 % BDP in približno 90 % prihodkov države; ker zaradi prihodkov naftne industrije prihaja do nasilnih konfliktov; |
| --- | --- |

Q.

ker je gospodarstvo Južnega Sudana, če ne upoštevamo donacij in humanitarne pomoči, skoraj v celoti odvisno od naftnega sektorja, saj izvoz nafte znaša več kot 70 % BDP in približno 90 % prihodkov države; ker zaradi prihodkov naftne industrije prihaja do nasilnih konfliktov;

| R. | ker nadaljevanje nasilja v Južnem Sudanu pomeni zelo visoke humanitarne stroške, saj po ocenah OZN humanitarna pomoč, potrebna za leto 2015, znaša 1,81 milijarde USD; ker je OZN v Južnem Sudanu razglasil izredne razmere tretje stopnje, kar je najhujša oblika humanitarne krize; |
| --- | --- |

R.

ker nadaljevanje nasilja v Južnem Sudanu pomeni zelo visoke humanitarne stroške, saj po ocenah OZN humanitarna pomoč, potrebna za leto 2015, znaša 1,81 milijarde USD; ker je OZN v Južnem Sudanu razglasil izredne razmere tretje stopnje, kar je najhujša oblika humanitarne krize;

| S. | ker so EU in njene države članice v letu 2014, da bi se odzvale na humanitarno krizo in izpolnile nujne potrebe južnosudanskih beguncev v regiji, zagotovile humanitarno pomoč v vrednosti skoraj 300 milijonov EUR; |
| --- | --- |

S.

ker so EU in njene države članice v letu 2014, da bi se odzvale na humanitarno krizo in izpolnile nujne potrebe južnosudanskih beguncev v regiji, zagotovile humanitarno pomoč v vrednosti skoraj 300 milijonov EUR;

| 1. | je izjemno zaskrbljen zaradi čedalje slabših varnostnih in humanitarnih razmer v Južnem Sudanu, ki bi utegnile destabilizirati celotno vzhodnoafriško regijo; odločno poziva vse vpletene strani, naj končajo nasilje in kršitve človekovih pravic ter oblikujejo prehodno vlado nacionalne enotnosti in v celoti omogočijo dostavo humanitarne pomoči; poziva vpletene strani, naj končajo napade na izobraževalne in javne zgradbe ter prenehajo uporabljati šole v vojaške namene, vključno z novačenjem otrok vojakov; v zvezi s tem ponovno izraža podporo smernicam za zaščito šol in univerz pred vojaško uporabo med oboroženimi konflikti; |
| --- | --- |

1.

je izjemno zaskrbljen zaradi čedalje slabših varnostnih in humanitarnih razmer v Južnem Sudanu, ki bi utegnile destabilizirati celotno vzhodnoafriško regijo; odločno poziva vse vpletene strani, naj končajo nasilje in kršitve človekovih pravic ter oblikujejo prehodno vlado nacionalne enotnosti in v celoti omogočijo dostavo humanitarne pomoči; poziva vpletene strani, naj končajo napade na izobraževalne in javne zgradbe ter prenehajo uporabljati šole v vojaške namene, vključno z novačenjem otrok vojakov; v zvezi s tem ponovno izraža podporo smernicam za zaščito šol in univerz pred vojaško uporabo med oboroženimi konflikti;

| 2. | je močno razočaran, da po več kot letu pogajanj pod okriljem Medvladne agencije za razvoj ni vidnega napredka; poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj sklenejo dogovor o delitvi oblasti, v celoti podpira potekajoči pogajalski proces ter poziva k brezpogojni, popolni in takojšnji ustavitvi ognja, prekinitvi vseh sovražnosti in takojšnji zaustavitvi novačenja in mobilizacije civilistov; poziva k prizadevanjem za iskanje načina, s katerim bi dosegli trajen mir in stabilnost; poziva vlado in uporniške strani, naj dobronamerno sodelujejo v brezpogojnem in vključujočem političnem dialogu za uspešen zaključek pogajanj; poziva Afriško unijo in Medvladno agencijo za razvoj, naj si še naprej prizadevata za spodbujanje vključujočega dialoga in mirovnega posredovanja; |
| --- | --- |

2.

je močno razočaran, da po več kot letu pogajanj pod okriljem Medvladne agencije za razvoj ni vidnega napredka; poziva vse strani, vpletene v konflikt, naj sklenejo dogovor o delitvi oblasti, v celoti podpira potekajoči pogajalski proces ter poziva k brezpogojni, popolni in takojšnji ustavitvi ognja, prekinitvi vseh sovražnosti in takojšnji zaustavitvi novačenja in mobilizacije civilistov; poziva k prizadevanjem za iskanje načina, s katerim bi dosegli trajen mir in stabilnost; poziva vlado in uporniške strani, naj dobronamerno sodelujejo v brezpogojnem in vključujočem političnem dialogu za uspešen zaključek pogajanj; poziva Afriško unijo in Medvladno agencijo za razvoj, naj si še naprej prizadevata za spodbujanje vključujočega dialoga in mirovnega posredovanja;

| 3. | poziva k takojšnji izpustitvi in varni vrnitvi vseh otrok, ki so jih od začetka konflikta decembra 2013 rekrutirale oborožene sile; odločno opozarja vse strani, vpletene v konflikt, da sta novačenje in vključevanje otrok v oborožene sile in skupine resna kršitev mednarodnega prava; |
| --- | --- |

3.

poziva k takojšnji izpustitvi in varni vrnitvi vseh otrok, ki so jih od začetka konflikta decembra 2013 rekrutirale oborožene sile; odločno opozarja vse strani, vpletene v konflikt, da sta novačenje in vključevanje otrok v oborožene sile in skupine resna kršitev mednarodnega prava;

| 4. | poziva Sudansko ljudsko osvobodilno vojsko (SPLA) in opozicijske sile, naj se temeljito in pregledno prepričajo, da v svojih vrstah nimajo več otrok, in naj v sodelovanju z OZN nemudoma oblikujejo in začnejo izvajati akcijski načrt, s katerim bi končali hude kršitve otrokovih pravic; |
| --- | --- |

4.

poziva Sudansko ljudsko osvobodilno vojsko (SPLA) in opozicijske sile, naj se temeljito in pregledno prepričajo, da v svojih vrstah nimajo več otrok, in naj v sodelovanju z OZN nemudoma oblikujejo in začnejo izvajati akcijski načrt, s katerim bi končali hude kršitve otrokovih pravic;

| 5. | spominja na zavezo, ki so jo južnosudanske oblasti dale leta 2009 in obnovile leta 2012, da bodo prenehale novačiti in vključevati otroke v konflikte, izpustile vse otroke iz vrst vladnih varnostnih sil, zagotovile pomoč pri ponovni združitvi z družino in vključitvi v družbo ter preiskale hude kršitve otrokovih pravic; obžaluje, da ta zaveza ni bila v celoti spoštovana; poziva vse strani, naj v celoti izvajajo smernice iz akcijskega načrta; |
| --- | --- |

5.

spominja na zavezo, ki so jo južnosudanske oblasti dale leta 2009 in obnovile leta 2012, da bodo prenehale novačiti in vključevati otroke v konflikte, izpustile vse otroke iz vrst vladnih varnostnih sil, zagotovile pomoč pri ponovni združitvi z družino in vključitvi v družbo ter preiskale hude kršitve otrokovih pravic; obžaluje, da ta zaveza ni bila v celoti spoštovana; poziva vse strani, naj v celoti izvajajo smernice iz akcijskega načrta;

| 6. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z uradom posebne predstavnice OZN za otroke v oboroženih spopadih, Unicefom in drugimi agencijami zagotovi pomoč pri mobilizaciji virov za dolgoročno ponovno vključitev otrok iz vrst oboroženih sil in tistih, ki jih je konflikt prizadel; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z uradom posebne predstavnice OZN za otroke v oboroženih spopadih, Unicefom in drugimi agencijami zagotovi pomoč pri mobilizaciji virov za dolgoročno ponovno vključitev otrok iz vrst oboroženih sil in tistih, ki jih je konflikt prizadel;

| 7. | vztraja pri tem, da je treba premostiti vrzel med posredovanjem ob humanitarni krizi in dolgoročnim razvojnim sodelovanjem; predvsem meni, da se morajo dolgoročni razvojni programi za otroke, prizadete v oboroženih spopadih, med drugim osredotočati na sisteme za njihovo zaščito, izobraževanje in programe zaposlovanja; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo humanitarno pomoč ter lokalnim kmetom in pridelovalcem omogočijo dostop do virov; |
| --- | --- |

7.

vztraja pri tem, da je treba premostiti vrzel med posredovanjem ob humanitarni krizi in dolgoročnim razvojnim sodelovanjem; predvsem meni, da se morajo dolgoročni razvojni programi za otroke, prizadete v oboroženih spopadih, med drugim osredotočati na sisteme za njihovo zaščito, izobraževanje in programe zaposlovanja; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo humanitarno pomoč ter lokalnim kmetom in pridelovalcem omogočijo dostop do virov;

| 8. | poziva Svet Afriške unije za mir in varnost, naj objavi poročilo preiskovalne komisije Afriške unije o Južnem Sudanu (AUCISS) o kršitvah človekovih pravic v Južnem Sudanu in brez odlašanja zagotovi nadaljnje spremljanje njenih ugotovitev; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet Afriške unije za mir in varnost, naj objavi poročilo preiskovalne komisije Afriške unije o Južnem Sudanu (AUCISS) o kršitvah človekovih pravic v Južnem Sudanu in brez odlašanja zagotovi nadaljnje spremljanje njenih ugotovitev;

| 9. | poudarja, da je objava poročila bistven korak na poti do miru in sprave; priznava, da imajo vsi Južnosudanci pravico izvedeti resnico in biti deležni pravice in da je več sto žrtev in prič hudodelstev nedvomno moralo premagati strahove in stopiti v stik z AUCISS, pri tem pa so se pogosto izpostavljali veliki nevarnosti, ko so opisovali boleče izkušnje, da bi prispevali k popolnejši sliki konflikta; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je objava poročila bistven korak na poti do miru in sprave; priznava, da imajo vsi Južnosudanci pravico izvedeti resnico in biti deležni pravice in da je več sto žrtev in prič hudodelstev nedvomno moralo premagati strahove in stopiti v stik z AUCISS, pri tem pa so se pogosto izpostavljali veliki nevarnosti, ko so opisovali boleče izkušnje, da bi prispevali k popolnejši sliki konflikta;

| 10. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dejavno podpirata izvajanje priporočil preiskovalne komisije, vključno z morebitno ustanovitvijo hibridnega sodišča, ki bi obravnavalo hudodelstva, kakor je predlagal generalni sekretar OZN; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dejavno podpirata izvajanje priporočil preiskovalne komisije, vključno z morebitno ustanovitvijo hibridnega sodišča, ki bi obravnavalo hudodelstva, kakor je predlagal generalni sekretar OZN;

| 11. | pozdravlja sprejetje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2206, ki bi naložila ciljne sankcije neposredno tistim, ki so podžigali konflikt, in poziva k njenemu takojšnjemu izvajanju; poudarja, da je treba na regionalni in mednarodni ravni sprejeti celovit embargo na orožje, da bi zaustavili dobavo orožja posameznikom in skupinam, ki so zakrivili hude kršitve človekovih pravic, vojna hudodelstva in hudodelstva zoper človečnost, ter zaščitili neposredno ogrožene civiliste; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja sprejetje resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2206, ki bi naložila ciljne sankcije neposredno tistim, ki so podžigali konflikt, in poziva k njenemu takojšnjemu izvajanju; poudarja, da je treba na regionalni in mednarodni ravni sprejeti celovit embargo na orožje, da bi zaustavili dobavo orožja posameznikom in skupinam, ki so zakrivili hude kršitve človekovih pravic, vojna hudodelstva in hudodelstva zoper človečnost, ter zaščitili neposredno ogrožene civiliste;

| 12. | poziva vlado Južnega Sudana, naj opravi hitro, temeljito, nepristransko in neodvisno preiskavo kršitev človekovih pravic, da bi lahko kazensko preganjala in terjala odgovornost posameznikov, ki so v skladu z mednarodnim pravom osumljeni kaznivih dejanj in hudih kršitev človekovih pravic, vključno z ugrabljanjem in novačenjem otrok v oboroženih spopadih ter spolnim nasiljem nad ženskami in otroki; |
| --- | --- |

12.

poziva vlado Južnega Sudana, naj opravi hitro, temeljito, nepristransko in neodvisno preiskavo kršitev človekovih pravic, da bi lahko kazensko preganjala in terjala odgovornost posameznikov, ki so v skladu z mednarodnim pravom osumljeni kaznivih dejanj in hudih kršitev človekovih pravic, vključno z ugrabljanjem in novačenjem otrok v oboroženih spopadih ter spolnim nasiljem nad ženskami in otroki;

| 13. | spominja na protokol Medvladne agencije za razvoj z dne 25. avgusta 2014, v katerem je jasno navedeno, da posamezniki, ki jih AUCISS spozna kot odgovorne za resna kazniva dejanja, niso primerni za sodelovanje v prehodni vladi; |
| --- | --- |

13.

spominja na protokol Medvladne agencije za razvoj z dne 25. avgusta 2014, v katerem je jasno navedeno, da posamezniki, ki jih AUCISS spozna kot odgovorne za resna kazniva dejanja, niso primerni za sodelovanje v prehodni vladi;

| 14. | poziva vlado Južnega Sudana, naj nujno dokončno pripravi zakonodajne spremembe, ki bi kriminalizirale novačenje in vključevanje otrok ter omogočile kazenski pregon kršiteljev, prav tako pa naj začne dokončno izvajati mednarodne sporazume, vključno z Izbirnim protokolom h Konvenciji o otrokovih pravicah iz leta 2002, in naj upošteva Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

14.

poziva vlado Južnega Sudana, naj nujno dokončno pripravi zakonodajne spremembe, ki bi kriminalizirale novačenje in vključevanje otrok ter omogočile kazenski pregon kršiteljev, prav tako pa naj začne dokončno izvajati mednarodne sporazume, vključno z Izbirnim protokolom h Konvenciji o otrokovih pravicah iz leta 2002, in naj upošteva Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 15. | poziva vlado Južnega Sudana, naj zavrne zakonodajo, ki bi omejevala področja delovanja nevladnih organizacij in društev, saj bi to močno oviralo razvoj družbe in prizadevanja za humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

15.

poziva vlado Južnega Sudana, naj zavrne zakonodajo, ki bi omejevala področja delovanja nevladnih organizacij in društev, saj bi to močno oviralo razvoj družbe in prizadevanja za humanitarno pomoč;

| 16. | poziva vlado Južnega Sudana, naj izpolni svojo dolžnost in poskrbi za svoje prebivalstvo, mednarodne donatorje pa poziva, naj povečajo podporo prizadevanjem za pomoč, in glede na obseg in nujnost potreb poziva mednarodno skupnost, naj skliče novo mednarodno konferenco donatorjev za Južni Sudan, ko bodo izpolnjeni vsi pogoji za mir in vzpostavljeni mehanizmi ustrezne porazdelitve prihodkov; |
| --- | --- |

16.

poziva vlado Južnega Sudana, naj izpolni svojo dolžnost in poskrbi za svoje prebivalstvo, mednarodne donatorje pa poziva, naj povečajo podporo prizadevanjem za pomoč, in glede na obseg in nujnost potreb poziva mednarodno skupnost, naj skliče novo mednarodno konferenco donatorjev za Južni Sudan, ko bodo izpolnjeni vsi pogoji za mir in vzpostavljeni mehanizmi ustrezne porazdelitve prihodkov;

| 17. | poziva k odgovornemu upravljanju naravnih virov Južnega Sudana, s čimer bi zagotovili, da naftni prihodki ne bodo uporabljeni za podžiganje konflikta; poziva pogajalski strani, naj v mirovne pogovore in morebitni končni dogovor vključita vprašanje preglednosti naftnega sektorja in javnega nadzora nad njim, in sicer tako, da se bo prihodek iz tega vira lahko uporabil za trajnostni razvoj države in izboljšanje življenja njenih prebivalcev; |
| --- | --- |

17.

poziva k odgovornemu upravljanju naravnih virov Južnega Sudana, s čimer bi zagotovili, da naftni prihodki ne bodo uporabljeni za podžiganje konflikta; poziva pogajalski strani, naj v mirovne pogovore in morebitni končni dogovor vključita vprašanje preglednosti naftnega sektorja in javnega nadzora nad njim, in sicer tako, da se bo prihodek iz tega vira lahko uporabil za trajnostni razvoj države in izboljšanje življenja njenih prebivalcev;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi Južnega Sudana, komisarju Južnega Sudana za človekove pravice, nacionalni zakonodajni skupščini Južnega Sudana, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi Južnega Sudana, komisarju Južnega Sudana za človekove pravice, nacionalni zakonodajni skupščini Južnega Sudana, institucijam Afriške unije, Medvladni agenciji za razvoj, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in generalnemu sekretarju OZN.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0042.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0053.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/122 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/122

---

P8_TA(2015)0073

Tanzanija, zlasti vprašanje prilaščanja zemljišč

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (2015/2604(RSP))

(2016/C 316/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pobude za preglednost lastništva zemljišč skupine G-8 iz leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za preglednost lastništva zemljišč skupine G-8 iz leta 2013,

| — | ob upoštevanju okvira in smernic Afriške unije za zemljiško politiko v Afriki (ALPFG), dokumenta Afriške unije o okviru politike pašništva v Afriki: varstvo, zaščita in izboljšanje življenja, preživetja in pravic pašniških skupnosti, ki ga je konferenca afriških ministrov za kmetijstvo sprejela oktobra 2010 in je bil januarja 2011 potrjen na 18. rednem zasedanju izvršilnega sveta v Adis Abebi (dokument EX.CL/631 XVIII) ter deklaracije Afriške unije o vprašanjih in izzivih v zvezi z zemljišči v Afriki iz leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira in smernic Afriške unije za zemljiško politiko v Afriki (ALPFG), dokumenta Afriške unije o okviru politike pašništva v Afriki: varstvo, zaščita in izboljšanje življenja, preživetja in pravic pašniških skupnosti, ki ga je konferenca afriških ministrov za kmetijstvo sprejela oktobra 2010 in je bil januarja 2011 potrjen na 18. rednem zasedanju izvršilnega sveta v Adis Abebi (dokument EX.CL/631 XVIII) ter deklaracije Afriške unije o vprašanjih in izzivih v zvezi z zemljišči v Afriki iz leta 2009,

| — | ob upoštevanju izjave, sprejete na svetovnem vrhu o zanesljivi preskrbi s hrano leta 2010 v Rimu, načel za odgovorne naložbe v kmetijstvu, ki spoštujejo pravice, sredstva za preživljanje in vire (PRAI) in prostovoljnih smernic Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru prehranske varnosti na državni ravni (VGGT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, sprejete na svetovnem vrhu o zanesljivi preskrbi s hrano leta 2010 v Rimu, načel za odgovorne naložbe v kmetijstvu, ki spoštujejo pravice, sredstva za preživljanje in vire (PRAI) in prostovoljnih smernic Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru prehranske varnosti na državni ravni (VGGT),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Afriške unije, Afriške razvojne banke in Ekonomske komisije za Afriko o obsežnih naložbah v zemljišča v Afriki (LSLBI); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Afriške unije, Afriške razvojne banke in Ekonomske komisije za Afriko o obsežnih naložbah v zemljišča v Afriki (LSLBI);

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov Olivieja De Schutterja z dne 11. junija 2009 o pravici do hrane z naslovom „Odkup in dajanje v najem velikih zemeljskih površin: osrednja načela in ukrepi za spopadanje z izzivom na področju človekovih pravic“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov Olivieja De Schutterja z dne 11. junija 2009 o pravici do hrane z naslovom „Odkup in dajanje v najem velikih zemeljskih površin: osrednja načela in ukrepi za spopadanje z izzivom na področju človekovih pravic“,

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja, zlasti prvega, tretjega in sedmega cilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja z dne 8. septembra 2000, ki določa razvojne cilje tisočletja, zlasti prvega, tretjega in sedmega cilja,

| — | ob upoštevanju poročila OZN o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN o razvojnih ciljih tisočletja za leto 2014,

| — | ob upoštevanju poročila s konference OZN o trajnostnem razvoju, ki je bila od 20. do 22. junija 2012 v Riu de Janeiru v Braziliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila s konference OZN o trajnostnem razvoju, ki je bila od 20. do 22. junija 2012 v Riu de Janeiru v Braziliji,

| — | ob upoštevanju študije Programa Združenih narodov za naselja (UN-Habitat) iz leta 2008 z naslovom „Varnost zemljiških pravic za vse“ in priročnika UN-Habitat z naslovom „Kako oblikovati zemljiško politiko v korist revnim: postopek, vodila in spoznanja“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Programa Združenih narodov za naselja (UN-Habitat) iz leta 2008 z naslovom „Varnost zemljiških pravic za vse“ in priročnika UN-Habitat z naslovom „Kako oblikovati zemljiško politiko v korist revnim: postopek, vodila in spoznanja“,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev (UNDRIP) in Konvencije Mednarodne organizacije dela o domorodnih ljudstvih in plemenih (št. 169) iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev (UNDRIP) in Konvencije Mednarodne organizacije dela o domorodnih ljudstvih in plemenih (št. 169) iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju zakona o vaških zemljiščih št. 5 iz leta 1999 in zakona Združene republike Tanzanije o lokalni upravi iz leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona o vaških zemljiščih št. 5 iz leta 1999 in zakona Združene republike Tanzanije o lokalni upravi iz leta 1982,

| — | ob upoštevanju smernic zemljiške politike EU za razvoj in načrtovanje programov zemljiške politike v državah v razvoju iz leta 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic zemljiške politike EU za razvoj in načrtovanje programov zemljiške politike v državah v razvoju iz leta 2004,

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 9. aprila 2014 o vzpostavitvi novega programa z zneskom 33 000 000 EUR, namenjenega izboljšanju upravljanja zemljišč in zanesljivi preskrbi s hrano in prehranski varnosti za družinske kmetije in ranljive skupnosti v podsaharski Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 9. aprila 2014 o vzpostavitvi novega programa z zneskom 33 000 000 EUR, namenjenega izboljšanju upravljanja zemljišč in zanesljivi preskrbi s hrano in prehranski varnosti za družinske kmetije in ranljive skupnosti v podsaharski Afriki,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o družbenih in okoljskih posledicah pašništva v državah AKP, sprejete novembra 2013 (ACP-EU/101.526/13/fin), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o družbenih in okoljskih posledicah pašništva v državah AKP, sprejete novembra 2013 (ACP-EU/101.526/13/fin),

| — | ob upoštevanju študije o obravnavanju učinka prilaščanja zemljišč na človekove pravice iz leta 2015, ki jo je naročil Pododbor za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o obravnavanju učinka prilaščanja zemljišč na človekove pravice iz leta 2015, ki jo je naročil Pododbor za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so vsi glavni izzivi 21. stoletja – zanesljiva preskrba s hrano, pomanjkanje energije, pomanjkanje vode, rast mest in prebivalstva, degradacija okolja, podnebne spremembe, naravne nesreče in nestabilnost držav – povezani z vprašanji upravljanja zemljišč, kar pomeni, da je treba še toliko bolj dati prednost celoviti zemljiški reformi in zagotavljanju zemljiških pravic; |
| --- | --- |

A.

ker so vsi glavni izzivi 21. stoletja – zanesljiva preskrba s hrano, pomanjkanje energije, pomanjkanje vode, rast mest in prebivalstva, degradacija okolja, podnebne spremembe, naravne nesreče in nestabilnost držav – povezani z vprašanji upravljanja zemljišč, kar pomeni, da je treba še toliko bolj dati prednost celoviti zemljiški reformi in zagotavljanju zemljiških pravic;

| B. | ker so tanzanijske oblasti oznanile, da nameravajo prodati 1 500 kvadratnih kilometrov masajskih zemljišč zasebnemu podjetju za lov in safari s sedežem v Združenih arabskih emiratih; ker ta načrt vključuje izselitev 40 000 masajskih pastirjev; |
| --- | --- |

B.

ker so tanzanijske oblasti oznanile, da nameravajo prodati 1 500 kvadratnih kilometrov masajskih zemljišč zasebnemu podjetju za lov in safari s sedežem v Združenih arabskih emiratih; ker ta načrt vključuje izselitev 40 000 masajskih pastirjev;

| C. | ker je predsednik Tanzanije Jakaya Kikwete zaradi mednarodnih pritiskov novembra 2014 zatrdil, da je načrt opustil, in se zavezal, da Masajev nikoli ne bo prisilil oditi z ozemelj njihovih prednikov; ker je bilo kljub dani obljubi več tisoč Masajev nezakonito izseljenih z njihovih ozemelj; ker so po nedavnih poročilih tanzanijske oblasti uničile več kot 200 hiš in zasegle živino, zaradi česa je več kot 3 000 ljudi ostalo brez doma in zavetja; |
| --- | --- |

C.

ker je predsednik Tanzanije Jakaya Kikwete zaradi mednarodnih pritiskov novembra 2014 zatrdil, da je načrt opustil, in se zavezal, da Masajev nikoli ne bo prisilil oditi z ozemelj njihovih prednikov; ker je bilo kljub dani obljubi več tisoč Masajev nezakonito izseljenih z njihovih ozemelj; ker so po nedavnih poročilih tanzanijske oblasti uničile več kot 200 hiš in zasegle živino, zaradi česa je več kot 3 000 ljudi ostalo brez doma in zavetja;

| D. | ker imajo tanzanijski Masaji dolgo zgodovino zaostrujočih se sporov s tanzanijskimi oblastmi glede lastništva zemljišč še od leta 1992, ko je tuje podjetje Ortello Business Corporation (OBC) pridobilo pravice za lov v rezervatu za divjad Liliondo, ki je v zakoniti lasti masajskih pastirjev in kjer ti tudi živijo; |
| --- | --- |

D.

ker imajo tanzanijski Masaji dolgo zgodovino zaostrujočih se sporov s tanzanijskimi oblastmi glede lastništva zemljišč še od leta 1992, ko je tuje podjetje Ortello Business Corporation (OBC) pridobilo pravice za lov v rezervatu za divjad Liliondo, ki je v zakoniti lasti masajskih pastirjev in kjer ti tudi živijo;

| E. | ker je spletno peticijo masajske skupnosti z območja Ngorongoro na platformi AVAAZ podpisalo več kot 2 milijona ljudi po vsem svetu; |
| --- | --- |

E.

ker je spletno peticijo masajske skupnosti z območja Ngorongoro na platformi AVAAZ podpisalo več kot 2 milijona ljudi po vsem svetu;

| F. | ker se zasebni vlagatelji in vlade vse bolj zanimajo za nakup večjih zemljišč ali dolgoročni najem za proizvodnjo hrane ali energentov ali za pridobivanje mineralov, večinoma v afriških državah v razvoju, zlasti v Tanzaniji; |
| --- | --- |

F.

ker se zasebni vlagatelji in vlade vse bolj zanimajo za nakup večjih zemljišč ali dolgoročni najem za proizvodnjo hrane ali energentov ali za pridobivanje mineralov, večinoma v afriških državah v razvoju, zlasti v Tanzaniji;

| G. | ker se je v Tanzaniji med letoma 2005 in 2008 bistveno povečalo tuje in domače zanimanje za gradnjo obsežnih plantaž za biogoriva, ko je bilo okoli 640 000 hektarjev zemljišč dodeljeno vlagateljem, s čimer so kmete in podeželska gospodinjstva prikrajšali za zemljišča in preživetje in je s tem ogrožena njihova prehranska varnost; |
| --- | --- |

G.

ker se je v Tanzaniji med letoma 2005 in 2008 bistveno povečalo tuje in domače zanimanje za gradnjo obsežnih plantaž za biogoriva, ko je bilo okoli 640 000 hektarjev zemljišč dodeljeno vlagateljem, s čimer so kmete in podeželska gospodinjstva prikrajšali za zemljišča in preživetje in je s tem ogrožena njihova prehranska varnost;

| H. | ker se ocenjuje, da za 1,4 milijarde hektarjev zemlje na svetu veljajo običajne norme; ker je dostop avtohtonega prebivalstva do zemljišč zavarovan s posebnimi oblikami zaščite v skladu s Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 in Deklaracijo Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev, člen 10 slednje pa zagotavlja tudi, da se avtohtonih prebivalcev ne sme s silo preseliti z njihove zemlje ali ozemelj, in določa, da preselitev ni dovoljena brez njihove svobodne, predhodne in informirane privolitve in po dogovoru o pravični in pošteni odškodnini ter, če je mogoče, možnosti vrnitve; |
| --- | --- |

H.

ker se ocenjuje, da za 1,4 milijarde hektarjev zemlje na svetu veljajo običajne norme; ker je dostop avtohtonega prebivalstva do zemljišč zavarovan s posebnimi oblikami zaščite v skladu s Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 in Deklaracijo Združenih narodov o pravicah avtohtonih ljudstev, člen 10 slednje pa zagotavlja tudi, da se avtohtonih prebivalcev ne sme s silo preseliti z njihove zemlje ali ozemelj, in določa, da preselitev ni dovoljena brez njihove svobodne, predhodne in informirane privolitve in po dogovoru o pravični in pošteni odškodnini ter, če je mogoče, možnosti vrnitve;

| I. | ker je obsežne odkupe zemljišč v skladu z deklaracijo iz Tirane iz leta 2011 mogoče opredeliti kot prisvajanje zemljišč, če velja kaj od naslednjega: če gre za nedvomno kršitev človekovih pravic, če se preselitev lokalnih skupnosti opravi brez njihovega svobodnega, predhodnega in ozaveščenega soglasja, če ne temeljijo na preglednih pogodbah in če se oceni, da bodo imeli negativne gospodarske in okoljske posledice; |
| --- | --- |

I.

ker je obsežne odkupe zemljišč v skladu z deklaracijo iz Tirane iz leta 2011 mogoče opredeliti kot prisvajanje zemljišč, če velja kaj od naslednjega: če gre za nedvomno kršitev človekovih pravic, če se preselitev lokalnih skupnosti opravi brez njihovega svobodnega, predhodnega in ozaveščenega soglasja, če ne temeljijo na preglednih pogodbah in če se oceni, da bodo imeli negativne gospodarske in okoljske posledice;

| J. | ker je po podatkih Afriške razvojne banke 75 % prebivalcev Tanzanije malih kmetov; ker pastirske skupnosti živijo dobro in v sožitju z zaščiteno divjadjo ter predstavljajo približno 10 % prebivalcev Tanzanije, vključno z Masaji, vendar se še naprej soočajo z obsežnimi izgubami svojega ozemlja zaradi prodaje zemljišč brez ustreznega znanja o pravnih in praktičnih posledicah, zaradi skorumpiranega in nezakonitega dodeljevanja zemljišč tujcem in ker oblasti razvrščajo zemljišča v zavarovana zemljišča, rezervate in nacionalne parke; |
| --- | --- |

J.

ker je po podatkih Afriške razvojne banke 75 % prebivalcev Tanzanije malih kmetov; ker pastirske skupnosti živijo dobro in v sožitju z zaščiteno divjadjo ter predstavljajo približno 10 % prebivalcev Tanzanije, vključno z Masaji, vendar se še naprej soočajo z obsežnimi izgubami svojega ozemlja zaradi prodaje zemljišč brez ustreznega znanja o pravnih in praktičnih posledicah, zaradi skorumpiranega in nezakonitega dodeljevanja zemljišč tujcem in ker oblasti razvrščajo zemljišča v zavarovana zemljišča, rezervate in nacionalne parke;

| K. | ker člen 17 Splošne deklaracije o človekovih pravicah vsakomur priznava pravico do lastništva, tako samemu kakor tudi skupno z drugimi, in je v njem določeno, da premoženje nikomur ne sme biti samovoljno odvzeto; |
| --- | --- |

K.

ker člen 17 Splošne deklaracije o človekovih pravicah vsakomur priznava pravico do lastništva, tako samemu kakor tudi skupno z drugimi, in je v njem določeno, da premoženje nikomur ne sme biti samovoljno odvzeto;

| L. | ker so imela mednarodna podjetja, tudi evropska, pomembno vlogo pri obsežnih odkupih zemljišč v Tanzaniji in so bile v financiranje obsežnih nakupov ozemlja v državi vpletene tudi mednarodne finančne institucije; |
| --- | --- |

L.

ker so imela mednarodna podjetja, tudi evropska, pomembno vlogo pri obsežnih odkupih zemljišč v Tanzaniji in so bile v financiranje obsežnih nakupov ozemlja v državi vpletene tudi mednarodne finančne institucije;

| M. | ker smernice za zemljiško politiko v Afriki pozivajo k spoštovanju človekovih pravic skupnosti, vključno s spoštovanjem tradicionalnih zemljiških pravic in z zemljo povezanih virov; |
| --- | --- |

M.

ker smernice za zemljiško politiko v Afriki pozivajo k spoštovanju človekovih pravic skupnosti, vključno s spoštovanjem tradicionalnih zemljiških pravic in z zemljo povezanih virov;

| N. | ker je EU maja 2014 začela nov program za krepitev upravljanja zemljišč in pomoč pri izboljšanju prehranske varnosti družinskih kmetij in ranljivih skupnosti v afriških državah; |
| --- | --- |

N.

ker je EU maja 2014 začela nov program za krepitev upravljanja zemljišč in pomoč pri izboljšanju prehranske varnosti družinskih kmetij in ranljivih skupnosti v afriških državah;

| 1. | odločno obsoja nezakonite preselitve lokalnih podeželskih skupnosti, uničevanje njihovih vasi in tradicionalnega načina življenja ter kršenje njihovih temeljnih človekovih pravic, vključno s pravico do ustrezne prehrane, pravico do vode in pravico do ustreznih stanovanj; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja nezakonite preselitve lokalnih podeželskih skupnosti, uničevanje njihovih vasi in tradicionalnega načina življenja ter kršenje njihovih temeljnih človekovih pravic, vključno s pravico do ustrezne prehrane, pravico do vode in pravico do ustreznih stanovanj;

| 2. | zlasti obsoja ukrepe, ki ne priznavajo zakonitosti običajnih dogovorov glede posesti, ki posameznikom in skupnostim zagotavljajo zakonske pravice ter preprečujejo odvzem in zlorabo zemljiških pravic, kar je še zlasti pogosto med afriškimi skupnostmi; |
| --- | --- |

2.

zlasti obsoja ukrepe, ki ne priznavajo zakonitosti običajnih dogovorov glede posesti, ki posameznikom in skupnostim zagotavljajo zakonske pravice ter preprečujejo odvzem in zlorabo zemljiških pravic, kar je še zlasti pogosto med afriškimi skupnostmi;

| 3. | poziva vlado Tanzanije, naj nemudoma izvaja VGGT in omogoči učinkovito sodno uveljavljanje v njih opredeljenih pravic; naj spoštuje prvo temeljno načelo vodilnih načel o obsežnih naložbah v zemljišča v Afriki, ki vključuje spoštovanje človekovih pravic skupnosti in običajnih pravic do rabe zemljišč ter naj prispeva k odgovornemu upravljanju zemljišč in z njimi povezanih virov v skladu s pravno državo; ter naj izboljša zemljiške pravice žensk, saj predstavljajo vsaj polovico delovne sile v kmetijstvu in trgovini, vendar je njihov dostop do lastninskih pravic in spremljajočih storitev (npr. dostop do bank in sodelovanje v združenjih) še vedno omejen, okrepi pa naj tudi zemljiške pravice ranljivih skupnosti in družbenih skupin, kot so pastirske skupnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva vlado Tanzanije, naj nemudoma izvaja VGGT in omogoči učinkovito sodno uveljavljanje v njih opredeljenih pravic; naj spoštuje prvo temeljno načelo vodilnih načel o obsežnih naložbah v zemljišča v Afriki, ki vključuje spoštovanje človekovih pravic skupnosti in običajnih pravic do rabe zemljišč ter naj prispeva k odgovornemu upravljanju zemljišč in z njimi povezanih virov v skladu s pravno državo; ter naj izboljša zemljiške pravice žensk, saj predstavljajo vsaj polovico delovne sile v kmetijstvu in trgovini, vendar je njihov dostop do lastninskih pravic in spremljajočih storitev (npr. dostop do bank in sodelovanje v združenjih) še vedno omejen, okrepi pa naj tudi zemljiške pravice ranljivih skupnosti in družbenih skupin, kot so pastirske skupnosti;

| 4. | poziva k neodvisni preiskavi zemljiških sporov v Loliondu; |
| --- | --- |

4.

poziva k neodvisni preiskavi zemljiških sporov v Loliondu;

| 5. | poziva tanzanijsko vlado, naj pred začetkom izvajanja naložbenih projektov spodbuja politike naložb v kmetijstvo, ki koristijo lokalnemu prebivalstvu v zadevnih regijah, uskladi in izvaja svoje politike glede presoj vpliva na družbo in okolje, vključno s presojami vpliva na lokalno proizvodnjo hrane, in spoštuje določbe o posvetovanju in odškodnini v primeru razlastitve zemljišč; |
| --- | --- |

5.

poziva tanzanijsko vlado, naj pred začetkom izvajanja naložbenih projektov spodbuja politike naložb v kmetijstvo, ki koristijo lokalnemu prebivalstvu v zadevnih regijah, uskladi in izvaja svoje politike glede presoj vpliva na družbo in okolje, vključno s presojami vpliva na lokalno proizvodnjo hrane, in spoštuje določbe o posvetovanju in odškodnini v primeru razlastitve zemljišč;

| 6. | opozarja, da mednarodno pravo avtohtonim ljudstvom zagotavlja posebne oblike varstva zemljiških pravic; poudarja, da bi se morale v skladu z deklaracijo OZN o pravicah avtohtonih ljudstev vse spremembe v rabi zemljišč izvesti samo ob prostovoljni, predhodni in informirani privolitvi lokalnih skupnosti, ki jih to zadeva; vztraja, da morajo države zagotoviti učinkovite mehanizme za preprečevanje vseh ukrepov, katerih namen ali učinek je avtohtonim ljudstvom odvzeti zemljišče, ozemlje ali vire, in pravno varstvo za tak primer; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da mednarodno pravo avtohtonim ljudstvom zagotavlja posebne oblike varstva zemljiških pravic; poudarja, da bi se morale v skladu z deklaracijo OZN o pravicah avtohtonih ljudstev vse spremembe v rabi zemljišč izvesti samo ob prostovoljni, predhodni in informirani privolitvi lokalnih skupnosti, ki jih to zadeva; vztraja, da morajo države zagotoviti učinkovite mehanizme za preprečevanje vseh ukrepov, katerih namen ali učinek je avtohtonim ljudstvom odvzeti zemljišče, ozemlje ali vire, in pravno varstvo za tak primer;

| 7. | je zaskrbljen zaradi pomanjkanja natančnih informacij in tajnosti v zvezi s številnimi naložbami v Tanzaniji; poziva Komisijo, naj spodbuja oblasti k zagotavljanju, da se bodo dogovori o zemljiščih sklepali na javen in pregleden način in bodo prilagojeni nomadskim živinorejcem ali pastirjem; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen zaradi pomanjkanja natančnih informacij in tajnosti v zvezi s številnimi naložbami v Tanzaniji; poziva Komisijo, naj spodbuja oblasti k zagotavljanju, da se bodo dogovori o zemljiščih sklepali na javen in pregleden način in bodo prilagojeni nomadskim živinorejcem ali pastirjem;

| 8. | zlasti poziva Komisijo, naj aktivno sodeluje s tanzanijskimi oblastmi in jih odločno spodbuja k pripravi pravno zavezujočega in kodificiranega priznanja pravic Masajev, zlasti glede ozemlja njihovih prednikov, da bi zagotovile ustrezno pravno varstvo za preprečitev sporov v prihodnosti; |
| --- | --- |

8.

zlasti poziva Komisijo, naj aktivno sodeluje s tanzanijskimi oblastmi in jih odločno spodbuja k pripravi pravno zavezujočega in kodificiranega priznanja pravic Masajev, zlasti glede ozemlja njihovih prednikov, da bi zagotovile ustrezno pravno varstvo za preprečitev sporov v prihodnosti;

| 9. | poudarja, da je zagotavljanje zemljiške posesti podeželskim skupnostim bistveno za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; poziva EU, naj okrepi gradnjo zmogljivosti sodišč v državah v razvoju za učinkovito uveljavljanje stvarnega prava, reševanje zemljiških sporov in obravnavo razlastitev kot del celostnega pristopa k utrjevanju sodnih sistemov in pravne države; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je zagotavljanje zemljiške posesti podeželskim skupnostim bistveno za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; poziva EU, naj okrepi gradnjo zmogljivosti sodišč v državah v razvoju za učinkovito uveljavljanje stvarnega prava, reševanje zemljiških sporov in obravnavo razlastitev kot del celostnega pristopa k utrjevanju sodnih sistemov in pravne države;

| 10. | opozarja, da imajo obsežni projekti pogosto hude posledice za naravno okolje, vključno s krčenjem gozdov, izgubo biotske raznovrstnosti in onesnaženjem vode; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da imajo obsežni projekti pogosto hude posledice za naravno okolje, vključno s krčenjem gozdov, izgubo biotske raznovrstnosti in onesnaženjem vode;

| 11. | poziva Komisijo, naj uskladi svoje smernice zemljiške politike s prostovoljnimi smernicami Organizacije za prehrano in kmetijstvo za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru prehranske varnosti na državni ravni (VGGT) in temu nameni več pozornosti v programih za razvojno sodelovanje, trgovinski in naložbeni politiki ter sodelovanju v večstranskih finančnih institucijah; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj uskladi svoje smernice zemljiške politike s prostovoljnimi smernicami Organizacije za prehrano in kmetijstvo za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru prehranske varnosti na državni ravni (VGGT) in temu nameni več pozornosti v programih za razvojno sodelovanje, trgovinski in naložbeni politiki ter sodelovanju v večstranskih finančnih institucijah;

| 12. | poudarja, da je treba človekove pravice in predpise o preprečevanju prilaščanja zemljišč vključiti v sporazume EU o trgovini in naložbah, tudi v splošni sistem preferencialov EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba človekove pravice in predpise o preprečevanju prilaščanja zemljišč vključiti v sporazume EU o trgovini in naložbah, tudi v splošni sistem preferencialov EU;

| 13. | poudarja pomen popolne preglednosti in odgovornosti pri operacijah podjetij in finančnih institucij EU v obsežnih naložbah v kmetijsko gospodarstvo in nakupih zemljišč v Tanzaniji ter poziva k trdnim in učinkovitim mehanizmom EU za spremljanje teh operacij; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen popolne preglednosti in odgovornosti pri operacijah podjetij in finančnih institucij EU v obsežnih naložbah v kmetijsko gospodarstvo in nakupih zemljišč v Tanzaniji ter poziva k trdnim in učinkovitim mehanizmom EU za spremljanje teh operacij;

| 14. | poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o izdatkih v okviru razvojnih programov in proračuna EU, povezanih z upravljanjem zemljišč, da bi zagotovili, da bodo ti programi spodbujali človekove pravice in reševali izzive prilaščanja zemljišč; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o izdatkih v okviru razvojnih programov in proračuna EU, povezanih z upravljanjem zemljišč, da bi zagotovili, da bodo ti programi spodbujali človekove pravice in reševali izzive prilaščanja zemljišč;

| 15. | poudarja, da je treba pri postopkih v okviru zemljiške politike poleg vloge državnih institucij in struktur za upravljanje in vodenje zemljišč dejansko priznati tudi vlogo institucij in struktur na lokalni ravni in ravni skupnosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba pri postopkih v okviru zemljiške politike poleg vloge državnih institucij in struktur za upravljanje in vodenje zemljišč dejansko priznati tudi vlogo institucij in struktur na lokalni ravni in ravni skupnosti;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Afriški uniji ter vladi in parlamentu Tanzanije. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Afriški uniji ter vladi in parlamentu Tanzanije.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/126 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/126

---

P8_TA(2015)0074

Umor voditelja ruske opozicije Borisa Nemcova in položaj demokracije v Rusiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o umoru voditelja ruske opozicije Borisa Nemcova in položaju demokracije v Rusiji (2015/2592(RSP))

(2016/C 316/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 23. oktobra 2012 o skupnih vizumskih omejitvah za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (1), z dne 13. junija 2013 o pravni državi v Rusiji (2), z dne 13. marca 2014 o Rusiji in izrekanju kazni protestnikom, udeleženim v dogodkih na Blatnem trgu (3), z dne 23. oktobra 2014 o razpustitvi nevladne organizacije Memorial (dobitnice nagrade Saharova 2009) v Rusiji (4) in z dne 15. januarja 2015 o Rusiji, zlasti o zadevi Alekseja Navalnega (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 23. oktobra 2012 o skupnih vizumskih omejitvah za ruske uradnike, vpletene v primer Sergeja Magnickega (1), z dne 13. junija 2013 o pravni državi v Rusiji (2), z dne 13. marca 2014 o Rusiji in izrekanju kazni protestnikom, udeleženim v dogodkih na Blatnem trgu (3), z dne 23. oktobra 2014 o razpustitvi nevladne organizacije Memorial (dobitnice nagrade Saharova 2009) v Rusiji (4) in z dne 15. januarja 2015 o Rusiji, zlasti o zadevi Alekseja Navalnega (5),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 28. februarja 2015 o umoru Borisa Nemcova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 28. februarja 2015 o umoru Borisa Nemcova,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Federice Mogherini z dne 4. marca 2015 o še vedno trajajočem priporu Nadje Savčenko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Federice Mogherini z dne 4. marca 2015 o še vedno trajajočem priporu Nadje Savčenko,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 3. marca 2015 o zavrnitvi vstopa na ozemlje Ruske federacije poslanki EP Sandri Kalniete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 3. marca 2015 o zavrnitvi vstopa na ozemlje Ruske federacije poslanki EP Sandri Kalniete,

| — | ob upoštevanju izjave varuha človekovih pravic Ruske federacije Vladimirja Lukina z dne 4. marca 2014 o javnih protestih v Moskvi in ravnanju organov kazenskega pregona, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave varuha človekovih pravic Ruske federacije Vladimirja Lukina z dne 4. marca 2014 o javnih protestih v Moskvi in ravnanju organov kazenskega pregona,

| — | ob upoštevanju posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah 28. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah 28. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju sedanjega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi, ter začasno ustavljenih pogajanj o novem sporazumu med EU in Rusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi, ter začasno ustavljenih pogajanj o novem sporazumu med EU in Rusijo,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so Borisa Nemcova, nekdanjega podpredsednika vlade Ruske federacije, nekdanjega guvernerja regije Nižni Novgorod, pomembnega reformista ruske postsovjetske družbe in gospodarstva ter enega od voditeljev ruske liberalne in demokratične opozicije, ubili v bližini Kremlja dva dni pred napovedanim shodom proti posledicam gospodarske krize in konflikta v Ukrajini, ki ga je organiziral in naj bi potekal 1. marca 2015; |
| --- | --- |

A.

ker so Borisa Nemcova, nekdanjega podpredsednika vlade Ruske federacije, nekdanjega guvernerja regije Nižni Novgorod, pomembnega reformista ruske postsovjetske družbe in gospodarstva ter enega od voditeljev ruske liberalne in demokratične opozicije, ubili v bližini Kremlja dva dni pred napovedanim shodom proti posledicam gospodarske krize in konflikta v Ukrajini, ki ga je organiziral in naj bi potekal 1. marca 2015;

| B. | ker je Boris Nemcov nekaj tednov pred smrtjo preiskoval vpletenost Rusije v konflikt v Doneškem bazenu in je nameraval objaviti poročilo o tem; ker so zaradi njegovega umora prijeli pet moških, vendar ni jasno, ali je kateri od njih izstrelil usodne krogle; ker ruske oblasti nekaterim poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnim delegacijam niso dovolile vstopa na ozemlje Ruske federacije in se zato niso mogli udeležiti pogreba Borisa Nemcova; |
| --- | --- |

B.

ker je Boris Nemcov nekaj tednov pred smrtjo preiskoval vpletenost Rusije v konflikt v Doneškem bazenu in je nameraval objaviti poročilo o tem; ker so zaradi njegovega umora prijeli pet moških, vendar ni jasno, ali je kateri od njih izstrelil usodne krogle; ker ruske oblasti nekaterim poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnim delegacijam niso dovolile vstopa na ozemlje Ruske federacije in se zato niso mogli udeležiti pogreba Borisa Nemcova;

| C. | ker je bil Boris Nemcov odločen zagovornik sodobne, uspešne, demokratične in v svet odprte Ruske federacije; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Boris Nemcov odločen zagovornik sodobne, uspešne, demokratične in v svet odprte Ruske federacije;

| D. | ker Rusko federacijo polnopravno članstvo v Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter podpis splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah zavezujeta k spoštovanju univerzalnih načel demokracije, načela pravne države ter temeljnih svoboščin in človekovih pravic; |
| --- | --- |

D.

ker Rusko federacijo polnopravno članstvo v Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter podpis splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah zavezujeta k spoštovanju univerzalnih načel demokracije, načela pravne države ter temeljnih svoboščin in človekovih pravic;

| E. | ker so se razmere na področju človekovih pravic v Rusiji v zadnjih letih poslabšale, ruske oblasti pa so sprejele vrsto zakonov, ki vsebujejo nejasne določbe, uporabljajo pa jih za dodatno omejevanje nasprotnikov, akterjev civilne družbe ter svobode izražanja in zbiranja; ker je pravosodno ministrstvo izkoristilo nova pooblastila in 42 skupin označilo kot tuje agente, med drugim najbolj strokovno in najmočnejšo rusko organizacijo za človekove pravice, ter je pod pretvezo birokracije poskušalo onemogočiti delovanje številnim drugim skupinam; ker je duma januarja 2015 sprejela prve ukrepe v zvezi z novim zakonom, s katerim bi nezaželenim tujim organizacijam prepovedali opravljanje dejavnosti; |
| --- | --- |

E.

ker so se razmere na področju človekovih pravic v Rusiji v zadnjih letih poslabšale, ruske oblasti pa so sprejele vrsto zakonov, ki vsebujejo nejasne določbe, uporabljajo pa jih za dodatno omejevanje nasprotnikov, akterjev civilne družbe ter svobode izražanja in zbiranja; ker je pravosodno ministrstvo izkoristilo nova pooblastila in 42 skupin označilo kot tuje agente, med drugim najbolj strokovno in najmočnejšo rusko organizacijo za človekove pravice, ter je pod pretvezo birokracije poskušalo onemogočiti delovanje številnim drugim skupinam; ker je duma januarja 2015 sprejela prve ukrepe v zvezi z novim zakonom, s katerim bi nezaželenim tujim organizacijam prepovedali opravljanje dejavnosti;

| F. | ker je Evropski parlament ob številnih priložnostih izrazil zaskrbljenost zaradi demokratičnih razmer v Rusiji ter njenega sistematičnega nespoštovanja pravne države in temeljnih pravic; ker v Rusiji načelo pravne države, standardi poštenega sojenja, dolžno pravno ravnanje in neodvisnost sodstva niso spoštovani; ker pri zadnjih predsedniških in parlamentarnih volitvah niso bili izpolnjeni standardi OVSE; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropski parlament ob številnih priložnostih izrazil zaskrbljenost zaradi demokratičnih razmer v Rusiji ter njenega sistematičnega nespoštovanja pravne države in temeljnih pravic; ker v Rusiji načelo pravne države, standardi poštenega sojenja, dolžno pravno ravnanje in neodvisnost sodstva niso spoštovani; ker pri zadnjih predsedniških in parlamentarnih volitvah niso bili izpolnjeni standardi OVSE;

| G. | ker so številna sojenja in sodni postopki v zadnjih letih, kot so primeri Navalnega, Magnickega, Hodorkovskega in Politkovske, zbudili dvome o neodvisnosti in nepristranskosti sodstva Ruske federacije; ker so ti zelo odmevni primeri le najbolj znani zunaj Rusije, odražajo pa sistemsko nezmožnost ruske države, da bi spoštovala načelo pravne države in državljanom zagotavljala pravno varstvo; |
| --- | --- |

G.

ker so številna sojenja in sodni postopki v zadnjih letih, kot so primeri Navalnega, Magnickega, Hodorkovskega in Politkovske, zbudili dvome o neodvisnosti in nepristranskosti sodstva Ruske federacije; ker so ti zelo odmevni primeri le najbolj znani zunaj Rusije, odražajo pa sistemsko nezmožnost ruske države, da bi spoštovala načelo pravne države in državljanom zagotavljala pravno varstvo;

| H. | ker obstaja vse večja potreba po enotni, odločni, dosledni in celostni politiki EU do Rusije, ki bi jo podpirale vse države članice, s podporo in pomočjo, utemeljeno z odločno in pošteno kritiko na podlagi univerzalnih vrednot, katerih spoštovanju sta se zavezali EU in Rusija; |
| --- | --- |

H.

ker obstaja vse večja potreba po enotni, odločni, dosledni in celostni politiki EU do Rusije, ki bi jo podpirale vse države članice, s podporo in pomočjo, utemeljeno z odločno in pošteno kritiko na podlagi univerzalnih vrednot, katerih spoštovanju sta se zavezali EU in Rusija;

| I. | ker je EU v okviru partnerstva za modernizacijo Rusiji večkrat ponudila pomoč in strokovno znanje za okrepitev pravne države, izpolnjevanje mednarodnih obveznosti in razvoj vsega gospodarskega potenciala; |
| --- | --- |

I.

ker je EU v okviru partnerstva za modernizacijo Rusiji večkrat ponudila pomoč in strokovno znanje za okrepitev pravne države, izpolnjevanje mednarodnih obveznosti in razvoj vsega gospodarskega potenciala;

| J. | ker je bil opozicijski voditelj Aleksej Navalni 19. februarja 2015 obsojen na 15-dnevno zaporno kazen, ker je delil letake z obvestilom o predvidenem shodu; ker mu je sodišče 30. decembra 2014 izreklo pogojno zaporno kazen za obdobje treh let in pol, njegovega brata Olega Navalnega pa je obsodilo na tri leta in pol zapora; |
| --- | --- |

J.

ker je bil opozicijski voditelj Aleksej Navalni 19. februarja 2015 obsojen na 15-dnevno zaporno kazen, ker je delil letake z obvestilom o predvidenem shodu; ker mu je sodišče 30. decembra 2014 izreklo pogojno zaporno kazen za obdobje treh let in pol, njegovega brata Olega Navalnega pa je obsodilo na tri leta in pol zapora;

| K. | ker je sodišče v Moskvi 4. marca 2015 zavrnilo še eno pritožbo, ki jo je vložila Nadja Savčenko, ker jo je Ruska federacija nezakonito pridržala, pri čemer se je sklicevala na imuniteto, ki jo ima kot poslanka parlamentarne skupščine Sveta Evrope; ker Nadja Savčenko gladovno stavka od 4. marca 2015, torej 82 dni, in ker je po tako dolgem obdobju ogroženo njeno zdravje ali tudi življenje; |
| --- | --- |

K.

ker je sodišče v Moskvi 4. marca 2015 zavrnilo še eno pritožbo, ki jo je vložila Nadja Savčenko, ker jo je Ruska federacija nezakonito pridržala, pri čemer se je sklicevala na imuniteto, ki jo ima kot poslanka parlamentarne skupščine Sveta Evrope; ker Nadja Savčenko gladovno stavka od 4. marca 2015, torej 82 dni, in ker je po tako dolgem obdobju ogroženo njeno zdravje ali tudi življenje;

| L. | ker je od ugrabitve estonskega policista Estona Kohverja, ki jo je ruska varnostna služba s kršitvijo mednarodnega prava izvedla na estonskem ozemlju, preteklo že šest mesecev; ker je Eston Kohver še naprej nezakonito pridržan v zaporu Lefortovo v Moskvi, kjer nima ustrezne pravne pomoči in mu je bila odvzeta pravica do poštenega sojenja, neupravičeno pa mora tudi opraviti psihiatrični pregled, katerega podrobnosti niso znane; |
| --- | --- |

L.

ker je od ugrabitve estonskega policista Estona Kohverja, ki jo je ruska varnostna služba s kršitvijo mednarodnega prava izvedla na estonskem ozemlju, preteklo že šest mesecev; ker je Eston Kohver še naprej nezakonito pridržan v zaporu Lefortovo v Moskvi, kjer nima ustrezne pravne pomoči in mu je bila odvzeta pravica do poštenega sojenja, neupravičeno pa mora tudi opraviti psihiatrični pregled, katerega podrobnosti niso znane;

| M. | ker Evropska ustanova za demokracijo ciljno obravnava vprašanje pluralnosti ruskih medijev in je bila skupaj s partnerji pozvana k oblikovanju novih medijskih pobud; |
| --- | --- |

M.

ker Evropska ustanova za demokracijo ciljno obravnava vprašanje pluralnosti ruskih medijev in je bila skupaj s partnerji pozvana k oblikovanju novih medijskih pobud;

| N. | ker so razbitine in črni skrinjici poljskega vladnega letala Tu-154, ki je aprila 2010 strmoglavilo v bližini Smolenska, pri čemer so umrli poljski predsednik in pomembne osebe iz političnih, vojaških in kulturnih krogov, še vedno v rokah Rusije; ker jih ruski organi kljub številnim pozivom ne želijo vrniti Poljski; |
| --- | --- |

N.

ker so razbitine in črni skrinjici poljskega vladnega letala Tu-154, ki je aprila 2010 strmoglavilo v bližini Smolenska, pri čemer so umrli poljski predsednik in pomembne osebe iz političnih, vojaških in kulturnih krogov, še vedno v rokah Rusije; ker jih ruski organi kljub številnim pozivom ne želijo vrniti Poljski;

| 1. | odločno obsoja umor Borisa Nemcova, ki je bil ustreljen v bližini Kremlja na območju, kjer so nameščene videokamere in je pod nadzorom policije in varnostnih služb, pri čemer gre za najodmevnejši politični atentat v novejši ruski zgodovini; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja umor Borisa Nemcova, ki je bil ustreljen v bližini Kremlja na območju, kjer so nameščene videokamere in je pod nadzorom policije in varnostnih služb, pri čemer gre za najodmevnejši politični atentat v novejši ruski zgodovini;

| 2. | izkazuje čast Borisu Nemcovu, uglednemu opozicijskemu voditelju, ustanovitelju in voditelju političnega gibanja Solidarnost ter glavnemu kritiku predsednika Vladimirja Putina in nasprotniku vojne v Ukrajini, ki je vse svoje življenje posvetil zavzemanju za bolj demokratično, uspešno in odprto Rusijo ter za tesne partnerske odnose med Rusijo ter njenimi sosedami in partnerji; izreka iskreno sožalje njegovi družini, prijateljem, članom opozicije in ruskemu narodu; obsoja odločitev ruskega vodstva, da nekaterim diplomatom EU in nacionalnim delegacijam prepreči udeležbo na pogrebu Borisa Nemcova in EU onemogoči, da izkaže čast pogumnim ruskim državljanom, ki se zavzemajo za univerzalne vrednote; |
| --- | --- |

2.

izkazuje čast Borisu Nemcovu, uglednemu opozicijskemu voditelju, ustanovitelju in voditelju političnega gibanja Solidarnost ter glavnemu kritiku predsednika Vladimirja Putina in nasprotniku vojne v Ukrajini, ki je vse svoje življenje posvetil zavzemanju za bolj demokratično, uspešno in odprto Rusijo ter za tesne partnerske odnose med Rusijo ter njenimi sosedami in partnerji; izreka iskreno sožalje njegovi družini, prijateljem, članom opozicije in ruskemu narodu; obsoja odločitev ruskega vodstva, da nekaterim diplomatom EU in nacionalnim delegacijam prepreči udeležbo na pogrebu Borisa Nemcova in EU onemogoči, da izkaže čast pogumnim ruskim državljanom, ki se zavzemajo za univerzalne vrednote;

| 3. | poudarja, da je umor Borisa Nemcova še eden od številnih nerešenih političnih umorov in sumljivih smrti, ki se v Rusiji dogajajo od leta 1998, njihove žrtve pa so bili preiskovalna novinarka Ana Politkovska, Aleksander Litvinenko, ki je bil domnevno umorjen v Združenem kraljestvu, odvetnik Stanislav Markelov, novinarka Anastazija Baburova, zagovornica človekovih pravic Natalija Estemirova, odvetnik Sergej Magnicki, zdaj pa še politik Boris Nemcov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je umor Borisa Nemcova še eden od številnih nerešenih političnih umorov in sumljivih smrti, ki se v Rusiji dogajajo od leta 1998, njihove žrtve pa so bili preiskovalna novinarka Ana Politkovska, Aleksander Litvinenko, ki je bil domnevno umorjen v Združenem kraljestvu, odvetnik Stanislav Markelov, novinarka Anastazija Baburova, zagovornica človekovih pravic Natalija Estemirova, odvetnik Sergej Magnicki, zdaj pa še politik Boris Nemcov;

| 4. | je seznanjen z aretacijo petih čečenskih osumljencev, kot so objavile ruske oblasti; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z aretacijo petih čečenskih osumljencev, kot so objavile ruske oblasti;

| 5. | zahteva neodvisno mednarodno preiskavo umora; meni, da bi lahko z instrumenti, ki so na voljo v okviru OVSE, Sveta Evrope in Združenih narodov, zagotovili nepristransko in pošteno preiskavo; |
| --- | --- |

5.

zahteva neodvisno mednarodno preiskavo umora; meni, da bi lahko z instrumenti, ki so na voljo v okviru OVSE, Sveta Evrope in Združenih narodov, zagotovili nepristransko in pošteno preiskavo;

| 6. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v prihodnje pri oblikovanju politike do Rusije upoštevajo, da so v političnem ozračju, ki so ga ustvarile ruske oblasti, dobri pogoji za tovrstne umore, nasilje in pritiske; je zaskrbljen zaradi sovraštva, uperjenega proti opozicijskim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic, manjšinam in sosednjim državam, ki v Rusiji v zadnjih letih narašča, državna propaganda in uradni mediji pa ga v političnem ozračju, ki se vse bolj oddaljuje od demokratičnih načel, še podpihujejo; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v prihodnje pri oblikovanju politike do Rusije upoštevajo, da so v političnem ozračju, ki so ga ustvarile ruske oblasti, dobri pogoji za tovrstne umore, nasilje in pritiske; je zaskrbljen zaradi sovraštva, uperjenega proti opozicijskim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic, manjšinam in sosednjim državam, ki v Rusiji v zadnjih letih narašča, državna propaganda in uradni mediji pa ga v političnem ozračju, ki se vse bolj oddaljuje od demokratičnih načel, še podpihujejo;

| 7. | poziva oblasti Ruske federacije, naj končajo sramotno propagando in informacijsko vojno proti sosednjim državam, zahodnemu svetu in svojemu narodu, saj Rusija s tem postaja država zatiranja, sovražnega govora in strahu, kjer se s priključitvijo Krima in stopnjevanjem vojne v Ukrajini krepi nacionalistična evforija, v kateri se kršijo pravice krimskih Tatarov in v kateri Kremelj ob kršenju mednarodnega prava namenoma omogoča in spodbuja sovraštvo in spopade; obsoja novo propagandno vojno proti demokratičnim in temeljnim vrednotam, s katero se želi sporočiti, da so te vrednote ruski družbi tuje; opozarja na to, da sta se Evropska unija in Ruska federacija v mnogih mednarodnih deklaracijah in pogodbah zavezali varstvu univerzalnih demokratičnih vrednot in temeljnih pravic; poudarja, kako pomembne so sile politične opozicije za zagotovitev stalne razprave in izmenjave mnenj in idej v politiki in v procesu sprejemanja zakonodaje v Rusiji; |
| --- | --- |

7.

poziva oblasti Ruske federacije, naj končajo sramotno propagando in informacijsko vojno proti sosednjim državam, zahodnemu svetu in svojemu narodu, saj Rusija s tem postaja država zatiranja, sovražnega govora in strahu, kjer se s priključitvijo Krima in stopnjevanjem vojne v Ukrajini krepi nacionalistična evforija, v kateri se kršijo pravice krimskih Tatarov in v kateri Kremelj ob kršenju mednarodnega prava namenoma omogoča in spodbuja sovraštvo in spopade; obsoja novo propagandno vojno proti demokratičnim in temeljnim vrednotam, s katero se želi sporočiti, da so te vrednote ruski družbi tuje; opozarja na to, da sta se Evropska unija in Ruska federacija v mnogih mednarodnih deklaracijah in pogodbah zavezali varstvu univerzalnih demokratičnih vrednot in temeljnih pravic; poudarja, kako pomembne so sile politične opozicije za zagotovitev stalne razprave in izmenjave mnenj in idej v politiki in v procesu sprejemanja zakonodaje v Rusiji;

| 8. | poziva ruske oblasti, naj prenehajo izvajati pritiske, zatiranje in ustrahovanje – tako politično kot sodno – opozicijskih voditeljev, predstavnikov civilne družbe in neodvisnih medijev, da bodo lahko svobodno delovali v skladu s temeljnimi načeli ruske ustave; |
| --- | --- |

8.

poziva ruske oblasti, naj prenehajo izvajati pritiske, zatiranje in ustrahovanje – tako politično kot sodno – opozicijskih voditeljev, predstavnikov civilne družbe in neodvisnih medijev, da bodo lahko svobodno delovali v skladu s temeljnimi načeli ruske ustave;

| 9. | je zelo zaskrbljen, ker Rusija ne spoštuje mednarodnih pravnih obveznosti, ki jih ima kot članica Združenih narodov, Sveta Evrope in OVSE, ter temeljnih človekovih pravic in načela pravne države; meni, da bi morala Ruska federacija izpolniti obveznosti, ki jih je sprejela; obžaluje, da najnovejši dogodki dokazujejo, da Rusija ne gre po poti delujoče demokracije, ki vključuje spoštovanje opozicije, pravne države in neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

9.

je zelo zaskrbljen, ker Rusija ne spoštuje mednarodnih pravnih obveznosti, ki jih ima kot članica Združenih narodov, Sveta Evrope in OVSE, ter temeljnih človekovih pravic in načela pravne države; meni, da bi morala Ruska federacija izpolniti obveznosti, ki jih je sprejela; obžaluje, da najnovejši dogodki dokazujejo, da Rusija ne gre po poti delujoče demokracije, ki vključuje spoštovanje opozicije, pravne države in neodvisnosti sodstva;

| 10. | globoko obžaluje, da se ruske oblasti niso odzvale na kritiko zakona o tujih agentih, izrečeno tako v Ruski federaciji kot na mednarodni ravni, in so namesto tega celo sprejele spremembe zakona, ki še bolj omejujejo delovanje nekomercialnih organizacij in ki so po svoji naravi diskriminacijske; odločno poziva Rusijo, naj pregleda ustrezno zakonodajo, da bi izpolnila svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in demokratičnih svoboščin; |
| --- | --- |

10.

globoko obžaluje, da se ruske oblasti niso odzvale na kritiko zakona o tujih agentih, izrečeno tako v Ruski federaciji kot na mednarodni ravni, in so namesto tega celo sprejele spremembe zakona, ki še bolj omejujejo delovanje nekomercialnih organizacij in ki so po svoji naravi diskriminacijske; odločno poziva Rusijo, naj pregleda ustrezno zakonodajo, da bi izpolnila svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in demokratičnih svoboščin;

| 11. | pozdravlja sodbo vrhovnega sodišča z dne 28. januarja 2015, v kateri je zavrnilo pritožbo ministrstva za pravosodje, ki je zahtevalo razpustitev ruske organizacije Memorial in trdilo, da so v njeni organizacijski strukturi nepravilnosti, ter poziva k izbrisu preostalih nevladnih organizacij s seznama tujih agentov; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja sodbo vrhovnega sodišča z dne 28. januarja 2015, v kateri je zavrnilo pritožbo ministrstva za pravosodje, ki je zahtevalo razpustitev ruske organizacije Memorial in trdilo, da so v njeni organizacijski strukturi nepravilnosti, ter poziva k izbrisu preostalih nevladnih organizacij s seznama tujih agentov;

| 12. | poziva ruske oblasti, naj takoj izpustijo vse priznane politične zapornike; |
| --- | --- |

12.

poziva ruske oblasti, naj takoj izpustijo vse priznane politične zapornike;

| 13. | poziva ruske oblasti, naj nemudoma izpustijo Nadjo Savčenko, ki je bila ugrabljena na ozemlju Ukrajine in je nezakonito pridržana v zaporu v Rusiji, ter spoštujejo njeno imuniteto kot poslanke ukrajinskega parlamenta in parlamentarne skupščine Sveta Evrope; poudarja, da je Rusija odgovorna za njeno zelo krhko zdravstveno stanje; izraža globoko zaskrbljenost zaradi njenega zdravstvenega stanja in poziva ruske pravosodne oblasti, naj uporabljajo humanitarno pravo; |
| --- | --- |

13.

poziva ruske oblasti, naj nemudoma izpustijo Nadjo Savčenko, ki je bila ugrabljena na ozemlju Ukrajine in je nezakonito pridržana v zaporu v Rusiji, ter spoštujejo njeno imuniteto kot poslanke ukrajinskega parlamenta in parlamentarne skupščine Sveta Evrope; poudarja, da je Rusija odgovorna za njeno zelo krhko zdravstveno stanje; izraža globoko zaskrbljenost zaradi njenega zdravstvenega stanja in poziva ruske pravosodne oblasti, naj uporabljajo humanitarno pravo;

| 14. | obsoja ugrabitev estonskega policista Estona Kohverja, ki je bil z estonskega ozemlja prepeljan v Rusijo; poziva k njegovi takojšnji izpustitvi in varni vrnitvi v Estonijo; |
| --- | --- |

14.

obsoja ugrabitev estonskega policista Estona Kohverja, ki je bil z estonskega ozemlja prepeljan v Rusijo; poziva k njegovi takojšnji izpustitvi in varni vrnitvi v Estonijo;

| 15. | je prepričan, da Rusija ostaja pomemben globalni akter in da je tako v interesu EU in Rusije, da se odnosi hitro umirijo in obnovijo z diplomatskimi sredstvi in mediacijo, ob ustreznem spoštovanju mednarodnega prava in zavez v okviru OVSE; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da Rusija ostaja pomemben globalni akter in da je tako v interesu EU in Rusije, da se odnosi hitro umirijo in obnovijo z diplomatskimi sredstvi in mediacijo, ob ustreznem spoštovanju mednarodnega prava in zavez v okviru OVSE;

| 16. | izraža podporo demokratičnim silam v Rusiji, ki so zavezane odprti družbi in reformističnemu programu; |
| --- | --- |

16.

izraža podporo demokratičnim silam v Rusiji, ki so zavezane odprti družbi in reformističnemu programu;

| 17. | poziva Svet, naj oblikuje enotno politiko do Rusije, ki bo 28 držav članic in institucije EU zavezala, da v odnosih med EU in Rusijo odločno in enotno podprejo vlogo človekovih pravic in opozorijo, da se mora zatiranje pravice do izražanja, združevanja in zbiranja v Rusiji končati; meni, da bi moral biti cilj strategije EU, da bi Rusijo pripravili do popolnega spoštovanja načel OVSE in spodbudili njeno vodstvo, da bi državo potegnilo iz politične in gospodarske samoosamitve; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet, naj oblikuje enotno politiko do Rusije, ki bo 28 držav članic in institucije EU zavezala, da v odnosih med EU in Rusijo odločno in enotno podprejo vlogo človekovih pravic in opozorijo, da se mora zatiranje pravice do izražanja, združevanja in zbiranja v Rusiji končati; meni, da bi moral biti cilj strategije EU, da bi Rusijo pripravili do popolnega spoštovanja načel OVSE in spodbudili njeno vodstvo, da bi državo potegnilo iz politične in gospodarske samoosamitve;

| 18. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v sodelovanju z ESZD in Komisijo oblikuje odločnejše programe v podporo ruski civilni družbi v Rusiji in na zasedenem Krimu ter naj poišče in razvije nove priložnosti za sodelovanje z njo z namenom spodbujanja vrednot demokracije, človekovih pravic in načela pravne države; poziva EU, naj med potekajočim načrtovanjem finančnih instrumentov EU poveča finančno pomoč ruski civilni družbi iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter sredstva za organizacije civilne družbe in lokalne oblasti, forum civilne družbe EU-Rusija pa vključi v instrument partnerstva, da se zagotovi trajna in verodostojna dolgoročna podpora; |
| --- | --- |

18.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v sodelovanju z ESZD in Komisijo oblikuje odločnejše programe v podporo ruski civilni družbi v Rusiji in na zasedenem Krimu ter naj poišče in razvije nove priložnosti za sodelovanje z njo z namenom spodbujanja vrednot demokracije, človekovih pravic in načela pravne države; poziva EU, naj med potekajočim načrtovanjem finančnih instrumentov EU poveča finančno pomoč ruski civilni družbi iz evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter sredstva za organizacije civilne družbe in lokalne oblasti, forum civilne družbe EU-Rusija pa vključi v instrument partnerstva, da se zagotovi trajna in verodostojna dolgoročna podpora;

| 19. | podobno kot v prejšnjih resolucijah izraža zaskrbljenost, ker ruske oblasti niso sodelovale v neodvisni in mednarodni preiskavi sestrelitve letala MH17; odločno poudarja, da se možnosti amnestije iz sporazuma iz Minska ne morejo uporabiti za storilce tega zločina, torej niso upravičeni do nikakršne amnestije; |
| --- | --- |

19.

podobno kot v prejšnjih resolucijah izraža zaskrbljenost, ker ruske oblasti niso sodelovale v neodvisni in mednarodni preiskavi sestrelitve letala MH17; odločno poudarja, da se možnosti amnestije iz sporazuma iz Minska ne morejo uporabiti za storilce tega zločina, torej niso upravičeni do nikakršne amnestije;

| 20. | poziva ruske oblasti, naj Poljski nemudoma vrnejo razbitino poljskega vladnega letala Tu-154 in obe črni skrinjici; poudarja, da odvisnost ruskega sodstva od organov oblasti onemogoča vsako nepristransko in pošteno preiskavo; |
| --- | --- |

20.

poziva ruske oblasti, naj Poljski nemudoma vrnejo razbitino poljskega vladnega letala Tu-154 in obe črni skrinjici; poudarja, da odvisnost ruskega sodstva od organov oblasti onemogoča vsako nepristransko in pošteno preiskavo;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije.

---

(1)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 13.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0284.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0253.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0039.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0006.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/130

---

P8_TA(2015)0075

Letno poročilo visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu (2014/2219(INI))

(2016/C 316/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12094/14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12094/14),

| — | ob upoštevanju členov 21 in 36 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 36 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju,

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Evropske komisije o politični odgovornosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Evropske komisije o politični odgovornosti,

| — | ob upoštevanju zavez, ki jih je dala visoka predstavnica/podpredsednica Federica Mogherini med svojo predstavitvijo Odboru za zunanje zadeve 6. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez, ki jih je dala visoka predstavnica/podpredsednica Federica Mogherini med svojo predstavitvijo Odboru za zunanje zadeve 6. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 52 in člena 132(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 in člena 132(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve za Odbor za proračun (A8-0039/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve za Odbor za proračun (A8-0039/2015),

Spopadanje s spremenjenimi političnimi in varnostnimi razmerami

| 1. | opozarja na dramatično poslabšanje varnostnih razmer v okolici EU, zlasti v njenem neposrednem sosedstvu, kjer so mednarodna ureditev, ki temelji na pravu, ter evropska stabilnost in varnost pred izzivi, kot jih še ni bilo vse od začetka evropskega povezovanja; opozarja na spreminjanje svetovne politične ureditve; |
| --- | --- |

1.

opozarja na dramatično poslabšanje varnostnih razmer v okolici EU, zlasti v njenem neposrednem sosedstvu, kjer so mednarodna ureditev, ki temelji na pravu, ter evropska stabilnost in varnost pred izzivi, kot jih še ni bilo vse od začetka evropskega povezovanja; opozarja na spreminjanje svetovne politične ureditve;

| 2. | je zaskrbljen, ker EU, tudi zaradi notranje krize, še ni uspelo izkoristiti celotnega potenciala za oblikovanje svojega mednarodnega političnega in varnostnega okolja in ker pomanjkljivo politično usklajevanje in skladnost politik ter finančne omejitve še dodatno omejujejo vpliv EU na svetovno dogajanje in njeno vlogo regionalnega in svetovnega varuha, ki prispeva k preprečevanju sporov in obvladovanju kriz; |
| --- | --- |

2.

je zaskrbljen, ker EU, tudi zaradi notranje krize, še ni uspelo izkoristiti celotnega potenciala za oblikovanje svojega mednarodnega političnega in varnostnega okolja in ker pomanjkljivo politično usklajevanje in skladnost politik ter finančne omejitve še dodatno omejujejo vpliv EU na svetovno dogajanje in njeno vlogo regionalnega in svetovnega varuha, ki prispeva k preprečevanju sporov in obvladovanju kriz;

| 3. | meni, da so prednostne naloge zunanje in varnostne politike EU naslednje:






  — | zaščititi evropske vrednote in uveljaviti politično in pravno ureditev v Evropi, s tem pa obnoviti ter ohranjati mir in stabilnost; |
| --- | --- | --- |

3.

meni, da so prednostne naloge zunanje in varnostne politike EU naslednje:

—

zaščititi evropske vrednote in uveljaviti politično in pravno ureditev v Evropi, s tem pa obnoviti ter ohranjati mir in stabilnost;

| — | povečati prispevek EU k teritorialni obrambi držav članic in varnosti državljanov z okrepitvijo sposobnosti obrambe pred grožnjami, vključno s terorizmom in trgovino z orožjem, prepovedanimi drogami in ljudmi; |
| --- | --- |

—

povečati prispevek EU k teritorialni obrambi držav članic in varnosti državljanov z okrepitvijo sposobnosti obrambe pred grožnjami, vključno s terorizmom in trgovino z orožjem, prepovedanimi drogami in ljudmi;

| — | podpirati varnost, demokratizacijo, vladavino prava ter gospodarski in družbeni razvoj v južnem sosedstvu EU; |
| --- | --- |

—

podpirati varnost, demokratizacijo, vladavino prava ter gospodarski in družbeni razvoj v južnem sosedstvu EU;

| — | prevzeti vodilno vlogo pri razreševanju konfliktov, vključno z ohranjanjem in zagotavljanjem miru v okviru SVOP; |
| --- | --- |

—

prevzeti vodilno vlogo pri razreševanju konfliktov, vključno z ohranjanjem in zagotavljanjem miru v okviru SVOP;

| — | s pomočjo partnerjev okrepiti pluralistično svetovno politično, ekonomsko in finančno ureditev, ki bo temeljila na pravilih ter zajemala spoštovanje vladavine prava in človekovih pravic; ter |
| --- | --- |

—

s pomočjo partnerjev okrepiti pluralistično svetovno politično, ekonomsko in finančno ureditev, ki bo temeljila na pravilih ter zajemala spoštovanje vladavine prava in človekovih pravic; ter

| — | izboljšati notranje strukture in metode dela EU, da bo trdnejša in da bo lahko v celoti izkoristila svoj potencial svetovnega akterja; |
| --- | --- |

—

izboljšati notranje strukture in metode dela EU, da bo trdnejša in da bo lahko v celoti izkoristila svoj potencial svetovnega akterja;

Evropska unija kot verodostojen akter

| 4. | meni, da mora ambiciozna in učinkovita zunanja politika EU temeljiti na skupni viziji ključnih evropskih interesov, vrednot in ciljev glede mednarodnih odnosov in na skupni zaznavi groženj, ki zadevajo EU kot celoto; pozdravlja, da se je visoka predstavnica/podpredsednica na osnovi mandata Evropskega sveta iz decembra 2013 zavezala, da bo kot prednostno nalogo začela postopek strateškega premisleka o zunanji in varnostni politiki EU, ki bi moral potekati ob sodelovanju širokega kroga deležnikov, vključno z državami članicami, evropskimi institucijami in evropsko javnostjo; vztraja, da bi morala na osnovi tega premisleka nastati nova evropska varnostna strategija, ki bi upoštevala geopolitične spremembe, do katerih je prišlo pred kratkim, z njo pa bi se bilo mogoče odzivati na nove grožnje in izzive; |
| --- | --- |

4.

meni, da mora ambiciozna in učinkovita zunanja politika EU temeljiti na skupni viziji ključnih evropskih interesov, vrednot in ciljev glede mednarodnih odnosov in na skupni zaznavi groženj, ki zadevajo EU kot celoto; pozdravlja, da se je visoka predstavnica/podpredsednica na osnovi mandata Evropskega sveta iz decembra 2013 zavezala, da bo kot prednostno nalogo začela postopek strateškega premisleka o zunanji in varnostni politiki EU, ki bi moral potekati ob sodelovanju širokega kroga deležnikov, vključno z državami članicami, evropskimi institucijami in evropsko javnostjo; vztraja, da bi morala na osnovi tega premisleka nastati nova evropska varnostna strategija, ki bi upoštevala geopolitične spremembe, do katerih je prišlo pred kratkim, z njo pa bi se bilo mogoče odzivati na nove grožnje in izzive;

| 5. | poudarja obveznost, ki so jo države članice prevzele z ratifikacijo Pogodbe o Evropski uniji, da bodo v skladu s členom 24(3) navedene pogodbe dejavno in brez zadržkov podpirale zunanjo in varnostno politiko Unije v duhu lojalnosti in medsebojne solidarnosti; |
| --- | --- |

5.

poudarja obveznost, ki so jo države članice prevzele z ratifikacijo Pogodbe o Evropski uniji, da bodo v skladu s členom 24(3) navedene pogodbe dejavno in brez zadržkov podpirale zunanjo in varnostno politiko Unije v duhu lojalnosti in medsebojne solidarnosti;

| 6. | vztraja, da je treba okrepiti in združiti politična, ekonomska, finančna in obrambna sredstva EU in njenih držav članic, da bi se čim bolj povečal vpliv EU v svetu, da bi nastale sinergije in da bi v Evropi in njenem sosedstvu zagotovili mir in stabilnost; poudarja, da je mogoče z boljšim sodelovanjem med državami članicami na področju zunanje in varnostne politike ustvariti precejšnje prihranke; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da je treba okrepiti in združiti politična, ekonomska, finančna in obrambna sredstva EU in njenih držav članic, da bi se čim bolj povečal vpliv EU v svetu, da bi nastale sinergije in da bi v Evropi in njenem sosedstvu zagotovili mir in stabilnost; poudarja, da je mogoče z boljšim sodelovanjem med državami članicami na področju zunanje in varnostne politike ustvariti precejšnje prihranke;

| 7. | poudarja, da je treba v skladu s skupaj sprejetimi strateškimi prednostnimi nalogami preusmeriti zunanjo finančno pomoč, ki jo zagotavljajo EU in njene države članice, ter jo učinkoviteje uporabljati; poziva EU, naj sprejme več ukrepov, da bi se povečala prepoznavnost, skladnost in učinkovitost njene pomoči; meni, da je treba uskladiti vsa področja pomoči, ki jo zagotavlja EU, ne glede na to, ali gre za razvojno pomoč ali za nujno in humanitarno pomoč; poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj zagotovijo učinkovit nadzor nad finančno pomočjo in tako poskrbijo za doseganje dogovorjenih ciljev; opozarja na poročila Evropskega računskega sodišča, ki so v preteklosti pokazala, da na tem področju prihaja do težav; poudarja, da je treba povečati finančno podporo civilni družbi in nevladnim organizacijam na kraju samem; poziva k hitrejšim in manj birokratskim postopkom odobritve projektov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba v skladu s skupaj sprejetimi strateškimi prednostnimi nalogami preusmeriti zunanjo finančno pomoč, ki jo zagotavljajo EU in njene države članice, ter jo učinkoviteje uporabljati; poziva EU, naj sprejme več ukrepov, da bi se povečala prepoznavnost, skladnost in učinkovitost njene pomoči; meni, da je treba uskladiti vsa področja pomoči, ki jo zagotavlja EU, ne glede na to, ali gre za razvojno pomoč ali za nujno in humanitarno pomoč; poziva Komisijo, ESZD in države članice, naj zagotovijo učinkovit nadzor nad finančno pomočjo in tako poskrbijo za doseganje dogovorjenih ciljev; opozarja na poročila Evropskega računskega sodišča, ki so v preteklosti pokazala, da na tem področju prihaja do težav; poudarja, da je treba povečati finančno podporo civilni družbi in nevladnim organizacijam na kraju samem; poziva k hitrejšim in manj birokratskim postopkom odobritve projektov;

| 8. | spodbuja institucije EU in države članice, naj v celoti izkoristijo instrumente Lizbonske pogodbe in pristop, ki je bil doslej pretežno le odziven, spremenijo v proaktivno, skladno in strateško zunanjo in varnostno politiko EU, ki bo temeljila na skupnih vrednotah in se bo izvajala v skupnem interesu EU; |
| --- | --- |

8.

spodbuja institucije EU in države članice, naj v celoti izkoristijo instrumente Lizbonske pogodbe in pristop, ki je bil doslej pretežno le odziven, spremenijo v proaktivno, skladno in strateško zunanjo in varnostno politiko EU, ki bo temeljila na skupnih vrednotah in se bo izvajala v skupnem interesu EU;

| 9. | meni, da morata Svet in Komisija v dejavnem sodelovanju z državami članicami poskrbeti za skladnost in doslednost:






  — | notranje in zunanje politike EU, med drugim skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike, in politik, ki se nanašajo na sosedstvo, trgovino, razvoj, humanitarno pomoč, pravosodje in notranje zadeve, energetiko, okolje, migracije itd., in |
| --- | --- | --- |

9.

meni, da morata Svet in Komisija v dejavnem sodelovanju z državami članicami poskrbeti za skladnost in doslednost:

—

notranje in zunanje politike EU, med drugim skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike, in politik, ki se nanašajo na sosedstvo, trgovino, razvoj, humanitarno pomoč, pravosodje in notranje zadeve, energetiko, okolje, migracije itd., in

| — | politik EU in njenih držav članic; |
| --- | --- |

—

politik EU in njenih držav članic;

| 10. | v zvezi s tem pozdravlja organizacijo nove Komisije v sklopih, kar bo visoki predstavnici/podpredsednici omogočilo, da bo lahko usklajevala vse ustrezne politike Komisije z zunanjo razsežnostjo; podpira prizadevanje visoke predstavnice/podpredsednice, da bi v celoti opravljala vlogo podpredsednice Komisije; obenem visoko predstavnico/podpredsednico spodbuja, naj svojo vlogo predsednice Sveta za zunanje zadeve izkoristi za to, da bo Svetu predstavila pobude, v podporo skupnim proaktivnim politikam, ki bodo presegle zgolj najmanjši skupni imenovalec in uporabile vsa orodja na voljo v okviru skupne zunanje in varnostne politike in zunanje politike EU; |
| --- | --- |

10.

v zvezi s tem pozdravlja organizacijo nove Komisije v sklopih, kar bo visoki predstavnici/podpredsednici omogočilo, da bo lahko usklajevala vse ustrezne politike Komisije z zunanjo razsežnostjo; podpira prizadevanje visoke predstavnice/podpredsednice, da bi v celoti opravljala vlogo podpredsednice Komisije; obenem visoko predstavnico/podpredsednico spodbuja, naj svojo vlogo predsednice Sveta za zunanje zadeve izkoristi za to, da bo Svetu predstavila pobude, v podporo skupnim proaktivnim politikam, ki bodo presegle zgolj najmanjši skupni imenovalec in uporabile vsa orodja na voljo v okviru skupne zunanje in varnostne politike in zunanje politike EU;

| 11. | ponovno poudarja, da je treba preoblikovati notranjo strukturo ESZD tako, da bo lahko visoki predstavnici/podpredsednici v pomoč pri vseh njenih vlogah, in da se bo lahko v Svetu in Komisiji uspešno zavzemala za strateško načrtovanje in usklajevala politične procese; vztraja, da je treba racionalizirati strukturo najvišjega vodstva ESZD ter pospešiti in poenostaviti proces odločanja; ponovno poziva k večji povezanosti posebnih predstavnikov EU z ESZD, ki bi jo med drugim dosegli s prerazporeditvijo njihovega proračuna iz proračuna za delovanje skupne zunanje in varnostne politike v proračun ESZD; v zvezi s tem poziva k politični in stroškovno učinkoviti oceni vloge, ki so jo odigrali omenjeni posebni predstavniki; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja, da je treba preoblikovati notranjo strukturo ESZD tako, da bo lahko visoki predstavnici/podpredsednici v pomoč pri vseh njenih vlogah, in da se bo lahko v Svetu in Komisiji uspešno zavzemala za strateško načrtovanje in usklajevala politične procese; vztraja, da je treba racionalizirati strukturo najvišjega vodstva ESZD ter pospešiti in poenostaviti proces odločanja; ponovno poziva k večji povezanosti posebnih predstavnikov EU z ESZD, ki bi jo med drugim dosegli s prerazporeditvijo njihovega proračuna iz proračuna za delovanje skupne zunanje in varnostne politike v proračun ESZD; v zvezi s tem poziva k politični in stroškovno učinkoviti oceni vloge, ki so jo odigrali omenjeni posebni predstavniki;

| 12. | ponovno izraža svoj poziv k okrepitvi sodelovanja in usklajevanja med različnimi zmogljivostmi za spremljanje kriznih razmer in odzivanje nanje na ravni EU; poleg tega poziva k racionalizaciji obstoječih struktur za preprečevanje nepotrebnega podvajanja, vključno z združevanjem zmogljivosti, ki se med seboj prekrivajo; meni, da morajo imeti centri za spremljanje dovolj sredstev in da je treba jezikovne profile njihovega osebja uskladiti z jeziki, zlasti ruščino in arabščino, ki se dejansko uporabljajo na najpomembnejših kriznih območjih; poziva k okrepljenemu sodelovanju in izmenjavi informacij med centri za spremljanje na ravni EU in podobnimi službami v državah članicah; |
| --- | --- |

12.

ponovno izraža svoj poziv k okrepitvi sodelovanja in usklajevanja med različnimi zmogljivostmi za spremljanje kriznih razmer in odzivanje nanje na ravni EU; poleg tega poziva k racionalizaciji obstoječih struktur za preprečevanje nepotrebnega podvajanja, vključno z združevanjem zmogljivosti, ki se med seboj prekrivajo; meni, da morajo imeti centri za spremljanje dovolj sredstev in da je treba jezikovne profile njihovega osebja uskladiti z jeziki, zlasti ruščino in arabščino, ki se dejansko uporabljajo na najpomembnejših kriznih območjih; poziva k okrepljenemu sodelovanju in izmenjavi informacij med centri za spremljanje na ravni EU in podobnimi službami v državah članicah;

| 13. | poziva, naj se tudi s prilagoditvijo števila zaposlenih in strokovnega znanja posodobi mreža delegacij EU, da bo odražala potrebe zunanje politike EU v 21. stoletju; meni, da bi moral biti v vseh delegacijah, ki se nahajajo na območjih, kjer prihaja do spopadov, zlasti pa v državah, kjer še vedno potekajo misije skupne varnostne in obrambne politike, vsaj en strokovnjak za varnost/obrambo; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj razširi pooblastila vodij delegacij na vse osebje, ne glede na to, iz katere institucije prihajajo, in naj poenostavi upravni proračun delegacij, da se bo financiral iz enega samega vira; meni, da bi bilo treba razčistiti hierarhijo odgovornosti; obžaluje, da potencial sinergij in ekonomij obsega, ki bi jih omogočila okrepitev sodelovanja med veleposlaništvi držav članic in delegacijami EU, še ni v celoti izkoriščen; vztraja pri tem, da je treba na vseh ravneh spoštovati pravično ravnovesje med osebjem, napotenim iz držav članic, in uradniki EU, kakor je opredeljeno v sklepu Sveta z dne 26. julija 2010 o ustanovitvi ESZD, in ugotavlja, da se to ravnovesje, zlasti na višjih položajih, na primer pri vodjih delegacij, trenutno ne spoštuje; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj se tudi s prilagoditvijo števila zaposlenih in strokovnega znanja posodobi mreža delegacij EU, da bo odražala potrebe zunanje politike EU v 21. stoletju; meni, da bi moral biti v vseh delegacijah, ki se nahajajo na območjih, kjer prihaja do spopadov, zlasti pa v državah, kjer še vedno potekajo misije skupne varnostne in obrambne politike, vsaj en strokovnjak za varnost/obrambo; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj razširi pooblastila vodij delegacij na vse osebje, ne glede na to, iz katere institucije prihajajo, in naj poenostavi upravni proračun delegacij, da se bo financiral iz enega samega vira; meni, da bi bilo treba razčistiti hierarhijo odgovornosti; obžaluje, da potencial sinergij in ekonomij obsega, ki bi jih omogočila okrepitev sodelovanja med veleposlaništvi držav članic in delegacijami EU, še ni v celoti izkoriščen; vztraja pri tem, da je treba na vseh ravneh spoštovati pravično ravnovesje med osebjem, napotenim iz držav članic, in uradniki EU, kakor je opredeljeno v sklepu Sveta z dne 26. julija 2010 o ustanovitvi ESZD, in ugotavlja, da se to ravnovesje, zlasti na višjih položajih, na primer pri vodjih delegacij, trenutno ne spoštuje;

| 14. | je zaskrbljen zaradi togosti finančnih predpisov EU, ki pogosto povzroča zamude pri operativnem izplačevanju sredstev EU, kar dodatno ovira sposobnost odzivanja EU na krize; poudarja, da je treba finančna sredstva hitreje izplačevati, hkrati pa poudarja, da je potreben učinkovit nadzor, s katerim bi preprečili goljufije in poneverbo javnih sredstev; poziva Komisijo, naj v letu 2015 pripravi predlog za spremembo veljavne zakonodaje, med drugim tako, da bo dovolila skrajšani postopek, ki trenutno velja za humanitarno pomoč, uporabiti tudi za krizno upravljanje ter obenem zagotovila, da bo poraba v okviru odzivanja na krize skladna z dolgoročnimi strateškimi cilji EU; izraža globoko zaskrbljenost zaradi pomanjkanja vplačil v dva glavna proračunska vira EU za krizno upravljanje in preprečevanje konfliktov, in sicer v proračun skupne zunanje in varnostne politike in instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP); je prepričan, da sedanje varnostno okolje na območju vzhodne in južne Evrope namesto znatnega znižanja sredstev zahteva učinke sinergije in dodatne naložbe; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi togosti finančnih predpisov EU, ki pogosto povzroča zamude pri operativnem izplačevanju sredstev EU, kar dodatno ovira sposobnost odzivanja EU na krize; poudarja, da je treba finančna sredstva hitreje izplačevati, hkrati pa poudarja, da je potreben učinkovit nadzor, s katerim bi preprečili goljufije in poneverbo javnih sredstev; poziva Komisijo, naj v letu 2015 pripravi predlog za spremembo veljavne zakonodaje, med drugim tako, da bo dovolila skrajšani postopek, ki trenutno velja za humanitarno pomoč, uporabiti tudi za krizno upravljanje ter obenem zagotovila, da bo poraba v okviru odzivanja na krize skladna z dolgoročnimi strateškimi cilji EU; izraža globoko zaskrbljenost zaradi pomanjkanja vplačil v dva glavna proračunska vira EU za krizno upravljanje in preprečevanje konfliktov, in sicer v proračun skupne zunanje in varnostne politike in instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP); je prepričan, da sedanje varnostno okolje na območju vzhodne in južne Evrope namesto znatnega znižanja sredstev zahteva učinke sinergije in dodatne naložbe;

| 15. | poudarja, da je treba prepoznavnost ukrepov EU povečati tako na ravni strateškega načrtovanja in večstranskih forumov kot tudi na operativni ravni, in sicer s pomočjo misij skupne varnostne in obrambne politike ter vseh ostalih misij z zunanjo komponento; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba prepoznavnost ukrepov EU povečati tako na ravni strateškega načrtovanja in večstranskih forumov kot tudi na operativni ravni, in sicer s pomočjo misij skupne varnostne in obrambne politike ter vseh ostalih misij z zunanjo komponento;

| 16. | opozarja, da mora EU v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji zagotavljati, da se zunanji ukrepi oblikujejo in izvajajo tako, da utrjujejo in podpirajo demokracijo, vladavino prava, človekove pravice in načela mednarodnega prava, in poudarja, da gre pri tem za skupno odgovornost EU in držav članic; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj redno poroča o skladnosti s členom 21 in preuči možnosti za izboljšanje doslednosti zunanje politike z vidika človekovih pravic in mednarodnega prava; poudarja, da je treba v zvezi s skladnostjo s členom 21 bolj usklajeno in strogo spremljati zunanjo politiko; poudarja, da je treba od partnerjev zahtevati, naj izpolnijo obveznosti na področju človekovih pravic, h katerim so se zavezali v sporazumih z EU, in izpostavlja, da je treba klavzule o pogojenosti s človekovimi pravicami iz teh sporazumov tudi uporabiti, če je to potrebno; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da mora EU v skladu s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji zagotavljati, da se zunanji ukrepi oblikujejo in izvajajo tako, da utrjujejo in podpirajo demokracijo, vladavino prava, človekove pravice in načela mednarodnega prava, in poudarja, da gre pri tem za skupno odgovornost EU in držav članic; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj redno poroča o skladnosti s členom 21 in preuči možnosti za izboljšanje doslednosti zunanje politike z vidika človekovih pravic in mednarodnega prava; poudarja, da je treba v zvezi s skladnostjo s členom 21 bolj usklajeno in strogo spremljati zunanjo politiko; poudarja, da je treba od partnerjev zahtevati, naj izpolnijo obveznosti na področju človekovih pravic, h katerim so se zavezali v sporazumih z EU, in izpostavlja, da je treba klavzule o pogojenosti s človekovimi pravicami iz teh sporazumov tudi uporabiti, če je to potrebno;

| 17. | ugotavlja, da je vedno več povpraševanja po mednarodni pomoči za podporo demokraciji in opazovanje volitev; priznava, da gre za področje, na katerem lahko EU igra pomembno vlogo pri zagotavljanju podpore demokratičnim procesom; zato poziva k doslednemu spremljanju izvajanja priporočil za posamezne države in zahteva, da se političnim strankam zagotovi podpora za krepitev njihove zmogljivosti; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je vedno več povpraševanja po mednarodni pomoči za podporo demokraciji in opazovanje volitev; priznava, da gre za področje, na katerem lahko EU igra pomembno vlogo pri zagotavljanju podpore demokratičnim procesom; zato poziva k doslednemu spremljanju izvajanja priporočil za posamezne države in zahteva, da se političnim strankam zagotovi podpora za krepitev njihove zmogljivosti;

| 18. | poudarja, da je kolektivna obramba, ki jo državam članicam jamči Nato, bistvenega pomena; odločno poziva države članice, naj nujno povečajo svoje zmožnosti prispevka k teritorialni obrambi, zagotovijo več sredstev in s tesnim sodelovanjem upoštevajo metodologijo združevanja in souporabe zmogljivosti, da bi povečale medsebojni učinek; poudarja, da mora biti v skladu s členom 42(7) Pogodbe o Evropski uniji stopnja varnosti za vse države članice enaka; poudarja, da mora biti verodostojna zunanja politika EU podkrepljena z ustreznimi obrambnimi zmogljivostmi v državah članicah in učinkovito skupno varnostno in obrambno politiko; meni, da je ta politika pomemben del evropske obrambe in varnosti in da ju v marsičem podpira, med drugim s spodbujanjem oblikovanja tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, spodbujanjem sodelovanja pri razvoju obrambnih zmogljivosti ter neposrednim posredovanjem na kriznih območjih s pomočjo civilnih misij in vojaških operacij; zato poudarja, da bi bilo treba v sodelovanju z Natom dodatno okrepiti SVOP; opozarja, da je EU partner Nata in da bi se strategije obeh organizacij morale dopolnjevati; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima sodelovanje na varnostnem in obrambnem področju med EU in njenimi partnerji, kot so ZN, Nato, Afriška unija in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi; pozdravlja zavezo visoke predstavnice/podpredsednice, da se bo dejavno posvečala obrambnim zadevam in predsedovala sestankom Sveta za zunanje zadeve v sestavi obrambnih ministrov; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je kolektivna obramba, ki jo državam članicam jamči Nato, bistvenega pomena; odločno poziva države članice, naj nujno povečajo svoje zmožnosti prispevka k teritorialni obrambi, zagotovijo več sredstev in s tesnim sodelovanjem upoštevajo metodologijo združevanja in souporabe zmogljivosti, da bi povečale medsebojni učinek; poudarja, da mora biti v skladu s členom 42(7) Pogodbe o Evropski uniji stopnja varnosti za vse države članice enaka; poudarja, da mora biti verodostojna zunanja politika EU podkrepljena z ustreznimi obrambnimi zmogljivostmi v državah članicah in učinkovito skupno varnostno in obrambno politiko; meni, da je ta politika pomemben del evropske obrambe in varnosti in da ju v marsičem podpira, med drugim s spodbujanjem oblikovanja tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, spodbujanjem sodelovanja pri razvoju obrambnih zmogljivosti ter neposrednim posredovanjem na kriznih območjih s pomočjo civilnih misij in vojaških operacij; zato poudarja, da bi bilo treba v sodelovanju z Natom dodatno okrepiti SVOP; opozarja, da je EU partner Nata in da bi se strategije obeh organizacij morale dopolnjevati; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima sodelovanje na varnostnem in obrambnem področju med EU in njenimi partnerji, kot so ZN, Nato, Afriška unija in Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi; pozdravlja zavezo visoke predstavnice/podpredsednice, da se bo dejavno posvečala obrambnim zadevam in predsedovala sestankom Sveta za zunanje zadeve v sestavi obrambnih ministrov;

| 19. | podpira pregled struktur za obvladovanje kriz v ESZD, ki poteka; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj precej poveča učinkovitost obstoječih struktur, da se bo mogoče hitreje in učinkoviteje odzivati na nastajajoče krize, med drugim z zmanjšanjem števila vzporednih struktur; prav tako jo poziva, naj ohrani in okrepi poseben značaj civilnega pristopa k preprečevanju konfliktov in obvladovanju kriz; |
| --- | --- |

19.

podpira pregled struktur za obvladovanje kriz v ESZD, ki poteka; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj precej poveča učinkovitost obstoječih struktur, da se bo mogoče hitreje in učinkoviteje odzivati na nastajajoče krize, med drugim z zmanjšanjem števila vzporednih struktur; prav tako jo poziva, naj ohrani in okrepi poseben značaj civilnega pristopa k preprečevanju konfliktov in obvladovanju kriz;

| 20. | poudarja, da je treba potencial številnih določb Lizbonske pogodbe, kot so člen 44 PEU (ki predvideva, da se za misije skupne varnostne in obrambne politike zadolži manjša skupina držav članic), člen 41 PEU (o zagonskem skladu), člen 46 PEU (o stalnem strukturnem sodelovanju), člen 42 (7) PEU (klavzula o vzajemni pomoči) in člen 222 PDEU (solidarnostna klavzula), še preučiti; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj dejavno podpira te instrumente in njihovo izvajanje ter spodbuja države članice k njihovi uporabi; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba potencial številnih določb Lizbonske pogodbe, kot so člen 44 PEU (ki predvideva, da se za misije skupne varnostne in obrambne politike zadolži manjša skupina držav članic), člen 41 PEU (o zagonskem skladu), člen 46 PEU (o stalnem strukturnem sodelovanju), člen 42 (7) PEU (klavzula o vzajemni pomoči) in člen 222 PDEU (solidarnostna klavzula), še preučiti; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj dejavno podpira te instrumente in njihovo izvajanje ter spodbuja države članice k njihovi uporabi;

| 21. | pozdravlja organizacijo srečanja Evropskega sveta za obrambo decembra 2013 in poziva k začetku izvajanja sprejetih sklepov; se veseli razprave, ki bo potekala junija 2015; poziva, naj se na tem vrhu sprejmejo ambiciozne odločitve, zlasti glede:






  — | začetka procesa strateškega razmisleka o ciljih in prednostnih nalogah na varnostnem in obrambnem področju na podlagi ponovnega strateškega pregleda EU, z določitvijo potrebnih zmogljivosti in možnosti za poglobitev obrambnega sodelovanja;, da bi se bili sposobni bolje odzvati na grožnje, s katerimi se soočajo države EU; |
| --- | --- | --- |

21.

pozdravlja organizacijo srečanja Evropskega sveta za obrambo decembra 2013 in poziva k začetku izvajanja sprejetih sklepov; se veseli razprave, ki bo potekala junija 2015; poziva, naj se na tem vrhu sprejmejo ambiciozne odločitve, zlasti glede:

—

začetka procesa strateškega razmisleka o ciljih in prednostnih nalogah na varnostnem in obrambnem področju na podlagi ponovnega strateškega pregleda EU, z določitvijo potrebnih zmogljivosti in možnosti za poglobitev obrambnega sodelovanja;, da bi se bili sposobni bolje odzvati na grožnje, s katerimi se soočajo države EU;

| — | okrepitve Evropske obrambne agencije z zagotovitvijo virov in političnega zagona, ki jih potrebuje, da bo lahko v celoti opravljala svojo nalogo usklajevanja in spodbujanja oborožitvenega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

okrepitve Evropske obrambne agencije z zagotovitvijo virov in političnega zagona, ki jih potrebuje, da bo lahko v celoti opravljala svojo nalogo usklajevanja in spodbujanja oborožitvenega sodelovanja;

| — | pregleda mehanizma financiranja Athena, da bi dodatno okrepili skupno financiranje na področju vojaških operacij SVOP in preprečili, da bi finančna vprašanja ogrožala sposobnosti EU za odzivanje na krize, države članice pa spodbudili k hitremu oblikovanju sil za sodelovanje v potrebnih operacijah skupne varnostne in obrambne politike in zagotovili pravičnejšo porazdelitev bremen med države članice; |
| --- | --- |

—

pregleda mehanizma financiranja Athena, da bi dodatno okrepili skupno financiranje na področju vojaških operacij SVOP in preprečili, da bi finančna vprašanja ogrožala sposobnosti EU za odzivanje na krize, države članice pa spodbudili k hitremu oblikovanju sil za sodelovanje v potrebnih operacijah skupne varnostne in obrambne politike in zagotovili pravičnejšo porazdelitev bremen med države članice;

| — | krepitve tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, med drugim z usklajevanjem obrambnih proračunov, harmonizacijo zahtev, zmanjševanjem neučinkovitosti in ustvarjanjem sinergij; |
| --- | --- |

—

krepitve tehnološke in industrijske baze evropske obrambe, med drugim z usklajevanjem obrambnih proračunov, harmonizacijo zahtev, zmanjševanjem neučinkovitosti in ustvarjanjem sinergij;

| — | reševanja obstoječih težav na področju načrtovanja in izvajanja vojaških operacij, med drugim z ustanovitvijo stalnega operativnega vojaškega poveljstva v tesnem sodelovanju z že obstoječo civilno zmogljivostjo za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC); |
| --- | --- |

—

reševanja obstoječih težav na področju načrtovanja in izvajanja vojaških operacij, med drugim z ustanovitvijo stalnega operativnega vojaškega poveljstva v tesnem sodelovanju z že obstoječo civilno zmogljivostjo za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC);

| — | povečanja učinkovitosti in uporabnosti bojnih skupin EU, med drugim z uvedbo modularnega pristopa, razširitvijo skupnega financiranja s pomočjo mehanizma Athena in po potrebi napotitvijo bojnih skupin ob prihodnjih dogodkih, ki zahtevajo krizno upravljanje; |
| --- | --- |

—

povečanja učinkovitosti in uporabnosti bojnih skupin EU, med drugim z uvedbo modularnega pristopa, razširitvijo skupnega financiranja s pomočjo mehanizma Athena in po potrebi napotitvijo bojnih skupin ob prihodnjih dogodkih, ki zahtevajo krizno upravljanje;

| 22. | meni, da nedavni teroristični napadi v državah EU dokazujejo, da je vedno težje postaviti ločnico med notranjo in zunanjo varnostjo, ter poziva države članice in institucije EU k boljšemu povezovanju svojih prizadevanj na teh področjih; poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo obveščevalnih podatkov, povezanih z varnostjo, in izkoristijo obstoječe mehanizme usklajevanja na evropski ravni; poziva k okrepitvi sodelovanja na področju boja proti terorizmu v okviru odnosov med EU ter državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, med drugim tudi s pomočjo usposabljanja in izgradnje zmogljivosti v sektorju varnosti ter izmenjavo informacij in najboljših praks; poziva EU in njene države članice, naj si v čim večji meri prizadevajo za krepitev mednarodnega sodelovanja za preprečevanje terorizma in boj proti terorizmu, in poudarja, kako pomembna je vloga, ki jo morajo pri tem odigrati Združeni narodi; |
| --- | --- |

22.

meni, da nedavni teroristični napadi v državah EU dokazujejo, da je vedno težje postaviti ločnico med notranjo in zunanjo varnostjo, ter poziva države članice in institucije EU k boljšemu povezovanju svojih prizadevanj na teh področjih; poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo obveščevalnih podatkov, povezanih z varnostjo, in izkoristijo obstoječe mehanizme usklajevanja na evropski ravni; poziva k okrepitvi sodelovanja na področju boja proti terorizmu v okviru odnosov med EU ter državami Bližnjega vzhoda in severne Afrike, med drugim tudi s pomočjo usposabljanja in izgradnje zmogljivosti v sektorju varnosti ter izmenjavo informacij in najboljših praks; poziva EU in njene države članice, naj si v čim večji meri prizadevajo za krepitev mednarodnega sodelovanja za preprečevanje terorizma in boj proti terorizmu, in poudarja, kako pomembna je vloga, ki jo morajo pri tem odigrati Združeni narodi;

| 23. | poziva k razvoju industrijskih in tehnoloških virov, potrebnih za izboljšanje kibernetske varnosti, tudi s spodbujanjem enotnega trga za proizvode kibernetske varnosti; poudarja, da je treba kibernetsko obrambo vključiti v zunanje delovanje in skupno zunanjo in varnostno politiko, ter poziva k tesnejšemu usklajevanju o kibernetski varnosti z Natom, da bi oblikovali ukrepe za odvračanje od kibernetskih groženj, ki bi omogočili učinkovito soočanje z napadi v kibernetskem prostoru in njihovo preprečevanje; poziva države članice EU, ESZD in Komisijo, naj se osredotočijo na načine za krepitev odpornosti ustrezne infrastrukture; pozdravlja strategijo EU za kibernetsko varnost; poudarja, da je treba znatno povečati zmogljivosti držav članic za kibernetsko obrambo; poziva Evropsko obrambno agencijo, naj vzpostavi tesnejše sodelovanje na področju kibernetske obrambe med državami članicami, in poziva države članice, naj tej agenciji zagotovijo sredstva za izpolnitev tega cilja; poziva Komisijo, naj posodobi uredbo o blagu z dvojno rabo, da bi preprečila izvažanje sistemov tistim, ki skušajo ogroziti varnost in kritično infrastrukturo EU, in onemogoči izvoz tehnologije za množični nadzor avtoritarnim režimom; opozarja, kako pomembno je ohraniti ravnovesje med varstvom digitalnih svoboščin in varnostjo; |
| --- | --- |

23.

poziva k razvoju industrijskih in tehnoloških virov, potrebnih za izboljšanje kibernetske varnosti, tudi s spodbujanjem enotnega trga za proizvode kibernetske varnosti; poudarja, da je treba kibernetsko obrambo vključiti v zunanje delovanje in skupno zunanjo in varnostno politiko, ter poziva k tesnejšemu usklajevanju o kibernetski varnosti z Natom, da bi oblikovali ukrepe za odvračanje od kibernetskih groženj, ki bi omogočili učinkovito soočanje z napadi v kibernetskem prostoru in njihovo preprečevanje; poziva države članice EU, ESZD in Komisijo, naj se osredotočijo na načine za krepitev odpornosti ustrezne infrastrukture; pozdravlja strategijo EU za kibernetsko varnost; poudarja, da je treba znatno povečati zmogljivosti držav članic za kibernetsko obrambo; poziva Evropsko obrambno agencijo, naj vzpostavi tesnejše sodelovanje na področju kibernetske obrambe med državami članicami, in poziva države članice, naj tej agenciji zagotovijo sredstva za izpolnitev tega cilja; poziva Komisijo, naj posodobi uredbo o blagu z dvojno rabo, da bi preprečila izvažanje sistemov tistim, ki skušajo ogroziti varnost in kritično infrastrukturo EU, in onemogoči izvoz tehnologije za množični nadzor avtoritarnim režimom; opozarja, kako pomembno je ohraniti ravnovesje med varstvom digitalnih svoboščin in varnostjo;

| 24. | poziva k prenovljeni in dosledni migracijski politiki EU; vztraja, da se je treba posvetiti temeljnim vzrokom za nezakonite migracije z okrepitvijo sodelovanja z državami tranzita in izvora migracijskih tokov, pri tem pa uporabiti vse politične in podporne instrumente, vključno z razvojno in trgovinsko politiko, humanitarno pomočjo, preprečevanjem konfliktov in kriznim upravljanjem, v kombinaciji s krepitvijo poti za zakonito migracijo; ponovno poziva k povečanju humanitarne pomoči za države, ki so sprejele begunce, in k okrepitvi regionalnih programov zaščite, ki potekajo v sodelovanju z uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice v bližini regije izvora; poudarja, da bi morala biti vprašanja upravljanja migracije vključena v zunanje delovanje EU in uvrščena med pomembne prednostne naloge pri sodelovanju EU s sosedami na vzhodu in jugu; poudarja, da je treba preprečiti izgubo življenj na mejah EU; |
| --- | --- |

24.

poziva k prenovljeni in dosledni migracijski politiki EU; vztraja, da se je treba posvetiti temeljnim vzrokom za nezakonite migracije z okrepitvijo sodelovanja z državami tranzita in izvora migracijskih tokov, pri tem pa uporabiti vse politične in podporne instrumente, vključno z razvojno in trgovinsko politiko, humanitarno pomočjo, preprečevanjem konfliktov in kriznim upravljanjem, v kombinaciji s krepitvijo poti za zakonito migracijo; ponovno poziva k povečanju humanitarne pomoči za države, ki so sprejele begunce, in k okrepitvi regionalnih programov zaščite, ki potekajo v sodelovanju z uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice v bližini regije izvora; poudarja, da bi morala biti vprašanja upravljanja migracije vključena v zunanje delovanje EU in uvrščena med pomembne prednostne naloge pri sodelovanju EU s sosedami na vzhodu in jugu; poudarja, da je treba preprečiti izgubo življenj na mejah EU;

| 25. | izpostavlja, da se energetika vedno bolj uporablja kot vzvod zunanje politike, in opozarja, da je energetsko sodelovanje eden od temeljev evropskega povezovanja; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti evropsko energetsko unijo, ki bi si prizadevala za povečanje skladnosti in usklajenosti med zunanjo in energetsko politiko; poudarja, da bi morala biti energetska varnost del celostnega pristopa k zunanjemu delovanju EU in da mora biti energetska politika usklajena s preostalimi prednostnimi politikami EU, vključno z varnostno, zunanjo in sosedsko, trgovinsko in razvojno politiko ter politikami za zaščito človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da je treba znatno zmanjšati odvisnost od Rusije in poiskati alternativne vire energije; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj spremljata in obravnavata vprašanje nadzora nad infrastrukturo, ki ga izvajajo subjekti, ki niso iz EU, zlasti podjetja v državni lasti, nacionalne banke ali državni skladi tretjih držav, ki tako prodirajo na energetski trg EU ali onemogočajo diverzifikacijo, med drugim tudi v sektorju jedrske energije; poudarja, da morajo za energetska podjetja, ki niso iz EU, prav tako veljati pravila konkurence, ki se izvajajo na energetskem trgu EU; |
| --- | --- |

25.

izpostavlja, da se energetika vedno bolj uporablja kot vzvod zunanje politike, in opozarja, da je energetsko sodelovanje eden od temeljev evropskega povezovanja; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti evropsko energetsko unijo, ki bi si prizadevala za povečanje skladnosti in usklajenosti med zunanjo in energetsko politiko; poudarja, da bi morala biti energetska varnost del celostnega pristopa k zunanjemu delovanju EU in da mora biti energetska politika usklajena s preostalimi prednostnimi politikami EU, vključno z varnostno, zunanjo in sosedsko, trgovinsko in razvojno politiko ter politikami za zaščito človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da je treba znatno zmanjšati odvisnost od Rusije in poiskati alternativne vire energije; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj spremljata in obravnavata vprašanje nadzora nad infrastrukturo, ki ga izvajajo subjekti, ki niso iz EU, zlasti podjetja v državni lasti, nacionalne banke ali državni skladi tretjih držav, ki tako prodirajo na energetski trg EU ali onemogočajo diverzifikacijo, med drugim tudi v sektorju jedrske energije; poudarja, da morajo za energetska podjetja, ki niso iz EU, prav tako veljati pravila konkurence, ki se izvajajo na energetskem trgu EU;

| 26. | pozdravlja uvedbo mesta podpredsednika za energetsko unijo in sporočilo Komisije o evropski strategiji za energetsko varnost; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje, da bi lahko izvedle kratko- in srednjeročne ukrepe, navedene v tej strategiji; vztraja, da je treba bolj uskladiti zunanjo politiko EU in preostale politike z zunanjo razsežnostjo, kot je energetska politika, in pričakuje, da bo nova struktura Komisije, ki temelji na sklopih, glede tega prinesla dobre rezultate; odločno poziva k dodatnim ukrepom za uskladitev ciljev energetske varnosti s preostalimi cilji, za katere si prizadeva EU; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj določi strateške prednostne naloge zunanje energetske politike, ki bodo del splošnih ciljev zunanje politike, in naj sistematično uporablja orodja zunanje politike na področju energetske varnosti; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja uvedbo mesta podpredsednika za energetsko unijo in sporočilo Komisije o evropski strategiji za energetsko varnost; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje, da bi lahko izvedle kratko- in srednjeročne ukrepe, navedene v tej strategiji; vztraja, da je treba bolj uskladiti zunanjo politiko EU in preostale politike z zunanjo razsežnostjo, kot je energetska politika, in pričakuje, da bo nova struktura Komisije, ki temelji na sklopih, glede tega prinesla dobre rezultate; odločno poziva k dodatnim ukrepom za uskladitev ciljev energetske varnosti s preostalimi cilji, za katere si prizadeva EU; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj določi strateške prednostne naloge zunanje energetske politike, ki bodo del splošnih ciljev zunanje politike, in naj sistematično uporablja orodja zunanje politike na področju energetske varnosti;

| 27. | meni, da bi moral biti na voljo solidarnostni mehanizem za reševanje morebitnih motenj v oskrbi z energijo; meni, da bi morali nadgrajevati medsebojno povezano energetsko infrastrukturo in vse dele ozemlja EU povezati v vseevropsko energetsko mrežo; poudarja, da bi si bilo treba bolj prizadevati za diverzifikacijo oskrbe z energijo v EU, da bi se povečala njena energetska neodvisnost; meni, da bo razvoj obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti zelo koristil verodostojnosti zunanjega delovanja EU; poudarja, da je dobro delujoč notranji energetski trg bistvenega pomena in da sta stabilnost in preglednost mednarodnih energetskih trgov, ki morajo temeljiti na mednarodnih pravilih, v splošnem interesu EU; poziva Komisijo, naj predloži predlog celovite strategije, s katero bi bilo mogoče okrepiti zanesljivost oskrbe tudi z drugimi viri poleg energetskih; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi moral biti na voljo solidarnostni mehanizem za reševanje morebitnih motenj v oskrbi z energijo; meni, da bi morali nadgrajevati medsebojno povezano energetsko infrastrukturo in vse dele ozemlja EU povezati v vseevropsko energetsko mrežo; poudarja, da bi si bilo treba bolj prizadevati za diverzifikacijo oskrbe z energijo v EU, da bi se povečala njena energetska neodvisnost; meni, da bo razvoj obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti zelo koristil verodostojnosti zunanjega delovanja EU; poudarja, da je dobro delujoč notranji energetski trg bistvenega pomena in da sta stabilnost in preglednost mednarodnih energetskih trgov, ki morajo temeljiti na mednarodnih pravilih, v splošnem interesu EU; poziva Komisijo, naj predloži predlog celovite strategije, s katero bi bilo mogoče okrepiti zanesljivost oskrbe tudi z drugimi viri poleg energetskih;

| 28. | pozdravlja, da je visoka predstavnica/podpredsednica Federica Mogherini naklonjena sodelovanju s Parlamentom in s tem povečanju svoje odgovornosti do te institucije; ponovno poudarja, da se je treba pred sprejetjem strategij zunanje politike in mandatov skupne varnostne in obrambne politike sistematično in proaktivno posvetovati s Parlamentom, zlasti z Odborom za zunanje zadeve; poziva Svet, naj zaključi pogajanja s Parlamentom o nadomestitvi medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 o dostopu Evropskega parlamenta do občutljivih podatkov Sveta s področja varnostne in obrambne politike; se zavezuje tesnejšemu sodelovanju z nacionalnimi parlamenti, tudi v okviru medparlamentarne konference o skupni zunanji in varnostni politiki ter skupni varnostni in obrambni politiki ter v okviru Konference odborov parlamentov Evropske unije za evropske zadeve, da bi se bolje pripravil na nadzor sredstev na tem področju; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja, da je visoka predstavnica/podpredsednica Federica Mogherini naklonjena sodelovanju s Parlamentom in s tem povečanju svoje odgovornosti do te institucije; ponovno poudarja, da se je treba pred sprejetjem strategij zunanje politike in mandatov skupne varnostne in obrambne politike sistematično in proaktivno posvetovati s Parlamentom, zlasti z Odborom za zunanje zadeve; poziva Svet, naj zaključi pogajanja s Parlamentom o nadomestitvi medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 o dostopu Evropskega parlamenta do občutljivih podatkov Sveta s področja varnostne in obrambne politike; se zavezuje tesnejšemu sodelovanju z nacionalnimi parlamenti, tudi v okviru medparlamentarne konference o skupni zunanji in varnostni politiki ter skupni varnostni in obrambni politiki ter v okviru Konference odborov parlamentov Evropske unije za evropske zadeve, da bi se bolje pripravil na nadzor sredstev na tem področju;

Ohranitev in okrepitev evropske politične in pravne ureditve

| 29. | poudarja, da je treba utrditi EU in okrepiti njene zmogljivosti za vključevanje novih članic, kar je eno od københavnskih meril; spominja, da za vse države kandidatke in druge potencialne države kandidatke v skladu z izjavo iz Soluna iz leta 2003 velja evropska perspektiva na podlagi izpolnjevanja københavnskih meril, in podpira nadaljevanje pogajanj o širitvi; v zvezi s tem podpira pristop Komisije, ki zajema obravnavo temeljnih reform na področju vladavine prava, javne uprave in ekonomskega upravljanja že v zgodnji fazi širitvenega procesa; poudarja, da bo vsaka država ocenjena na podlagi lastnih dosežkov, in verjame, da bi bilo treba v primerih, ko EU meni, da je raven usklajenosti države kandidatke s pravnim redom EU zadovoljiva, začeti ali nadaljevati pristopna pogajanja, saj je to bistvenega pomena za verodostojnost EU kot celote; izpostavlja pomen sodelovanja z državami kandidatkami na področju zunanje politike in poudarja pomen usklajevanja njihovih politik s skupno zunanjo in varnostno politiko; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba utrditi EU in okrepiti njene zmogljivosti za vključevanje novih članic, kar je eno od københavnskih meril; spominja, da za vse države kandidatke in druge potencialne države kandidatke v skladu z izjavo iz Soluna iz leta 2003 velja evropska perspektiva na podlagi izpolnjevanja københavnskih meril, in podpira nadaljevanje pogajanj o širitvi; v zvezi s tem podpira pristop Komisije, ki zajema obravnavo temeljnih reform na področju vladavine prava, javne uprave in ekonomskega upravljanja že v zgodnji fazi širitvenega procesa; poudarja, da bo vsaka država ocenjena na podlagi lastnih dosežkov, in verjame, da bi bilo treba v primerih, ko EU meni, da je raven usklajenosti države kandidatke s pravnim redom EU zadovoljiva, začeti ali nadaljevati pristopna pogajanja, saj je to bistvenega pomena za verodostojnost EU kot celote; izpostavlja pomen sodelovanja z državami kandidatkami na področju zunanje politike in poudarja pomen usklajevanja njihovih politik s skupno zunanjo in varnostno politiko;

| 30. | meni, da je potrebna celostna politična strategija, ki se bo zavzemala za obnovitev evropske politične ureditve v skladu z mednarodnim pravom, kakor je določeno v Helsinški sklepni listini iz leta 1975, ki zavezuje vse evropske države, tudi Rusijo; vztraja, da ta ureditev temelji na spoštovanju človekovih pravic, pravic manjšin in temeljnih svoboščin, suverenosti, neodvisnosti in ozemeljski celovitosti držav ter mirnem reševanju sporov; meni, da je vzpostavitev konstruktivnega dialoga z Rusijo in drugimi državami v sosedstvu EU o sodelovanju in okrepitvi te ureditve pomembna podlaga za mir in stabilnost v Evropi, če bo Rusija spoštovala mednarodno pravo in izpolnila svoje obveznosti glede Gruzije in Ukrajine, vključno z umikom s Krimskega polotoka; |
| --- | --- |

30.

meni, da je potrebna celostna politična strategija, ki se bo zavzemala za obnovitev evropske politične ureditve v skladu z mednarodnim pravom, kakor je določeno v Helsinški sklepni listini iz leta 1975, ki zavezuje vse evropske države, tudi Rusijo; vztraja, da ta ureditev temelji na spoštovanju človekovih pravic, pravic manjšin in temeljnih svoboščin, suverenosti, neodvisnosti in ozemeljski celovitosti držav ter mirnem reševanju sporov; meni, da je vzpostavitev konstruktivnega dialoga z Rusijo in drugimi državami v sosedstvu EU o sodelovanju in okrepitvi te ureditve pomembna podlaga za mir in stabilnost v Evropi, če bo Rusija spoštovala mednarodno pravo in izpolnila svoje obveznosti glede Gruzije in Ukrajine, vključno z umikom s Krimskega polotoka;

| 31. | meni, da je potreben nov pristop k odnosom EU z vzhodnimi sosedami, ki bo temeljil na njihovih dosežkih, diferenciaciji in načelu „več za več“; je prepričan, da mora biti ena od glavnih prednostnih nalog zunanje politike EU podpora državam, ki se želijo približati EU, ter da so vlaganja v neodvisnost, suverenost, gospodarski razvoj in nadaljnjo demokratizacijo teh držav pomemben odziv na zamejitev ambicij, ki jih ima Rusija v svojem sosedstvu; je predan evropski perspektivi za vzhodnoevropske sosede EU in opominja, da lahko v skladu s členom 49 PEU, enako kot vse druge evropske države, zaprosijo za članstvo v Evropski uniji, če spoštujejo københavnska merila in načela demokracije, temeljne svoboščine, človekove pravice, pravice manjšin in uveljavljajo načela pravne države; |
| --- | --- |

31.

meni, da je potreben nov pristop k odnosom EU z vzhodnimi sosedami, ki bo temeljil na njihovih dosežkih, diferenciaciji in načelu „več za več“; je prepričan, da mora biti ena od glavnih prednostnih nalog zunanje politike EU podpora državam, ki se želijo približati EU, ter da so vlaganja v neodvisnost, suverenost, gospodarski razvoj in nadaljnjo demokratizacijo teh držav pomemben odziv na zamejitev ambicij, ki jih ima Rusija v svojem sosedstvu; je predan evropski perspektivi za vzhodnoevropske sosede EU in opominja, da lahko v skladu s členom 49 PEU, enako kot vse druge evropske države, zaprosijo za članstvo v Evropski uniji, če spoštujejo københavnska merila in načela demokracije, temeljne svoboščine, človekove pravice, pravice manjšin in uveljavljajo načela pravne države;

| 32. | pozdravlja podpis, ratifikacijo v Evropskem parlamentu in nacionalnih parlamentih zadevnih držav ter začasno izvajanje pridružitvenih sporazumov, vključno s poglobljenimi in celovitimi sporazumi o prosti trgovini, z Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, kar je ogromen korak h konvergenci z EU; meni, da bi te države morale proces pridruževanja izkoristiti za posodobitev demokratičnega upravljanja, okrepitev vladavine prava, reformo javne uprave ter izvedbo gospodarskih in strukturnih reform, kar bi bil pomemben korak na poti do politične, gospodarske, socialne in okoljske konvergence z EU; odločno poziva, naj EU bistveno poveča politično, finančno in tehnično pomoč v podporo tem reformam; vztraja pa pri strogem pogojevanju in pri tem, da je treba poskrbeti za odgovorno porabo sredstev in zagotoviti opazen napredek pri zmanjševanju korupcije; pozdravlja izvedbo in rezultate parlamentarnih volitev v Ukrajini in Republiki Moldaviji oktobra oziroma decembra 2014, saj so potekale v skladu z mednarodnimi demokratičnimi standardi; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja podpis, ratifikacijo v Evropskem parlamentu in nacionalnih parlamentih zadevnih držav ter začasno izvajanje pridružitvenih sporazumov, vključno s poglobljenimi in celovitimi sporazumi o prosti trgovini, z Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino, kar je ogromen korak h konvergenci z EU; meni, da bi te države morale proces pridruževanja izkoristiti za posodobitev demokratičnega upravljanja, okrepitev vladavine prava, reformo javne uprave ter izvedbo gospodarskih in strukturnih reform, kar bi bil pomemben korak na poti do politične, gospodarske, socialne in okoljske konvergence z EU; odločno poziva, naj EU bistveno poveča politično, finančno in tehnično pomoč v podporo tem reformam; vztraja pa pri strogem pogojevanju in pri tem, da je treba poskrbeti za odgovorno porabo sredstev in zagotoviti opazen napredek pri zmanjševanju korupcije; pozdravlja izvedbo in rezultate parlamentarnih volitev v Ukrajini in Republiki Moldaviji oktobra oziroma decembra 2014, saj so potekale v skladu z mednarodnimi demokratičnimi standardi;

| 33. | poziva k tesnim stikom s tistimi vzhodnoevropskimi sosedami, ki še niso sklenile pridružitvenega sporazuma z EU oziroma ki si želijo poglobiti ali okrepiti odnose v različnih okvirih, tudi s spodbujanjem dvostranskega sodelovanja na področjih v skupnem interesu; opozarja, da je pomoč EU lahko učinkovita le, če se bodo partnerske države, ki morajo spoštovati obveznosti v okviru mednarodnega prava, dovolj poistovetile z evropskimi vrednotami in jih spoštovale; |
| --- | --- |

33.

poziva k tesnim stikom s tistimi vzhodnoevropskimi sosedami, ki še niso sklenile pridružitvenega sporazuma z EU oziroma ki si želijo poglobiti ali okrepiti odnose v različnih okvirih, tudi s spodbujanjem dvostranskega sodelovanja na področjih v skupnem interesu; opozarja, da je pomoč EU lahko učinkovita le, če se bodo partnerske države, ki morajo spoštovati obveznosti v okviru mednarodnega prava, dovolj poistovetile z evropskimi vrednotami in jih spoštovale;

| 34. | poziva Rusijo, naj spoštuje svoje zaveze ter pravne obveznosti, ki jih je med drugim sprejela z Ustanovno listino Združenih narodov, Pariško listino, Helsinško sklepno listino organizacije OVSE, memorandumom iz Budimpešte in Pogodbo o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Rusijo in Ukrajino; močno obsoja dejstvo, da je Rusija prekršila mednarodno pravo z neposrednim vojaškim napadom Ukrajine in hibridno vojno proti tej državi, ki je terjala več tisoč vojaških in civilnih žrtev, pa tudi z nezakonito priključitvijo Krimskega polotoka in podobnimi ukrepi v zvezi z Abhazijo, Osetijo in deli ozemlja Gruzije; opozarja na zaskrbljujoče poslabšanje razmer na področju spoštovanja človekovih pravic, svobode govora in medijev na Krimskem polotoku; odločno poziva Rusijo, naj zmanjša napetost, umakne svoje enote z ukrajinskega ozemlja in ponovno vzpostavi stanje pred priključitvijo tega ozemlja; pozdravlja prizadevanja za sklenitev celovitega sporazuma v Minsku 12. februarja 2015 in poziva k njegovemu takojšnjemu in popolnemu izvajanju; zavrača predsedniške in parlamentarne volitve, ki so v Donecku in Lugansku potekale 2. novembra 2014, kot nelegitimne; |
| --- | --- |

34.

poziva Rusijo, naj spoštuje svoje zaveze ter pravne obveznosti, ki jih je med drugim sprejela z Ustanovno listino Združenih narodov, Pariško listino, Helsinško sklepno listino organizacije OVSE, memorandumom iz Budimpešte in Pogodbo o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Rusijo in Ukrajino; močno obsoja dejstvo, da je Rusija prekršila mednarodno pravo z neposrednim vojaškim napadom Ukrajine in hibridno vojno proti tej državi, ki je terjala več tisoč vojaških in civilnih žrtev, pa tudi z nezakonito priključitvijo Krimskega polotoka in podobnimi ukrepi v zvezi z Abhazijo, Osetijo in deli ozemlja Gruzije; opozarja na zaskrbljujoče poslabšanje razmer na področju spoštovanja človekovih pravic, svobode govora in medijev na Krimskem polotoku; odločno poziva Rusijo, naj zmanjša napetost, umakne svoje enote z ukrajinskega ozemlja in ponovno vzpostavi stanje pred priključitvijo tega ozemlja; pozdravlja prizadevanja za sklenitev celovitega sporazuma v Minsku 12. februarja 2015 in poziva k njegovemu takojšnjemu in popolnemu izvajanju; zavrača predsedniške in parlamentarne volitve, ki so v Donecku in Lugansku potekale 2. novembra 2014, kot nelegitimne;

| 35. | podpira sankcije, ki jih je EU sprejela kot odziv na rusko agresijo na Ukrajino, in poudarja, da jih je mogoče spremeniti in odpraviti, kar je odvisno predvsem od uresničevanja dogovorov iz Minska, po drugi strani pa jih je mogoče tudi zaostriti, če Rusija tudi v prihodnje ne bo izpolnjevala svojih mednarodnih obveznosti; poziva Komisijo, naj spremlja njihovo enotno izvajanje; |
| --- | --- |

35.

podpira sankcije, ki jih je EU sprejela kot odziv na rusko agresijo na Ukrajino, in poudarja, da jih je mogoče spremeniti in odpraviti, kar je odvisno predvsem od uresničevanja dogovorov iz Minska, po drugi strani pa jih je mogoče tudi zaostriti, če Rusija tudi v prihodnje ne bo izpolnjevala svojih mednarodnih obveznosti; poziva Komisijo, naj spremlja njihovo enotno izvajanje;

| 36. | poudarja, da morajo EU in države članice pokazati solidarnost in v odnosu do Rusije nastopiti enotno; poziva države kandidatke, naj zunanjo politiko do Rusije uskladijo s politiko EU; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj prednostno pripravi skupno strategijo EU glede Rusije, da bi od te države dobila zavezo o miru in stabilnosti v Evropi, vključno z brezpogojnim spoštovanjem suverenosti in ozemeljske celovitosti svojih sosed; meni, da bi bili dobri odnosi med Rusijo in EU, ki bi temeljili na spoštovanju mednarodnega prava in drugih mednarodnih obveznosti, v skupnem interesu, in upa, da bo Rusija s spoštovanjem mednarodnega prava pokazala, da je odprta za tak razvoj dogodkov; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morajo EU in države članice pokazati solidarnost in v odnosu do Rusije nastopiti enotno; poziva države kandidatke, naj zunanjo politiko do Rusije uskladijo s politiko EU; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj prednostno pripravi skupno strategijo EU glede Rusije, da bi od te države dobila zavezo o miru in stabilnosti v Evropi, vključno z brezpogojnim spoštovanjem suverenosti in ozemeljske celovitosti svojih sosed; meni, da bi bili dobri odnosi med Rusijo in EU, ki bi temeljili na spoštovanju mednarodnega prava in drugih mednarodnih obveznosti, v skupnem interesu, in upa, da bo Rusija s spoštovanjem mednarodnega prava pokazala, da je odprta za tak razvoj dogodkov;

| 37. | poudarja, da je potreben skladen evropski pristop proti razširjanju napačnih informacij in propagandnih dejavnosti Rusije, tako znotraj EU kot zunaj nje; poziva ESZD in Komisijo, naj predstavita akcijski načrt s konkretnimi ukrepi, s katerimi bi se zoperstavili ruski propagandi; poziva k sodelovanju z Natovim centrom odličnosti za strateške komunikacije v zvezi z tem vprašanjem; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je potreben skladen evropski pristop proti razširjanju napačnih informacij in propagandnih dejavnosti Rusije, tako znotraj EU kot zunaj nje; poziva ESZD in Komisijo, naj predstavita akcijski načrt s konkretnimi ukrepi, s katerimi bi se zoperstavili ruski propagandi; poziva k sodelovanju z Natovim centrom odličnosti za strateške komunikacije v zvezi z tem vprašanjem;

| 38. | poziva vodstvo EU in države članice, naj zagotovijo varnost in svobodo kristjanov in drugih verskih in etničnih manjšinskih skupin, ki jim pretita čedalje hujša diskriminacija in pregon ter so se znašle v navzkrižnem ognju; poziva ESZD in države članice, naj zagotovijo, da bodo dvostranski sporazumi v prihodnje vključevali učinkovite nadzorne mehanizme za varstvo človekovih pravic verskih manjšin in da se bodo učinkovito izvajale smernice EU o spodbujanju in varstvu svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

38.

poziva vodstvo EU in države članice, naj zagotovijo varnost in svobodo kristjanov in drugih verskih in etničnih manjšinskih skupin, ki jim pretita čedalje hujša diskriminacija in pregon ter so se znašle v navzkrižnem ognju; poziva ESZD in države članice, naj zagotovijo, da bodo dvostranski sporazumi v prihodnje vključevali učinkovite nadzorne mehanizme za varstvo človekovih pravic verskih manjšin in da se bodo učinkovito izvajale smernice EU o spodbujanju in varstvu svobode veroizpovedi ali prepričanja;

Podpora varnosti in stabilnosti v južnem sosedstvu

| 39. | vztraja, da je potreben temeljit pregled politike EU za južno sosedstvo, ki jo morajo odlikovati ustrezna proračunska sredstva ter oblikovanje in izvajanje celostne strategije, s katero se bodo instrumenti EU in proračunska sredstva usmerili v podporo izgradnji funkcionalnih in vključujočih držav, ki bodo lahko poskrbele za varnost svojih državljanov, spodbujale demokracijo, se spopadle z verskim ekstremizmom, spoštovale človekove pravice, varovale verske in etnične manjšine in krepile vladavino prava, kar je ključni pogoj za naložbe in gospodarski razvoj; opozarja na neizkoriščeni potencial čezmejne trgovine s to regijo; vztraja, da je pri upravljanju migracijskih valov potrebno tesno sodelovanje z organi zadevnih držav ob upoštevanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

39.

vztraja, da je potreben temeljit pregled politike EU za južno sosedstvo, ki jo morajo odlikovati ustrezna proračunska sredstva ter oblikovanje in izvajanje celostne strategije, s katero se bodo instrumenti EU in proračunska sredstva usmerili v podporo izgradnji funkcionalnih in vključujočih držav, ki bodo lahko poskrbele za varnost svojih državljanov, spodbujale demokracijo, se spopadle z verskim ekstremizmom, spoštovale človekove pravice, varovale verske in etnične manjšine in krepile vladavino prava, kar je ključni pogoj za naložbe in gospodarski razvoj; opozarja na neizkoriščeni potencial čezmejne trgovine s to regijo; vztraja, da je pri upravljanju migracijskih valov potrebno tesno sodelovanje z organi zadevnih držav ob upoštevanju človekovih pravic;

| 40. | poudarja, da mora EU pri zagotavljanju pomoči in podpore uveljavljati svoje pogoje, saj je programe pomoči in podporo civilni družbi mogoče ohranjati le, če so na najvišji politični ravni sprejeti jasni pogoji; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da mora EU pri zagotavljanju pomoči in podpore uveljavljati svoje pogoje, saj je programe pomoči in podporo civilni družbi mogoče ohranjati le, če so na najvišji politični ravni sprejeti jasni pogoji;

| 41. | vztraja, da mora spremenjeni pristop EU do njenih južnih sosed temeljiti na diferenciaciji in načelu „več za več“, v skladu s katerim bi zagotovili dodatno pomoč EU partnerskim vladam, ki so dejansko predane demokratizaciji, temeljnim svoboščinam in človekovim pravicam ter so v zvezi s tem vidno napredovale, na primer Tuniziji, Jordaniji in Maroku; |
| --- | --- |

41.

vztraja, da mora spremenjeni pristop EU do njenih južnih sosed temeljiti na diferenciaciji in načelu „več za več“, v skladu s katerim bi zagotovili dodatno pomoč EU partnerskim vladam, ki so dejansko predane demokratizaciji, temeljnim svoboščinam in človekovim pravicam ter so v zvezi s tem vidno napredovale, na primer Tuniziji, Jordaniji in Maroku;

| 42. | obžaluje nedavno poslabšanje odnosov med EU in Turčijo ter poziva k obnovitvi prizadevanj za spodbujanje okrepljenega partnerstva za reševanje skupnih varnostnih in humanitarnih izzivov v južnem Sredozemlju; poziva Turčijo, naj si prizadeva za reforme, ki bodo v celoti upoštevale standarde na področju človekovih pravic, vključno s svobodo tiska, demokracijo, enakostjo in vladavino prava; |
| --- | --- |

42.

obžaluje nedavno poslabšanje odnosov med EU in Turčijo ter poziva k obnovitvi prizadevanj za spodbujanje okrepljenega partnerstva za reševanje skupnih varnostnih in humanitarnih izzivov v južnem Sredozemlju; poziva Turčijo, naj si prizadeva za reforme, ki bodo v celoti upoštevale standarde na področju človekovih pravic, vključno s svobodo tiska, demokracijo, enakostjo in vladavino prava;

| 43. | poziva vodstvo EU, naj v tesnem sodelovanju z ZDA in ob sodelovanju velesil (na primer Rusije in Kitajske) pripravi strategijo, ki bo regionalne akterje (vključno s Turčijo, Irakom, Izraelom, Jordanijo, Egiptom, vladami Sveta za sodelovanje v Zalivu, Iranom, Arabsko ligo in kurdskimi silami) spodbudila, da bi se združili in ustavili „zastopniške“ vojne ter finančno podporo skrajnežem ter našli rešitev za mir in stabilnost v tej regiji, zlasti z namenom, da se konča vojna v Siriji in Iraku; poudarja, da je treba ohraniti ozemeljsko celovitost in narodno enotnost Libije, in poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj spodbudi intenzivnejše sodelovanje regionalnih akterjev pri mediaciji in reševanju konfliktov ob tesnem usklajevanju z ZN; pozdravlja tekoča pogajanja skupine E3+3 z Iranom in upa, da bodo privedla do sprejetja dogovora, ki bo sprejemljiv za vse stani in bo zagotovil izključno miroljuben namen iranskega jedrskega programa ter Iranu ponudil dolgoročno perspektivo za njegovo popolno ponovno vključitev v mednarodno skupnost; podpira prizadevanja visoke predstavnice/podpredsednice in vseh, ki so udeleženi v mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu, da bi našli celostno, konstruktivno in trajno rešitev za konflikt na tem območju, ki bo uresničljiva za obe strani; poudarja, da je pomanjkanje napredka v zvezi s pogajanji za rešitev, ki na podlagi mej iz leta 1967predvideva soobstoj dveh držav, privedlo zgolj do dodatnega nasilja in prelivanja krvi; |
| --- | --- |

43.

poziva vodstvo EU, naj v tesnem sodelovanju z ZDA in ob sodelovanju velesil (na primer Rusije in Kitajske) pripravi strategijo, ki bo regionalne akterje (vključno s Turčijo, Irakom, Izraelom, Jordanijo, Egiptom, vladami Sveta za sodelovanje v Zalivu, Iranom, Arabsko ligo in kurdskimi silami) spodbudila, da bi se združili in ustavili „zastopniške“ vojne ter finančno podporo skrajnežem ter našli rešitev za mir in stabilnost v tej regiji, zlasti z namenom, da se konča vojna v Siriji in Iraku; poudarja, da je treba ohraniti ozemeljsko celovitost in narodno enotnost Libije, in poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj spodbudi intenzivnejše sodelovanje regionalnih akterjev pri mediaciji in reševanju konfliktov ob tesnem usklajevanju z ZN; pozdravlja tekoča pogajanja skupine E3+3 z Iranom in upa, da bodo privedla do sprejetja dogovora, ki bo sprejemljiv za vse stani in bo zagotovil izključno miroljuben namen iranskega jedrskega programa ter Iranu ponudil dolgoročno perspektivo za njegovo popolno ponovno vključitev v mednarodno skupnost; podpira prizadevanja visoke predstavnice/podpredsednice in vseh, ki so udeleženi v mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu, da bi našli celostno, konstruktivno in trajno rešitev za konflikt na tem območju, ki bo uresničljiva za obe strani; poudarja, da je pomanjkanje napredka v zvezi s pogajanji za rešitev, ki na podlagi mej iz leta 1967predvideva soobstoj dveh držav, privedlo zgolj do dodatnega nasilja in prelivanja krvi;

| 44. | pozdravlja izjavo visoke predstavnice/podpredsednice glede odprtja urada v mestu Erbil na območju iraškega Kurdistana ter poziva visoko predstavnico/podpredsednico in ESZD, naj se takšen urad odpre čim prej; poudarja, da bi to EU omogočilo zbiranje informacij na terenu, izboljšalo sodelovanje z lokalnimi akterji, zagotovilo boljše ocenjevanje in usklajevanje humanitarnih in vojaških odzivov ter povečalo prepoznavnost EU v tej regiji; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja izjavo visoke predstavnice/podpredsednice glede odprtja urada v mestu Erbil na območju iraškega Kurdistana ter poziva visoko predstavnico/podpredsednico in ESZD, naj se takšen urad odpre čim prej; poudarja, da bi to EU omogočilo zbiranje informacij na terenu, izboljšalo sodelovanje z lokalnimi akterji, zagotovilo boljše ocenjevanje in usklajevanje humanitarnih in vojaških odzivov ter povečalo prepoznavnost EU v tej regiji;

| 45. | poziva k imenovanju posebnega svetovalca, ki bi ocenil prednosti odprtja stalnega diplomatskega predstavništva EU v Iranu; |
| --- | --- |

45.

poziva k imenovanju posebnega svetovalca, ki bi ocenil prednosti odprtja stalnega diplomatskega predstavništva EU v Iranu;

| 46. | meni, da so zločinske dejavnosti in barbarsko nasilje terorističnih skupin džihadistov, ki sodelujejo z Islamsko državo in so povezani z njo, ena od največjih groženj širšemu območju Bližnjega vzhoda in Severne Afrike, Evropi, potencialno pa tudi svetovnemu miru in stabilnosti; podpira svetovno koalicijo proti Islamski državi in njena prizadevanja, da bi se ji zoperstavila z vojaškimi sredstvi; pozdravlja prispevek držav članic EU v zvezi s tem in spodbuja tesnejše in učinkovito svetovno sodelovanje in dialog, s katerim bi ocenili splošno ogroženost; odločno poziva k močnejšemu in odločnejšemu pritisku s predpisi na svetovni ravni, da džihadisti ne bodo več imeli dostopa do prihodkov od nafte, in k strogim svetovnim sankcijam proti finančnim transakcijam v njihovo korist; v zvezi s tem opozarja, da skupine džihadistov finančna sredstva prejemajo tudi od nekaterih arabskih držav in da bi EU morala zahtevati njihovo doslednejše ravnanje; opozarja, da je treba skupinam džihadistov preprečiti uporabo interneta za novačenje vojakov in propagando; vztraja, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje, pa tudi sodelovanje znotraj EU, osredotočeno na preprečitev potovanja skrajnežev iz Sirije v Irak, da bi se pridružili bojnim vrstam džihadistov, vključno z vlaganji v nacionalne programe za preprečevanje radikalizacije in deradikalizacijo v državah članicah; poziva države članice, naj v okviru svojih nacionalnih kazenskopravnih sistemov vzpostavijo načine, s katerimi bodo evropske borce, ki se vračajo z bojišč, privedle pred sodišče; opozarja na potrebo po tesnejšem sodelovanju in usklajevanju med Turčijo in EU; |
| --- | --- |

46.

meni, da so zločinske dejavnosti in barbarsko nasilje terorističnih skupin džihadistov, ki sodelujejo z Islamsko državo in so povezani z njo, ena od največjih groženj širšemu območju Bližnjega vzhoda in Severne Afrike, Evropi, potencialno pa tudi svetovnemu miru in stabilnosti; podpira svetovno koalicijo proti Islamski državi in njena prizadevanja, da bi se ji zoperstavila z vojaškimi sredstvi; pozdravlja prispevek držav članic EU v zvezi s tem in spodbuja tesnejše in učinkovito svetovno sodelovanje in dialog, s katerim bi ocenili splošno ogroženost; odločno poziva k močnejšemu in odločnejšemu pritisku s predpisi na svetovni ravni, da džihadisti ne bodo več imeli dostopa do prihodkov od nafte, in k strogim svetovnim sankcijam proti finančnim transakcijam v njihovo korist; v zvezi s tem opozarja, da skupine džihadistov finančna sredstva prejemajo tudi od nekaterih arabskih držav in da bi EU morala zahtevati njihovo doslednejše ravnanje; opozarja, da je treba skupinam džihadistov preprečiti uporabo interneta za novačenje vojakov in propagando; vztraja, da je treba okrepiti mednarodno sodelovanje, pa tudi sodelovanje znotraj EU, osredotočeno na preprečitev potovanja skrajnežev iz Sirije v Irak, da bi se pridružili bojnim vrstam džihadistov, vključno z vlaganji v nacionalne programe za preprečevanje radikalizacije in deradikalizacijo v državah članicah; poziva države članice, naj v okviru svojih nacionalnih kazenskopravnih sistemov vzpostavijo načine, s katerimi bodo evropske borce, ki se vračajo z bojišč, privedle pred sodišče; opozarja na potrebo po tesnejšem sodelovanju in usklajevanju med Turčijo in EU;

| 47. | poziva države v tej regiji, naj nadaljujejo s svojimi prizadevanji za boj proti terorizmu in se vzdržijo ukrepov, ki bi lahko povzročili napetosti, trenja in krizne razmere med njimi ter dodatno otežili boj mednarodne skupnosti proti Islamski državi; |
| --- | --- |

47.

poziva države v tej regiji, naj nadaljujejo s svojimi prizadevanji za boj proti terorizmu in se vzdržijo ukrepov, ki bi lahko povzročili napetosti, trenja in krizne razmere med njimi ter dodatno otežili boj mednarodne skupnosti proti Islamski državi;

| 48. | obsoja brutalno nasilje, ki ga je Asadov režim uporabil zoper sirske državljane, in poziva k izvajanju močnejšega pritiska za izvedbo dejanske politične tranzicije v Siriji, vključno s povečevanjem podpore zmerni sirski opoziciji; |
| --- | --- |

48.

obsoja brutalno nasilje, ki ga je Asadov režim uporabil zoper sirske državljane, in poziva k izvajanju močnejšega pritiska za izvedbo dejanske politične tranzicije v Siriji, vključno s povečevanjem podpore zmerni sirski opoziciji;

| 49. | opozarja na dejstvo, da mora na številnih področjih zunanja politika Unije do južnega sosedstva vzpostaviti povezavo z Afriko; meni, da za Afriko, zlasti regijo Sahela in Sahare, obstaja strateško tveganje, in zahteva, da se EU ustrezno odzove nanj, tudi z ukrepi na področju gospodarskega razvoja, demokracije, vladavine prava, izobraževanja in varnosti; ugotavlja, da prihaja do stalnega naraščanja kriminalitete med teroristi, pripadniki Al Kaide v muslimanskem Magrebu (AQIM), Al-Mourabitounom, ki je nastal z združitvijo Gibanja za enotnost in džihad v zahodni Afriki (MUAJO) in Mokhtar Belmokhtarjevih brigad maskiranih mož, ter skupine Boko Haram; poudarja, da je treba izvajati priporočila evropske strategije za varnost in razvoj Sahela, in poziva Komisijo, naj izvede oceno te strategije; |
| --- | --- |

49.

opozarja na dejstvo, da mora na številnih področjih zunanja politika Unije do južnega sosedstva vzpostaviti povezavo z Afriko; meni, da za Afriko, zlasti regijo Sahela in Sahare, obstaja strateško tveganje, in zahteva, da se EU ustrezno odzove nanj, tudi z ukrepi na področju gospodarskega razvoja, demokracije, vladavine prava, izobraževanja in varnosti; ugotavlja, da prihaja do stalnega naraščanja kriminalitete med teroristi, pripadniki Al Kaide v muslimanskem Magrebu (AQIM), Al-Mourabitounom, ki je nastal z združitvijo Gibanja za enotnost in džihad v zahodni Afriki (MUAJO) in Mokhtar Belmokhtarjevih brigad maskiranih mož, ter skupine Boko Haram; poudarja, da je treba izvajati priporočila evropske strategije za varnost in razvoj Sahela, in poziva Komisijo, naj izvede oceno te strategije;

| 50. | poudarja, kako pomembna sta Jordanija in Libanon kot stalna partnerja na Bližnjem vzhodu; opozarja, da se ti državi soočata z vedno večjimi vali beguncev, ki predstavljajo ogromne socialno-ekonomske izzive; želi pohvaliti nenehno pomoč, ki jo sosednje države zagotavljajo beguncem iz Iraka in Sirije; poziva vodstvo EU, naj na svetovni ravni sproži pobudo, k sodelovanju pa pritegne tudi regionalne sile, za bistveno povečanje humanitarne pomoči civilistom, ki sta jih prizadela konflikt v Siriji in Iraku ter nasilje Islamske države, pri čemer bi pomoč namenili zlasti beguncem in zagotavljanju neposredne finančne podpore vsem državam v tej regiji, ki so sprejele begunce, s čimer bi spodbujali socialno vključevanje in preprečili marginalizacijo; |
| --- | --- |

50.

poudarja, kako pomembna sta Jordanija in Libanon kot stalna partnerja na Bližnjem vzhodu; opozarja, da se ti državi soočata z vedno večjimi vali beguncev, ki predstavljajo ogromne socialno-ekonomske izzive; želi pohvaliti nenehno pomoč, ki jo sosednje države zagotavljajo beguncem iz Iraka in Sirije; poziva vodstvo EU, naj na svetovni ravni sproži pobudo, k sodelovanju pa pritegne tudi regionalne sile, za bistveno povečanje humanitarne pomoči civilistom, ki sta jih prizadela konflikt v Siriji in Iraku ter nasilje Islamske države, pri čemer bi pomoč namenili zlasti beguncem in zagotavljanju neposredne finančne podpore vsem državam v tej regiji, ki so sprejele begunce, s čimer bi spodbujali socialno vključevanje in preprečili marginalizacijo;

| 51. | poziva EU, naj zagotovi, da bo sodelovanje s tretjimi državami na področju boja proti terorizmu tesno povezano s spoštovanjem vladavine prava in splošnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

51.

poziva EU, naj zagotovi, da bo sodelovanje s tretjimi državami na področju boja proti terorizmu tesno povezano s spoštovanjem vladavine prava in splošnih človekovih pravic;

Krepitev svetovne ureditve, ki temelji na sodelovanju in pravilih

| 52. | meni, da so ZDA ključni strateški partner Evropske unije, in spodbuja tesnejše in enakopravno usklajevanje zunanje politike EU z ZDA v podporo mednarodnemu pravu in iskanju skupnega pristopa k izzivom v sosedstvu EU in na svetovni ravni; poudarja, da je čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe strateškega značaja in da bi lahko čezatlantskim partnerjem omogočilo, da določijo svetovne standarde na področju dela, zdravstva, okolja in intelektualne lastnine ter okrepijo globalno upravljanje; v zvezi s tem poziva k večji odprtosti in preglednosti pogajanj in k vključitvi vseh deležnikov v vse faze procesa; je prepričan, da je Latinska Amerika pomemben partner Evropske unije in da bi morali razviti različne načine tristranskega čezatlantskega sodelovanja; |
| --- | --- |

52.

meni, da so ZDA ključni strateški partner Evropske unije, in spodbuja tesnejše in enakopravno usklajevanje zunanje politike EU z ZDA v podporo mednarodnemu pravu in iskanju skupnega pristopa k izzivom v sosedstvu EU in na svetovni ravni; poudarja, da je čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe strateškega značaja in da bi lahko čezatlantskim partnerjem omogočilo, da določijo svetovne standarde na področju dela, zdravstva, okolja in intelektualne lastnine ter okrepijo globalno upravljanje; v zvezi s tem poziva k večji odprtosti in preglednosti pogajanj in k vključitvi vseh deležnikov v vse faze procesa; je prepričan, da je Latinska Amerika pomemben partner Evropske unije in da bi morali razviti različne načine tristranskega čezatlantskega sodelovanja;

| 53. | poudarja, da je treba z različnimi državami vzpostaviti strateško sodelovanje in partnerstvo, ki bo temeljilo na jasnem programu, in sedanja strateška partnerstva preučiti z vidika učinkov, ki jih imajo njihove politike; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba z različnimi državami vzpostaviti strateško sodelovanje in partnerstvo, ki bo temeljilo na jasnem programu, in sedanja strateška partnerstva preučiti z vidika učinkov, ki jih imajo njihove politike;

| 54. | pozdravlja sklepe z Natovega vrhunskega srečanja, ki je potekalo septembra 2014 v Walesu, in poziva k njihovemu izvajanju; meni, da bi morali okrepiti sodelovanje med EU in Natom in vzpostaviti tesnejše načrtovanje in usklajevanje pristopov Natove pametne obrambe ter združevanja in skupne uporabe EU, da ne bi prihajalo do podvajanja in da bi kar najbolje izkoristili pičle razpoložljive vire; ponovno poudarja, da je treba spoštovati varnostne politike tistih držav članic EU, ki niso članice Nata; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja sklepe z Natovega vrhunskega srečanja, ki je potekalo septembra 2014 v Walesu, in poziva k njihovemu izvajanju; meni, da bi morali okrepiti sodelovanje med EU in Natom in vzpostaviti tesnejše načrtovanje in usklajevanje pristopov Natove pametne obrambe ter združevanja in skupne uporabe EU, da ne bi prihajalo do podvajanja in da bi kar najbolje izkoristili pičle razpoložljive vire; ponovno poudarja, da je treba spoštovati varnostne politike tistih držav članic EU, ki niso članice Nata;

| 55. | poudarja, da je treba v sodelovanju z ZDA oblikovati strategijo EU o delitvi odgovornosti z Rusijo, Kitajsko in preostalimi velesilami za mir in stabilnost v okviru svetovne politične in gospodarske ureditve; v okviru te strategije opozarja na pomen krepitve odnosov s ključnimi državami v Aziji, pa tudi z regionalnimi organizacijami, kot je Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN); |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba v sodelovanju z ZDA oblikovati strategijo EU o delitvi odgovornosti z Rusijo, Kitajsko in preostalimi velesilami za mir in stabilnost v okviru svetovne politične in gospodarske ureditve; v okviru te strategije opozarja na pomen krepitve odnosov s ključnimi državami v Aziji, pa tudi z regionalnimi organizacijami, kot je Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN);

| 56. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj okrepi zunanjo politiko EU do Azije, zlasti do Kitajske in Indije; prav tako jo poziva, naj zagotovi, da bodo dvostranska vrhunska srečanja s Kitajsko in Indijo potekala vsako leto in prinašala oprijemljive rezultate; |
| --- | --- |

56.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj okrepi zunanjo politiko EU do Azije, zlasti do Kitajske in Indije; prav tako jo poziva, naj zagotovi, da bodo dvostranska vrhunska srečanja s Kitajsko in Indijo potekala vsako leto in prinašala oprijemljive rezultate;

| 57. | poudarja, da sta mir in stabilnost v azijsko-pacifiški regiji, zlasti na območju Vzhodnokitajskega in Južnokitajskega morja, bistvenega pomena za EU; poziva vse udeležene strani v regiji, naj nesporazume rešujejo na miren način in v skladu z mednarodnim pravom ter naj med seboj sodelujejo pri izkoriščanju naravnih in morskih virov; zagovarja razvoj in nadgradnjo evropskih politik na podlagi podpore strategijam dejavnega preprečevanja in miroljubnega reševanja konfliktov; meni, da je EU močno zainteresirana za čedalje večjo rast in blaginjo vzhodne Azije; poudarja, da je treba gospodarsko partnerstvo med EU in azijsko-pacifiškimi državami okrepiti na način, ki bo vključujoč, da bi ohranili trajnostni mir, stabilnost in blaginjo; pozdravlja spodbudno izboljšanje odnosov med Tajvanom in Kitajsko v preteklih šestih letih in poziva vse strani, naj sprejmejo dodatne ukrepe za olajševanje miroljubnega razvoja v prihodnje; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da sta mir in stabilnost v azijsko-pacifiški regiji, zlasti na območju Vzhodnokitajskega in Južnokitajskega morja, bistvenega pomena za EU; poziva vse udeležene strani v regiji, naj nesporazume rešujejo na miren način in v skladu z mednarodnim pravom ter naj med seboj sodelujejo pri izkoriščanju naravnih in morskih virov; zagovarja razvoj in nadgradnjo evropskih politik na podlagi podpore strategijam dejavnega preprečevanja in miroljubnega reševanja konfliktov; meni, da je EU močno zainteresirana za čedalje večjo rast in blaginjo vzhodne Azije; poudarja, da je treba gospodarsko partnerstvo med EU in azijsko-pacifiškimi državami okrepiti na način, ki bo vključujoč, da bi ohranili trajnostni mir, stabilnost in blaginjo; pozdravlja spodbudno izboljšanje odnosov med Tajvanom in Kitajsko v preteklih šestih letih in poziva vse strani, naj sprejmejo dodatne ukrepe za olajševanje miroljubnega razvoja v prihodnje;

| 58. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj politiki glede dogovorjenega jedrskega razoroževanja in nadzora nad orožjem dajo nov in odločen zagon; pozdravlja načrtovan ponovni pregled Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki ga bodo opravili Združeni narodi, kot enega od glavnih korakov k mednarodnemu miru in varnosti in odločno poziva države članice, naj v pogajanjih zavzamejo usklajeno in proaktivno stališče; pozdravlja začetek veljavnosti Pogodbe o trgovini z orožjem in poziva k njenemu učinkovitemu in doslednemu izvajanju; poziva k vzpostavitvi organa EU za trgovino z orožjem, ki bi državam članicam pomagal pri razlagi norm, določenih v skupnem stališču EU o izvozu orožja, ter zagotavljal njihovo dosledno in strogo spoštovanje; poudarja potrebo po učinkovitejših naknadnih pregledih uporabe izvoženega orožja; |
| --- | --- |

58.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj politiki glede dogovorjenega jedrskega razoroževanja in nadzora nad orožjem dajo nov in odločen zagon; pozdravlja načrtovan ponovni pregled Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki ga bodo opravili Združeni narodi, kot enega od glavnih korakov k mednarodnemu miru in varnosti in odločno poziva države članice, naj v pogajanjih zavzamejo usklajeno in proaktivno stališče; pozdravlja začetek veljavnosti Pogodbe o trgovini z orožjem in poziva k njenemu učinkovitemu in doslednemu izvajanju; poziva k vzpostavitvi organa EU za trgovino z orožjem, ki bi državam članicam pomagal pri razlagi norm, določenih v skupnem stališču EU o izvozu orožja, ter zagotavljal njihovo dosledno in strogo spoštovanje; poudarja potrebo po učinkovitejših naknadnih pregledih uporabe izvoženega orožja;

| 59. | izjavlja, da bi morala EU, ki se je v preteklosti v posameznih primerih uspešno borila proti smrtni kazni, zavzeti odločnejše stališče; poziva institucije in države članice, naj vzdržujejo in krepijo svojo predanost temu vprašanju in svoji politični volji in tako prispevajo k dokončni ukinitvi smrtne kazni po vsem svetu; |
| --- | --- |

59.

izjavlja, da bi morala EU, ki se je v preteklosti v posameznih primerih uspešno borila proti smrtni kazni, zavzeti odločnejše stališče; poziva institucije in države članice, naj vzdržujejo in krepijo svojo predanost temu vprašanju in svoji politični volji in tako prispevajo k dokončni ukinitvi smrtne kazni po vsem svetu;

| 60. | ponovno poudarja, da je treba Varnostni svet ZN prenoviti, da bo bolje odražal aktualne razmere v svetu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj to vprašanje obravnava prednostno in naj sproži vseevropsko razpravo o prenovi Varnostnega sveta ZN; v zvezi s tem poudarja, da bi morala EU postati polnopravna članica ZN; |
| --- | --- |

60.

ponovno poudarja, da je treba Varnostni svet ZN prenoviti, da bo bolje odražal aktualne razmere v svetu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj to vprašanje obravnava prednostno in naj sproži vseevropsko razpravo o prenovi Varnostnega sveta ZN; v zvezi s tem poudarja, da bi morala EU postati polnopravna članica ZN;

| 61. | ponovno poudarja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju splošnega podpisa in ratifikacije Rimskega statuta ter nadalje krepiti in podpirati dejavnosti Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

61.

ponovno poudarja, da mora EU prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju splošnega podpisa in ratifikacije Rimskega statuta ter nadalje krepiti in podpirati dejavnosti Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 62. | opozarja, da se EU zelo zavzema za boj proti nekaznovanosti in spodbujanje univerzalnosti Rimskega statuta o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča; je zadovoljen, da je Palestina pred kratkim ratificirala Rimski statut; |
| --- | --- |

62.

opozarja, da se EU zelo zavzema za boj proti nekaznovanosti in spodbujanje univerzalnosti Rimskega statuta o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča; je zadovoljen, da je Palestina pred kratkim ratificirala Rimski statut;

| 63. | poziva k pripravi skladne podnebne strategije na ravni EU, ki bo obravnavala strateške in politične posledice podnebnih sprememb, in EU omogočila, da se bo odzivala in pripravila na geopolitično nestabilnost, nastalo zaradi podnebnih sprememb, pri tem pa se še posebej osredotočala na sodelovanje z državami v razvoju ter državami, na katere podnebne spremembe najbolj vplivajo; priznava pomen bližajočega se vrha o podnebnih spremembah v Parizu; poziva ESZD, naj diplomatska prizadevanja v zvezi s cilji na področju podnebnih sprememb obravnava prednostno, da bi pridobila podporo za trden in celovit sporazum; poziva k razpravi o v prihodnost usmerjeni strategiji za obravnavo migracij zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

63.

poziva k pripravi skladne podnebne strategije na ravni EU, ki bo obravnavala strateške in politične posledice podnebnih sprememb, in EU omogočila, da se bo odzivala in pripravila na geopolitično nestabilnost, nastalo zaradi podnebnih sprememb, pri tem pa se še posebej osredotočala na sodelovanje z državami v razvoju ter državami, na katere podnebne spremembe najbolj vplivajo; priznava pomen bližajočega se vrha o podnebnih spremembah v Parizu; poziva ESZD, naj diplomatska prizadevanja v zvezi s cilji na področju podnebnih sprememb obravnava prednostno, da bi pridobila podporo za trden in celovit sporazum; poziva k razpravi o v prihodnost usmerjeni strategiji za obravnavo migracij zaradi podnebnih sprememb;

| 64. | poziva EU in države članice, naj pozitivno in usklajeno prispevajo k oblikovanju razvojne agende za obdobje po letu 2015, in poudarja, da ima visoka predstavnica/podpredsednica pomembno vlogo pri zagotavljanju vodilnega položaja EU pri pogajanjih; poudarja, da bi moral novi okvir obravnavati strukturne vzroke za revščino, neenakost in nasilje, kar bi lahko dosegli z okrepitvijo učinkovitih vključujočih in demokratičnih institucij, dobrega upravljanja ter pravne države; |
| --- | --- |

64.

poziva EU in države članice, naj pozitivno in usklajeno prispevajo k oblikovanju razvojne agende za obdobje po letu 2015, in poudarja, da ima visoka predstavnica/podpredsednica pomembno vlogo pri zagotavljanju vodilnega položaja EU pri pogajanjih; poudarja, da bi moral novi okvir obravnavati strukturne vzroke za revščino, neenakost in nasilje, kar bi lahko dosegli z okrepitvijo učinkovitih vključujočih in demokratičnih institucij, dobrega upravljanja ter pravne države;

o

o o

| 65. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope. |
| --- | --- |

65.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/141 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/141

---

P8_TA(2015)0076

Letno poročilo o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politika Evropske unije na tem področju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 ter politiki Evropske unije na tem področju (2014/2216(INI))

(2016/C 316/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in instrumentov Združenih narodov o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in instrumentov Združenih narodov o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah in svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici te konvencije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah in svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici te konvencije (1),

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja OZN z dne 8. septembra 2000 (2), razvojne agende OZN za obdobje po letu 2015 in resolucij Generalne skupščine OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja OZN z dne 8. septembra 2000 (2), razvojne agende OZN za obdobje po letu 2015 in resolucij Generalne skupščine OZN,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje (3), ki ga je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje (3), ki ga je Svet za zunanje zadeve sprejel 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013, ki ga je Svet sprejel 23. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013, ki ga je Svet sprejel 23. junija 2014,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o glavnih vidikih in osnovnih usmeritvah SZVP za leto 2013, ki ga je Svet podprl 22. julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o glavnih vidikih in osnovnih usmeritvah SZVP za leto 2013, ki ga je Svet podprl 22. julija 2014,

| — | ob upoštevanju letnega poročila 2014 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2013 (COM(2014)0501), sprejetega 13. avgusta 2014, in spremnih dokumentov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila 2014 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2013 (COM(2014)0501), sprejetega 13. avgusta 2014, in spremnih dokumentov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2012 ter politiki Evropske unije na tem področju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2012 ter politiki Evropske unije na tem področju (4),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. junija 2014 o deseti obletnici smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. junija 2014 o deseti obletnici smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (5),

| — | ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nujnih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta ZN za človekove pravice (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o prednostnih nalogah EU za 25. sejo Sveta ZN za človekove pravice (6),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o 69. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 2. aprila 2014 o 69. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2011 o podpori EU Mednarodnemu kazenskemu sodišču: soočanje z izzivi in reševanje težav (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. julija 2014 o kaznivem dejanju agresije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. julija 2014 o kaznivem dejanju agresije (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2011 o zunanjih politikah EU v prid demokratizaciji (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2013 o svobodi tiska in medijev po svetu (11),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. marca 2011 z naslovom Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami Južnega Sredozemlja (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. marca 2011 z naslovom Partnerstvo za demokracijo in skupno blaginjo z državami Južnega Sredozemlja (COM(2011)0200),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 20. decembra 2012 o moratoriju na izvajanje smrtne kazni (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 20. decembra 2012 o moratoriju na izvajanje smrtne kazni (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2014 o odpravi mučenja v svetu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2014 o odpravi mučenja v svetu (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (14),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325, 1820, 1888, 1889 in 1960 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325, 1820, 1888, 1889 in 1960 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju poročila o kazalnikih EU za celovit pristop k izvajanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti na ravni EU, ki ga je Svet sprejel 13. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o kazalnikih EU za celovit pristop k izvajanju resolucij Varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti na ravni EU, ki ga je Svet sprejel 13. maja 2011,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov za varovanje, spoštovanje in pomoč, ki jih je Svet OZN za človekove pravice podprl v svoji resoluciji št. 17/4 z dne 16. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah: izvajanje okvira Združenih narodov za varovanje, spoštovanje in pomoč, ki jih je Svet OZN za človekove pravice podprl v svoji resoluciji št. 17/4 z dne 16. junija 2011,

| — | ob upoštevanju sektorskih smernic IKT (informacijske in komunikacijske tehnologije) za izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je Komisija objavila 17. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sektorskih smernic IKT (informacijske in komunikacijske tehnologije) za izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je Komisija objavila 17. junija 2013,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 26. junija 2014, v katerem ta poziva k ustanovitvi odprte medvladne delovne skupine, zadolžene za pripravo mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih v povezavi s človekovimi pravicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 26. junija 2014, v katerem ta poziva k ustanovitvi odprte medvladne delovne skupine, zadolžene za pripravo mednarodnega pravno zavezujočega instrumenta o nadnacionalnih družbah in drugih podjetjih v povezavi s človekovimi pravicami,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (18),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 z naslovom Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. maja 2012 z naslovom Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o kastnem razlikovanju (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o kastnem razlikovanju (20),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. marca 2014 z naslovom Odgovorno pridobivanje mineralov z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem: za celostni pristop EU (JOIN(2014)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 5. marca 2014 z naslovom Odgovorno pridobivanje mineralov z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem: za celostni pristop EU (JOIN(2014)0008),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji (MKZNPK), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji (MKZNPK),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2013 o korupciji v javnem in zasebnem sektorju: vpliv na človekove pravice v tretjih državah (21),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o celostnem pristopu EU z dne 12. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o celostnem pristopu EU z dne 12. maja 2014,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 18. aprila 2013 o načelu Združenih narodov „odgovornost zaščititi“ (R2P) (22),

| — | ob upoštevanju členov 52 in 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52 in 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0023/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0023/2015),

| A. | ker je člen 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) še utrdil zaveze EU, da oblikuje skupno zunanjo in varnostno politiko v skladu z načeli demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanjem človekovega dostojanstva, načeli enakosti in solidarnosti ter načelom spodbujanja mednarodnega prava in pravosodja ob spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter mednarodnega prava; ker je v členu 6 PEU je določeno, da „Unija pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin“; |
| --- | --- |

A.

ker je člen 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) še utrdil zaveze EU, da oblikuje skupno zunanjo in varnostno politiko v skladu z načeli demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanjem človekovega dostojanstva, načeli enakosti in solidarnosti ter načelom spodbujanja mednarodnega prava in pravosodja ob spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter mednarodnega prava; ker je v členu 6 PEU je določeno, da „Unija pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin“;

| B. | ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da trgovinska politika EU temelji na načelih in ciljih zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

B.

ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da trgovinska politika EU temelji na načelih in ciljih zunanjega delovanja EU;

| C. | ker so spoštovanje, spodbujanje in varovanje univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic temelji zunanje in varnostne politike EU; ker univerzalnost človekovih pravic resno izpodbijajo številni avtoritarni režimi, zlasti v večstranskih forumih; |
| --- | --- |

C.

ker so spoštovanje, spodbujanje in varovanje univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic temelji zunanje in varnostne politike EU; ker univerzalnost človekovih pravic resno izpodbijajo številni avtoritarni režimi, zlasti v večstranskih forumih;

| D. | ker več kot polovica svetovne populacije še vedno živi v nedemokratičnih režimih in ker se je svoboda po svetu v zadnjih letih nenehno zmanjševala; |
| --- | --- |

D.

ker več kot polovica svetovne populacije še vedno živi v nedemokratičnih režimih in ker se je svoboda po svetu v zadnjih letih nenehno zmanjševala;

| E. | ker demokratičnih režimov ne določa le organizacija volitev, temveč tudi spoštovanje pravne države, svoboda govora, spoštovanje človekovih pravic, neodvisno sodstvo in nepristranska uprava; |
| --- | --- |

E.

ker demokratičnih režimov ne določa le organizacija volitev, temveč tudi spoštovanje pravne države, svoboda govora, spoštovanje človekovih pravic, neodvisno sodstvo in nepristranska uprava;

| F. | ker bo večja skladnost notranje in zunanje politike EU na področju demokracije in človekovih pravic okrepila verodostojnost Unije v njenih zunanjih odnosih in na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

F.

ker bo večja skladnost notranje in zunanje politike EU na področju demokracije in človekovih pravic okrepila verodostojnost Unije v njenih zunanjih odnosih in na mednarodnem prizorišču;

| G. | ker je nova podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko izjavila, da bodo človekove pravice ena njenih glavnih prednostnih nalog in da jih namerava uporabiti kot vodilo pri vseh odnosih s tretjimi državami; ker je prav tako ponovno izrazila zavezanost EU k spodbujanju človekovih pravic na vseh področjih zunanjih odnosov, in sicer brez izjeme; ker bosta sprejetje novega akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo ter podaljšanje mandata posebnega predstavnika EU za človekove pravice na dnevnem redu EU v začetku leta 2015; |
| --- | --- |

G.

ker je nova podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko izjavila, da bodo človekove pravice ena njenih glavnih prednostnih nalog in da jih namerava uporabiti kot vodilo pri vseh odnosih s tretjimi državami; ker je prav tako ponovno izrazila zavezanost EU k spodbujanju človekovih pravic na vseh področjih zunanjih odnosov, in sicer brez izjeme; ker bosta sprejetje novega akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo ter podaljšanje mandata posebnega predstavnika EU za človekove pravice na dnevnem redu EU v začetku leta 2015;

| H. | ker je Svet 23. junija 2014 sprejel letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013, v katerem je zajel prvo polno leto izvajanja Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje; ker je bilo leto 2013 tudi prvo polno leto novega mandata posebnega predstavnika EU za človekove pravice; ker bi moral ta predstavnik v okviru svoje funkcije Unijo podpirati pri usklajevanju njenih dejavnosti, da bi njeno delovanje na področju spodbujanja spoštovanja človekovih pravic po vsem svetu, zlasti pravic žensk, postalo bolj jasno in vidno; |
| --- | --- |

H.

ker je Svet 23. junija 2014 sprejel letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013, v katerem je zajel prvo polno leto izvajanja Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje; ker je bilo leto 2013 tudi prvo polno leto novega mandata posebnega predstavnika EU za človekove pravice; ker bi moral ta predstavnik v okviru svoje funkcije Unijo podpirati pri usklajevanju njenih dejavnosti, da bi njeno delovanje na področju spodbujanja spoštovanja človekovih pravic po vsem svetu, zlasti pravic žensk, postalo bolj jasno in vidno;

| I. | ker so letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 in dogodki po obdobju, zajetem v njem, jasen opomnik o visoki človeški ceni, ki jo povzroča nespoštovanje človekovih pravic; ker nespoštovanje človekovih pravic v tretjih državah negativno vpliva na EU, ko skupaj s pomanjkanjem legitimne demokratične udeležbe vodi k nestabilnosti, propadu držav, humanitarnim krizam in oboroženim spopadom, kar so pojavi, na katere se je EU dolžna odzvati; |
| --- | --- |

I.

ker so letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 in dogodki po obdobju, zajetem v njem, jasen opomnik o visoki človeški ceni, ki jo povzroča nespoštovanje človekovih pravic; ker nespoštovanje človekovih pravic v tretjih državah negativno vpliva na EU, ko skupaj s pomanjkanjem legitimne demokratične udeležbe vodi k nestabilnosti, propadu držav, humanitarnim krizam in oboroženim spopadom, kar so pojavi, na katere se je EU dolžna odzvati;

| J. | ker je sestavni del zunanje politike EU njena zavezanost učinkoviti večstranskosti, v središču katere je OZN, izhaja pa iz prepričanja, da je večstranski sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah, najboljši način za spoprijemanje s svetovnimi krizami, izzivi in grožnjami; |
| --- | --- |

J.

ker je sestavni del zunanje politike EU njena zavezanost učinkoviti večstranskosti, v središču katere je OZN, izhaja pa iz prepričanja, da je večstranski sistem, ki temelji na univerzalnih pravilih in vrednotah, najboljši način za spoprijemanje s svetovnimi krizami, izzivi in grožnjami;

| K. | ker so EU in njene države članice tesne zaveznice Mednarodnega kazenskega sodišča že od njegove ustanovitve ter ga finančno, politično, diplomatsko in logistično podpirajo, obenem pa spodbujajo univerzalnost Rimskega statuta in branijo njegovo integriteto, da bi bilo to sodišče še bolj neodvisno; |
| --- | --- |

K.

ker so EU in njene države članice tesne zaveznice Mednarodnega kazenskega sodišča že od njegove ustanovitve ter ga finančno, politično, diplomatsko in logistično podpirajo, obenem pa spodbujajo univerzalnost Rimskega statuta in branijo njegovo integriteto, da bi bilo to sodišče še bolj neodvisno;

| L. | ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. julija 2014 ponovno izrazil močno podporo sprejetju sprememb Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz Kampale, vključno s spremembami glede kaznivega dejanja agresije, in pozval vse države članice EU k njihovi ratifikaciji in vključitvi v nacionalno zakonodajo; ker bo sprememba glede kaznivega dejanja agresije prispevala k uveljavitvi načela pravne države na mednarodni ravni in pripomogla k mednarodnemu miru in varnosti, saj bo odvračala od nezakonite uporabe sile in tako dejavno prispevala k preprečevanju takšnih kaznivih dejanj in utrditvi trajnega miru; |
| --- | --- |

L.

ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. julija 2014 ponovno izrazil močno podporo sprejetju sprememb Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz Kampale, vključno s spremembami glede kaznivega dejanja agresije, in pozval vse države članice EU k njihovi ratifikaciji in vključitvi v nacionalno zakonodajo; ker bo sprememba glede kaznivega dejanja agresije prispevala k uveljavitvi načela pravne države na mednarodni ravni in pripomogla k mednarodnemu miru in varnosti, saj bo odvračala od nezakonite uporabe sile in tako dejavno prispevala k preprečevanju takšnih kaznivih dejanj in utrditvi trajnega miru;

| M. | ker bo 59. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk, ki bo od 9. do 20. marca 2015 v New Yorku, osredotočeno na nadaljnje ukrepe v zvezi s pekinško izjavo in izhodišči za ukrepanje, vključno s sedanjimi izzivi, ki ogrožajo njihovo izvajanje in s tem dosego enakosti spolov in krepitev vloge žensk, pa tudi na priložnosti za dosego enakosti spolov in krepitev žensk v programu razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015; |
| --- | --- |

M.

ker bo 59. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk, ki bo od 9. do 20. marca 2015 v New Yorku, osredotočeno na nadaljnje ukrepe v zvezi s pekinško izjavo in izhodišči za ukrepanje, vključno s sedanjimi izzivi, ki ogrožajo njihovo izvajanje in s tem dosego enakosti spolov in krepitev vloge žensk, pa tudi na priložnosti za dosego enakosti spolov in krepitev žensk v programu razvojnih ciljev tisočletja za obdobje po letu 2015;

| N. | ker je brezplačno osnovnošolsko izobraževanje za vse otroke temeljna pravica, ki jo določa Konvencija OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989; ker izobraževanje otrok in odraslih pripomore k zmanjševanju revščine in umrljivosti otrok ter spodbujanju dobrih okoljskih praks; ker je dostop do izobraževanja za vse neločljivo povezan z razvojnim ciljem tisočletja glede enakosti spolov, zlasti kar zadeva dokončanje izobraževanja na osnovni ravni; ker ta cilj še zdaleč ni dosežen; |
| --- | --- |

N.

ker je brezplačno osnovnošolsko izobraževanje za vse otroke temeljna pravica, ki jo določa Konvencija OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989; ker izobraževanje otrok in odraslih pripomore k zmanjševanju revščine in umrljivosti otrok ter spodbujanju dobrih okoljskih praks; ker je dostop do izobraževanja za vse neločljivo povezan z razvojnim ciljem tisočletja glede enakosti spolov, zlasti kar zadeva dokončanje izobraževanja na osnovni ravni; ker ta cilj še zdaleč ni dosežen;

| O. | ker so v času oboroženih spopadov ženske in otroci, tudi begunke in begunski otroki, prosilci za azil in osebe brez državljanstva, med najranljivejšimi družbenimi skupinami in ker so se zelo povečale tveganja, ki so jim med humanitarnimi krizami izpostavljena razseljena najstniška dekleta; |
| --- | --- |

O.

ker so v času oboroženih spopadov ženske in otroci, tudi begunke in begunski otroki, prosilci za azil in osebe brez državljanstva, med najranljivejšimi družbenimi skupinami in ker so se zelo povečale tveganja, ki so jim med humanitarnimi krizami izpostavljena razseljena najstniška dekleta;

| P. | ker nobene vrste diskriminacije in nasilja nad ženskami, vključno s spolno zlorabo, pohabljanjem spolnih organov, prisilnimi porokami, tako imenovanimi zločini iz časti, komercialnim spolnim izkoriščanjem žensk in nasiljem v družini, nikoli ne bi smeli upravičevati z nobenim političnim, družbenim, verskim ali kulturnim razlogom na podlagi ljudske ali plemenske tradicije; |
| --- | --- |

P.

ker nobene vrste diskriminacije in nasilja nad ženskami, vključno s spolno zlorabo, pohabljanjem spolnih organov, prisilnimi porokami, tako imenovanimi zločini iz časti, komercialnim spolnim izkoriščanjem žensk in nasiljem v družini, nikoli ne bi smeli upravičevati z nobenim političnim, družbenim, verskim ali kulturnim razlogom na podlagi ljudske ali plemenske tradicije;

| Q. | ker obstaja jasna povezava med korupcijo in kršitvami človekovih pravic; ker korupcija v javnem in zasebnem sektorju povzroča in povečuje neenakost in diskriminacijo, s tem pa preprečuje enakopravno uživanje državljanskih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; ker je dokazano, da so korupcijska dejanja pogosto povezana s kršitvami človekovih pravic, zlorabo moči in pomanjkanjem odgovornosti; |
| --- | --- |

Q.

ker obstaja jasna povezava med korupcijo in kršitvami človekovih pravic; ker korupcija v javnem in zasebnem sektorju povzroča in povečuje neenakost in diskriminacijo, s tem pa preprečuje enakopravno uživanje državljanskih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; ker je dokazano, da so korupcijska dejanja pogosto povezana s kršitvami človekovih pravic, zlorabo moči in pomanjkanjem odgovornosti;

| R. | ker so pravice delavcev in sindikalne pravice po vsem svetu resno ogrožene, način poslovanja podjetij pa močno vpliva na pravice delavcev, skupnosti in potrošnikov v Evropi in zunaj nje; ker mednarodno pravo o človekovih pravicah državam nalaga obveznost, da varujejo človekove pravice ter zagotavljajo, da dejavnosti korporacij v njihovi jurisdikciji ne kršijo človekovih pravic in da so žrtvam na voljo učinkovita pravna sredstva; |
| --- | --- |

R.

ker so pravice delavcev in sindikalne pravice po vsem svetu resno ogrožene, način poslovanja podjetij pa močno vpliva na pravice delavcev, skupnosti in potrošnikov v Evropi in zunaj nje; ker mednarodno pravo o človekovih pravicah državam nalaga obveznost, da varujejo človekove pravice ter zagotavljajo, da dejavnosti korporacij v njihovi jurisdikciji ne kršijo človekovih pravic in da so žrtvam na voljo učinkovita pravna sredstva;

| S. | ker ima poslovna skupnost veliko vlogo pri spodbujanju človekovih pravic in ker so takšna prizadevanja zelo zaželena in bi jih morale podpirati javne institucije po vsem svetu; ker bi bilo treba spodbujanje človekovih pravic obravnavati kot platformo za sodelovanje med vlado in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

S.

ker ima poslovna skupnost veliko vlogo pri spodbujanju človekovih pravic in ker so takšna prizadevanja zelo zaželena in bi jih morale podpirati javne institucije po vsem svetu; ker bi bilo treba spodbujanje človekovih pravic obravnavati kot platformo za sodelovanje med vlado in zasebnim sektorjem;

| T. | ker je v okrepljenem splošnem sistemu preferencialov (GSP+) za tretje države potrebna klavzula o spoštovanju mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev; |
| --- | --- |

T.

ker je v okrepljenem splošnem sistemu preferencialov (GSP+) za tretje države potrebna klavzula o spoštovanju mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev;

| U. | ker člen 16 Splošne deklaracije o človekovih pravicah določa, da imajo polnoletni moški in ženske brez omejitev glede na raso, državljanstvo ali vero pravico skleniti zakonsko zvezo in ustanoviti družino ter da so upravičeni do enakih pravic v zvezi z zakonsko zvezo, tako med zakonsko zvezo kot tudi, ko ta preneha, ter da se sme zakonska zveza skleniti samo s svobodno in polno privolitvijo obeh bodočih zakoncev; |
| --- | --- |

U.

ker člen 16 Splošne deklaracije o človekovih pravicah določa, da imajo polnoletni moški in ženske brez omejitev glede na raso, državljanstvo ali vero pravico skleniti zakonsko zvezo in ustanoviti družino ter da so upravičeni do enakih pravic v zvezi z zakonsko zvezo, tako med zakonsko zvezo kot tudi, ko ta preneha, ter da se sme zakonska zveza skleniti samo s svobodno in polno privolitvijo obeh bodočih zakoncev;

| V. | ker člen 14 Splošne deklaracije o človekovih pravicah priznava pravico oseb, da v drugih državah zaprosijo za azil pred preganjanjem; ker Konvencija OZN o statusu beguncev jasno določa, da so vsi begunci upravičeni do posebne zaščite in da nobena država begunca ne sme izgnati ali prisilno vrniti na ozemlje, kjer mu grozi preganjanje ali kjer bi bila ogrožena njegovo življenje ali svoboda; |
| --- | --- |

V.

ker člen 14 Splošne deklaracije o človekovih pravicah priznava pravico oseb, da v drugih državah zaprosijo za azil pred preganjanjem; ker Konvencija OZN o statusu beguncev jasno določa, da so vsi begunci upravičeni do posebne zaščite in da nobena država begunca ne sme izgnati ali prisilno vrniti na ozemlje, kjer mu grozi preganjanje ali kjer bi bila ogrožena njegovo življenje ali svoboda;

| W. | ker člen 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah priznava svobodo misli, vesti in veroizpovedi; ker je število incidentov, povezanih s svobodo veroizpovedi ali prepričanja, močno naraslo, med drugim tudi zaradi vse večjega števila konfliktov z versko razsežnostjo; |
| --- | --- |

W.

ker člen 18 Splošne deklaracije o človekovih pravicah priznava svobodo misli, vesti in veroizpovedi; ker je število incidentov, povezanih s svobodo veroizpovedi ali prepričanja, močno naraslo, med drugim tudi zaradi vse večjega števila konfliktov z versko razsežnostjo;

| X. | ker člen 25 Splošne deklaracije o človekovih pravicah priznava, da ima vsaka oseba pravico do „življenjske ravni, ki zagotavlja njemu in njegovi družini zdravje in blaginjo“, v okviru katere sta materinstvo in otroštvo upravičena do posebne oskrbe in pomoči in ki vključuje zdravniško oskrbo; ker Konvencija OZN o otrokovih pravicah, ki jo je izmed vseh sporazumov o človekovih pravicah ratificiralo največ držav, letos praznuje 25. obletnico; ker resolucija Sveta OZN za človekove pravice 26/28 poziva, naj se na naslednjem zasedanju socialnega foruma Sveta OZN za človekove pravice v ospredje postavi dostop do zdravil v okviru pravice vsakogar, da uživa najvišji dosegljiv standard telesnega in duševnega zdravja; ker je v ustanovni listini Svetovne zdravstvene organizacije zapisano, da je uživanje najvišjega dosegljivega standarda zdravja ena od temeljnih pravic vsakega človeka ne glede na raso, vero, politično prepričanje, ekonomski ali socialni položaj; |
| --- | --- |

X.

ker člen 25 Splošne deklaracije o človekovih pravicah priznava, da ima vsaka oseba pravico do „življenjske ravni, ki zagotavlja njemu in njegovi družini zdravje in blaginjo“, v okviru katere sta materinstvo in otroštvo upravičena do posebne oskrbe in pomoči in ki vključuje zdravniško oskrbo; ker Konvencija OZN o otrokovih pravicah, ki jo je izmed vseh sporazumov o človekovih pravicah ratificiralo največ držav, letos praznuje 25. obletnico; ker resolucija Sveta OZN za človekove pravice 26/28 poziva, naj se na naslednjem zasedanju socialnega foruma Sveta OZN za človekove pravice v ospredje postavi dostop do zdravil v okviru pravice vsakogar, da uživa najvišji dosegljiv standard telesnega in duševnega zdravja; ker je v ustanovni listini Svetovne zdravstvene organizacije zapisano, da je uživanje najvišjega dosegljivega standarda zdravja ena od temeljnih pravic vsakega človeka ne glede na raso, vero, politično prepričanje, ekonomski ali socialni položaj;

| Y. | ker bodo vplivi podnebnih sprememb, kot so vse višje temperature, dvig morske gladine in skrajnejše podnebne razmere, okrepili izzive svetovne nestabilnosti in posledično grožnjo resnih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

Y.

ker bodo vplivi podnebnih sprememb, kot so vse višje temperature, dvig morske gladine in skrajnejše podnebne razmere, okrepili izzive svetovne nestabilnosti in posledično grožnjo resnih kršitev človekovih pravic;

| Z. | ker je dostop do neoporečne pitne vode in sanitarnih storitev človekova pravica, ki izhaja iz pravice do ustreznega življenjskega standarda in je neločljivo povezana s pravico do najvišjega dosegljivega standarda telesnega in duševnega zdravja ter pravico do življenja in človekovega dostojanstva; ker približno 2,6 milijarde ljudi – polovica sveta v razvoju – nima niti stranišča, ki bi zadostilo osnovnim higienskim pogojem, 1,1 milijarde ljudi pa nima dostopa do pitne vode; |
| --- | --- |

Z.

ker je dostop do neoporečne pitne vode in sanitarnih storitev človekova pravica, ki izhaja iz pravice do ustreznega življenjskega standarda in je neločljivo povezana s pravico do najvišjega dosegljivega standarda telesnega in duševnega zdravja ter pravico do življenja in človekovega dostojanstva; ker približno 2,6 milijarde ljudi – polovica sveta v razvoju – nima niti stranišča, ki bi zadostilo osnovnim higienskim pogojem, 1,1 milijarde ljudi pa nima dostopa do pitne vode;

| AA. | ker je to poročilo, čeprav je pripravljeno v odziv na letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013, ki ga je sprejel Svet, v prihodnost usmerjena analiza dejavnosti EU na tem področju politike; ker je Parlament v svojih resolucijah o prejšnjih letnih poročilih in o pregledu strategije EU na področju človekovih pravic poudaril potrebo po nadaljnjem razmisleku o lastnih praksah, povezanih z vključevanjem človekovih pravic v svoje dejavnosti, z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi svojih nujnih resolucij o kršitvah demokracije, človekovih pravic in pravne države ter s spremljanjem spoštovanja klavzul o demokraciji in človekovih pravicah v vseh sporazumih, ki jih je EU sklenila s tretjimi državami; |
| --- | --- |

AA.

ker je to poročilo, čeprav je pripravljeno v odziv na letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013, ki ga je sprejel Svet, v prihodnost usmerjena analiza dejavnosti EU na tem področju politike; ker je Parlament v svojih resolucijah o prejšnjih letnih poročilih in o pregledu strategije EU na področju človekovih pravic poudaril potrebo po nadaljnjem razmisleku o lastnih praksah, povezanih z vključevanjem človekovih pravic v svoje dejavnosti, z nadaljnjim ukrepanjem na podlagi svojih nujnih resolucij o kršitvah demokracije, človekovih pravic in pravne države ter s spremljanjem spoštovanja klavzul o demokraciji in človekovih pravicah v vseh sporazumih, ki jih je EU sklenila s tretjimi državami;

Osrednja vloga človekovih pravic v zunanjih politikah EU

| 1. | opominja, da preambula Listine Evropske unije o temeljnih pravicah potrjuje, da EU posameznika in človekovo dostojanstvo postavlja v središče svojih dejavnosti; |
| --- | --- |

1.

opominja, da preambula Listine Evropske unije o temeljnih pravicah potrjuje, da EU posameznika in človekovo dostojanstvo postavlja v središče svojih dejavnosti;

| 2. | poziva vse institucije EU in države članice, naj človekovim pravicam namenijo osrednjo vlogo v vseh odnosih EU s tretjimi državami, vključno s strateškimi partnericami, ter v vseh izjavah oziroma na vseh srečanjih na visoki ravni; v skladu z jasnimi zavezami, ki jih določata člen 21 PEU in strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo, poudarja pomen učinkovitega, doslednega in usklajenega izvajanja politike EU na področju človekovih pravic; izreka pohvalo novi podpredsednici/visoki predstavnici za jasno izraženo odločno zavezo za izvajanje teh načel; |
| --- | --- |

2.

poziva vse institucije EU in države članice, naj človekovim pravicam namenijo osrednjo vlogo v vseh odnosih EU s tretjimi državami, vključno s strateškimi partnericami, ter v vseh izjavah oziroma na vseh srečanjih na visoki ravni; v skladu z jasnimi zavezami, ki jih določata člen 21 PEU in strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo, poudarja pomen učinkovitega, doslednega in usklajenega izvajanja politike EU na področju človekovih pravic; izreka pohvalo novi podpredsednici/visoki predstavnici za jasno izraženo odločno zavezo za izvajanje teh načel;

| 3. | poudarja, da je pomembno, da države članice enotno podprejo nedeljivost, nedotakljivost in univerzalnost človekovih pravic ter zlasti ratifikacijo vseh mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic, ki jih je vzpostavila OZN; poziva, naj EU v skladu s členom 21 PEU podpira nedeljivost in nedotakljivost človekovih pravic, tudi tistih, ki so zapisane v Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; poziva EU, naj nadalje spodbuja splošne standarde človekovih pravic kot temelj za svoje sodelovanje s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami, tako v političnih dialogih in dialogih na področju človekovih pravic kot v trgovinskih pogajanjih; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je pomembno, da države članice enotno podprejo nedeljivost, nedotakljivost in univerzalnost človekovih pravic ter zlasti ratifikacijo vseh mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic, ki jih je vzpostavila OZN; poziva, naj EU v skladu s členom 21 PEU podpira nedeljivost in nedotakljivost človekovih pravic, tudi tistih, ki so zapisane v Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; poziva EU, naj nadalje spodbuja splošne standarde človekovih pravic kot temelj za svoje sodelovanje s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami, tako v političnih dialogih in dialogih na področju človekovih pravic kot v trgovinskih pogajanjih;

| 4. | pozdravlja odločitev Komisije, da pravno državo postavi v središče širitvenega procesa; poziva EU, naj v celotnem procesu širitve pozorno spremlja izvajanje določb o varovanju človekovih pravic in pravic oseb, ki pripadajo manjšinam; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja odločitev Komisije, da pravno državo postavi v središče širitvenega procesa; poziva EU, naj v celotnem procesu širitve pozorno spremlja izvajanje določb o varovanju človekovih pravic in pravic oseb, ki pripadajo manjšinam;

| 5. | vendar svari pred nenamernimi posledicami nenehnega širjenja seznama človekovih pravic in vključevanja ideološko ali politično spornih vprašanj, saj bi to lahko zmanjšalo splošno podporo sami ideji univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

vendar svari pred nenamernimi posledicami nenehnega širjenja seznama človekovih pravic in vključevanja ideološko ali politično spornih vprašanj, saj bi to lahko zmanjšalo splošno podporo sami ideji univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic;

| 6. | poudarja, da bi morala EU poleg človeškega trpljenja upoštevati tudi vse posledice nespoštovanja človekovih pravic, ko to nespoštovanje skupaj s pomanjkanjem legitimne demokratične udeležbe vodi k nestabilnosti, korupciji, propadu držav, humanitarnim krizam ali oboroženim spopadom, kar so pojavi, ki spodkopavajo prizadevanja Unije na področju njene razvojne politike in na katere so se EU ali njene države članice dolžne odzvati v okviru zunanje in varnostne politike; v zvezi s tem pozdravlja nedavna prizadevanja EU, da kršitve človekovih pravic vključi v sistem zgodnjega opozarjanja, povezan s preprečevanjem kriz; vendar poziva k okrepljenemu preventivnemu delovanju ter poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Komisijo in države članice, naj razvijejo element preprečevanja kriz, ki bo temeljil na človekovih pravicah, ki bi moral postati del celovitega pristopa EU k zunanjim konfliktom in krizam in ki bi ga bilo treba vključiti v prihodnjo spremenjeno evropsko varnostno strategijo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi morala EU poleg človeškega trpljenja upoštevati tudi vse posledice nespoštovanja človekovih pravic, ko to nespoštovanje skupaj s pomanjkanjem legitimne demokratične udeležbe vodi k nestabilnosti, korupciji, propadu držav, humanitarnim krizam ali oboroženim spopadom, kar so pojavi, ki spodkopavajo prizadevanja Unije na področju njene razvojne politike in na katere so se EU ali njene države članice dolžne odzvati v okviru zunanje in varnostne politike; v zvezi s tem pozdravlja nedavna prizadevanja EU, da kršitve človekovih pravic vključi v sistem zgodnjega opozarjanja, povezan s preprečevanjem kriz; vendar poziva k okrepljenemu preventivnemu delovanju ter poziva podpredsednico/visoko predstavnico, Komisijo in države članice, naj razvijejo element preprečevanja kriz, ki bo temeljil na človekovih pravicah, ki bi moral postati del celovitega pristopa EU k zunanjim konfliktom in krizam in ki bi ga bilo treba vključiti v prihodnjo spremenjeno evropsko varnostno strategijo;

| 7. | meni, da bi morala EU skupaj s svojimi delegacijami prepoznavati zgodnje opozorilne znake, kot so zatiranje manjšin in kršitve človekovih pravic, ki namigujejo na morebitne konflikte in humanitarne katastrofe; poziva EU, naj razvije najboljše prakse za spodbujanje in varstvo človekovih pravic v razmerah po nesrečah in konfliktih, pri čemer naj bo posebej pozorna na invalide, ženske, otroke in druge ranljive skupine, in sicer z zagotavljanjem podatkov in sprejemanjem ustreznih ukrepov v konkretnih primerih z invalidi, razpoložljivostjo načrtov za zmanjševanje tveganja nesreč, ki bi upoštevali vprašanje invalidnosti, usposabljanjem ustreznega osebja in povečanjem deleža dostopnih zaklonišč in zatočišč v sili, pri tem pa naj nameni poudarek vključevanju človekovih pravic v prizadevanja za pomoč, obnovo in rekonstrukcijo, obenem pa spoštuje humanitarna načela humanosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti, pa tudi na potrebah temelječ pristop k humanitarni pomoči; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi morala EU skupaj s svojimi delegacijami prepoznavati zgodnje opozorilne znake, kot so zatiranje manjšin in kršitve človekovih pravic, ki namigujejo na morebitne konflikte in humanitarne katastrofe; poziva EU, naj razvije najboljše prakse za spodbujanje in varstvo človekovih pravic v razmerah po nesrečah in konfliktih, pri čemer naj bo posebej pozorna na invalide, ženske, otroke in druge ranljive skupine, in sicer z zagotavljanjem podatkov in sprejemanjem ustreznih ukrepov v konkretnih primerih z invalidi, razpoložljivostjo načrtov za zmanjševanje tveganja nesreč, ki bi upoštevali vprašanje invalidnosti, usposabljanjem ustreznega osebja in povečanjem deleža dostopnih zaklonišč in zatočišč v sili, pri tem pa naj nameni poudarek vključevanju človekovih pravic v prizadevanja za pomoč, obnovo in rekonstrukcijo, obenem pa spoštuje humanitarna načela humanosti, nepristranskosti, nevtralnosti in neodvisnosti, pa tudi na potrebah temelječ pristop k humanitarni pomoči;

| 8. | spodbuja EU, naj zagotovi sinergijo med priložnostmi za podporo, ki jih ponujajo instrument za stabilnost, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter Evropska ustanova za demokracijo; |
| --- | --- |

8.

spodbuja EU, naj zagotovi sinergijo med priložnostmi za podporo, ki jih ponujajo instrument za stabilnost, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter Evropska ustanova za demokracijo;

| 9. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi naraščanja števila resnih kršitev človekovih pravic zaradi terorizma po vsem svetu; opozarja na poročilo iz leta 2014, v katerem je bil v letu 2013 zabeležen 62-odstotni porast terorističnih dejavnosti v primerjavi z letom 2012 in povečanje števila držav, ki so jih prizadela teroristična dejanja, v katerih je bilo ubitih več kot 50 ljudi, s 15 na 24; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj glede na povečanje terorističnih dejavnosti bolje in učinkoviteje sodelujeta z vladami v boju proti vsem oblikam terorizma; |
| --- | --- |

9.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi naraščanja števila resnih kršitev človekovih pravic zaradi terorizma po vsem svetu; opozarja na poročilo iz leta 2014, v katerem je bil v letu 2013 zabeležen 62-odstotni porast terorističnih dejavnosti v primerjavi z letom 2012 in povečanje števila držav, ki so jih prizadela teroristična dejanja, v katerih je bilo ubitih več kot 50 ljudi, s 15 na 24; poziva podpredsednico/visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj glede na povečanje terorističnih dejavnosti bolje in učinkoviteje sodelujeta z vladami v boju proti vsem oblikam terorizma;

| 10. | vztraja, da pomenijo zanikanje genocida in drugih zločinov proti človeštvu ter rasistična in ksenofobna dejanja ali versko sovraštvo jasno kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter bi jih morali obsoditi; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da pomenijo zanikanje genocida in drugih zločinov proti človeštvu ter rasistična in ksenofobna dejanja ali versko sovraštvo jasno kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter bi jih morali obsoditi;

| 11. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico/Federico Mogherini in zunanje ministre EU, naj na dnevni red Sveta za zunanje zadeve redno uvrščajo razpravo o prizadevanjih EU za izpustitev zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, političnih aktivistov in drugih, ki mirno uveljavljajo svoje pravice; |
| --- | --- |

11.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico/Federico Mogherini in zunanje ministre EU, naj na dnevni red Sveta za zunanje zadeve redno uvrščajo razpravo o prizadevanjih EU za izpustitev zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, političnih aktivistov in drugih, ki mirno uveljavljajo svoje pravice;

Letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu kot orodje poročanja za politiko EU na področju človekovih pravic in demokracije

| 12. | pozdravlja, da je Svet sprejel letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013; poziva novo podpredsednico/visoko predstavnico, naj sprejme zavezo za prihodnost, da bo sodelovala na dveh posebnih letnih razpravah na plenarnih zasedanjih Parlamenta o politiki EU na področju človekovih pravic in demokracije, predstavila poročilo EU in se odzvala na poročilo Parlamenta; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja, da je Svet sprejel letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013; poziva novo podpredsednico/visoko predstavnico, naj sprejme zavezo za prihodnost, da bo sodelovala na dveh posebnih letnih razpravah na plenarnih zasedanjih Parlamenta o politiki EU na področju človekovih pravic in demokracije, predstavila poročilo EU in se odzvala na poročilo Parlamenta;

| 13. | meni, da je obžalovanja vredno, da Komisija ni pisno odgovorila na zgoraj omenjeno resolucijo Parlamenta o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2012, ter meni, da so takšni pisni odgovori izjemno pomembni za medinstitucionalno sodelovanje na tem področju in jih ni mogoče nadomestiti z razpravo na plenarnem zasedanju, ki omogoča manj časa za premislek in za sistematičen odgovor na vse točke, ki jih je izpostavil Parlament; |
| --- | --- |

13.

meni, da je obžalovanja vredno, da Komisija ni pisno odgovorila na zgoraj omenjeno resolucijo Parlamenta o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2012, ter meni, da so takšni pisni odgovori izjemno pomembni za medinstitucionalno sodelovanje na tem področju in jih ni mogoče nadomestiti z razpravo na plenarnem zasedanju, ki omogoča manj časa za premislek in za sistematičen odgovor na vse točke, ki jih je izpostavil Parlament;

| 14. | izreka pohvalo ESZD in Komisiji za njuno celovito in jasno poročanje o ukrepih EU, izvedenih v obdobju poročanja; vendar ponavlja svoje stališče, da bi morala zlasti poročila o posameznih državah omogočati pregled ključnih pozitivnih in negativnih trendov ter ocenjevanje učinkovitosti ukrepov EU; ugotavlja, da bi temeljitejše javno poročanje, ki bi zlasti temeljilo na prednostnih nalogah in kazalnikih, opredeljenih v doslej zaupnih strategijah EU za posamezne države na področju človekovih pravic, spodbudilo večjo doslednost pri izvajanju pogojenosti s človekovimi pravicami in ocenjevanju učinka politik EU na človekove pravice; |
| --- | --- |

14.

izreka pohvalo ESZD in Komisiji za njuno celovito in jasno poročanje o ukrepih EU, izvedenih v obdobju poročanja; vendar ponavlja svoje stališče, da bi morala zlasti poročila o posameznih državah omogočati pregled ključnih pozitivnih in negativnih trendov ter ocenjevanje učinkovitosti ukrepov EU; ugotavlja, da bi temeljitejše javno poročanje, ki bi zlasti temeljilo na prednostnih nalogah in kazalnikih, opredeljenih v doslej zaupnih strategijah EU za posamezne države na področju človekovih pravic, spodbudilo večjo doslednost pri izvajanju pogojenosti s človekovimi pravicami in ocenjevanju učinka politik EU na človekove pravice;

| 15. | še vedno meni, da bi si morale institucije EU skupaj prizadevati za izboljšanje oblike letnega poročila o človekovih pravicah in demokraciji v svetu, da bi omogočile, da doseže širšo javnost, ob tem pa ohrani izčrpnost kot poročilo o izvajanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje; ponovno izraža, da se je pripravljen udeležiti dejavnega in konstruktivnega sodelovanja med institucijami EU pri pripravi prihodnjih poročil; ponovno zahteva, da se v letno poročilo vključi oddelek o tem, kako države članice izvajajo akcijski načrt; |
| --- | --- |

15.

še vedno meni, da bi si morale institucije EU skupaj prizadevati za izboljšanje oblike letnega poročila o človekovih pravicah in demokraciji v svetu, da bi omogočile, da doseže širšo javnost, ob tem pa ohrani izčrpnost kot poročilo o izvajanju Strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta za njegovo izvajanje; ponovno izraža, da se je pripravljen udeležiti dejavnega in konstruktivnega sodelovanja med institucijami EU pri pripravi prihodnjih poročil; ponovno zahteva, da se v letno poročilo vključi oddelek o tem, kako države članice izvajajo akcijski načrt;

Izvajanje strateškega okvira in akcijskega načrta EU

| 16. | znova izraža, da ceni Strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijski načrt za njegovo izvajanje, ki ju je Svet sprejel leta 2012, saj predstavljata pomemben mejnik pri uvajanju novosti v razvoju politik in pri utrjevanju zavezanosti EU k vključevanju človekovih pravic v vse zunanje politike EU brez izjeme, kar je obveznost, določena s Pogodbo; |
| --- | --- |

16.

znova izraža, da ceni Strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijski načrt za njegovo izvajanje, ki ju je Svet sprejel leta 2012, saj predstavljata pomemben mejnik pri uvajanju novosti v razvoju politik in pri utrjevanju zavezanosti EU k vključevanju človekovih pravic v vse zunanje politike EU brez izjeme, kar je obveznost, določena s Pogodbo;

| 17. | opozarja, da so človekove pravice postale bistvena sestavina zunanjega delovanja EU in pomemben del njene podobe v dvostranskih, večstranskih in institucionalnih odnosih; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da so človekove pravice postale bistvena sestavina zunanjega delovanja EU in pomemben del njene podobe v dvostranskih, večstranskih in institucionalnih odnosih;

| 18. | ceni prizadevanja ESZD in Komisije, da Parlamentu poročata o izvajanju prvega akcijskega načrta EU na področju človekovih pravic in demokracije; poziva podpredsednico/visoko predstavnico ter ESZD, naj v pregled in posvetovanja pred sprejetjem novega akcijskega načrta, ki bo začel veljati v začetku leta 2015, vključita države članice, Komisijo, Parlament, civilno družbo ter regionalne in mednarodne organizacije; pozdravlja razprave, namenjene boljšemu prednostnemu razvrščanju ciljev v novem akcijskem načrtu ter izboljšanju preglednosti, učinkovitosti in skladnosti tega orodja zunanje politike EU, vendar svari pred krčenjem področja uporabe akcijskega načrta in zmanjšanjem ambicij v zvezi z vključevanjem vprašanja človekovih pravic na vseh področjih politike EU; |
| --- | --- |

18.

ceni prizadevanja ESZD in Komisije, da Parlamentu poročata o izvajanju prvega akcijskega načrta EU na področju človekovih pravic in demokracije; poziva podpredsednico/visoko predstavnico ter ESZD, naj v pregled in posvetovanja pred sprejetjem novega akcijskega načrta, ki bo začel veljati v začetku leta 2015, vključita države članice, Komisijo, Parlament, civilno družbo ter regionalne in mednarodne organizacije; pozdravlja razprave, namenjene boljšemu prednostnemu razvrščanju ciljev v novem akcijskem načrtu ter izboljšanju preglednosti, učinkovitosti in skladnosti tega orodja zunanje politike EU, vendar svari pred krčenjem področja uporabe akcijskega načrta in zmanjšanjem ambicij v zvezi z vključevanjem vprašanja človekovih pravic na vseh področjih politike EU;

| 19. | spodbuja vse strani, vključene v zunanje delovanje EU, naj prevzamejo odgovornost za zunanjo politiko EU na področju človekovih pravic in njena različna orodja ter zagotovijo, da se bodo človekove pravice upoštevale na medsektorski ravni, med drugim z organizacijo rednih usposabljanj o človekovih pravicah za ustrezne uradnike; |
| --- | --- |

19.

spodbuja vse strani, vključene v zunanje delovanje EU, naj prevzamejo odgovornost za zunanjo politiko EU na področju človekovih pravic in njena različna orodja ter zagotovijo, da se bodo človekove pravice upoštevale na medsektorski ravni, med drugim z organizacijo rednih usposabljanj o človekovih pravicah za ustrezne uradnike;

| 20. | izraža posebno zaskrbljenost glede izvajanja zaveze, izražene v strateškem okviru, da bo človekovim pravicam namenjena osrednja vloga v odnosih EU z vsemi tretjimi državami, tudi njenimi strateškimi partnericami; zato poziva podpredsednico/visoko predstavnico ter ESZD, naj namenita posebno pozornost izvajanju te zaveze in zagotavljanju, da se človekove pravice in demokracija vključujejo v odnose EU z njenimi strateškimi partnericami v pomembnih kontekstih, kot so srečanja na vrhu in sklepi Sveta; poleg tega priporoča, da EU vsakič, ko partnerska država, s katero je bil sklenjen sporazum, hudo krši človekove pravice, učinkoviteje ukrepa in izvede ustrezne sankcije, kot je navedeno v določbah o človekovih pravicah v sporazumu, vključno z morebitno (začasno) prekinitvijo izvajanja sporazuma; |
| --- | --- |

20.

izraža posebno zaskrbljenost glede izvajanja zaveze, izražene v strateškem okviru, da bo človekovim pravicam namenjena osrednja vloga v odnosih EU z vsemi tretjimi državami, tudi njenimi strateškimi partnericami; zato poziva podpredsednico/visoko predstavnico ter ESZD, naj namenita posebno pozornost izvajanju te zaveze in zagotavljanju, da se človekove pravice in demokracija vključujejo v odnose EU z njenimi strateškimi partnericami v pomembnih kontekstih, kot so srečanja na vrhu in sklepi Sveta; poleg tega priporoča, da EU vsakič, ko partnerska država, s katero je bil sklenjen sporazum, hudo krši človekove pravice, učinkoviteje ukrepa in izvede ustrezne sankcije, kot je navedeno v določbah o človekovih pravicah v sporazumu, vključno z morebitno (začasno) prekinitvijo izvajanja sporazuma;

| 21. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico naj v sodelovanju z vsemi ostalimi komisarji pripravi program, ki bo človekove pravice vključeval v različne dejavnosti EU, zlasti na področju razvoja, migracij, okolja, zaposlovanja, zaščite podatkov na internetu, trgovine, naložb, tehnologije in poslovanja; |
| --- | --- |

21.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico naj v sodelovanju z vsemi ostalimi komisarji pripravi program, ki bo človekove pravice vključeval v različne dejavnosti EU, zlasti na področju razvoja, migracij, okolja, zaposlovanja, zaščite podatkov na internetu, trgovine, naložb, tehnologije in poslovanja;

| 22. | pozdravlja dejstvo, da je podpredsednica/visoka predstavnica javno izjavila, da je treba pregledati strategijo EU za vse njene strateške partnerice, vključno s Kitajsko in Rusijo, ter jo poziva, naj v svojem mandatu v ospredje postavi človekove pravice v takšnih državah, tako da pojasni, da hude kršitve človekovih pravic ogrožajo dvostranske odnose med EU in njenimi strateškimi partnericami; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejstvo, da je podpredsednica/visoka predstavnica javno izjavila, da je treba pregledati strategijo EU za vse njene strateške partnerice, vključno s Kitajsko in Rusijo, ter jo poziva, naj v svojem mandatu v ospredje postavi človekove pravice v takšnih državah, tako da pojasni, da hude kršitve človekovih pravic ogrožajo dvostranske odnose med EU in njenimi strateškimi partnericami;

Mandat posebnega predstavnika EU za človekove pravice

| 23. | se zaveda pomembnosti mandata prvega posebnega predstavnika EU za človekove pravice ter čestita trenutnemu imetniku mandata za doslej opravljeno delo; spodbuja posebnega predstavnika, naj še naprej krepi prepoznavnost EU in njeno sodelovanje z ustreznimi večstranskimi in regionalnimi mehanizmi za človekove pravice (OZN, Svet Evrope, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, Združenje držav jugovzhodne Azije, Afriška unija in Organizacija islamske konference), spodbuja ključne tematske prednostne naloge EU, ki jih odražajo smernice EU o človekovih pravicah, si prizadeva za krepitev vloge civilne družbe po vsem svetu ter prispeva k vključevanju, skladnosti, doslednosti in učinkovitosti politike EU na področju človekovih pravic, pri čemer naj vzpostavi ustrezno ravnovesje med tiho in javno diplomacijo; priznava, da je treba povečati prepoznavnost vloge posebnega predstavnika EU za človekove pravice, ki mora imeti pristojnost dajanja pobude in javnega nastopanja, pri čemer se opira na različne službe v okviru institucij EU, da se zagotovi ustrezno usklajevanje; |
| --- | --- |

23.

se zaveda pomembnosti mandata prvega posebnega predstavnika EU za človekove pravice ter čestita trenutnemu imetniku mandata za doslej opravljeno delo; spodbuja posebnega predstavnika, naj še naprej krepi prepoznavnost EU in njeno sodelovanje z ustreznimi večstranskimi in regionalnimi mehanizmi za človekove pravice (OZN, Svet Evrope, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, Združenje držav jugovzhodne Azije, Afriška unija in Organizacija islamske konference), spodbuja ključne tematske prednostne naloge EU, ki jih odražajo smernice EU o človekovih pravicah, si prizadeva za krepitev vloge civilne družbe po vsem svetu ter prispeva k vključevanju, skladnosti, doslednosti in učinkovitosti politike EU na področju človekovih pravic, pri čemer naj vzpostavi ustrezno ravnovesje med tiho in javno diplomacijo; priznava, da je treba povečati prepoznavnost vloge posebnega predstavnika EU za človekove pravice, ki mora imeti pristojnost dajanja pobude in javnega nastopanja, pri čemer se opira na različne službe v okviru institucij EU, da se zagotovi ustrezno usklajevanje;

| 24. | poziva Svet, naj kot splošno načelo sprejme vključitev sistematičnega sodelovanja s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice v mandat bodočih posebnih predstavnikov EU za geografska območja; |
| --- | --- |

24.

poziva Svet, naj kot splošno načelo sprejme vključitev sistematičnega sodelovanja s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice v mandat bodočih posebnih predstavnikov EU za geografska območja;

| 25. | zahteva, da se mandat posebnega predstavnika EU za človekove pravice nadaljuje, da bi ta funkcija postala stalna, in mu zagotovi zadostna sredstva, da bo lahko v celoti izvajal svojo vlogo, vključno z javno diplomacijo; |
| --- | --- |

25.

zahteva, da se mandat posebnega predstavnika EU za človekove pravice nadaljuje, da bi ta funkcija postala stalna, in mu zagotovi zadostna sredstva, da bo lahko v celoti izvajal svojo vlogo, vključno z javno diplomacijo;

Notranja in zunanja usklajenost v politiki EU na področju človekovih pravic in demokracije

| 26. | poudarja, da je treba pri izvajanju politike EU na področju človekovih pravic dosledno upoštevati obveznosti iz Pogodbe, zagotoviti usklajenost notranje in zunanje politike ter se izogibati dvojnim merilom; zato poziva k sprejetju sklepov Sveta za zunanje zadeve o človekovih pravicah v zvezi s strateškimi partnerji; v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi enotnih najnižjih pragov v zvezi z vprašanji človekovih pravic, ki jih morajo države članice in uradniki EU obravnavati v pogovorih s svojimi strateškimi sogovorniki, ob upoštevanju okoliščin v posamezni državi; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba pri izvajanju politike EU na področju človekovih pravic dosledno upoštevati obveznosti iz Pogodbe, zagotoviti usklajenost notranje in zunanje politike ter se izogibati dvojnim merilom; zato poziva k sprejetju sklepov Sveta za zunanje zadeve o človekovih pravicah v zvezi s strateškimi partnerji; v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi enotnih najnižjih pragov v zvezi z vprašanji človekovih pravic, ki jih morajo države članice in uradniki EU obravnavati v pogovorih s svojimi strateškimi sogovorniki, ob upoštevanju okoliščin v posamezni državi;

| 27. | poudarja, da je skladnost delovanja EU v zvezi s tretjimi državami pogoj za njeno verodostojnost in s tem učinkovitost ter da razlike in neskladja škodujejo učinkovitosti njenega delovanja, njena sporočila o človekovih pravicah pa so zaradi njih včasih nerazumljiva; opozarja, da je skladnost, kljub številnim težavam, ki se pojavljajo, še vedno prednostni cilj zunanje politike in mora biti glavna naloga vseh njenih nosilcev; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je skladnost delovanja EU v zvezi s tretjimi državami pogoj za njeno verodostojnost in s tem učinkovitost ter da razlike in neskladja škodujejo učinkovitosti njenega delovanja, njena sporočila o človekovih pravicah pa so zaradi njih včasih nerazumljiva; opozarja, da je skladnost, kljub številnim težavam, ki se pojavljajo, še vedno prednostni cilj zunanje politike in mora biti glavna naloga vseh njenih nosilcev;

| 28. | poleg tega ugotavlja, da je bistveno, da zahteve glede človekovih pravic, ki jih EU postavlja v svojih odnosih s tretjimi državami, na enak način veljajo tudi za države članice; v zvezi s tem opominja, da Parlament sprejme letno poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, ki ga pripravi Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve; |
| --- | --- |

28.

poleg tega ugotavlja, da je bistveno, da zahteve glede človekovih pravic, ki jih EU postavlja v svojih odnosih s tretjimi državami, na enak način veljajo tudi za države članice; v zvezi s tem opominja, da Parlament sprejme letno poročilo o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji, ki ga pripravi Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve;

| 29. | poziva ESZD, naj okrepi upravljanje in nadzor skladov EU za varovanje človekovih pravic ter odgovornost v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

29.

poziva ESZD, naj okrepi upravljanje in nadzor skladov EU za varovanje človekovih pravic ter odgovornost v zvezi z njimi;

| 30. | opozarja na velike izzive, ki jih predstavlja priključitev Krima k Rusiji in nadaljnja vojaška prisotnost v vzhodni Ukrajini; poudarja, da je ta politika agresije nadaljevanje zdrsa Rusije v avtoritaren režim, pri čemer se razmere na področju človekovih pravic v državi slabšajo; poudarja, da Rusija sedaj predstavlja „strateški izziv“ za EU in da več ne izpolnjuje meril za strateško partnerstvo; |
| --- | --- |

30.

opozarja na velike izzive, ki jih predstavlja priključitev Krima k Rusiji in nadaljnja vojaška prisotnost v vzhodni Ukrajini; poudarja, da je ta politika agresije nadaljevanje zdrsa Rusije v avtoritaren režim, pri čemer se razmere na področju človekovih pravic v državi slabšajo; poudarja, da Rusija sedaj predstavlja „strateški izziv“ za EU in da več ne izpolnjuje meril za strateško partnerstvo;

| 31. | poziva EU, naj učinkovito obravnava notranje izzive na področju človekovih pravic, kot so položaj Romov, ravnanje z begunci in migranti, diskriminacija oseb LGBTI, pogoji v priporih ter svoboda medijev v državah članicah, da bi ohranila verodostojnost in skladnost svoje zunanje politike na področju človekovih pravic; meni, da je obžalovanja vredno, da romska manjšina še naprej ostaja tarča diskriminacije, rasizma in socialnega izključevanja, tako znotraj EU kot v državah kandidatkah na Zahodnem Balkanu in v Turčiji; s tem v zvezi ugotavlja, da je spoštovanje pravic manjšin eden ključnih izzivov, ki jih je Komisija opredelila v strategiji širitve za obdobje 2014–2015; |
| --- | --- |

31.

poziva EU, naj učinkovito obravnava notranje izzive na področju človekovih pravic, kot so položaj Romov, ravnanje z begunci in migranti, diskriminacija oseb LGBTI, pogoji v priporih ter svoboda medijev v državah članicah, da bi ohranila verodostojnost in skladnost svoje zunanje politike na področju človekovih pravic; meni, da je obžalovanja vredno, da romska manjšina še naprej ostaja tarča diskriminacije, rasizma in socialnega izključevanja, tako znotraj EU kot v državah kandidatkah na Zahodnem Balkanu in v Turčiji; s tem v zvezi ugotavlja, da je spoštovanje pravic manjšin eden ključnih izzivov, ki jih je Komisija opredelila v strategiji širitve za obdobje 2014–2015;

Orodja politike EU na področju človekovih pravic

Strategije za posamezne države na področju človekovih pravic in vloga delegacij EU

| 32. | izreka pohvalo ESZD za uspešno dokončanje prvega cikla strategij za posamezne države na področju človekovih pravic, ki so bile oblikovane z odločnim poudarkom na prevzemanju odgovornosti na ravni delegacij EU; vendar meni, da je obžalovanja vredno, da je še vedno prisotno pomanjkanje preglednosti v zvezi z vsebino strategij za posamezne države, zlasti nezmožnost ustreznega obveščanja Parlamenta, ter ponovno poziva, naj se javno objavijo vsaj ključne prednostne naloge iz strategije za vsako državo in naj se Parlamentu na primeren način omogoči dostop do strategij, da bi zagotovili ustrezno raven nadzora; spodbuja ESZD, naj sprejme kazalnike za ocenjevanje učinkovitosti strategij za posamezne države in poglavja v letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu, posvečena posameznim državam, v večji meri obravnava kot poročila o izvajanju teh strategij; opominja na zavezo EU, da bo zagotovila upoštevanje strategij za posamezne države na področju človekovih pravic na vseh ravneh oblikovanja politik s tretjimi državami, vključno z dialogi na področju človekovih pravic in političnimi dialogi; |
| --- | --- |

32.

izreka pohvalo ESZD za uspešno dokončanje prvega cikla strategij za posamezne države na področju človekovih pravic, ki so bile oblikovane z odločnim poudarkom na prevzemanju odgovornosti na ravni delegacij EU; vendar meni, da je obžalovanja vredno, da je še vedno prisotno pomanjkanje preglednosti v zvezi z vsebino strategij za posamezne države, zlasti nezmožnost ustreznega obveščanja Parlamenta, ter ponovno poziva, naj se javno objavijo vsaj ključne prednostne naloge iz strategije za vsako državo in naj se Parlamentu na primeren način omogoči dostop do strategij, da bi zagotovili ustrezno raven nadzora; spodbuja ESZD, naj sprejme kazalnike za ocenjevanje učinkovitosti strategij za posamezne države in poglavja v letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu, posvečena posameznim državam, v večji meri obravnava kot poročila o izvajanju teh strategij; opominja na zavezo EU, da bo zagotovila upoštevanje strategij za posamezne države na področju človekovih pravic na vseh ravneh oblikovanja politik s tretjimi državami, vključno z dialogi na področju človekovih pravic in političnimi dialogi;

| 33. | poudarja, da bi morale delegacije EU pripraviti letno poročilo o svojih dejavnostih na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi morale delegacije EU pripraviti letno poročilo o svojih dejavnostih na področju človekovih pravic;

| 34. | pozdravlja, da je mreža kontaktnih točk za človekove pravice in uradnikov za zvezo za zagovornike človekovih pravic v delegacijah EU skoraj popolnoma vzpostavljena; poziva podpredsednico/visoko predstavnico ter ESZD, naj pripravita jasne operativne smernice glede svoje vloge v delegacijah, da bi jim omogočili, da v celoti uresničijo svoj potencial, ustvarili verodostojne standarde in preprečili neskladja med delegacijami EU; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja, da je mreža kontaktnih točk za človekove pravice in uradnikov za zvezo za zagovornike človekovih pravic v delegacijah EU skoraj popolnoma vzpostavljena; poziva podpredsednico/visoko predstavnico ter ESZD, naj pripravita jasne operativne smernice glede svoje vloge v delegacijah, da bi jim omogočili, da v celoti uresničijo svoj potencial, ustvarili verodostojne standarde in preprečili neskladja med delegacijami EU;

| 35. | poziva k okrepitvi sodelovanja med diplomatskimi mrežami držav članic in delegacijami EU po svetu, da bi prispevali k razpravam delovnih skupin za človekove pravice v tretjih državah; |
| --- | --- |

35.

poziva k okrepitvi sodelovanja med diplomatskimi mrežami držav članic in delegacijami EU po svetu, da bi prispevali k razpravam delovnih skupin za človekove pravice v tretjih državah;

| 36. | poziva ESZD, naj zagotovi, da se na primere zaprtih zagovornikov človekovih pravic opozori na vseh srečanjih med EU in tretjimi državami na visoki ravni, tudi zasedanjih svetov za sodelovanje/pridružitvenih svetov; vztraja, da bi morale vse strategije za posamezne države na področju človekovih pravic med EU in tretjimi državami vključevati oddelek o zaprtih zagovornikih pravic; |
| --- | --- |

36.

poziva ESZD, naj zagotovi, da se na primere zaprtih zagovornikov človekovih pravic opozori na vseh srečanjih med EU in tretjimi državami na visoki ravni, tudi zasedanjih svetov za sodelovanje/pridružitvenih svetov; vztraja, da bi morale vse strategije za posamezne države na področju človekovih pravic med EU in tretjimi državami vključevati oddelek o zaprtih zagovornikih pravic;

| 37. | opominja na zavezo za vključitev človekovih pravic v vse ocene učinka, ki jih pripravi EU; vztraja, da je ta zaveza potrebna za zagotovitev, da EU spoštuje, varuje in uresničuje človekove pravice ter da se njene zunanje politike in dejavnosti oblikujejo in izvajajo tako, da utrjujejo človekove pravice v tujini; poziva EU, naj okrepi posvetovanje in usklajevanje s civilno družbo in institucijami EU, da bi izboljšala kakovost in sistematičnost ocen učinka na človekove pravice; |
| --- | --- |

37.

opominja na zavezo za vključitev človekovih pravic v vse ocene učinka, ki jih pripravi EU; vztraja, da je ta zaveza potrebna za zagotovitev, da EU spoštuje, varuje in uresničuje človekove pravice ter da se njene zunanje politike in dejavnosti oblikujejo in izvajajo tako, da utrjujejo človekove pravice v tujini; poziva EU, naj okrepi posvetovanje in usklajevanje s civilno družbo in institucijami EU, da bi izboljšala kakovost in sistematičnost ocen učinka na človekove pravice;

Dialogi in posvetovanja o človekovih pravicah

| 38. | ponovno izraža svojo podporo posebnim dialogom o človekovih pravicah kot orodju politike EU na področju človekovih pravic, v kolikor ti niso sami sebi namen, temveč sredstvo za zagotovitev posebnih zavez in dosežkov s strani sogovornika; priznava pomen sodelovanja v posebnih dialogih o človekovih pravicah zlasti s tistimi državami, ki imajo na tem področju resne težave; vendar poudarja, da mora EU oblikovati jasne politične sklepe, ko dialog o človekovih pravicah ne prinaša pozitivnih rezultatov, ker sogovornik ni pripravljen sodelovati v dobri veri ali se resnično zavezati k reformam, ter več pozornosti nameniti javni diplomaciji, da bi zagotovila, da verodostojnost politike EU na področju človekovih pravic v očeh javnosti ni ogrožena; svari tudi pred tem, da bi razprave o človekovih pravicah ločili od dialoga na visoki politični ravni; vztraja, da mora EU učinkovito ter na odgovoren in pregleden način opozoriti na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic, ki so ogroženi ali zaprti, in političnih zapornikov; v primeru hudih kršitev človekovih pravic poziva, naj se to vprašanje postavi v središče političnih dialogov na vseh ravneh; |
| --- | --- |

38.

ponovno izraža svojo podporo posebnim dialogom o človekovih pravicah kot orodju politike EU na področju človekovih pravic, v kolikor ti niso sami sebi namen, temveč sredstvo za zagotovitev posebnih zavez in dosežkov s strani sogovornika; priznava pomen sodelovanja v posebnih dialogih o človekovih pravicah zlasti s tistimi državami, ki imajo na tem področju resne težave; vendar poudarja, da mora EU oblikovati jasne politične sklepe, ko dialog o človekovih pravicah ne prinaša pozitivnih rezultatov, ker sogovornik ni pripravljen sodelovati v dobri veri ali se resnično zavezati k reformam, ter več pozornosti nameniti javni diplomaciji, da bi zagotovila, da verodostojnost politike EU na področju človekovih pravic v očeh javnosti ni ogrožena; svari tudi pred tem, da bi razprave o človekovih pravicah ločili od dialoga na visoki politični ravni; vztraja, da mora EU učinkovito ter na odgovoren in pregleden način opozoriti na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic, ki so ogroženi ali zaprti, in političnih zapornikov; v primeru hudih kršitev človekovih pravic poziva, naj se to vprašanje postavi v središče političnih dialogov na vseh ravneh;

| 39. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oblikuje celovit mehanizem pregleda, ki bi pomagal vrednotiti dialoge glede na neuspeh pri doseganju pomembnih in oprijemljivih rezultatov; nadalje spodbuja EU, naj okrepi svoj mehanizem referenčnih vrednosti, da bi lahko merili uspeh in povečali učinkovitost dialogov, kar bi državam z resnimi težavami na področju človekovih pravic pomagalo, da se približajo mednarodnim standardom na področju človekovih pravic; glede na to, da na primer dialog med EU in Kitajsko na področju človekovih pravic ni prinesel pomembnih in oprijemljivih rezultatov in glede na nedavne dogodke v Hongkongu, poziva EU, naj pregleda svojo strategijo na področju človekovih pravic ter sprejme bolj skladen, enoten in strateški pristop glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oblikuje celovit mehanizem pregleda, ki bi pomagal vrednotiti dialoge glede na neuspeh pri doseganju pomembnih in oprijemljivih rezultatov; nadalje spodbuja EU, naj okrepi svoj mehanizem referenčnih vrednosti, da bi lahko merili uspeh in povečali učinkovitost dialogov, kar bi državam z resnimi težavami na področju človekovih pravic pomagalo, da se približajo mednarodnim standardom na področju človekovih pravic; glede na to, da na primer dialog med EU in Kitajsko na področju človekovih pravic ni prinesel pomembnih in oprijemljivih rezultatov in glede na nedavne dogodke v Hongkongu, poziva EU, naj pregleda svojo strategijo na področju človekovih pravic ter sprejme bolj skladen, enoten in strateški pristop glede človekovih pravic;

| 40. | izraža obžalovanje, ker zaradi različnih struktur, formatov, pogostosti in metod izmenjav ter njihove zaupnosti ni pravega mehanizma spremljanja in ocenjevanja tovrstnih dialogov niti kazalnikov napredka; priporoča razjasnitev ciljev posameznih dialogov in ocenjevanje rezultatov ob posvetovanju s Parlamentom; |
| --- | --- |

40.

izraža obžalovanje, ker zaradi različnih struktur, formatov, pogostosti in metod izmenjav ter njihove zaupnosti ni pravega mehanizma spremljanja in ocenjevanja tovrstnih dialogov niti kazalnikov napredka; priporoča razjasnitev ciljev posameznih dialogov in ocenjevanje rezultatov ob posvetovanju s Parlamentom;

| 41. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej sodeluje z vsemi državami, s katerimi trenutno potekajo dialogi o človekovih pravicah, ter od zadevnih organov zahteva konkretne zaveze in spremlja ukrepanje na podlagi zahtev, podanih med posvetovanji; |
| --- | --- |

41.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej sodeluje z vsemi državami, s katerimi trenutno potekajo dialogi o človekovih pravicah, ter od zadevnih organov zahteva konkretne zaveze in spremlja ukrepanje na podlagi zahtev, podanih med posvetovanji;

Smernice EU o človekovih pravicah

| 42. | pozdravlja dejstvo, da je Svet leta 2013 sprejel smernice EU za človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter smernice EU o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, v letu 2014 pa smernice EU o svobodi izražanja na spletu in drugje; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja dejstvo, da je Svet leta 2013 sprejel smernice EU za človekove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter smernice EU o svobodi veroizpovedi ali prepričanja, v letu 2014 pa smernice EU o svobodi izražanja na spletu in drugje;

| 43. | opozarja, da se s sprejetjem smernic ne sme vnesti selektivnost v sistem človekovih pravic, saj morata načeli univerzalnosti in nedeljivosti ostati bistvenega pomena; poziva Komisijo, naj pojasni postopek izbora tematik, ki jih pokrivajo smernice, tako da v sodelovanju s Parlamentom in predstavniki civilne družbe določi merila za izbiro; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da se s sprejetjem smernic ne sme vnesti selektivnost v sistem človekovih pravic, saj morata načeli univerzalnosti in nedeljivosti ostati bistvenega pomena; poziva Komisijo, naj pojasni postopek izbora tematik, ki jih pokrivajo smernice, tako da v sodelovanju s Parlamentom in predstavniki civilne družbe določi merila za izbiro;

| 44. | poziva Komisijo, naj dopolni smernice, tako da zagotovi boljšo berljivost z uskladitvijo vsebine in oblike smernic, ki bi morale določati cilje, merila, načine, časovne razporede in kazalnike ter vključevati redno ocenjevanje; v tem smislu opozarja, da je Parlament nedavno priporočil „učinkovito in ciljno naravnano“ izvajanje smernic glede mučenja; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj dopolni smernice, tako da zagotovi boljšo berljivost z uskladitvijo vsebine in oblike smernic, ki bi morale določati cilje, merila, načine, časovne razporede in kazalnike ter vključevati redno ocenjevanje; v tem smislu opozarja, da je Parlament nedavno priporočil „učinkovito in ciljno naravnano“ izvajanje smernic glede mučenja;

| 45. | priporoča večjo udeležbo akterjev civilne družbe pri pripravi, ocenjevanju in reviziji smernic; |
| --- | --- |

45.

priporoča večjo udeležbo akterjev civilne družbe pri pripravi, ocenjevanju in reviziji smernic;

| 46. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj sprejmeta ustrezne ukrepe za izvajanje in ocenjevanje smernic EU na ravni držav; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj nenehno usposabljajo in ozaveščajo uslužbence Evropske službe za zunanje delovanje in delegacij EU ter diplomate držav članic, da bi zagotovili, da smernice EU na področju človekovih pravic dosegajo želen učinek pri oblikovanju dejanskih politik na terenu; |
| --- | --- |

46.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Svet, naj sprejmeta ustrezne ukrepe za izvajanje in ocenjevanje smernic EU na ravni držav; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj nenehno usposabljajo in ozaveščajo uslužbence Evropske službe za zunanje delovanje in delegacij EU ter diplomate držav članic, da bi zagotovili, da smernice EU na področju človekovih pravic dosegajo želen učinek pri oblikovanju dejanskih politik na terenu;

Politike EU v podporo demokratizaciji in volitvam

| 47. | poudarja, da demokratičnih režimov ne določa le organizacija volitev, temveč tudi spoštovanje pravne države, svoboda govora, spoštovanje človekovih pravic, neodvisno sodstvo in nepristranska uprava; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpirata demokratične procese, začete v tretjih državah; s tem v zvezi poudarja pomen nadaljnjega ukrepanja na podlagi poročil in priporočil misij za opazovanje volitev, tako da se ta vključijo v okvir sodelovanja EU s posamezno državo za podporo demokraciji in da se glavnemu opazovalcu v okviru naknadnega spremljanja izvajanja priporočil dodeli posebna vloga, pri čemer bi to moralo biti skladen del celostnega pristopa Parlamenta za podporo demokraciji in imeti podporo stalnih organov Parlamenta; opozarja, da imajo misije EU za opazovanje volitev lahko pozitivno vlogo pri zagotavljanju verodostojnosti EU kot partnerice; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da demokratičnih režimov ne določa le organizacija volitev, temveč tudi spoštovanje pravne države, svoboda govora, spoštovanje človekovih pravic, neodvisno sodstvo in nepristranska uprava; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpirata demokratične procese, začete v tretjih državah; s tem v zvezi poudarja pomen nadaljnjega ukrepanja na podlagi poročil in priporočil misij za opazovanje volitev, tako da se ta vključijo v okvir sodelovanja EU s posamezno državo za podporo demokraciji in da se glavnemu opazovalcu v okviru naknadnega spremljanja izvajanja priporočil dodeli posebna vloga, pri čemer bi to moralo biti skladen del celostnega pristopa Parlamenta za podporo demokraciji in imeti podporo stalnih organov Parlamenta; opozarja, da imajo misije EU za opazovanje volitev lahko pozitivno vlogo pri zagotavljanju verodostojnosti EU kot partnerice;

| 48. | poziva EU, naj si še naprej prizadeva za opredelitev najboljših praks na tem področju, da bi podprla in utrdila procese demokratizacije; spodbuja razvoj tako orodij politike kot operativnih orodij, namenjenih uporabi v prednostnih državah, da bi podporne ukrepe za človekove pravice in demokracijo, vključno z ukrepi za preprečevanje konfliktov in mediacijo, na skladen, prožen in verodostojen način vključili v pristop EU; |
| --- | --- |

48.

poziva EU, naj si še naprej prizadeva za opredelitev najboljših praks na tem področju, da bi podprla in utrdila procese demokratizacije; spodbuja razvoj tako orodij politike kot operativnih orodij, namenjenih uporabi v prednostnih državah, da bi podporne ukrepe za človekove pravice in demokracijo, vključno z ukrepi za preprečevanje konfliktov in mediacijo, na skladen, prožen in verodostojen način vključili v pristop EU;

| 49. | poudarja, da je treba politično tranzicijo in demokratizacijo združiti s spoštovanjem človekovih pravic, spodbujanjem pravice, preglednosti, odgovornosti, sprave in pravne države ter vzpostavitvijo demokratičnih institucij; poziva EU, naj sistematično podpira svobodno in pošteno izvoljene parlamente; poudarja, da je treba vlagati v politične dialoge med vladajočimi in opozicijskimi strankami; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba politično tranzicijo in demokratizacijo združiti s spoštovanjem človekovih pravic, spodbujanjem pravice, preglednosti, odgovornosti, sprave in pravne države ter vzpostavitvijo demokratičnih institucij; poziva EU, naj sistematično podpira svobodno in pošteno izvoljene parlamente; poudarja, da je treba vlagati v politične dialoge med vladajočimi in opozicijskimi strankami;

| 50. | opozarja, da je Evropska unija po arabski pomladi ponovno opredelila svojo sosedsko politiko do južnega Sredozemlja ter poudarila vlogo civilne družbe in načelo „več za več“, da bi razvila trdnejša partnerstva s svojimi sosedami in usmerjala njihove demokratične reforme in prehode; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da je Evropska unija po arabski pomladi ponovno opredelila svojo sosedsko politiko do južnega Sredozemlja ter poudarila vlogo civilne družbe in načelo „več za več“, da bi razvila trdnejša partnerstva s svojimi sosedami in usmerjala njihove demokratične reforme in prehode;

| 51. | meni, da bi moral biti pristop na podlagi uspešnosti „več za več“ vodilno načelo v odnosih EU z vsemi tretjimi državami, da bi morala EU partnerskim državam napredni status podeliti le, če upoštevajo jasne zahteve glede človekovih pravic in demokracije, in da bi ga morala brez omahovanja zamrzniti, če država teh zahtev ne izpolnjuje več; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi moral biti pristop na podlagi uspešnosti „več za več“ vodilno načelo v odnosih EU z vsemi tretjimi državami, da bi morala EU partnerskim državam napredni status podeliti le, če upoštevajo jasne zahteve glede človekovih pravic in demokracije, in da bi ga morala brez omahovanja zamrzniti, če država teh zahtev ne izpolnjuje več;

| 52. | poziva k učinkoviti uporabi novih tehnologiji in svetovnega spleta, da bi ljudem po vsem svetu v kar največji meri omogočili dostop do informacij o človekovih pravicah in demokraciji ter o programih EU; |
| --- | --- |

52.

poziva k učinkoviti uporabi novih tehnologiji in svetovnega spleta, da bi ljudem po vsem svetu v kar največji meri omogočili dostop do informacij o človekovih pravicah in demokraciji ter o programih EU;

| 53. | pozdravlja delo v pilotnih državah, ki ga je do sedaj opravilo devet delegacij EU, da bi izboljšali skladnost podpore demokraciji v zunanjih odnosih EU, kot je bilo naznanjeno v sklepih Sveta iz let 2009 in 2010 ter zapisano v strateškem okviru in akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo iz leta 2012; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja delo v pilotnih državah, ki ga je do sedaj opravilo devet delegacij EU, da bi izboljšali skladnost podpore demokraciji v zunanjih odnosih EU, kot je bilo naznanjeno v sklepih Sveta iz let 2009 in 2010 ter zapisano v strateškem okviru in akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo iz leta 2012;

| 54. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj izboljšata svoje usklajevanje s Parlamentom, kar zadeva drugo generacijo pilotnih držav, da bi zagotovili, da vse institucije EU sodelujejo in združujejo svoje strokovno znanje pri učinkovitem podpiranju demokracije v tretjih državah; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj izboljšata svoje usklajevanje s Parlamentom, kar zadeva drugo generacijo pilotnih držav, da bi zagotovili, da vse institucije EU sodelujejo in združujejo svoje strokovno znanje pri učinkovitem podpiranju demokracije v tretjih državah;

| 55. | čestita Evropski ustanovi za demokracijo za učinkovito delo na področju spodbujanja demokracije v našem sosedstvu in podpira previdno razširitev njenega mandata na druge družbe, ki si prizadevajo za demokratizacijo; poziva države članice, naj v duhu solidarnosti in zavezanosti zagotovijo zadostna sredstva za proračun Ustanove, da bi lokalnim akterjem na področju demokratičnih sprememb priskrbeli kar najbolj prožno in učinkovito podporo; |
| --- | --- |

55.

čestita Evropski ustanovi za demokracijo za učinkovito delo na področju spodbujanja demokracije v našem sosedstvu in podpira previdno razširitev njenega mandata na druge družbe, ki si prizadevajo za demokratizacijo; poziva države članice, naj v duhu solidarnosti in zavezanosti zagotovijo zadostna sredstva za proračun Ustanove, da bi lokalnim akterjem na področju demokratičnih sprememb priskrbeli kar najbolj prožno in učinkovito podporo;

| 56. | poudarja pomen krepitve vloge žensk pri spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih reform, podpiranju preprečevanja konfliktov ter utrjevanju politične udeležbe in zastopanosti; v zvezi s tem nadalje ugotavlja, da bi bilo treba upoštevati priporočila iz poročil misij EU za opazovanje volitev v zvezi s polno in enakopravno udeležbo žensk pri procesu volitev in ravnati v skladu z njimi; |
| --- | --- |

56.

poudarja pomen krepitve vloge žensk pri spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih reform, podpiranju preprečevanja konfliktov ter utrjevanju politične udeležbe in zastopanosti; v zvezi s tem nadalje ugotavlja, da bi bilo treba upoštevati priporočila iz poročil misij EU za opazovanje volitev v zvezi s polno in enakopravno udeležbo žensk pri procesu volitev in ravnati v skladu z njimi;

| 57. | opozarja, da je širitev eno od najuspešnejših prizadevanj EU za demokratizacijo, in poudarja, da so pogajanja z zahodnim Balkanom še vedno glavni instrument pomoči tem državam, da oblikujejo polnopravno demokratično družbo; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da je širitev eno od najuspešnejših prizadevanj EU za demokratizacijo, in poudarja, da so pogajanja z zahodnim Balkanom še vedno glavni instrument pomoči tem državam, da oblikujejo polnopravno demokratično družbo;

Podpora EU zagovornikom človekovih pravic

| 58. | pozdravlja posebne sklepe Sveta o zagovornikih človekovih pravic ob deseti obletnici smernic EU o zagovornikih človekovih pravic; poleg tega izraža pohvalo Komisiji za okrepljeno uporabo sredstev evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice za dodeljevanje nujne pomoči zagovornikom človekovih pravic v neposredni nevarnosti ter jo spodbuja, naj razišče nove načine za podpiranje zagovornikov človekovih pravic; v zvezi s tem opozarja na pomen Evropske ustanove za demokracijo kot orodja za spodbujanje in zaščito borcev za demokracijo, piscev spletnih dnevnikov in novinarjev po vsem svetu; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja posebne sklepe Sveta o zagovornikih človekovih pravic ob deseti obletnici smernic EU o zagovornikih človekovih pravic; poleg tega izraža pohvalo Komisiji za okrepljeno uporabo sredstev evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice za dodeljevanje nujne pomoči zagovornikom človekovih pravic v neposredni nevarnosti ter jo spodbuja, naj razišče nove načine za podpiranje zagovornikov človekovih pravic; v zvezi s tem opozarja na pomen Evropske ustanove za demokracijo kot orodja za spodbujanje in zaščito borcev za demokracijo, piscev spletnih dnevnikov in novinarjev po vsem svetu;

| 59. | obžaluje, da sta preganjanje in marginalizacija zagovornikov človekovih pravic še vedno močno razširjena po vsem svetu, zlasti v državah, ki ne priznavajo univerzalnosti človekovih pravic; |
| --- | --- |

59.

obžaluje, da sta preganjanje in marginalizacija zagovornikov človekovih pravic še vedno močno razširjena po vsem svetu, zlasti v državah, ki ne priznavajo univerzalnosti človekovih pravic;

| 60. | poziva EU, naj se posebej osredotoči na vprašanje zaprtih zagovornikov človekovih pravic po svetu in na potrebo EU, da kolektivno okrepi ukrepe, ki bi zagotovili izpustitev teh posameznikov, tako da med drugimi strategijami oblikuje notranjo delovno skupino Evropskega parlamenta, ki bi v tesnem sodelovanju s civilno družbo ves čas pozorno spremljala primere zaprtih aktivistov po vsem svetu; |
| --- | --- |

60.

poziva EU, naj se posebej osredotoči na vprašanje zaprtih zagovornikov človekovih pravic po svetu in na potrebo EU, da kolektivno okrepi ukrepe, ki bi zagotovili izpustitev teh posameznikov, tako da med drugimi strategijami oblikuje notranjo delovno skupino Evropskega parlamenta, ki bi v tesnem sodelovanju s civilno družbo ves čas pozorno spremljala primere zaprtih aktivistov po vsem svetu;

| 61. | ponovno poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej ščiti nevladne organizacije, zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe, novinarje in odvetnike z izboljšanjem učinkovitosti dialogov EU o človekovih pravicah in s spodbujanjem tematskih prednostnih nalog EU in smernic o človekovih pravicah; v zvezi s tem spodbuja organizacijo kampanj, s katerimi bi dosegli zagovornike človekovih pravic tudi v bolj oddaljenih območjih tretjih držav, da bi pomagali pri izvajanju ciljev politike EU; |
| --- | --- |

61.

ponovno poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej ščiti nevladne organizacije, zagovornike človekovih pravic, aktiviste civilne družbe, novinarje in odvetnike z izboljšanjem učinkovitosti dialogov EU o človekovih pravicah in s spodbujanjem tematskih prednostnih nalog EU in smernic o človekovih pravicah; v zvezi s tem spodbuja organizacijo kampanj, s katerimi bi dosegli zagovornike človekovih pravic tudi v bolj oddaljenih območjih tretjih držav, da bi pomagali pri izvajanju ciljev politike EU;

| 62. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj zagotovita, da bodo nepovratna sredstva in drugi programi EU na voljo ne le velikim nevladnim organizacijam, temveč tudi za izgradnjo lokalnih zmogljivosti; zato poziva, naj se zmanjša upravno breme, obenem pa ohrani odgovornost v izvedbenih in računovodskih postopkih, ter naj se upošteva vse večji pritisk, ki ga na civilno družbo izvajajo represivni režimi; poziva k bolj pragmatičnem pristopu k družbam, ki prehajajo v demokracijo, da bi zagotovili podporo ustreznim organizacijam in posameznikom; |
| --- | --- |

62.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj zagotovita, da bodo nepovratna sredstva in drugi programi EU na voljo ne le velikim nevladnim organizacijam, temveč tudi za izgradnjo lokalnih zmogljivosti; zato poziva, naj se zmanjša upravno breme, obenem pa ohrani odgovornost v izvedbenih in računovodskih postopkih, ter naj se upošteva vse večji pritisk, ki ga na civilno družbo izvajajo represivni režimi; poziva k bolj pragmatičnem pristopu k družbam, ki prehajajo v demokracijo, da bi zagotovili podporo ustreznim organizacijam in posameznikom;

| 63. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije EU, naj z zagovorniki človekovih pravic in nevladnimi organizacijami vzpostavijo pristen in pragmatičen političen dialog, usmerjen v iskanje najboljših načinov, da se podpre okolje, spodbudno za njihovo delo; poziva, naj EU okrepi svojo dejavno diplomacijo v tretjih državah in okrepi položaj kontaktnih točk za človekove pravice, da bi človekove pravice vključili v dnevno politično delo ustreznih delegacij EU, in sicer s sistematičnim poimenskim opozarjanjem na politične zapornike, sodelovanjem pri spremljanju sodnih procesov in obiskovanjem zaporov ter spremljanjem sodnih procesov; poudarja, da mora EU uporabljati javno diplomacijo, da bi podprla zagovornike človekovih pravic in pozvala k izpustitvi zaprtih aktivistov na področju človekovih pravic; vztraja, da bi se morali višji predstavniki EU, zlasti podpredsednica/visoka predstavnica, predsednik Sveta, komisarji, posebni predstavniki EU in vladni uslužbenci iz držav članic sistematično sestajati z zagovorniki človekovih pravic, zlasti kadar obiščejo države, v katerih se izvaja pritisk na civilno družbo; |
| --- | --- |

63.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije EU, naj z zagovorniki človekovih pravic in nevladnimi organizacijami vzpostavijo pristen in pragmatičen političen dialog, usmerjen v iskanje najboljših načinov, da se podpre okolje, spodbudno za njihovo delo; poziva, naj EU okrepi svojo dejavno diplomacijo v tretjih državah in okrepi položaj kontaktnih točk za človekove pravice, da bi človekove pravice vključili v dnevno politično delo ustreznih delegacij EU, in sicer s sistematičnim poimenskim opozarjanjem na politične zapornike, sodelovanjem pri spremljanju sodnih procesov in obiskovanjem zaporov ter spremljanjem sodnih procesov; poudarja, da mora EU uporabljati javno diplomacijo, da bi podprla zagovornike človekovih pravic in pozvala k izpustitvi zaprtih aktivistov na področju človekovih pravic; vztraja, da bi se morali višji predstavniki EU, zlasti podpredsednica/visoka predstavnica, predsednik Sveta, komisarji, posebni predstavniki EU in vladni uslužbenci iz držav članic sistematično sestajati z zagovorniki človekovih pravic, zlasti kadar obiščejo države, v katerih se izvaja pritisk na civilno družbo;

| 64. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in zunanje ministre EU, naj organizirajo letno zasedanje Sveta za zunanje zadeve, namenjeno razpravi o prizadevanjih EU za izpustitev zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, političnih aktivistov in drugih, ki mirno uveljavljajo svoje pravice, ter posebno pozornost namenijo primerom, ki so izpostavljeni v resolucijah Parlamenta o kršitvah človekovih pravic, demokraciji in pravni državi; |
| --- | --- |

64.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in zunanje ministre EU, naj organizirajo letno zasedanje Sveta za zunanje zadeve, namenjeno razpravi o prizadevanjih EU za izpustitev zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, političnih aktivistov in drugih, ki mirno uveljavljajo svoje pravice, ter posebno pozornost namenijo primerom, ki so izpostavljeni v resolucijah Parlamenta o kršitvah človekovih pravic, demokraciji in pravni državi;

Podpora EU splošnim človekovim pravicam in večstranskim organizacijam za človekove pravice

| 65. | opozarja na zavezo Parlamenta in njegovega Pododbora za človekove pravice, da bosta podpirala močan večstranski sistem za človekove pravice pod okriljem ZN, vključno s tretjim odborom generalne skupščine, Svetom za človekove pravice in Uradom visokega komisarja ZN za človekove pravice, ter delo povezanih specializiranih agencij ZN, kot je Mednarodna organizacija dela (MOD), in delo v okviru posebnih postopkov ZN; |
| --- | --- |

65.

opozarja na zavezo Parlamenta in njegovega Pododbora za človekove pravice, da bosta podpirala močan večstranski sistem za človekove pravice pod okriljem ZN, vključno s tretjim odborom generalne skupščine, Svetom za človekove pravice in Uradom visokega komisarja ZN za človekove pravice, ter delo povezanih specializiranih agencij ZN, kot je Mednarodna organizacija dela (MOD), in delo v okviru posebnih postopkov ZN;

| 66. | opozarja, kako pomembne so odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice in njihovo izvajanje v zadevnih državah, kar zadeva spoštovanje in utrjevanje človekovih pravic kot osnovnih vrednot in načel; |
| --- | --- |

66.

opozarja, kako pomembne so odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice in njihovo izvajanje v zadevnih državah, kar zadeva spoštovanje in utrjevanje človekovih pravic kot osnovnih vrednot in načel;

| 67. | ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba institucionalizirati prisotnost Parlamenta na zasedanjih generalne skupščine ZN, kot ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 7. februarja 2013 o prednostnih nalogah EU v okviru Sveta za človekove pravice, ter meni, da je treba nujno še naprej pošiljati delegacije Evropskega parlamenta na zadevna zasedanja Sveta za človekove pravice in generalne skupščine ZN, in obžaluje, da je bila v letu 2014 ta praksa prekinjena; |
| --- | --- |

67.

ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba institucionalizirati prisotnost Parlamenta na zasedanjih generalne skupščine ZN, kot ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 7. februarja 2013 o prednostnih nalogah EU v okviru Sveta za človekove pravice, ter meni, da je treba nujno še naprej pošiljati delegacije Evropskega parlamenta na zadevna zasedanja Sveta za človekove pravice in generalne skupščine ZN, in obžaluje, da je bila v letu 2014 ta praksa prekinjena;

| 68. | ponovno poudarja pomen dejavnega sodelovanja EU v vseh mehanizmih ZN na področju človekovih pravic, zlasti v tretjem odboru generalne skupščine in Svetu za človekove pravice; spodbuja države članice EU, naj to storijo s sopokroviteljstvom in spodbujanjem resolucij, dejavnim sodelovanjem v razpravah in interaktivnih dialogih ter podajanjem izjav; močno podpira vse bolj razširjeno prakso medregionalnih pobud EU; |
| --- | --- |

68.

ponovno poudarja pomen dejavnega sodelovanja EU v vseh mehanizmih ZN na področju človekovih pravic, zlasti v tretjem odboru generalne skupščine in Svetu za človekove pravice; spodbuja države članice EU, naj to storijo s sopokroviteljstvom in spodbujanjem resolucij, dejavnim sodelovanjem v razpravah in interaktivnih dialogih ter podajanjem izjav; močno podpira vse bolj razširjeno prakso medregionalnih pobud EU;

| 69. | znova poudarja pomen učinkovitega usklajevanja in sodelovanja med Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo, Parlamentom in državami članicami glede vprašanj na področju človekovih pravic; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zlasti prek delegacij EU v New Yorku in Ženevi poveča usklajenost EU s pravočasnimi in konkretnimi posvetovanji, da bi stališče EU predstavili enotno; |
| --- | --- |

69.

znova poudarja pomen učinkovitega usklajevanja in sodelovanja med Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo, Parlamentom in državami članicami glede vprašanj na področju človekovih pravic; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zlasti prek delegacij EU v New Yorku in Ženevi poveča usklajenost EU s pravočasnimi in konkretnimi posvetovanji, da bi stališče EU predstavili enotno;

| 70. | opozarja na pomen delovanja Evropske unije v okviru Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), ko se ta pripravlja na oceno svojih dosežkov v 40 letih svojega obstoja; poziva h krepitvi povezav med EU, OVSE in Svetom Evrope; |
| --- | --- |

70.

opozarja na pomen delovanja Evropske unije v okviru Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), ko se ta pripravlja na oceno svojih dosežkov v 40 letih svojega obstoja; poziva h krepitvi povezav med EU, OVSE in Svetom Evrope;

| 71. | opozarja tudi na pomen dela Sveta Evrope na tem področju in potrebo po tem, da EU – v skladu s Pogodbama – čim prej pristopi k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

71.

opozarja tudi na pomen dela Sveta Evrope na tem področju in potrebo po tem, da EU – v skladu s Pogodbama – čim prej pristopi k Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| 72. | ponovno opozarja na pomen vključevanja dela, opravljenega v New Yorku in Ženevi v okviru generalne skupščine ZN, tretjega odbora in Sveta za človekove pravice, v zadevne notranje in zunanje dejavnosti EU, da bi zagotovili usklajenost; |
| --- | --- |

72.

ponovno opozarja na pomen vključevanja dela, opravljenega v New Yorku in Ženevi v okviru generalne skupščine ZN, tretjega odbora in Sveta za človekove pravice, v zadevne notranje in zunanje dejavnosti EU, da bi zagotovili usklajenost;

Politika EU o mednarodnem kazenskem pravosodju in Mednarodnem kazenskem sodišču

| 73. | ponovno izraža svojo popolno podporo delu Mednarodnega kazenskega sodišča v okviru njegove vloge pri odpravi nekaznovanja storilcev najhujših kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost, ter pri zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; ostaja pozoren na kakršne koli poskuse spodkopavanja njegove legitimnosti ali neodvisnosti; opozarja na njegovo bistveno vlogo v dvojnem postopku pravice in sprave; poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo s tem sodiščem ter mu zagotovijo močno diplomatsko in politično podporo v dvostranskih odnosih in v vseh forumih, vključno z ZN; je zaskrbljen, ker številni nalogi za prijetje še niso bili izvršeni; poziva EU, njene države članice in posebne predstavnike EU, naj se dejavno zavzemajo za Mednarodno kazensko sodišče, izvajanje njegovih odločb in boj proti nekaznovanosti za kazniva dejanja iz Rimskega statuta; meni, da je naraščanje števila držav pogodbenic pomemben korak k večji univerzalnosti tega sodišča; pozdravlja dejstvo, da je Slonokoščena obala februarja 2013 ratificirala Rimski statut, vendar obžaluje, da leta 2014 tega statuta ni ratificirala nobena država; spodbuja EU in njene države članice, naj si še bolj prizadevajo spodbujati ratifikacijo in izvajanje Rimskega statuta, da bi razširili dostop do pravice za žrtve hudih kaznivih dejanj po mednarodnem pravu; poziva države članice EU kot države podpisnice Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, naj zagotovijo, da bo slednje imelo potrebne vire za pošteno in učinkovito izvrševanje svojega mandata; spodbuja EU, naj nadaljuje z zagotavljanjem pomoči mednarodnemu kazenskemu pravosodju in Mednarodnemu kazenskemu sodišču, tudi s podpiranjem akterjev civilne družbe prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

73.

ponovno izraža svojo popolno podporo delu Mednarodnega kazenskega sodišča v okviru njegove vloge pri odpravi nekaznovanja storilcev najhujših kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost, ter pri zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; ostaja pozoren na kakršne koli poskuse spodkopavanja njegove legitimnosti ali neodvisnosti; opozarja na njegovo bistveno vlogo v dvojnem postopku pravice in sprave; poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo s tem sodiščem ter mu zagotovijo močno diplomatsko in politično podporo v dvostranskih odnosih in v vseh forumih, vključno z ZN; je zaskrbljen, ker številni nalogi za prijetje še niso bili izvršeni; poziva EU, njene države članice in posebne predstavnike EU, naj se dejavno zavzemajo za Mednarodno kazensko sodišče, izvajanje njegovih odločb in boj proti nekaznovanosti za kazniva dejanja iz Rimskega statuta; meni, da je naraščanje števila držav pogodbenic pomemben korak k večji univerzalnosti tega sodišča; pozdravlja dejstvo, da je Slonokoščena obala februarja 2013 ratificirala Rimski statut, vendar obžaluje, da leta 2014 tega statuta ni ratificirala nobena država; spodbuja EU in njene države članice, naj si še bolj prizadevajo spodbujati ratifikacijo in izvajanje Rimskega statuta, da bi razširili dostop do pravice za žrtve hudih kaznivih dejanj po mednarodnem pravu; poziva države članice EU kot države podpisnice Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, naj zagotovijo, da bo slednje imelo potrebne vire za pošteno in učinkovito izvrševanje svojega mandata; spodbuja EU, naj nadaljuje z zagotavljanjem pomoči mednarodnemu kazenskemu pravosodju in Mednarodnemu kazenskemu sodišču, tudi s podpiranjem akterjev civilne družbe prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 74. | ponovno poziva k imenovanju posebnega predstavnika EU za mednarodno pravosodje in mednarodno humanitarno pravo, da bi slednjima zagotovili vplivnost in prepoznavnost, ki si ju zaslužita, da bi učinkovito spodbujali program EU ter v vse zunanje ukrepe EU vključili boj proti nekaznovanosti; |
| --- | --- |

74.

ponovno poziva k imenovanju posebnega predstavnika EU za mednarodno pravosodje in mednarodno humanitarno pravo, da bi slednjima zagotovili vplivnost in prepoznavnost, ki si ju zaslužita, da bi učinkovito spodbujali program EU ter v vse zunanje ukrepe EU vključili boj proti nekaznovanosti;

| 75. | obžaluje, da Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča v novi uredbi o splošnem sistemu preferencialov (GSP) še ni na seznamu konvencij, potrebnih za pridobitev statusa GSP+; ugotavlja, da je med državami prosilkami za GSP+ (na primer Armenija in Pakistan) več takšnih, ki niso pogodbenice omenjenega statuta oziroma ga niso ratificirale; znova priporoča, da se Rimski statut doda na prihodnji seznam konvencij; |
| --- | --- |

75.

obžaluje, da Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča v novi uredbi o splošnem sistemu preferencialov (GSP) še ni na seznamu konvencij, potrebnih za pridobitev statusa GSP+; ugotavlja, da je med državami prosilkami za GSP+ (na primer Armenija in Pakistan) več takšnih, ki niso pogodbenice omenjenega statuta oziroma ga niso ratificirale; znova priporoča, da se Rimski statut doda na prihodnji seznam konvencij;

| 76. | ponovno poziva, naj EU sprejme enotno stališče o kaznivem dejanju agresije in spremembah iz Kampale, države članice pa naj svojo nacionalno zakonodajo hitro uskladijo z opredelitvami iz sprememb iz Kampale in drugimi zavezami iz Rimskega statuta, da bi omogočile nacionalne preiskave in pregon s strani držav članic ter okrepile sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem; |
| --- | --- |

76.

ponovno poziva, naj EU sprejme enotno stališče o kaznivem dejanju agresije in spremembah iz Kampale, države članice pa naj svojo nacionalno zakonodajo hitro uskladijo z opredelitvami iz sprememb iz Kampale in drugimi zavezami iz Rimskega statuta, da bi omogočile nacionalne preiskave in pregon s strani držav članic ter okrepile sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem;

| 77. | ob prihajajoči stoti obletnici armenskega genocida vse države članice poziva, naj ga priznajo ter jih skupaj z institucijami EU poziva, naj nadalje prispevajo k priznanju tega genocida; |
| --- | --- |

77.

ob prihajajoči stoti obletnici armenskega genocida vse države članice poziva, naj ga priznajo ter jih skupaj z institucijami EU poziva, naj nadalje prispevajo k priznanju tega genocida;

| 78. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj širi dobre prakse o pravicah, zaščiti in podpiranju žrtev zločinov in nasilja v tretjih državah ter naj izmenja protikorupcijske politike s tretjimi državami, saj korupcija pogosto omogoča nekaznovanost in povzroča krivico žrtvam; |
| --- | --- |

78.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj širi dobre prakse o pravicah, zaščiti in podpiranju žrtev zločinov in nasilja v tretjih državah ter naj izmenja protikorupcijske politike s tretjimi državami, saj korupcija pogosto omogoča nekaznovanost in povzroča krivico žrtvam;

Ukrepi EU proti smrtni kazni

| 79. | znova izraža odločno nasprotovanje smrtni kazni ter EU in njene države članice spodbuja, naj še naprej prednostno zastopajo politiko, katere namen je odprava smrtne kazni po vsem svetu; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej posveča pozornost dogodkom v vseh državah in uporabi vsa sredstva vpliva, ki jih ima na voljo; |
| --- | --- |

79.

znova izraža odločno nasprotovanje smrtni kazni ter EU in njene države članice spodbuja, naj še naprej prednostno zastopajo politiko, katere namen je odprava smrtne kazni po vsem svetu; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej posveča pozornost dogodkom v vseh državah in uporabi vsa sredstva vpliva, ki jih ima na voljo;

| 80. | brez zadržkov podpira resolucijo Generalne skupščine ZN iz decembra 2014 o moratoriju na uporabo smrtne kazni (23); |
| --- | --- |

80.

brez zadržkov podpira resolucijo Generalne skupščine ZN iz decembra 2014 o moratoriju na uporabo smrtne kazni (23);

| 81. | poziva EU, naj si v okviru sodelovanja in diplomacije še naprej prizadeva za odpravo smrtne kazni v vseh možnih forumih po svetu, v skladu s smernicami EU o smrtni kazni, ter tudi zagotovi, da se pri vsaki osebi, ki ji grozi usmrtitev, v celoti spoštuje pravica do poštenega sojenja in da se priznanja ne poskušajo izsiliti z mučenjem ali drugačnim slabim ravnanjem; |
| --- | --- |

81.

poziva EU, naj si v okviru sodelovanja in diplomacije še naprej prizadeva za odpravo smrtne kazni v vseh možnih forumih po svetu, v skladu s smernicami EU o smrtni kazni, ter tudi zagotovi, da se pri vsaki osebi, ki ji grozi usmrtitev, v celoti spoštuje pravica do poštenega sojenja in da se priznanja ne poskušajo izsiliti z mučenjem ali drugačnim slabim ravnanjem;

| 82. | izraža zaskrbljenost zaradi poročanega porasta števila usmrtitev po svetu v letu 2013 v primerjavi z letom 2012, kljub temu, da se usmrtitve izvajajo v vse manjšem številu držav; poziva EU, naj ustrezno ukrepa glede še vedno visokega števila usmrtitev na Kitajskem in v Iranu, ponovne uvedbe usmrtitev v Indoneziji, Kuvajtu, Nigeriji in Vietnamu v letu 2013, usmrtitev mladoletnikov v Iranu, Saudovi Arabiji in Jemnu v letu 2013 ter velikega povečanja poročanih usmrtitev v Iraku in Saudovi Arabiji; |
| --- | --- |

82.

izraža zaskrbljenost zaradi poročanega porasta števila usmrtitev po svetu v letu 2013 v primerjavi z letom 2012, kljub temu, da se usmrtitve izvajajo v vse manjšem številu držav; poziva EU, naj ustrezno ukrepa glede še vedno visokega števila usmrtitev na Kitajskem in v Iranu, ponovne uvedbe usmrtitev v Indoneziji, Kuvajtu, Nigeriji in Vietnamu v letu 2013, usmrtitev mladoletnikov v Iranu, Saudovi Arabiji in Jemnu v letu 2013 ter velikega povečanja poročanih usmrtitev v Iraku in Saudovi Arabiji;

| 83. | pozdravlja ponovno sproženo razpravo v Združenih državah Amerike o arbitrarnosti smrtne kazni, katere narava dopušča številne napake, kampanjo za prekinitev toka snovi, ki se uporabljajo za izvrševanje smrtne kazni, iz Evrope v Združene države Amerike ter dejstvo, da je zvezna država Maryland leta 2013 odpravila smrtno kazen; spodbuja podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije, posebnega predstavnika EU in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sodelujejo z zveznimi in državnimi oblastmi Združenih držav Amerike, da bi pospešili odpravo smrtne kazni v ZDA ter da bi na mednarodni ravni okrepili čezatlantsko sodelovanje pri verodostojnem spodbujanju človekovih pravic, mednarodnega pravosodja in demokracije; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja ponovno sproženo razpravo v Združenih državah Amerike o arbitrarnosti smrtne kazni, katere narava dopušča številne napake, kampanjo za prekinitev toka snovi, ki se uporabljajo za izvrševanje smrtne kazni, iz Evrope v Združene države Amerike ter dejstvo, da je zvezna država Maryland leta 2013 odpravila smrtno kazen; spodbuja podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije, posebnega predstavnika EU in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sodelujejo z zveznimi in državnimi oblastmi Združenih držav Amerike, da bi pospešili odpravo smrtne kazni v ZDA ter da bi na mednarodni ravni okrepili čezatlantsko sodelovanje pri verodostojnem spodbujanju človekovih pravic, mednarodnega pravosodja in demokracije;

| 84. | spodbuja Komisijo, naj izkoristi novo prožnost, ki jo ponuja evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, da bi raziskala nove načine za prizadevanje za odpravo smrtne kazni in za podpiranje ukrepov, ki so namenjeni preprečevanju izrekanja oziroma izvrševanja smrtnih kazni; |
| --- | --- |

84.

spodbuja Komisijo, naj izkoristi novo prožnost, ki jo ponuja evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, da bi raziskala nove načine za prizadevanje za odpravo smrtne kazni in za podpiranje ukrepov, ki so namenjeni preprečevanju izrekanja oziroma izvrševanja smrtnih kazni;

| 85. | poudarja, da mora EU še naprej spremljati pogoje, v katerih se izvajajo usmrtitve v tistih državah, ki še izvajajo smrtno kazen, ter podpreti pravne in ustavne reforme v smeri celovite in popolne odprave; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da mora EU še naprej spremljati pogoje, v katerih se izvajajo usmrtitve v tistih državah, ki še izvajajo smrtno kazen, ter podpreti pravne in ustavne reforme v smeri celovite in popolne odprave;

| 86. | je trdno prepričan, da je smrtna kazen kot kršitev pravice do osebne nedotakljivosti in človekovega dostojanstva neskladna s prepovedjo okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega kaznovanja po mednarodnem pravu, ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj formalno priznajo to neskladje in ustrezno prilagodijo politiko EU glede smrtne kazni; poudarja, da je treba smernice EU o smrtni kazni oziroma o mučenju razumeti kot horizontalne; |
| --- | --- |

86.

je trdno prepričan, da je smrtna kazen kot kršitev pravice do osebne nedotakljivosti in človekovega dostojanstva neskladna s prepovedjo okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega kaznovanja po mednarodnem pravu, ter poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj formalno priznajo to neskladje in ustrezno prilagodijo politiko EU glede smrtne kazni; poudarja, da je treba smernice EU o smrtni kazni oziroma o mučenju razumeti kot horizontalne;

Ukrepi EU proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju

| 87. | poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj glede na nenehna poročila o razširjeni praksi mučenja in zlorab po vsem svetu okrepita prizadevanja EU v boju proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju; ponovno izraža zaskrbljenost, ker ukrepi EU na tem področju še zdaleč ne zadoščajo in ne izpolnjujejo njenih zavez v okviru smernic EU o mučenju; posebej poziva k večji podpori EU za vzpostavitev in krepitev nacionalnih in regionalnih mehanizmov za preprečevanje mučenja; pozdravlja predlog uredbe Komisije z dne 14. januarja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (COM(2014)0001, kar je odziv na resolucijo Parlamenta z dne 17. junija 2010; |
| --- | --- |

87.

poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj glede na nenehna poročila o razširjeni praksi mučenja in zlorab po vsem svetu okrepita prizadevanja EU v boju proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju; ponovno izraža zaskrbljenost, ker ukrepi EU na tem področju še zdaleč ne zadoščajo in ne izpolnjujejo njenih zavez v okviru smernic EU o mučenju; posebej poziva k večji podpori EU za vzpostavitev in krepitev nacionalnih in regionalnih mehanizmov za preprečevanje mučenja; pozdravlja predlog uredbe Komisije z dne 14. januarja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (COM(2014)0001, kar je odziv na resolucijo Parlamenta z dne 17. junija 2010;

| 88. | opozarja, da lahko sistematično mučenje ali mučenje v velikem obsegu v skladu s členoma 7 in 8 Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča predstavlja vojni zločin ali zločin proti človeštvu; poudarja, da se z načelom odgovornosti zaščititi mednarodni skupnosti nalaga posebna odgovornost, ki jo je dolžna sprejeti; |
| --- | --- |

88.

opozarja, da lahko sistematično mučenje ali mučenje v velikem obsegu v skladu s členoma 7 in 8 Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča predstavlja vojni zločin ali zločin proti človeštvu; poudarja, da se z načelom odgovornosti zaščititi mednarodni skupnosti nalaga posebna odgovornost, ki jo je dolžna sprejeti;

| 89. | spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj posveča posebno pozornost sklepom za posamezne države, ki jih pripravljajo Odbor ZN proti mučenju, pododbor, ustanovljen v okviru izbirnega protokola Konvencije ZN proti mučenju, in odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja, ter sistematično izpostavlja ta vprašanja v političnih dialogih z zadevnimi državami in v izjavah za javnost; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, zlasti delegacije EU in države članice, še zlasti njihova veleposlaništva na terenu, naj okrepijo izvajanje smernic EU glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja; poziva države članice, naj poostrijo nadzor nad trgovino z blagom, ki bi se lahko uporabilo za mučenje ali nečloveško in poniževalno ravnanje, ter nadzor nad trgovino z blagom in tehnologijo z dvojno rabo; |
| --- | --- |

89.

spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj posveča posebno pozornost sklepom za posamezne države, ki jih pripravljajo Odbor ZN proti mučenju, pododbor, ustanovljen v okviru izbirnega protokola Konvencije ZN proti mučenju, in odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja, ter sistematično izpostavlja ta vprašanja v političnih dialogih z zadevnimi državami in v izjavah za javnost; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, zlasti delegacije EU in države članice, še zlasti njihova veleposlaništva na terenu, naj okrepijo izvajanje smernic EU glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja; poziva države članice, naj poostrijo nadzor nad trgovino z blagom, ki bi se lahko uporabilo za mučenje ali nečloveško in poniževalno ravnanje, ter nadzor nad trgovino z blagom in tehnologijo z dvojno rabo;

| 90. | poudarja, da so člani ranljivih skupin, kot so etnične, jezikovne in verske manjšine, med pridržanjem pogosteje izpostavljeni mučenju ali slabemu ravnanju, zato potrebujejo posebno pozornost; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da so člani ranljivih skupin, kot so etnične, jezikovne in verske manjšine, med pridržanjem pogosteje izpostavljeni mučenju ali slabemu ravnanju, zato potrebujejo posebno pozornost;

| 91. | obžaluje, da evropska podjetja izvažajo proizvode in orožje, ki se lahko uporabljajo za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje, med drugim tudi v okviru zatiranja demonstracij; v zvezi s tem podpira postopek revizije Uredbe (ES) št. 1236/2005; |
| --- | --- |

91.

obžaluje, da evropska podjetja izvažajo proizvode in orožje, ki se lahko uporabljajo za mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali poniževalno ravnanje, med drugim tudi v okviru zatiranja demonstracij; v zvezi s tem podpira postopek revizije Uredbe (ES) št. 1236/2005;

| 92. | ponovno poudarja, kako pomembni so učinkoviti mehanizmi za nadzor izvoza določenih zdravil, ki jih je mogoče uporabiti za usmrtitve, in opreme, ki jo je mogoče uporabiti za mučenje; poziva Komisijo, naj odpravi preostale pomanjkljivosti v uredbi z uvedbo vseobsegajoče klavzule o končni uporabi, ki bi prepovedovala izvoz vseh zdravil, ki bi se lahko uporabljala za mučenje ali usmrtitve; |
| --- | --- |

92.

ponovno poudarja, kako pomembni so učinkoviti mehanizmi za nadzor izvoza določenih zdravil, ki jih je mogoče uporabiti za usmrtitve, in opreme, ki jo je mogoče uporabiti za mučenje; poziva Komisijo, naj odpravi preostale pomanjkljivosti v uredbi z uvedbo vseobsegajoče klavzule o končni uporabi, ki bi prepovedovala izvoz vseh zdravil, ki bi se lahko uporabljala za mučenje ali usmrtitve;

| 93. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj si prizadevajo, da vse tretje države ratificirajo Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem z dne 20. decembra 2006; |
| --- | --- |

93.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj si prizadevajo, da vse tretje države ratificirajo Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem z dne 20. decembra 2006;

Človekove pravice v trgovinskih in drugih mednarodnih sporazumih EU

| 94. | poziva EU, naj poskrbi, da trgovinski sporazumi, sklenjeni s tretjimi državami, spodbujajo njihov gospodarski in socialni razvoj ter zagotavljajo dobro upravljanje njihovih naravnih virov, zlasti zemlje in vode; ponovno poziva k sistematičnemu vključevanju zavezujočih in izvršljivih klavzul o človekovih pravicah, o katerih se ni mogoče pogajati, v vse mednarodne sporazume, ki jih je EU sklenila oziroma jih bo sklenila s tretjimi državami, vključno s trgovinskimi in naložbenimi sporazumi, in poziva k izboljšanju posvetovanj s Parlamentom v zgodnji fazi pogajanj o trgovinskih in naložbenih sporazumih, k učinkovitemu spremljanju izvajanja klavzul o človekovih pravicah ter poročanju Parlamentu o vidikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

94.

poziva EU, naj poskrbi, da trgovinski sporazumi, sklenjeni s tretjimi državami, spodbujajo njihov gospodarski in socialni razvoj ter zagotavljajo dobro upravljanje njihovih naravnih virov, zlasti zemlje in vode; ponovno poziva k sistematičnemu vključevanju zavezujočih in izvršljivih klavzul o človekovih pravicah, o katerih se ni mogoče pogajati, v vse mednarodne sporazume, ki jih je EU sklenila oziroma jih bo sklenila s tretjimi državami, vključno s trgovinskimi in naložbenimi sporazumi, in poziva k izboljšanju posvetovanj s Parlamentom v zgodnji fazi pogajanj o trgovinskih in naložbenih sporazumih, k učinkovitemu spremljanju izvajanja klavzul o človekovih pravicah ter poročanju Parlamentu o vidikih človekovih pravic;

| 95. | poudarja, da trgovinska politika EU prispeva k uresničevanju glavnih ciljev EU in da se v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije izvaja „v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“; poudarja, da mora v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji prispevati zlasti „k miru, varnosti, trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da trgovinska politika EU prispeva k uresničevanju glavnih ciljev EU in da se v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije izvaja „v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije“; poudarja, da mora v skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji prispevati zlasti „k miru, varnosti, trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok, kakor tudi k doslednemu spoštovanju in razvoju mednarodnega prava, zlasti k spoštovanju načel Ustanovne listine Združenih narodov“;

| 96. | poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi svoje prihodnje trgovinske strategije upošteva pomembno vlogo trgovine in mednarodnih sporazumov pri spodbujanju človekovih pravic na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

96.

poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi svoje prihodnje trgovinske strategije upošteva pomembno vlogo trgovine in mednarodnih sporazumov pri spodbujanju človekovih pravic na mednarodnem prizorišču;

| 97. | odločno poudarja potrebo po nadaljnjem večstranskem sodelovanju in dialogu o človekovih pravicah med EU ter zlasti Svetovno trgovinsko organizacijo in Združenimi narodi, da se zagotovi večstranski trgovinski okvir, ki bo prispeval k spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

97.

odločno poudarja potrebo po nadaljnjem večstranskem sodelovanju in dialogu o človekovih pravicah med EU ter zlasti Svetovno trgovinsko organizacijo in Združenimi narodi, da se zagotovi večstranski trgovinski okvir, ki bo prispeval k spoštovanju človekovih pravic;

| 98. | ponovno poudarja, da je bil splošni sistem preferencialov oblikovan na podlagi predpostavke, da države upravičenke spoštujejo načela mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in temeljne standarde delovnega prava, ter vključuje posebno shemo dodatnih tarifnih preferencialov za spodbujanje ratifikacije in učinkovitega izvajanja glavnih mednarodnih konvencij o človekovih in delovnopravnih pravicah, okoljski zaščiti in dobrem upravljanju; opozarja, da bi lahko nespoštovanje teh pogojev vodilo do prekinitve trgovinskega režima; opozarja na pomen rednega spremljanja in ocenjevanja izvajanja mednarodnih konvencij v državah, ki so upravičene do splošnega sistema preferencialov GSP+; |
| --- | --- |

98.

ponovno poudarja, da je bil splošni sistem preferencialov oblikovan na podlagi predpostavke, da države upravičenke spoštujejo načela mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in temeljne standarde delovnega prava, ter vključuje posebno shemo dodatnih tarifnih preferencialov za spodbujanje ratifikacije in učinkovitega izvajanja glavnih mednarodnih konvencij o človekovih in delovnopravnih pravicah, okoljski zaščiti in dobrem upravljanju; opozarja, da bi lahko nespoštovanje teh pogojev vodilo do prekinitve trgovinskega režima; opozarja na pomen rednega spremljanja in ocenjevanja izvajanja mednarodnih konvencij v državah, ki so upravičene do splošnega sistema preferencialov GSP+;

| 99. | pozdravlja dejstvo, da je s 1. januarjem 2014 začel veljati revidirani sistem GSP; opozarja, da se je GSP+ ohranil v splošnem sistemu preferencialov in da od držav, ki zaprosijo za upravičenost do GSP+, zahteva, da se zavežejo popolnemu sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, kar zadeva spoštovanje mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev; |
| --- | --- |

99.

pozdravlja dejstvo, da je s 1. januarjem 2014 začel veljati revidirani sistem GSP; opozarja, da se je GSP+ ohranil v splošnem sistemu preferencialov in da od držav, ki zaprosijo za upravičenost do GSP+, zahteva, da se zavežejo popolnemu sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, kar zadeva spoštovanje mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev;

Podjetništvo in človekove pravice

| 100. | obžaluje, da še vedno ni holističnega pristopa, ki bi omogočal, da bi družbe po vsem svetu spoštovale standarde človekovih pravic, in da se zaradi tega nekaterim državam in družbam uspeva izogibati tem pravilom; zato poudarja, da je treba sprejeti pravila o družbeni odgovornosti gospodarskih družb; odločno podpira izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe za operativno delovanje okvira ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč, ki ga je predlagal John Ruggie, posebni predstavnik generalnega sekretarja ZN za podjetništvo in človekove pravice; opozarja na pomen spodbujanja načela družbene odgovornosti gospodarskih družb, tudi pri poslovanju zunaj EU, ter na pomen zagotavljanja, da se ta odgovornost spoštuje vzdolž vse dobavne verige, zlasti kar zadeva trgovino z nezakonito pridobljenim lesom, prostoživečimi vrstami in rudninami z območij sporov; je prepričan, da bi evropska podjetja ter njihove podružnice in podizvajalci morali imeti ključno vlogo pri spodbujanju in razširjanju mednarodnih standardov poslovanja in človekovih pravic po vsem svetu; |
| --- | --- |

100.

obžaluje, da še vedno ni holističnega pristopa, ki bi omogočal, da bi družbe po vsem svetu spoštovale standarde človekovih pravic, in da se zaradi tega nekaterim državam in družbam uspeva izogibati tem pravilom; zato poudarja, da je treba sprejeti pravila o družbeni odgovornosti gospodarskih družb; odločno podpira izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj sprejme učinkovite ukrepe za operativno delovanje okvira ZN za varovanje, spoštovanje in pomoč, ki ga je predlagal John Ruggie, posebni predstavnik generalnega sekretarja ZN za podjetništvo in človekove pravice; opozarja na pomen spodbujanja načela družbene odgovornosti gospodarskih družb, tudi pri poslovanju zunaj EU, ter na pomen zagotavljanja, da se ta odgovornost spoštuje vzdolž vse dobavne verige, zlasti kar zadeva trgovino z nezakonito pridobljenim lesom, prostoživečimi vrstami in rudninami z območij sporov; je prepričan, da bi evropska podjetja ter njihove podružnice in podizvajalci morali imeti ključno vlogo pri spodbujanju in razširjanju mednarodnih standardov poslovanja in človekovih pravic po vsem svetu;

| 101. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj delegacije EU po svetu spodbujata k sodelovanju z evropskimi podjetji, da bi spodbujali spoštovanje človekovih pravic, in zagotovita, da se tema „podjetništvo in človekove pravice“ vključi med osrednje teme lokalnih razpisov za zbiranje predlogov v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; poziva države članice, naj zagotovijo, da se podjetja, za katera velja nacionalno pravo, ob ustanovitvi ali opravljanju dejavnosti v tretji državi ne bodo izognila spoštovanju človekovih pravic ter socialnih, zdravstvenih in okoljskih standardov, ki veljajo zanje; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj delegacije EU po svetu spodbujata k sodelovanju z evropskimi podjetji, da bi spodbujali spoštovanje človekovih pravic, in zagotovita, da se tema „podjetništvo in človekove pravice“ vključi med osrednje teme lokalnih razpisov za zbiranje predlogov v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; poziva države članice, naj zagotovijo, da se podjetja, za katera velja nacionalno pravo, ob ustanovitvi ali opravljanju dejavnosti v tretji državi ne bodo izognila spoštovanju človekovih pravic ter socialnih, zdravstvenih in okoljskih standardov, ki veljajo zanje;

| 102. | spominja na strategijo EU o družbeni odgovornosti gospodarskih družb za obdobje 2011–2014, ki je države članice pozvala, naj pripravijo nacionalne načrte za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; ponovno poziva Komisijo, naj redno poroča o izvajanju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah s strani držav članic, vključno z njihovimi nacionalnimi akcijskimi načrti; obžaluje pomanjkanje napredka pri odzivu Komisije na zahtevo Parlamenta, naj predlaga zakonodajo, ki bi od podjetij iz EU zahtevala, da zagotovijo, da njihove
  transakcije
  ne podpirajo krivcev za spopade oziroma hude kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

102.

spominja na strategijo EU o družbeni odgovornosti gospodarskih družb za obdobje 2011–2014, ki je države članice pozvala, naj pripravijo nacionalne načrte za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah; ponovno poziva Komisijo, naj redno poroča o izvajanju vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah s strani držav članic, vključno z njihovimi nacionalnimi akcijskimi načrti; obžaluje pomanjkanje napredka pri odzivu Komisije na zahtevo Parlamenta, naj predlaga zakonodajo, ki bi od podjetij iz EU zahtevala, da zagotovijo, da njihove
  transakcije
  ne podpirajo krivcev za spopade oziroma hude kršitve človekovih pravic;

| 103. | ponovno poudarja, da bi morala evropska podjetja ustrezno skrbno zagotoviti, da njihovo poslovanje spoštuje človekove pravice povsod, kjer poteka; poudarja, kako pomembno je pristno poročanje o učinku projektov, ki jih podpirajo evropske finančne institucije, na človekove pravice, socialne in okoljske vidike; vztraja, da morajo te institucije zagotoviti, da so njihove dejavnosti skladne s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji, ki med drugim določa obveznost spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

103.

ponovno poudarja, da bi morala evropska podjetja ustrezno skrbno zagotoviti, da njihovo poslovanje spoštuje človekove pravice povsod, kjer poteka; poudarja, kako pomembno je pristno poročanje o učinku projektov, ki jih podpirajo evropske finančne institucije, na človekove pravice, socialne in okoljske vidike; vztraja, da morajo te institucije zagotoviti, da so njihove dejavnosti skladne s členom 21 Pogodbe o Evropski uniji, ki med drugim določa obveznost spoštovanja človekovih pravic;

| 104. | ugotavlja, da bi morale družbe to strategijo namesto kot izziv obravnavati kot priložnost za vzpostavitev novih možnosti za poslovanje v regijah, ki najbolj potrebujejo trajnostne in odgovorne naložbe, in kot način prispevanja k spoštovanju človekovih pravic v državah v razvoju; |
| --- | --- |

104.

ugotavlja, da bi morale družbe to strategijo namesto kot izziv obravnavati kot priložnost za vzpostavitev novih možnosti za poslovanje v regijah, ki najbolj potrebujejo trajnostne in odgovorne naložbe, in kot način prispevanja k spoštovanju človekovih pravic v državah v razvoju;

| 105. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da podjetja v lasti državljanov tretjih držav ali podjetja v lasti tretjih držav, ki imajo sedež v državah članicah, ne bodo podpirala krivcev za spore oziroma hude kršitve človekovih pravic, vključno s sodobnimi oblikami suženjstva, kot je trgovina z ljudmi in njihovo zaposlovanje v nemogočih pogojih; |
| --- | --- |

105.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da podjetja v lasti državljanov tretjih držav ali podjetja v lasti tretjih držav, ki imajo sedež v državah članicah, ne bodo podpirala krivcev za spore oziroma hude kršitve človekovih pravic, vključno s sodobnimi oblikami suženjstva, kot je trgovina z ljudmi in njihovo zaposlovanje v nemogočih pogojih;

| 106. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oblikujeta trdne pobude za izboljšanje dostopa do pravnega varstva za žrtve kršitev človekovih pravic, povezanih s poslovanjem zunaj EU; vztraja tudi pri tem, da je treba uvesti učinkovite rešitve za kaznovanje gospodarskih družb, ki kršijo človekove pravice, in zagotoviti odškodnino za žrtve takih kršitev; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oblikujeta trdne pobude za izboljšanje dostopa do pravnega varstva za žrtve kršitev človekovih pravic, povezanih s poslovanjem zunaj EU; vztraja tudi pri tem, da je treba uvesti učinkovite rešitve za kaznovanje gospodarskih družb, ki kršijo človekove pravice, in zagotoviti odškodnino za žrtve takih kršitev;

| 107. | poziva EU, naj sodeluje v razvijajoči se razpravi o pravno zavezujočem mednarodnem instrumentu o podjetništvu in človekovih pravicah znotraj sistema ZN; |
| --- | --- |

107.

poziva EU, naj sodeluje v razvijajoči se razpravi o pravno zavezujočem mednarodnem instrumentu o podjetništvu in človekovih pravicah znotraj sistema ZN;

| 108. | opozarja na štiri temeljne in univerzalne standarde dela, kot so zapisani v instrumentih Mednarodne organizacije dela, in sicer: svobodo združevanja in pravico do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb; odpravo vseh oblik prisilnega dela, izkoriščanja in suženjstva; odpravo otroškega dela; in odpravo diskriminacije pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

108.

opozarja na štiri temeljne in univerzalne standarde dela, kot so zapisani v instrumentih Mednarodne organizacije dela, in sicer: svobodo združevanja in pravico do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb; odpravo vseh oblik prisilnega dela, izkoriščanja in suženjstva; odpravo otroškega dela; in odpravo diskriminacije pri zaposlovanju;

| 109. | zlasti opozarja na nujnost spoštovanja svobode združevanja in boja proti vsem oblikam zatiranja na tem področju, vključno z umori sindikalistov; |
| --- | --- |

109.

zlasti opozarja na nujnost spoštovanja svobode združevanja in boja proti vsem oblikam zatiranja na tem področju, vključno z umori sindikalistov;

| 110. | z izjemno zaskrbljenostjo ugotavlja, da po podatkih Mednarodne organizacije dela približno 21 milijonov moških, žensk in otrok po vsem svetu živi v nekakšni obliki suženjstva; poudarja, da je treba človekove pravice obravnavati na holističen in neločljiv način, in se odločno in zavezujoče predati državljanskim in političnim pravicam ter ekonomskim, socialnim, kulturnim in okoljskim pravicam, saj brez njih ne more biti razvoja; poudarja, da se je treba spoprijeti s temeljnimi vzroki za revščino; prav tako opozarja, da je treba v skladu z uresničevanjem agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela spoštovati mednarodne delovne standarde; meni, da bi morala imeti socialna vprašanja pomembnejše mesto v zunanjih odnosih EU; v zvezi s tem obžaluje, da EU nima standardne oblike socialne klavzule, ki bi jo vstavljala v vse zunanjetrgovinske sporazume; v skladu s tem poziva EU, naj v vse zunanjetrgovinske sporazume vključi poglavje o razvoju in socialno klavzulo, ki bi odražala temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

110.

z izjemno zaskrbljenostjo ugotavlja, da po podatkih Mednarodne organizacije dela približno 21 milijonov moških, žensk in otrok po vsem svetu živi v nekakšni obliki suženjstva; poudarja, da je treba človekove pravice obravnavati na holističen in neločljiv način, in se odločno in zavezujoče predati državljanskim in političnim pravicam ter ekonomskim, socialnim, kulturnim in okoljskim pravicam, saj brez njih ne more biti razvoja; poudarja, da se je treba spoprijeti s temeljnimi vzroki za revščino; prav tako opozarja, da je treba v skladu z uresničevanjem agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela spoštovati mednarodne delovne standarde; meni, da bi morala imeti socialna vprašanja pomembnejše mesto v zunanjih odnosih EU; v zvezi s tem obžaluje, da EU nima standardne oblike socialne klavzule, ki bi jo vstavljala v vse zunanjetrgovinske sporazume; v skladu s tem poziva EU, naj v vse zunanjetrgovinske sporazume vključi poglavje o razvoju in socialno klavzulo, ki bi odražala temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela;

| 111. | ugotavlja, da se je zaradi čedalje slabših varnostnih razmer po vsem svetu in finančne krize, ki se zaostruje vse od zloma leta 2008, povečalo delo otrok v najrevnejših svetovnih državah, prav tako pa bi utegnilo priti do pravnih posledic in posledic za ugled podjetij, ki črpajo dobrine iz držav v razvoju; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej spodbujata mednarodni program o preprečevanju dela otrok, zlasti v državah v razvoju, kjer mora zaskrbljujoče število otrok delati, da bi prispevali k družinskemu dohodku; |
| --- | --- |

111.

ugotavlja, da se je zaradi čedalje slabših varnostnih razmer po vsem svetu in finančne krize, ki se zaostruje vse od zloma leta 2008, povečalo delo otrok v najrevnejših svetovnih državah, prav tako pa bi utegnilo priti do pravnih posledic in posledic za ugled podjetij, ki črpajo dobrine iz držav v razvoju; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej spodbujata mednarodni program o preprečevanju dela otrok, zlasti v državah v razvoju, kjer mora zaskrbljujoče število otrok delati, da bi prispevali k družinskemu dohodku;

Ukrepi EU za zagotavljanje pravice do svobode izražanja na spletu in drugje ter omejitev vpliva tehnologij za nadzor na človekove pravice

| 112. | priznava, da je izjemno hiter razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij preoblikoval okolje za uveljavljanje pravice do svobode izražanja in dostopa do informacij po vsem svetu ter istočasno ustvaril izjemne prednosti in sprožil številne resne pomisleke; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je Svet maja 2014 sprejel posebne smernice o svobodi izražanja na spletu in drugje; |
| --- | --- |

112.

priznava, da je izjemno hiter razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij preoblikoval okolje za uveljavljanje pravice do svobode izražanja in dostopa do informacij po vsem svetu ter istočasno ustvaril izjemne prednosti in sprožil številne resne pomisleke; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je Svet maja 2014 sprejel posebne smernice o svobodi izražanja na spletu in drugje;

| 113. | ponovno poudarja, da so svoboda izražanja ter svoboda, neodvisnost in pluralnost medijev ključni za trajnostno demokracijo, saj prispevajo k večjemu vključevanju civilne družbe in krepitvi vloge državljanov in so zato nujni za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju; |
| --- | --- |

113.

ponovno poudarja, da so svoboda izražanja ter svoboda, neodvisnost in pluralnost medijev ključni za trajnostno demokracijo, saj prispevajo k večjemu vključevanju civilne družbe in krepitvi vloge državljanov in so zato nujni za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti v javnem življenju;

| 114. | poziva k večji podpori na področju spodbujanja svobode medijev, zaščite neodvisnih novinarjev in avtorjev spletnih dnevnikov, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja neomejenega dostopa do informacij in komunikacije ter necenzuriranega dostopa do interneta (digitalna svoboda); |
| --- | --- |

114.

poziva k večji podpori na področju spodbujanja svobode medijev, zaščite neodvisnih novinarjev in avtorjev spletnih dnevnikov, zmanjšanja digitalne vrzeli in omogočanja neomejenega dostopa do informacij in komunikacije ter necenzuriranega dostopa do interneta (digitalna svoboda);

| 115. | poziva EU in njene države članice, naj okrepljeno spremljajo ter jasno in hitro obsodijo vsakršno omejevanje svobode izražanja, vključno z agresivno uporabo kazenskega prava v primerih razžalitve ter omejevalnimi merili ali zapletenimi postopki za registracijo kot novinar ali kak drug poklic v medijih oziroma za ustanovitev medijske hiše, ter naj sprejmejo močne pobude v podporo večjemu dostopu do informacij, ki so v javnem interesu; |
| --- | --- |

115.

poziva EU in njene države članice, naj okrepljeno spremljajo ter jasno in hitro obsodijo vsakršno omejevanje svobode izražanja, vključno z agresivno uporabo kazenskega prava v primerih razžalitve ter omejevalnimi merili ali zapletenimi postopki za registracijo kot novinar ali kak drug poklic v medijih oziroma za ustanovitev medijske hiše, ter naj sprejmejo močne pobude v podporo večjemu dostopu do informacij, ki so v javnem interesu;

| 116. | obsoja vsakršne omejitve digitalnih komunikacij, vključno z zapiranjem spletnih mest in blokiranjem osebnih računov, kadar so te usmerjene v civilno družbo, aktiviste civilne družbe in svobodne medije; |
| --- | --- |

116.

obsoja vsakršne omejitve digitalnih komunikacij, vključno z zapiranjem spletnih mest in blokiranjem osebnih računov, kadar so te usmerjene v civilno družbo, aktiviste civilne družbe in svobodne medije;

| 117. | izraža svojo zaskrbljenost glede širjenja tehnologij za spremljanje, nadzorovanje, cenzuriranje in filtriranje, ki predstavljajo vse večjo grožnjo aktivistom na področju človekovih pravic in demokracije v avtokratskih državah, v demokratičnih državah pa sprožajo pereča vprašanja glede pravice do zasebnosti, tudi kadar se uporabljajo zaradi legitimnih ciljev, kot so boj proti terorizmu, državna varnost in kazenski pregon; |
| --- | --- |

117.

izraža svojo zaskrbljenost glede širjenja tehnologij za spremljanje, nadzorovanje, cenzuriranje in filtriranje, ki predstavljajo vse večjo grožnjo aktivistom na področju človekovih pravic in demokracije v avtokratskih državah, v demokratičnih državah pa sprožajo pereča vprašanja glede pravice do zasebnosti, tudi kadar se uporabljajo zaradi legitimnih ciljev, kot so boj proti terorizmu, državna varnost in kazenski pregon;

| 118. | priznava, da imajo pomembni proizvajalci tehnologij za vdor in nadzor, ki se lahko uporabijo za kršitve človekovih pravic in napad na evropsko digitalno infrastrukturo, sedež v Evropi; poziva Komisijo, naj revidira evropski sistem za nadzor izvoza, da bi preprečila, da nevarna tehnologija pride v napačne roke; |
| --- | --- |

118.

priznava, da imajo pomembni proizvajalci tehnologij za vdor in nadzor, ki se lahko uporabijo za kršitve človekovih pravic in napad na evropsko digitalno infrastrukturo, sedež v Evropi; poziva Komisijo, naj revidira evropski sistem za nadzor izvoza, da bi preprečila, da nevarna tehnologija pride v napačne roke;

| 119. | izraža priznanje Komisiji za objavo sektorskih smernic za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah za sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij junija 2013; vendar ostaja zaskrbljen glede trgovine s proizvodi in storitvami, namenjenimi preprečevanju dostopa do interneta, omogočanju množičnega nadzora, spremljanju spletnega prometa in mobilnih komunikacij, filtriranju rezultatov iskanja ter prisluškovanju zasebnim pogovorom; opozarja na sporočilo Komisije z dne 24. aprila 2014 z naslovom „Pregled politike nadzora izvoza: zagotavljanje varnosti in konkurenčnosti v spreminjajočem se svetu“ COM(2014)0244), v katerem ta med drugim priznava težave glede človekovih pravic, ki se pojavljajo pri izvozu nekaterih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; zato poziva Komisijo, naj razmisli o načinu izboljšanja razmer, da se morebiti sprejmejo posodobljene smernice za nadzor izvoza; |
| --- | --- |

119.

izraža priznanje Komisiji za objavo sektorskih smernic za izvajanje vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah za sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij junija 2013; vendar ostaja zaskrbljen glede trgovine s proizvodi in storitvami, namenjenimi preprečevanju dostopa do interneta, omogočanju množičnega nadzora, spremljanju spletnega prometa in mobilnih komunikacij, filtriranju rezultatov iskanja ter prisluškovanju zasebnim pogovorom; opozarja na sporočilo Komisije z dne 24. aprila 2014 z naslovom „Pregled politike nadzora izvoza: zagotavljanje varnosti in konkurenčnosti v spreminjajočem se svetu“ COM(2014)0244), v katerem ta med drugim priznava težave glede človekovih pravic, ki se pojavljajo pri izvozu nekaterih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; zato poziva Komisijo, naj razmisli o načinu izboljšanja razmer, da se morebiti sprejmejo posodobljene smernice za nadzor izvoza;

| 120. | poziva Komisijo, naj še naprej izvaja pobude za podporo, povezane z razvojem in širjenjem digitalnih nadzornih tehnologij, da bi krepili moč zagovornikov človekovih pravic z zagotavljanjem varnih mehanizmov za zbiranje, šifriranje in shranjevanje podatkov, da bi se izognili nadzoru s strani represivnih vlad; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisijo, naj še naprej izvaja pobude za podporo, povezane z razvojem in širjenjem digitalnih nadzornih tehnologij, da bi krepili moč zagovornikov človekovih pravic z zagotavljanjem varnih mehanizmov za zbiranje, šifriranje in shranjevanje podatkov, da bi se izognili nadzoru s strani represivnih vlad;

Podpora EU za civilno družbo in svobodo zbiranja ter združevanja

| 121. | izraža resne pomisleke glede vse bolj omejenih možnosti za legitimno delovanje civilne družbe v številnih državah po svetu; meni, da je svobodna civilna družba eden od temeljev za varovanje in podpiranje človekovih pravic in demokratičnih vrednot v vseh družbah; s tem v zvezi pozdravlja vse programe EU, ki so usmerjeni v usposabljanje mladih strokovnjakov iz tretjih držav in poenostavljanje programov študentske izmenjave za državljane tretjih držav, saj ti spodbujajo dejavno udeležbo mladih pri izgradnji demokracije in učinkovito prispevajo k razvoju civilne družbe; |
| --- | --- |

121.

izraža resne pomisleke glede vse bolj omejenih možnosti za legitimno delovanje civilne družbe v številnih državah po svetu; meni, da je svobodna civilna družba eden od temeljev za varovanje in podpiranje človekovih pravic in demokratičnih vrednot v vseh družbah; s tem v zvezi pozdravlja vse programe EU, ki so usmerjeni v usposabljanje mladih strokovnjakov iz tretjih držav in poenostavljanje programov študentske izmenjave za državljane tretjih držav, saj ti spodbujajo dejavno udeležbo mladih pri izgradnji demokracije in učinkovito prispevajo k razvoju civilne družbe;

| 122. | poziva EU in njene države članice, naj okrepijo svoje spremljanje ter jasno in hitro obsodijo vsako omejevanje svobode zbiranja in združevanja, vključno s prepovedmi organizacij civilne družbe, agresivno uporabo kazenskega prava v primeru razžalitve in drugo omejujočo zakonodajo, prekomernimi zahtevami glede registracije in poročanja, pretirano omejujočimi pravili glede financiranja iz tujine ter prepovedjo, da se nevladne organizacije politično udejstvujejo ali imajo stike s tujci; |
| --- | --- |

122.

poziva EU in njene države članice, naj okrepijo svoje spremljanje ter jasno in hitro obsodijo vsako omejevanje svobode zbiranja in združevanja, vključno s prepovedmi organizacij civilne družbe, agresivno uporabo kazenskega prava v primeru razžalitve in drugo omejujočo zakonodajo, prekomernimi zahtevami glede registracije in poročanja, pretirano omejujočimi pravili glede financiranja iz tujine ter prepovedjo, da se nevladne organizacije politično udejstvujejo ali imajo stike s tujci;

| 123. | poziva EU in njene države članice, naj na vsaki ravni političnega dialoga, tudi na najvišji, izpostavljajo kršitve svobode združevanja in zbiranja, kadar druge oblike dialoga, kot je dialog o človekovih pravicah, niso prinesle konkretnih izboljšanj na terenu; poziva EU in njene države članice, naj te dialoge izkoristijo za izpostavljanje posameznih zaskrbljujočih primerov, zlasti vseh tistih, ki vključujejo osebe, ki so zaprte zgolj, ker so uveljavljale svojo pravico do mirnega zbiranja in združevanja; |
| --- | --- |

123.

poziva EU in njene države članice, naj na vsaki ravni političnega dialoga, tudi na najvišji, izpostavljajo kršitve svobode združevanja in zbiranja, kadar druge oblike dialoga, kot je dialog o človekovih pravicah, niso prinesle konkretnih izboljšanj na terenu; poziva EU in njene države članice, naj te dialoge izkoristijo za izpostavljanje posameznih zaskrbljujočih primerov, zlasti vseh tistih, ki vključujejo osebe, ki so zaprte zgolj, ker so uveljavljale svojo pravico do mirnega zbiranja in združevanja;

| 124. | spodbuja predstavnike delegacij EU in veleposlaništev držav članic, naj spremljajo sojenja zagovornikom človekovih pravic in vsem tistim, ki so priprti zgolj zaradi tega, ker so mirno uveljavljali svojo pravico do zbiranja in združevanja, ter po potrebi javno obsodijo nespoštovanje pravice do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

124.

spodbuja predstavnike delegacij EU in veleposlaništev držav članic, naj spremljajo sojenja zagovornikom človekovih pravic in vsem tistim, ki so priprti zgolj zaradi tega, ker so mirno uveljavljali svojo pravico do zbiranja in združevanja, ter po potrebi javno obsodijo nespoštovanje pravice do poštenega sojenja;

| 125. | poziva EU, naj med ključne prednostne naloge v prihodnjem akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo uvrsti spoštovanje in spodbujanje svobode zbiranja in združevanja ter naj določi posebne ukrepe v zvezi s tem, saj je svoboda zbiranja in združevanja bistven element demokracije in odprte družbe; |
| --- | --- |

125.

poziva EU, naj med ključne prednostne naloge v prihodnjem akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo uvrsti spoštovanje in spodbujanje svobode zbiranja in združevanja ter naj določi posebne ukrepe v zvezi s tem, saj je svoboda zbiranja in združevanja bistven element demokracije in odprte družbe;

| 126. | ponovno izraža svojo podporo temu, da se večina sredstev za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice nameni podpiranju zagovornikov človekovih pravic in delovanja civilne družbe po vsem svetu, ter podpira ustanovitev skladov za pravno varstvo, da bi preganjanim novinarjem in aktivistom pomagali pri dostopu do odvetnika in poštenega sojenja; |
| --- | --- |

126.

ponovno izraža svojo podporo temu, da se večina sredstev za evropski instrument za demokracijo in človekove pravice nameni podpiranju zagovornikov človekovih pravic in delovanja civilne družbe po vsem svetu, ter podpira ustanovitev skladov za pravno varstvo, da bi preganjanim novinarjem in aktivistom pomagali pri dostopu do odvetnika in poštenega sojenja;

| 127. | poudarja pomen nacionalnih institucij za človekove pravice na nacionalni ravni za spremljanje človekovih pravic in ozaveščanje o njih ter za zagotavljanje poprave krivic ob kršitvah; poziva EU, naj v skladu s pariškimi načeli oblikuje politiko, ki bo podpirala nacionalne institucije za človekove pravice, in naj jo uvrsti med prednostne naloge v zunanji pomoči, zlasti v okviru evropskega instrumenta sosedstva; |
| --- | --- |

127.

poudarja pomen nacionalnih institucij za človekove pravice na nacionalni ravni za spremljanje človekovih pravic in ozaveščanje o njih ter za zagotavljanje poprave krivic ob kršitvah; poziva EU, naj v skladu s pariškimi načeli oblikuje politiko, ki bo podpirala nacionalne institucije za človekove pravice, in naj jo uvrsti med prednostne naloge v zunanji pomoči, zlasti v okviru evropskega instrumenta sosedstva;

Svoboda misli, vesti in veroizpovedi ali prepričanja

| 128. | obsoja vsakršno nasilje in diskriminacijo zaradi ideologije, vere ali prepričanja, kot določa člen 10 PDEU; izraža resno zaskrbljenost glede nenehnih poročil o nasilju in diskriminaciji verskih manjšin po vsem svetu, med drugim na Bližnjem vzhodu; poudarja, da je svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja temeljna človekova pravica, ki je povezana z drugimi človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami in vključuje pravico posameznika, da verjame ali ne, pravico, da izkazuje oziroma ne izkazuje veroizpovedi ali prepričanja, ter pravico do sprejetja, spremembe, opustitve ali ponovnega sprejetja prepričanja po lastni izbiri, kot je zapisano v členu 18 splošne deklaracije o človekovih pravic; |
| --- | --- |

128.

obsoja vsakršno nasilje in diskriminacijo zaradi ideologije, vere ali prepričanja, kot določa člen 10 PDEU; izraža resno zaskrbljenost glede nenehnih poročil o nasilju in diskriminaciji verskih manjšin po vsem svetu, med drugim na Bližnjem vzhodu; poudarja, da je svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja temeljna človekova pravica, ki je povezana z drugimi človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami in vključuje pravico posameznika, da verjame ali ne, pravico, da izkazuje oziroma ne izkazuje veroizpovedi ali prepričanja, ter pravico do sprejetja, spremembe, opustitve ali ponovnega sprejetja prepričanja po lastni izbiri, kot je zapisano v členu 18 splošne deklaracije o človekovih pravic;

| 129. | poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo spoštovanje verskih manjšin po vsem svetu, zlasti na Bližnjem vzhodu, kjer Islamska država in druge teroristične skupine preganjajo kristjane, med drugim katolike, armenske pravoslavce, kopte in jezide, ter muslimanske manjšine; |
| --- | --- |

129.

poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo spoštovanje verskih manjšin po vsem svetu, zlasti na Bližnjem vzhodu, kjer Islamska država in druge teroristične skupine preganjajo kristjane, med drugim katolike, armenske pravoslavce, kopte in jezide, ter muslimanske manjšine;

| 130. | odločno obsoja napade na kristjane v številnih državah po vsem svetu in izraža solidarnost z družinami žrtev; je globoko zaskrbljen zaradi vse večjega števila primerov represije, diskriminacije, nestrpnosti in nasilnih napadov na krščanske skupnosti, zlasti v Afriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu; poziva vlade, naj vse odgovorne privedejo pred roko pravice; je globoko zaskrbljen zaradi trenutnega položaja kristjanov v Severni Koreji, Somaliji, Siriji, Iraku, Afganistanu, Savdski Arabiji, Pakistanu, Uzbekistanu, Jemnu, Nigeriji in številnih drugih državah, kjer živijo v strahu, da bodo ubiti, mučeni, posiljeni in ugrabljeni, ter so priča uničevanju svojih cerkva; |
| --- | --- |

130.

odločno obsoja napade na kristjane v številnih državah po vsem svetu in izraža solidarnost z družinami žrtev; je globoko zaskrbljen zaradi vse večjega števila primerov represije, diskriminacije, nestrpnosti in nasilnih napadov na krščanske skupnosti, zlasti v Afriki, Aziji in na Bližnjem vzhodu; poziva vlade, naj vse odgovorne privedejo pred roko pravice; je globoko zaskrbljen zaradi trenutnega položaja kristjanov v Severni Koreji, Somaliji, Siriji, Iraku, Afganistanu, Savdski Arabiji, Pakistanu, Uzbekistanu, Jemnu, Nigeriji in številnih drugih državah, kjer živijo v strahu, da bodo ubiti, mučeni, posiljeni in ugrabljeni, ter so priča uničevanju svojih cerkva;

| 131. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi položaja muslimanov Rohingja v Burmi/Mjanmarju, ki se jim odreka burmansko državljanstvo ter so žrtve sistematičnih kršitev človekovih pravic in preganjanja; opozarja na svojo resolucijo z dne 13. junija 2013 o položaju muslimanov Rohingja (24); |
| --- | --- |

131.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi položaja muslimanov Rohingja v Burmi/Mjanmarju, ki se jim odreka burmansko državljanstvo ter so žrtve sistematičnih kršitev človekovih pravic in preganjanja; opozarja na svojo resolucijo z dne 13. junija 2013 o položaju muslimanov Rohingja (24);

| 132. | pozdravlja sprejetje smernic EU o svobodi veroizpovedi ali prepričanja v letu 2013 ter poziva institucije EU in države članice, naj namenijo posebno pozornost izvajanju teh smernic tako v mednarodnih in regionalnih forumih kot v dvostranskih odnosih s tretjimi državami s posebnim poudarkom na ranljivem položaju verskih odpadnikov; čestita novi visoki predstavnici EU za izjavo, da je svoboda veroizpovedi ali prepričanja ena od prednostnih nalog na področju človekovih pravic; spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ohranjata stalen dialog z nevladnimi organizacijami, verskimi skupinami in skupinami, ki jih druži določeno prepričanje, ter verskimi voditelji; |
| --- | --- |

132.

pozdravlja sprejetje smernic EU o svobodi veroizpovedi ali prepričanja v letu 2013 ter poziva institucije EU in države članice, naj namenijo posebno pozornost izvajanju teh smernic tako v mednarodnih in regionalnih forumih kot v dvostranskih odnosih s tretjimi državami s posebnim poudarkom na ranljivem položaju verskih odpadnikov; čestita novi visoki predstavnici EU za izjavo, da je svoboda veroizpovedi ali prepričanja ena od prednostnih nalog na področju človekovih pravic; spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj ohranjata stalen dialog z nevladnimi organizacijami, verskimi skupinami in skupinami, ki jih druži določeno prepričanje, ter verskimi voditelji;

| 133. | pozdravlja zavezo EU, da bo spodbujala pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja v mednarodnih in regionalnih forumih, vključno z ZN, OVSE, Svetom Evrope in drugimi regionalnimi mehanizmi; spodbuja EU, naj na Generalni skupščini ZN na dnevni red še naprej uvršča svojo letno resolucijo o svobodi veroizpovedi ali prepričanja in podpira pooblastila posebnega poročevalca ZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja; |
| --- | --- |

133.

pozdravlja zavezo EU, da bo spodbujala pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja v mednarodnih in regionalnih forumih, vključno z ZN, OVSE, Svetom Evrope in drugimi regionalnimi mehanizmi; spodbuja EU, naj na Generalni skupščini ZN na dnevni red še naprej uvršča svojo letno resolucijo o svobodi veroizpovedi ali prepričanja in podpira pooblastila posebnega poročevalca ZN za svobodo veroizpovedi in prepričanja;

Pravice žensk in deklic

| 134. | pozdravlja podporo EU resolucijam ZN o vprašanjih enakosti spolov, zlasti o odpravi nasilja nad ženskami in dekleti, o diskriminaciji žensk in o vlogi svobode izražanja in mnenja pri krepitvi moči žensk, ter izjavam ZN o zgodnjih in prisilnih porokah ter o pohabljanju ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

134.

pozdravlja podporo EU resolucijam ZN o vprašanjih enakosti spolov, zlasti o odpravi nasilja nad ženskami in dekleti, o diskriminaciji žensk in o vlogi svobode izražanja in mnenja pri krepitvi moči žensk, ter izjavam ZN o zgodnjih in prisilnih porokah ter o pohabljanju ženskih spolnih organov;

| 135. | poziva EU, naj dejavno sodeluje na 59. zasedanju Komisije o statusu žensk in naj se še naprej bori proti vsakršnim poskusom spodkopavanja pekinških izhodišč ZN za ukrepanje, med drugim kar zadeva dostop do izobraževanja in zdravstva kot temeljno človekovo pravico ter spolne in reproduktivne pravice; |
| --- | --- |

135.

poziva EU, naj dejavno sodeluje na 59. zasedanju Komisije o statusu žensk in naj se še naprej bori proti vsakršnim poskusom spodkopavanja pekinških izhodišč ZN za ukrepanje, med drugim kar zadeva dostop do izobraževanja in zdravstva kot temeljno človekovo pravico ter spolne in reproduktivne pravice;

| 136. | obžaluje, da v zvezi s telesi žensk in deklet, še zlasti njihovim spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, še vedno potekajo ideološki spori, ter poziva EU in njene države članice, naj priznajo neodtujljive pravice žensk in deklet do telesne nedotakljivosti in samostojnega odločanja, med drugim glede pravice do prostovoljnega načrtovanja družine ter varnega in zakonitega splava in življenja brez nasilja, tudi brez pohabljanja ženskih spolnih organov, porok otrok, zgodnjih in prisilnih porok ter brez posilstev med partnerjema; |
| --- | --- |

136.

obžaluje, da v zvezi s telesi žensk in deklet, še zlasti njihovim spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, še vedno potekajo ideološki spori, ter poziva EU in njene države članice, naj priznajo neodtujljive pravice žensk in deklet do telesne nedotakljivosti in samostojnega odločanja, med drugim glede pravice do prostovoljnega načrtovanja družine ter varnega in zakonitega splava in življenja brez nasilja, tudi brez pohabljanja ženskih spolnih organov, porok otrok, zgodnjih in prisilnih porok ter brez posilstev med partnerjema;

| 137. | znova obsoja vse oblike zlorabe žensk in deklet ter nasilja nad njimi, zlasti uporabo spolnega nasilja kot orožja v vojni in nasilje v družini; zato poziva vse države članice Sveta Evrope, naj podpišejo in ratificirajo instanbulsko konvencijo o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; poziva EU, naj ukrepa in pristopi k omenjeni konvenciji, da se zagotovi usklajenost notranjega in zunanjega delovanja EU na področju nasilja nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

137.

znova obsoja vse oblike zlorabe žensk in deklet ter nasilja nad njimi, zlasti uporabo spolnega nasilja kot orožja v vojni in nasilje v družini; zato poziva vse države članice Sveta Evrope, naj podpišejo in ratificirajo instanbulsko konvencijo o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima; poziva EU, naj ukrepa in pristopi k omenjeni konvenciji, da se zagotovi usklajenost notranjega in zunanjega delovanja EU na področju nasilja nad ženskami in dekleti;

| 138. | izraža globoko zaskrbljenost, ker si vlade zatiskajo oči pred nečloveškimi primeri spolne zlorabe žensk v času, ko je vsaka tretja ženska v svojem življenju izpostavljena nasilju; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej uvaja dobro prakso v boju proti posilstvom in spolnemu nasilju nad ženskami v tretjih državah, da bi odpravila temeljne vzroke tega problema; |
| --- | --- |

138.

izraža globoko zaskrbljenost, ker si vlade zatiskajo oči pred nečloveškimi primeri spolne zlorabe žensk v času, ko je vsaka tretja ženska v svojem življenju izpostavljena nasilju; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej uvaja dobro prakso v boju proti posilstvom in spolnemu nasilju nad ženskami v tretjih državah, da bi odpravila temeljne vzroke tega problema;

| 139. | poudarja, da je pomembno, da oblasti začnejo razvijati izobraževalne kampanje, namenjene moškim, zlasti mlajših generacij, in tako preprečujejo in postopoma odpravijo vse vrste nasilja na podlagi spola; poudarja, da je treba poskrbeti, da bodo zdravstveni delavci, policisti, tožilci in sodniki v EU in v tretjih državah primerno usposobljeni za nudenje podpore in pomoči žrtvam nasilja; |
| --- | --- |

139.

poudarja, da je pomembno, da oblasti začnejo razvijati izobraževalne kampanje, namenjene moškim, zlasti mlajših generacij, in tako preprečujejo in postopoma odpravijo vse vrste nasilja na podlagi spola; poudarja, da je treba poskrbeti, da bodo zdravstveni delavci, policisti, tožilci in sodniki v EU in v tretjih državah primerno usposobljeni za nudenje podpore in pomoči žrtvam nasilja;

| 140. | poudarja, da je nasilje na podlagi spola, vključno s škodljivimi običaji in tradicionalnimi praksami, kršitev osnovnih pravic, zlasti človekovega dostojanstva, pravice do življenja in pravice do osebne celovitosti; |
| --- | --- |

140.

poudarja, da je nasilje na podlagi spola, vključno s škodljivimi običaji in tradicionalnimi praksami, kršitev osnovnih pravic, zlasti človekovega dostojanstva, pravice do življenja in pravice do osebne celovitosti;

| 141. | poudarja, da je istanbulska konvencija o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima pomembno in zavezujoče mednarodno orodje in da se bo s pristopom vse več držav k njej bistveno prispevalo k razvoju celostne politike za zaščito in krepitev vloge žrtev ter za spodbujanje mednarodnega sodelovanja na tem področju; |
| --- | --- |

141.

poudarja, da je istanbulska konvencija o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima pomembno in zavezujoče mednarodno orodje in da se bo s pristopom vse več držav k njej bistveno prispevalo k razvoju celostne politike za zaščito in krepitev vloge žrtev ter za spodbujanje mednarodnega sodelovanja na tem področju;

| 142. | poziva Svet, naj v smernice EU glede nasilja nad ženskami in dekleti vključi vprašanje splava zaradi neželenega spola; Komisijo in Svet spodbuja, naj razvijeta metode za zbiranje podatkov in kazalnike v zvezi s tem pojavom, Evropsko službo za zunanje delovanje pa, naj ta problem upošteva pri razvoju in izvajanju strategij držav na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

142.

poziva Svet, naj v smernice EU glede nasilja nad ženskami in dekleti vključi vprašanje splava zaradi neželenega spola; Komisijo in Svet spodbuja, naj razvijeta metode za zbiranje podatkov in kazalnike v zvezi s tem pojavom, Evropsko službo za zunanje delovanje pa, naj ta problem upošteva pri razvoju in izvajanju strategij držav na področju človekovih pravic;

| 143. | želi poudariti pomen obveščanja in ozaveščanja v skupnostih, kjer se izvaja pohabljanje ženskih spolnih organov in kjer prihaja do spolnih zlorab deklic, zgodnjih in prisilnih porok, umorov žensk in deklet ter drugih kršitev človekovih pravic na podlagi spola, pa tudi pomen vključitve zagovornikov človekovih pravic, ki se že borijo za odpravo teh praks, v pripravo in izvedbo takšnih kampanj; ponavlja, da poroke otrok, zgodnje in prisilne poroke in nezmožnost uveljavitve najnižje zakonsko predpisane starosti za poroko pomenijo kršitev pravic otrok, hkrati pa ovirajo tudi krepitev vloge žensk; |
| --- | --- |

143.

želi poudariti pomen obveščanja in ozaveščanja v skupnostih, kjer se izvaja pohabljanje ženskih spolnih organov in kjer prihaja do spolnih zlorab deklic, zgodnjih in prisilnih porok, umorov žensk in deklet ter drugih kršitev človekovih pravic na podlagi spola, pa tudi pomen vključitve zagovornikov človekovih pravic, ki se že borijo za odpravo teh praks, v pripravo in izvedbo takšnih kampanj; ponavlja, da poroke otrok, zgodnje in prisilne poroke in nezmožnost uveljavitve najnižje zakonsko predpisane starosti za poroko pomenijo kršitev pravic otrok, hkrati pa ovirajo tudi krepitev vloge žensk;

| 144. | odločno obsoja uporabo spolnega nasilja nad ženskami in dekleti kot vojne taktike, tudi kaznivih dejanj, kot so množična posilstva, spolno suženjstvo, prisilna prostitucija in preganjanje na podlagi spola, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov, trgovino z ljudmi, spolnim turizmom, zgodnjimi in prisilnimi porokami, uboji iz časti in vsemi drugimi primerljivo hudimi oblikami spolnega nasilja; v zvezi s tem ostaja posebej zaskrbljen glede razmer na območju Velikih jezer v Afriki in v Siriji; izraža podporo delu Agencije ZN za ženske, posebne poročevalke ZN za nasilje nad ženskami, njegove vzroke in posledice ter posebne predstavnice ZN za spolno nasilje v konfliktih; pozdravlja dejstvo, da je bila nagrada Saharova leta 2014 podeljena Denisu Mukwegeju za izjemen boj za zaščito deklet in žensk, ki so postale žrtve spolnega nasilja med oboroženimi spopadi; |
| --- | --- |

144.

odločno obsoja uporabo spolnega nasilja nad ženskami in dekleti kot vojne taktike, tudi kaznivih dejanj, kot so množična posilstva, spolno suženjstvo, prisilna prostitucija in preganjanje na podlagi spola, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov, trgovino z ljudmi, spolnim turizmom, zgodnjimi in prisilnimi porokami, uboji iz časti in vsemi drugimi primerljivo hudimi oblikami spolnega nasilja; v zvezi s tem ostaja posebej zaskrbljen glede razmer na območju Velikih jezer v Afriki in v Siriji; izraža podporo delu Agencije ZN za ženske, posebne poročevalke ZN za nasilje nad ženskami, njegove vzroke in posledice ter posebne predstavnice ZN za spolno nasilje v konfliktih; pozdravlja dejstvo, da je bila nagrada Saharova leta 2014 podeljena Denisu Mukwegeju za izjemen boj za zaščito deklet in žensk, ki so postale žrtve spolnega nasilja med oboroženimi spopadi;

| 145. | opozarja, da se kazniva dejanja na podlagi spola in kazniva dejanja spolnega nasilja v rimskem statutu uvrščajo med vojne zločine, zločine proti človeštvu ali dejanja, ki so konstitutivni element genocida ali mučenja; v zvezi s tem pozdravlja resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 2106 o preprečevanju spolnega nasilja v konfliktih, sprejeto 24. junija 2013, ki potrjuje, da ima Mednarodno kazensko sodišče pomembno vlogo v boju proti nekaznovanosti za spolno nasilje in zločine zaradi pripadnosti spolu; poziva EU, naj podpre izvajanje teh načel v celoti; |
| --- | --- |

145.

opozarja, da se kazniva dejanja na podlagi spola in kazniva dejanja spolnega nasilja v rimskem statutu uvrščajo med vojne zločine, zločine proti človeštvu ali dejanja, ki so konstitutivni element genocida ali mučenja; v zvezi s tem pozdravlja resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 2106 o preprečevanju spolnega nasilja v konfliktih, sprejeto 24. junija 2013, ki potrjuje, da ima Mednarodno kazensko sodišče pomembno vlogo v boju proti nekaznovanosti za spolno nasilje in zločine zaradi pripadnosti spolu; poziva EU, naj podpre izvajanje teh načel v celoti;

| 146. | opozarja na zavezanost EU vključevanju človekovih pravic in vidikov enakosti spolov v misije skupne varnostne in obrambne politike v skladu s prelomnima resolucijama Varnostnega sveta ZN št. 1325 in št. 1820 o ženskah, miru in varnosti; v zvezi s tem ponovno poziva EU in države članice, naj v sklopu doseganja trajne sprave podprejo sistematično udeležbo žensk kot ključni element mirovnih procesov ter priznajo, da je treba vidik spola vključiti v preprečevanje konfliktov, operacije za ohranjanje miru, humanitarno pomoč, obnovo po konfliktih in prehod v demokracijo; |
| --- | --- |

146.

opozarja na zavezanost EU vključevanju človekovih pravic in vidikov enakosti spolov v misije skupne varnostne in obrambne politike v skladu s prelomnima resolucijama Varnostnega sveta ZN št. 1325 in št. 1820 o ženskah, miru in varnosti; v zvezi s tem ponovno poziva EU in države članice, naj v sklopu doseganja trajne sprave podprejo sistematično udeležbo žensk kot ključni element mirovnih procesov ter priznajo, da je treba vidik spola vključiti v preprečevanje konfliktov, operacije za ohranjanje miru, humanitarno pomoč, obnovo po konfliktih in prehod v demokracijo;

| 147. | meni, da je premajhna zastopanost žensk pri sprejemanju političnih odločitev vprašanje temeljnih pravic in demokracije, ki izkazuje zmožnost vlad, da se v celoti posvetijo gradnji in ohranjanju demokracije; pozdravlja zakonsko predpisane sisteme enake zastopanosti in kvote po spolu ter v zvezi s tem poziva k čimprejšnjemu razvoju zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

147.

meni, da je premajhna zastopanost žensk pri sprejemanju političnih odločitev vprašanje temeljnih pravic in demokracije, ki izkazuje zmožnost vlad, da se v celoti posvetijo gradnji in ohranjanju demokracije; pozdravlja zakonsko predpisane sisteme enake zastopanosti in kvote po spolu ter v zvezi s tem poziva k čimprejšnjemu razvoju zakonodajnega postopka;

| 148. | poziva EU in države članice, naj podprejo polno udeležbo žensk pri sprejemanju političnih in gospodarskih odločitev, zlasti pri vzpostavljanju miru, prehodu v demokracijo in reševanju konfliktov; spodbuja države članice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se osredotočijo na gospodarsko in politično emancipacijo žensk v državah v razvoju, spodbujajo njihovo vključevanje v podjetja in izvajanje regionalnih projektov in lokalnih razvojnih projektov; |
| --- | --- |

148.

poziva EU in države članice, naj podprejo polno udeležbo žensk pri sprejemanju političnih in gospodarskih odločitev, zlasti pri vzpostavljanju miru, prehodu v demokracijo in reševanju konfliktov; spodbuja države članice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se osredotočijo na gospodarsko in politično emancipacijo žensk v državah v razvoju, spodbujajo njihovo vključevanje v podjetja in izvajanje regionalnih projektov in lokalnih razvojnih projektov;

| 149. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo ženske v Evropi in drugje po svetu imele pravice, da bodo lahko tako kot moški svobodno sprejemale odločitve, brez vsakršnega ideološkega, političnega ali verskega vsiljevanja; |
| --- | --- |

149.

poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo ženske v Evropi in drugje po svetu imele pravice, da bodo lahko tako kot moški svobodno sprejemale odločitve, brez vsakršnega ideološkega, političnega ali verskega vsiljevanja;

Človekove pravice in korupcija

| 150. | opozarja, da je korupcija kršitev človekovih pravic in da je Evropska unija zahtevala pristojnost za podpis konvencije ZN proti korupciji (UNCAC); |
| --- | --- |

150.

opozarja, da je korupcija kršitev človekovih pravic in da je Evropska unija zahtevala pristojnost za podpis konvencije ZN proti korupciji (UNCAC);

| 151. | obžaluje, da poziv Parlamenta, naj podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko predstavi akcijski načrt EU za boj proti korupciji, da bi učinkovito spremljali priporočila konvencije ZN proti korupciji, vključno z obveznostjo, da podpisnice objavljajo in razširjajo informacije o korupciji, vzpostavijo poti za poročanje o kršitvah in oblikujejo pravni okvir za zaščito prič in dejavnosti civilne družbe na tem področju, še ni naletel na odziv; |
| --- | --- |

151.

obžaluje, da poziv Parlamenta, naj podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko predstavi akcijski načrt EU za boj proti korupciji, da bi učinkovito spremljali priporočila konvencije ZN proti korupciji, vključno z obveznostjo, da podpisnice objavljajo in razširjajo informacije o korupciji, vzpostavijo poti za poročanje o kršitvah in oblikujejo pravni okvir za zaščito prič in dejavnosti civilne družbe na tem področju, še ni naletel na odziv;

| 152. | poziva Europol, naj razvije več strateških in operativnih partnerstev s tretjimi državami za učinkovitejši boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

152.

poziva Europol, naj razvije več strateških in operativnih partnerstev s tretjimi državami za učinkovitejši boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu;

| 153. | poziva Komisijo, naj razvije inovativne finančne mehanizme za izvajanje javnofinančnih reform in okrepi boj proti korupciji, nezakonitim finančnim tokovom in davčnim utajam; v zvezi s tem spodbuja razmislek o možnosti oblikovanja javno-zasebnih partnerstev, kombiniranju nepovratnih sredstev in posojil ter nudenju pomoči državam v razvoju, da bi bolje izkoristili domače vire; je seznanjen s pozivi k uvedbi mednarodnega davka na finančne transakcije, ki bi lahko predstavljal dodaten vir financiranja za razvoj, in opozarja države članice, da so že sklenile uvesti nacionalni davek na finančne transakcije in se zavezale, da bodo del zbranih sredstev namenile financiranju svetovnih javnih dobrin, med katerimi je tudi razvoj; |
| --- | --- |

153.

poziva Komisijo, naj razvije inovativne finančne mehanizme za izvajanje javnofinančnih reform in okrepi boj proti korupciji, nezakonitim finančnim tokovom in davčnim utajam; v zvezi s tem spodbuja razmislek o možnosti oblikovanja javno-zasebnih partnerstev, kombiniranju nepovratnih sredstev in posojil ter nudenju pomoči državam v razvoju, da bi bolje izkoristili domače vire; je seznanjen s pozivi k uvedbi mednarodnega davka na finančne transakcije, ki bi lahko predstavljal dodaten vir financiranja za razvoj, in opozarja države članice, da so že sklenile uvesti nacionalni davek na finančne transakcije in se zavezale, da bodo del zbranih sredstev namenile financiranju svetovnih javnih dobrin, med katerimi je tudi razvoj;

| 154. | ugotavlja, da je v tretjih državah s šibkejšim upravljanjem in večjim dotokom pomoči tudi obseg korupcije večji, kar preusmerja razvojno pomoč in ovira razvoj človekovih pravic; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpre razvojne programe z ustreznim ravnotežjem med humanitarno pomočjo in preglednostjo, da bi spodbudila človekove pravice v tretjih državah; |
| --- | --- |

154.

ugotavlja, da je v tretjih državah s šibkejšim upravljanjem in večjim dotokom pomoči tudi obseg korupcije večji, kar preusmerja razvojno pomoč in ovira razvoj človekovih pravic; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpre razvojne programe z ustreznim ravnotežjem med humanitarno pomočjo in preglednostjo, da bi spodbudila človekove pravice v tretjih državah;

| 155. | ponovno poziva EU in države članice, naj podprejo imenovanje posebnega poročevalca ZN o finančnem kriminalu, korupciji in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

155.

ponovno poziva EU in države članice, naj podprejo imenovanje posebnega poročevalca ZN o finančnem kriminalu, korupciji in človekovih pravicah;

Trgovina z ljudmi

| 156. | obsoja trgovino z ljudmi, tudi za namen odstranitve organov, in vsakršno drugačno izkoriščanje, ki krši pravico do telesne nedotakljivosti in vključuje nasilje; poudarja, da je treba zatreti trgovino z ljudmi, katere žrtve so večinoma ženske, ki se izkoriščajo v spolne namene; |
| --- | --- |

156.

obsoja trgovino z ljudmi, tudi za namen odstranitve organov, in vsakršno drugačno izkoriščanje, ki krši pravico do telesne nedotakljivosti in vključuje nasilje; poudarja, da je treba zatreti trgovino z ljudmi, katere žrtve so večinoma ženske, ki se izkoriščajo v spolne namene;

| 157. | poziva EU, naj v ospredje svojih notranjih in zunanjih politik postavi boj proti trgovini z ljudmi ter se posebej osredotoči na zaščito žrtev; poziva k poglobitvi in rednim pregledom prizadevanj EU; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje s tretjimi državami pri izmenjavi dobrih praks in razbijanju mrež trgovcev z ljudmi, ki nove žrtve iščejo tudi prek interneta; ponovno opozarja, da morajo vse države članice EU izvajati Direktivo št. 2011/36/EU in strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016; |
| --- | --- |

157.

poziva EU, naj v ospredje svojih notranjih in zunanjih politik postavi boj proti trgovini z ljudmi ter se posebej osredotoči na zaščito žrtev; poziva k poglobitvi in rednim pregledom prizadevanj EU; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje s tretjimi državami pri izmenjavi dobrih praks in razbijanju mrež trgovcev z ljudmi, ki nove žrtve iščejo tudi prek interneta; ponovno opozarja, da morajo vse države članice EU izvajati Direktivo št. 2011/36/EU in strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016;

Kastno razlikovanje

| 158. | obsoja stalne kršitve človekovih pravic ljudi, ki trpijo zaradi kastne hierarhije in kastnega razlikovanja, vključno z nepriznavanjem enakosti, onemogočanjem dostopa do pravnega varstva in zaposlitve, nenehno segregacijo in ovirami zaradi kastnega sistema pri zagotavljanju osnovnih človekovih pravic in razvoja; poziva EU, naj sprejme politiko ukrepanja proti kastni diskriminaciji in politične cilje glede te diskriminacije vključi v novi akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

158.

obsoja stalne kršitve človekovih pravic ljudi, ki trpijo zaradi kastne hierarhije in kastnega razlikovanja, vključno z nepriznavanjem enakosti, onemogočanjem dostopa do pravnega varstva in zaposlitve, nenehno segregacijo in ovirami zaradi kastnega sistema pri zagotavljanju osnovnih človekovih pravic in razvoja; poziva EU, naj sprejme politiko ukrepanja proti kastni diskriminaciji in politične cilje glede te diskriminacije vključi v novi akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo;

Pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev

| 159. | obžaluje, da je homoseksualnost v 78 državah še vedno kaznivo dejanje, da je v desetih od teh držav zanjo zagrožena smrtna kazen (Savdska Arabija, Nigerija, Mavretanija, Sudan, Sierra Leone, Jemen, Afganistan, Iran, Maldivi in Brunej), v dvajsetih državah pa je kazniva tudi transseksualnost; odločno obsoja nedaven porast diskriminacijskih zakonov ter meni, da praksa in nasilje zoper posameznike zaradi njihove spolne usmerjenosti ali spolne identitete ne smeta ostati nekaznovana; spodbuja pozorno spremljanje razmer v Nigeriji, Ugandi, Malaviju, Indiji in Rusiji, kjer novi zakoni in nedaven razvoj dogodkov na področju prava resno ogrožajo svobodo spolnih manjšin; znova izraža podporo nenehnim prizadevanjem visokega komisarja ZN za človekove pravice za preprečevanje diskriminacijske zakonodaje in prakse ter na splošno delu ZN v zvezi s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

159.

obžaluje, da je homoseksualnost v 78 državah še vedno kaznivo dejanje, da je v desetih od teh držav zanjo zagrožena smrtna kazen (Savdska Arabija, Nigerija, Mavretanija, Sudan, Sierra Leone, Jemen, Afganistan, Iran, Maldivi in Brunej), v dvajsetih državah pa je kazniva tudi transseksualnost; odločno obsoja nedaven porast diskriminacijskih zakonov ter meni, da praksa in nasilje zoper posameznike zaradi njihove spolne usmerjenosti ali spolne identitete ne smeta ostati nekaznovana; spodbuja pozorno spremljanje razmer v Nigeriji, Ugandi, Malaviju, Indiji in Rusiji, kjer novi zakoni in nedaven razvoj dogodkov na področju prava resno ogrožajo svobodo spolnih manjšin; znova izraža podporo nenehnim prizadevanjem visokega komisarja ZN za človekove pravice za preprečevanje diskriminacijske zakonodaje in prakse ter na splošno delu ZN v zvezi s tem vprašanjem;

| 160. | podpira zamisel, da bi morala Evropska služba za zunanje delovanje med svoje prednostne naloge uvrstiti ukrepe na tem področju ter posebno pozornost nameniti izvajanju smrtne kazni in mučenju lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter slabemu ravnanju z njimi, tako da bi obsodila te prakse v skladu s smernicami EU o smrtni kazni ter smernicami EU glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja; |
| --- | --- |

160.

podpira zamisel, da bi morala Evropska služba za zunanje delovanje med svoje prednostne naloge uvrstiti ukrepe na tem področju ter posebno pozornost nameniti izvajanju smrtne kazni in mučenju lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter slabemu ravnanju z njimi, tako da bi obsodila te prakse v skladu s smernicami EU o smrtni kazni ter smernicami EU glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja;

| 161. | pozdravlja dejstvo, da je Svet leta 2013 sprejel smernice EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj vprašanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev načenjata v političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami in v večstranskih forumih; poudarja pomen tega, da Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje še naprej načenjata vprašanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah in da se evropski instrument za demokracijo in človekove pravice uporablja za podpiranje organizacij, ki zagovarjajo njihove pravice, v boju proti homofobnim in transfobnim zakonom in diskriminaciji lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, pri ozaveščanju javnosti o diskriminaciji in nasilju, s katerima se soočajo posamezniki drugačne spolne usmerjenosti in spolne identitete, ter zagotavljanju nujne pomoči (od psihosocialne in zdravstvene pomoči do mediacije in pomoči pri ponovnem vključevanju) tistim, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

161.

pozdravlja dejstvo, da je Svet leta 2013 sprejel smernice EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj vprašanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev načenjata v političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami in v večstranskih forumih; poudarja pomen tega, da Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje še naprej načenjata vprašanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah in da se evropski instrument za demokracijo in človekove pravice uporablja za podpiranje organizacij, ki zagovarjajo njihove pravice, v boju proti homofobnim in transfobnim zakonom in diskriminaciji lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, pri ozaveščanju javnosti o diskriminaciji in nasilju, s katerima se soočajo posamezniki drugačne spolne usmerjenosti in spolne identitete, ter zagotavljanju nujne pomoči (od psihosocialne in zdravstvene pomoči do mediacije in pomoči pri ponovnem vključevanju) tistim, ki jo potrebujejo;

| 162. | je seznanjen z legalizacijo istospolnih porok in istospolnih civilnih partnerstev v vse večjem številu držav po vsem svetu (trenutno jih je sedemnajst); spodbuja institucije EU in države članice, naj nadalje prispevajo k razmisleku o priznavanju istospolnih porok in istospolnih civilnih partnerstev kot političnem in socialnem vprašanju ter vprašanju človekovih in državljanskih pravic; |
| --- | --- |

162.

je seznanjen z legalizacijo istospolnih porok in istospolnih civilnih partnerstev v vse večjem številu držav po vsem svetu (trenutno jih je sedemnajst); spodbuja institucije EU in države članice, naj nadalje prispevajo k razmisleku o priznavanju istospolnih porok in istospolnih civilnih partnerstev kot političnem in socialnem vprašanju ter vprašanju človekovih in državljanskih pravic;

| 163. | poziva Evropsko komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo, naj motnje spolne identitete umakneta s seznama duševnih in vedenjskih motenj; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za odpravo patologizacije transspolnih identitet; spodbuja države, naj zagotovijo hitre, dostopne in pregledne postopke za priznanje spola, ki bodo spoštovali pravico do samoodločanja; |
| --- | --- |

163.

poziva Evropsko komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo, naj motnje spolne identitete umakneta s seznama duševnih in vedenjskih motenj; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za odpravo patologizacije transspolnih identitet; spodbuja države, naj zagotovijo hitre, dostopne in pregledne postopke za priznanje spola, ki bodo spoštovali pravico do samoodločanja;

| 164. | pozdravlja vse večjo politično podporo za zakonsko prepoved sterilizacije kot zahteve za pravno priznanje spola, kot jo je izrazil posebni poročevalec ZN za mučenje, in podpira mnenje, da bi morali takšne zahteve obravnavati in preganjati kot kršitev pravice do telesne nedotakljivosti ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

164.

pozdravlja vse večjo politično podporo za zakonsko prepoved sterilizacije kot zahteve za pravno priznanje spola, kot jo je izrazil posebni poročevalec ZN za mučenje, in podpira mnenje, da bi morali takšne zahteve obravnavati in preganjati kot kršitev pravice do telesne nedotakljivosti ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic;

| 165. | pozdravlja razveljavitev moldavskega zakona, ki prepoveduje vse odnose razen tistih, ki so povezani s poroko in družino, oktobra 2013 ter poziva druge države v regiji, naj sledijo moldavskemu zgledu; |
| --- | --- |

165.

pozdravlja razveljavitev moldavskega zakona, ki prepoveduje vse odnose razen tistih, ki so povezani s poroko in družino, oktobra 2013 ter poziva druge države v regiji, naj sledijo moldavskemu zgledu;

Pravice pripadnikov narodnih manjšin

| 166. | poudarja, da imajo nacionalne manjšinske skupnosti posebne potrebe, zato je treba spodbujati popolno in dejansko enakost med osebami, ki pripadajo nacionalni manjšini, in tistimi, ki pripadajo večini, na vseh področjih gospodarskega, socialnega, političnega in kulturnega življenja; |
| --- | --- |

166.

poudarja, da imajo nacionalne manjšinske skupnosti posebne potrebe, zato je treba spodbujati popolno in dejansko enakost med osebami, ki pripadajo nacionalni manjšini, in tistimi, ki pripadajo večini, na vseh področjih gospodarskega, socialnega, političnega in kulturnega življenja;

Pravice invalidov

| 167. | pozdravlja ratifikacijo konvencije ZN o pravicah invalidov; ponovno opozarja, kako pomembno je, da države članice in institucije EU to konvencijo učinkovito izvajajo, ter zlasti poudarja, da je treba načelo splošne dostopnosti in vse pravice invalidov verodostojno vključiti v vse ustrezne politike EU, vključno z razvojnim sodelovanjem, pri čemer poudarja preskriptivno in horizontalno naravo tega vprašanja; poudarja, kako pomembno je, da EU ukrepa v sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami in civilno družbo, zlasti z organizacijami, ki zastopajo invalide, tako da bodo mednarodni razvojni programi upoštevali potrebe invalidov po dostopu; |
| --- | --- |

167.

pozdravlja ratifikacijo konvencije ZN o pravicah invalidov; ponovno opozarja, kako pomembno je, da države članice in institucije EU to konvencijo učinkovito izvajajo, ter zlasti poudarja, da je treba načelo splošne dostopnosti in vse pravice invalidov verodostojno vključiti v vse ustrezne politike EU, vključno z razvojnim sodelovanjem, pri čemer poudarja preskriptivno in horizontalno naravo tega vprašanja; poudarja, kako pomembno je, da EU ukrepa v sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami in civilno družbo, zlasti z organizacijami, ki zastopajo invalide, tako da bodo mednarodni razvojni programi upoštevali potrebe invalidov po dostopu;

| 168. | spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico, naj še naprej podpira proces ratifikacije in izvajanja konvencije ZN o pravicah invalidov v tistih državah, ki je še niso ratificirale oziroma začele izvajati; |
| --- | --- |

168.

spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico, naj še naprej podpira proces ratifikacije in izvajanja konvencije ZN o pravicah invalidov v tistih državah, ki je še niso ratificirale oziroma začele izvajati;

| 169. | spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj posebno pozornost posveti pripombam in priporočilom za posamezne države, ki jih je objavil Odbor za pravice invalidov, in poročilom za posamezne države ter sistematično izpostavlja ta vprašanja v političnih dialogih z zadevnimi državami in v izjavah za javnost; poziva Komisijo, naj oblikuje vodilna načela EU za spodbujanje in zaščito uživanja vseh človekovih pravic invalidov, da bi zagotovili sistematično in skladno politiko na tem področju, tudi v njenih dialogih in pogajanjih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

169.

spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj posebno pozornost posveti pripombam in priporočilom za posamezne države, ki jih je objavil Odbor za pravice invalidov, in poročilom za posamezne države ter sistematično izpostavlja ta vprašanja v političnih dialogih z zadevnimi državami in v izjavah za javnost; poziva Komisijo, naj oblikuje vodilna načela EU za spodbujanje in zaščito uživanja vseh človekovih pravic invalidov, da bi zagotovili sistematično in skladno politiko na tem področju, tudi v njenih dialogih in pogajanjih s tretjimi državami;

| 170. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj delegacije EU po vsem svetu spodbudita k sodelovanju s civilno družbo, da bi se zavzeli za dejansko uživanje človekovih pravic invalidov; |
| --- | --- |

170.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj delegacije EU po vsem svetu spodbudita k sodelovanju s civilno družbo, da bi se zavzeli za dejansko uživanje človekovih pravic invalidov;

Otrokove pravice

| 171. | ponovno poziva Komisijo, naj predlaga velikopotezno in celovito strategijo in akcijski načrt za otrokove pravice za naslednjih pet let, k čemur je Parlament pozval v zgoraj navedeni resoluciji z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici konvencije ZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

171.

ponovno poziva Komisijo, naj predlaga velikopotezno in celovito strategijo in akcijski načrt za otrokove pravice za naslednjih pet let, k čemur je Parlament pozval v zgoraj navedeni resoluciji z dne 27. novembra 2014 o 25. obletnici konvencije ZN o otrokovih pravicah;

| 172. | pozdravlja sodelovanje EU z Unicefom ter drugimi organizacijami in nevladnimi organizacijami, ki se borijo za pravice otrok, v okviru katerega je bil oblikovan nabor orodij za vključevanje otrokovih pravic v razvojno sodelovanje ter zagotovljena podpora ključnim razvojnim ciljem tisočletja in programom za zaščito otrok z namenom uresničevanja otrokovih pravic, zlasti v težavnih razmerah; zlasti pozdravlja manifest o otrokovih pravicah ter spodbuja poslance Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, naj ga podpišejo in postanejo borci za otrokove pravice; pozdravlja dejstvo, da bo denar, ki ga je z Nobelovo nagrado dobila EU, namenjen pomoči otrokom v konfliktnih razmerah; ponovno opozarja, kako pomembno je zagotoviti psihološko podporo otrokom, ki so bili izpostavljeni nasilnim dogodkom ali so žrtve vojne; poudarja, da je treba otrokom, prizadetim v spopadih, zagotoviti dostop do izobrazbe; pozdravlja sodelovanje EU na tretji svetovni konferenci za odpravo dela otrok, ki je potekala v Brasilii oktobra 2013, in njen prispevek k pogajanjem o tristranski izjavi o delu otrok; |
| --- | --- |

172.

pozdravlja sodelovanje EU z Unicefom ter drugimi organizacijami in nevladnimi organizacijami, ki se borijo za pravice otrok, v okviru katerega je bil oblikovan nabor orodij za vključevanje otrokovih pravic v razvojno sodelovanje ter zagotovljena podpora ključnim razvojnim ciljem tisočletja in programom za zaščito otrok z namenom uresničevanja otrokovih pravic, zlasti v težavnih razmerah; zlasti pozdravlja manifest o otrokovih pravicah ter spodbuja poslance Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, naj ga podpišejo in postanejo borci za otrokove pravice; pozdravlja dejstvo, da bo denar, ki ga je z Nobelovo nagrado dobila EU, namenjen pomoči otrokom v konfliktnih razmerah; ponovno opozarja, kako pomembno je zagotoviti psihološko podporo otrokom, ki so bili izpostavljeni nasilnim dogodkom ali so žrtve vojne; poudarja, da je treba otrokom, prizadetim v spopadih, zagotoviti dostop do izobrazbe; pozdravlja sodelovanje EU na tretji svetovni konferenci za odpravo dela otrok, ki je potekala v Brasilii oktobra 2013, in njen prispevek k pogajanjem o tristranski izjavi o delu otrok;

| 173. | poudarja, da se je treba boriti proti vsem oblikam prisilnega dela in izkoriščanja otrok; poziva k boljšemu izvajanju veljavne nacionalne in mednarodne zakonodaje, ki ozavešča o zlorabi otrok na trgu dela; |
| --- | --- |

173.

poudarja, da se je treba boriti proti vsem oblikam prisilnega dela in izkoriščanja otrok; poziva k boljšemu izvajanju veljavne nacionalne in mednarodne zakonodaje, ki ozavešča o zlorabi otrok na trgu dela;

| 174. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej ukrepata na področju otrokovih pravic, pri tem pa poseben poudarek namenita nasilju nad otroki, vključno z mučenjem, saj nedavna poročila pričajo o primerih mučenja in pridržanja otrok; poziva, naj se posebna pozornost nameni vprašanjem prisilnega dela otrok in s tem v zvezi ciljem osnovnega izobraževanja za vse, zmanjšanja umrljivosti otrok, preprečevanja porok otrok in škodljivih praks, razoroževanja, rehabilitacije in ponovnega vključevanja otrok iz oboroženih skupin, pa tudi k temu, da se problem čarovništva otrok uvrsti na dnevni red dialogov o človekovih pravicah z vsemi zadevnimi državami; poudarja pomen prednostne obravnave otrokovih pravic v zunanji politiki EU, razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči, da bi zagotovili zadostno financiranje in izboljšali zaščito otrok v izrednih razmerah; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Parlamentu vsako leto poroča o rezultatih, ki jih je prineslo zunanje delovanje Unije, osredotočeno na otroke; poudarja, da bi morali otroci in mladostniki sodelovati le pri delu, ki ne škoduje njihovemu zdravju in osebnemu razvoju in ne ovira njihovega izobraževanja; poudarja pomen prednostne obravnave otrokovih pravic v zunanji politiki EU; |
| --- | --- |

174.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej ukrepata na področju otrokovih pravic, pri tem pa poseben poudarek namenita nasilju nad otroki, vključno z mučenjem, saj nedavna poročila pričajo o primerih mučenja in pridržanja otrok; poziva, naj se posebna pozornost nameni vprašanjem prisilnega dela otrok in s tem v zvezi ciljem osnovnega izobraževanja za vse, zmanjšanja umrljivosti otrok, preprečevanja porok otrok in škodljivih praks, razoroževanja, rehabilitacije in ponovnega vključevanja otrok iz oboroženih skupin, pa tudi k temu, da se problem čarovništva otrok uvrsti na dnevni red dialogov o človekovih pravicah z vsemi zadevnimi državami; poudarja pomen prednostne obravnave otrokovih pravic v zunanji politiki EU, razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči, da bi zagotovili zadostno financiranje in izboljšali zaščito otrok v izrednih razmerah; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj Parlamentu vsako leto poroča o rezultatih, ki jih je prineslo zunanje delovanje Unije, osredotočeno na otroke; poudarja, da bi morali otroci in mladostniki sodelovati le pri delu, ki ne škoduje njihovemu zdravju in osebnemu razvoju in ne ovira njihovega izobraževanja; poudarja pomen prednostne obravnave otrokovih pravic v zunanji politiki EU;

| 175. | ugotavlja, da konvencija ZN o otrokovih pravicah poziva k zakonodajnim, upravnim, socialnim in izobraževalnim ukrepom v zvezi z delom otrok, pri čemer priznava potrebo po večrazsežnostnem pristopu; poudarja, da je treba zakone pospremiti s političnimi ukrepi, ki ponujajo alternativo v obliki izobraževanja in poklicnega usposabljanja, ter ukrepi socialnega varstva, ki koristijo otrokom in družinam, sicer izvajanje zakonov ne bo uspešno; |
| --- | --- |

175.

ugotavlja, da konvencija ZN o otrokovih pravicah poziva k zakonodajnim, upravnim, socialnim in izobraževalnim ukrepom v zvezi z delom otrok, pri čemer priznava potrebo po večrazsežnostnem pristopu; poudarja, da je treba zakone pospremiti s političnimi ukrepi, ki ponujajo alternativo v obliki izobraževanja in poklicnega usposabljanja, ter ukrepi socialnega varstva, ki koristijo otrokom in družinam, sicer izvajanje zakonov ne bo uspešno;

| 176. | poziva EU, naj še naprej spodbuja okolje, ki omogoča preprečevanje in odpravo dela otrok, socialni dialog ter usklajene ukrepe javnega in zasebnega sektorja, usmerjene v izkoreninjenje dela otrok; poudarja, da je treba podpreti države v konfliktih in po njih ter jim pomagati pri gradnji zmogljivosti, da se bodo lahko borile proti delu otrok; |
| --- | --- |

176.

poziva EU, naj še naprej spodbuja okolje, ki omogoča preprečevanje in odpravo dela otrok, socialni dialog ter usklajene ukrepe javnega in zasebnega sektorja, usmerjene v izkoreninjenje dela otrok; poudarja, da je treba podpreti države v konfliktih in po njih ter jim pomagati pri gradnji zmogljivosti, da se bodo lahko borile proti delu otrok;

| 177. | poudarja, da si je treba bolj prizadevati za izvajanje revidirane strategije za izvajanje smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih; v zvezi s tem poziva, da se sredstva instrumenta za stabilnost in evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice bolje uporabijo za reševanje problema otrok vojakov; spodbuja EU, naj še poglobi sodelovanje s posebno predstavnico ZN za otroke v oboroženih spopadih s podpiranjem akcijskih načrtov ter mehanizmov za spremljanje in poročanje; poziva k splošni ratifikaciji konvencije ZN o otrokovih pravicah, zlasti tretjega izbirnega protokola, ki bo otrokom omogočil, da posredujejo svoje pritožbe Odboru ZN za otrokove pravice; poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj raziščeta načine in možnosti, da bi Unija enostransko pristopila h konvenciji ZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

177.

poudarja, da si je treba bolj prizadevati za izvajanje revidirane strategije za izvajanje smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih; v zvezi s tem poziva, da se sredstva instrumenta za stabilnost in evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice bolje uporabijo za reševanje problema otrok vojakov; spodbuja EU, naj še poglobi sodelovanje s posebno predstavnico ZN za otroke v oboroženih spopadih s podpiranjem akcijskih načrtov ter mehanizmov za spremljanje in poročanje; poziva k splošni ratifikaciji konvencije ZN o otrokovih pravicah, zlasti tretjega izbirnega protokola, ki bo otrokom omogočil, da posredujejo svoje pritožbe Odboru ZN za otrokove pravice; poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj raziščeta načine in možnosti, da bi Unija enostransko pristopila h konvenciji ZN o otrokovih pravicah;

| 178. | opozarja, da nedohranjenost oziroma slaba prehranjenost otrok v državah v razvoju zbuja resne skrbi; s tem v zvezi pozdravlja okvir ukrepov, nedavno sprejet na drugi mednarodni konferenci o prehrani, ki za svetovni cilj določa 40-odstotno zmanjšanje števila otrok, mlajših od pet let, ki zaostajajo v rasti; |
| --- | --- |

178.

opozarja, da nedohranjenost oziroma slaba prehranjenost otrok v državah v razvoju zbuja resne skrbi; s tem v zvezi pozdravlja okvir ukrepov, nedavno sprejet na drugi mednarodni konferenci o prehrani, ki za svetovni cilj določa 40-odstotno zmanjšanje števila otrok, mlajših od pet let, ki zaostajajo v rasti;

| 179. | ponovno potrjuje, da je dostop do izobraževanja temeljna otrokova pravica, ki jo določa člen 28 mednarodne konvencije o otrokovih pravicah; poudarja, da je treba v okviru vseh ukrepov, ki jih izvajajo EU in države članice, izboljšati dostop otrok do kakovostnih zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

179.

ponovno potrjuje, da je dostop do izobraževanja temeljna otrokova pravica, ki jo določa člen 28 mednarodne konvencije o otrokovih pravicah; poudarja, da je treba v okviru vseh ukrepov, ki jih izvajajo EU in države članice, izboljšati dostop otrok do kakovostnih zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva;

| 180. | obžaluje, da države po svetu še vedno ne želijo podpisati konvencije ZN o pravicah invalidov in konvencije ZN o pravicah otroka, ki določa podrobne smernice za razvoj vključujočih družb za zaščito invalidnih otrok; |
| --- | --- |

180.

obžaluje, da države po svetu še vedno ne želijo podpisati konvencije ZN o pravicah invalidov in konvencije ZN o pravicah otroka, ki določa podrobne smernice za razvoj vključujočih družb za zaščito invalidnih otrok;

| 181. | poziva EU in države članice, naj v boju proti nedohranjenosti otrok skladno izvajajo politike humanitarne pomoči in razvojne politike; |
| --- | --- |

181.

poziva EU in države članice, naj v boju proti nedohranjenosti otrok skladno izvajajo politike humanitarne pomoči in razvojne politike;

Pravice domorodnih ljudstev

| 182. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da diskriminacija grozi zlasti domorodnim ljudstvom, ki so še posebej občutljiva za politične, gospodarske, okoljske in z delom povezane spremembe ter motnje; ugotavlja, da jih večina živi pod pragom revščine in ima zelo omejen dostop do predstavniškega sistema, političnega odločanja ali pravosodnega sistema oziroma ga sploh nima; je zlasti zaskrbljen zaradi poročil o razmahu prilaščanja zemljišč, prisilnih preselitev in kršenja človekovih pravic zaradi oboroženih spopadov; |
| --- | --- |

182.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da diskriminacija grozi zlasti domorodnim ljudstvom, ki so še posebej občutljiva za politične, gospodarske, okoljske in z delom povezane spremembe ter motnje; ugotavlja, da jih večina živi pod pragom revščine in ima zelo omejen dostop do predstavniškega sistema, političnega odločanja ali pravosodnega sistema oziroma ga sploh nima; je zlasti zaskrbljen zaradi poročil o razmahu prilaščanja zemljišč, prisilnih preselitev in kršenja človekovih pravic zaradi oboroženih spopadov;

Ukrepi EU na področju migracij in beguncev

| 183. | je zgrožen zaradi števila smrtnih žrtev v Sredozemskem morju, ki naj bi po podatkih Mednarodne organizacije za migracije v poročilu o usodnih potovanjih v letu 2013 doseglo tri tisoč, zaradi česar je to morje ena najnevarnejših regij na svetu za nezakonite priseljence; je zelo zaskrbljen zaradi poročil o množičnih smrtih in zlorabah človekovih pravic priseljencev in prosilcev za azil, ki potujejo v EU; poziva Unijo in države članice, naj sodelujejo z ZN, regionalnimi mehanizmi, vladami in nevladnimi organizacijami, da bi se spopadle s temi vprašanji; poudarja, da je treba nujno razviti trdnejše, bolj solidarne in celovitejše politike na ravni EU, da bi obravnavali nujna vprašanja, povezana s priseljenci, begunci in prosilci za azil, na način, ki spoštuje mednarodno pravo na področju človekovih pravic in temeljno človekovo dostojanstvo, ter poziva EU, naj zagotovi učinkovite skupne standarde za sprejemne postopke po vsej Uniji, da bi zaščitili najranljivejše posameznike; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarja za migracije in notranje zadeve ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj poglobijo sodelovanje in pravičneje porazdelijo breme med državami članicami, vključno s sprejemom in ponovnim naseljevanjem beguncev ter prispevki k iskalnim in reševalnim dejavnostim, da bi pomagali priseljencem v stiski na morju, ko ti poskušajo prispeti na obale EU; s tem v zvezi opozarja, da je treba v evropskih in mednarodnih vodah spoštovati načelo nevračanja, kar podpira tudi Evropsko sodišče za človekove pravice; opozarja na zavezo Komisije, da bo razvila ustrezne zakonite migracijske poti; zato poziva države članice, naj v celoti izvajajo nedavno sprejet skupni azilni sveženj EU in skupno migracijsko zakonodajo; zato poziva tudi k izvajanju mehanizma za krizno upravljanje iz člena 33 dublinske uredbe, ki naj vključuje jasno opredeljen minimalni kontingent na državo članico, da se hitro doseže delujoč mehanizem za krizno upravljanje za prerazporeditev, da se sprosti pritisk na najbolj prizadete države članice, kjer je bila minimalna kvota očitno presežena; poziva države članice, naj sodelujejo v programih ponovnega naseljevanja in prispevajo k razvoju regionalnih programov zaščite na najbolj prizadetih območjih; poudarja, da se je treba spoprijeti s temeljnimi vzroki za priseljevanje; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj posebno pozornost namenijo državam, kjer se začenja trgovina z ljudmi in njihovo tihotapljenje, tranzitnim državam in namembnim državam; poziva podpredsednico/visoko predstavnico Unije in države članice, naj še okrepijo zunanjepolitično razsežnost Unije, sodelujejo z izvornimi in tranzitnimi državami, tudi s partnerskimi državami EU, predvsem v sredozemski regiji, ta vprašanja redno načenjajo v političnih dialogih z zadevnimi državami in v javnih izjavah ter čim bolj okrepijo sodelovanje s temi državami, da bi razbile nezakonite mreže za trgovino s priseljenci in se borile proti mafijskim združbam, ki služijo s tihotapljenjem ljudi; |
| --- | --- |

183.

je zgrožen zaradi števila smrtnih žrtev v Sredozemskem morju, ki naj bi po podatkih Mednarodne organizacije za migracije v poročilu o usodnih potovanjih v letu 2013 doseglo tri tisoč, zaradi česar je to morje ena najnevarnejših regij na svetu za nezakonite priseljence; je zelo zaskrbljen zaradi poročil o množičnih smrtih in zlorabah človekovih pravic priseljencev in prosilcev za azil, ki potujejo v EU; poziva Unijo in države članice, naj sodelujejo z ZN, regionalnimi mehanizmi, vladami in nevladnimi organizacijami, da bi se spopadle s temi vprašanji; poudarja, da je treba nujno razviti trdnejše, bolj solidarne in celovitejše politike na ravni EU, da bi obravnavali nujna vprašanja, povezana s priseljenci, begunci in prosilci za azil, na način, ki spoštuje mednarodno pravo na področju človekovih pravic in temeljno človekovo dostojanstvo, ter poziva EU, naj zagotovi učinkovite skupne standarde za sprejemne postopke po vsej Uniji, da bi zaščitili najranljivejše posameznike; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarja za migracije in notranje zadeve ter Evropsko službo za zunanje delovanje, naj poglobijo sodelovanje in pravičneje porazdelijo breme med državami članicami, vključno s sprejemom in ponovnim naseljevanjem beguncev ter prispevki k iskalnim in reševalnim dejavnostim, da bi pomagali priseljencem v stiski na morju, ko ti poskušajo prispeti na obale EU; s tem v zvezi opozarja, da je treba v evropskih in mednarodnih vodah spoštovati načelo nevračanja, kar podpira tudi Evropsko sodišče za človekove pravice; opozarja na zavezo Komisije, da bo razvila ustrezne zakonite migracijske poti; zato poziva države članice, naj v celoti izvajajo nedavno sprejet skupni azilni sveženj EU in skupno migracijsko zakonodajo; zato poziva tudi k izvajanju mehanizma za krizno upravljanje iz člena 33 dublinske uredbe, ki naj vključuje jasno opredeljen minimalni kontingent na državo članico, da se hitro doseže delujoč mehanizem za krizno upravljanje za prerazporeditev, da se sprosti pritisk na najbolj prizadete države članice, kjer je bila minimalna kvota očitno presežena; poziva države članice, naj sodelujejo v programih ponovnega naseljevanja in prispevajo k razvoju regionalnih programov zaščite na najbolj prizadetih območjih; poudarja, da se je treba spoprijeti s temeljnimi vzroki za priseljevanje; spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj posebno pozornost namenijo državam, kjer se začenja trgovina z ljudmi in njihovo tihotapljenje, tranzitnim državam in namembnim državam; poziva podpredsednico/visoko predstavnico Unije in države članice, naj še okrepijo zunanjepolitično razsežnost Unije, sodelujejo z izvornimi in tranzitnimi državami, tudi s partnerskimi državami EU, predvsem v sredozemski regiji, ta vprašanja redno načenjajo v političnih dialogih z zadevnimi državami in v javnih izjavah ter čim bolj okrepijo sodelovanje s temi državami, da bi razbile nezakonite mreže za trgovino s priseljenci in se borile proti mafijskim združbam, ki služijo s tihotapljenjem ljudi;

| 184. | meni, da so otroci priseljencev še posebej ranljivi, zlasti če so brez spremstva; opozarja, da so otroci brez spremstva predvsem otroci, zaradi česar nas mora pri njihovi obravnavi voditi načelo zaščite otrok, in ne politika priseljevanja, kar pomeni, da moramo spoštovati temeljno načelo največje koristi za otroka; |
| --- | --- |

184.

meni, da so otroci priseljencev še posebej ranljivi, zlasti če so brez spremstva; opozarja, da so otroci brez spremstva predvsem otroci, zaradi česar nas mora pri njihovi obravnavi voditi načelo zaščite otrok, in ne politika priseljevanja, kar pomeni, da moramo spoštovati temeljno načelo največje koristi za otroka;

| 185. | spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej podpirata proces ratifikacije konvencije ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, njenega protokola o preprečevanju, zatiranju in kaznovanju trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, protokola proti tihotapljenju priseljencev po kopnem, morju in zraku ter protokola o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi; |
| --- | --- |

185.

spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej podpirata proces ratifikacije konvencije ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, njenega protokola o preprečevanju, zatiranju in kaznovanju trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, protokola proti tihotapljenju priseljencev po kopnem, morju in zraku ter protokola o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi;

| 186. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo pogajanja o vseh sporazumih o sodelovanju na področju priseljevanja in o ponovnem sprejemu z državami zunaj EU ter njihovo izvajanje spoštovali mednarodno pravo človekovih pravic, begunsko pravo in mednarodno pomorsko pravo, ter poziva k posvetovanju s Parlamentom pred sklenitvijo teh sporazumov; zahteva večjo preglednost v pogajanjih o takšnih sporazumih in vključitev mehanizmov spremljanja, da bi ocenili, kakšen učinek na človekove pravice imajo sodelovanje s tretjimi državami na področju priseljevanja ter ukrepi za nadzor na mejah, kamor sodita tudi Frontex in Eurosur; vztraja, da morajo imeti človekove pravice pomembno vlogo na področju preseljevanja in azila; zato poziva, naj uradnik za temeljne pravice v agenciji Frontex in strokovnjaki za izobraževanje v Evropskem azilnem podpornem uradu prejmejo dovolj sredstev, da bodo lahko izvajali dejavnosti ocenjevanja in spremljanja ter predstavljali primere najboljše prakse;; |
| --- | --- |

186.

poziva EU, naj zagotovi, da bodo pogajanja o vseh sporazumih o sodelovanju na področju priseljevanja in o ponovnem sprejemu z državami zunaj EU ter njihovo izvajanje spoštovali mednarodno pravo človekovih pravic, begunsko pravo in mednarodno pomorsko pravo, ter poziva k posvetovanju s Parlamentom pred sklenitvijo teh sporazumov; zahteva večjo preglednost v pogajanjih o takšnih sporazumih in vključitev mehanizmov spremljanja, da bi ocenili, kakšen učinek na človekove pravice imajo sodelovanje s tretjimi državami na področju priseljevanja ter ukrepi za nadzor na mejah, kamor sodita tudi Frontex in Eurosur; vztraja, da morajo imeti človekove pravice pomembno vlogo na področju preseljevanja in azila; zato poziva, naj uradnik za temeljne pravice v agenciji Frontex in strokovnjaki za izobraževanje v Evropskem azilnem podpornem uradu prejmejo dovolj sredstev, da bodo lahko izvajali dejavnosti ocenjevanja in spremljanja ter predstavljali primere najboljše prakse;;

| 187. | poziva Komisijo, naj izvaja trajno ocenjevanje svojih programov na področju priseljevanja in nadzora na mejah v državah znotraj in zunaj EU, da bi predlagala izboljšane ukrepe za preprečevanje kršitev človekovih pravic in delila primere dobre prakse; |
| --- | --- |

187.

poziva Komisijo, naj izvaja trajno ocenjevanje svojih programov na področju priseljevanja in nadzora na mejah v državah znotraj in zunaj EU, da bi predlagala izboljšane ukrepe za preprečevanje kršitev človekovih pravic in delila primere dobre prakse;

| 188. | poziva Evropski urad za podporo azilu, naj za okrepitev mednarodne zaščite prosilcev za azil razvije partnerstva s tretjimi državami; |
| --- | --- |

188.

poziva Evropski urad za podporo azilu, naj za okrepitev mednarodne zaščite prosilcev za azil razvije partnerstva s tretjimi državami;

| 189. | pozdravlja dodajanje merila spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin na seznam ključnih meril, ki se upoštevajo za začetek pogajanj v zvezi s sporazumi o odpravi vizumov s tretjimi državami (25); poziva Komisijo, naj to novo merilo uporablja kot vzvod za poglobitev dialoga o človekovih pravicah s tretjimi državami v strateškem in gospodarskem okviru, ki ga predstavljajo pogajanja o vizumih; |
| --- | --- |

189.

pozdravlja dodajanje merila spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin na seznam ključnih meril, ki se upoštevajo za začetek pogajanj v zvezi s sporazumi o odpravi vizumov s tretjimi državami (25); poziva Komisijo, naj to novo merilo uporablja kot vzvod za poglobitev dialoga o človekovih pravicah s tretjimi državami v strateškem in gospodarskem okviru, ki ga predstavljajo pogajanja o vizumih;

| 190. | obsoja zaostrovanje kaznovanja nezakonitih priseljencev v EU na račun človekovih pravic teh oseb; poziva k takojšnji vzpostavitvi potrebnih zaščitnih ukrepov, mehanizmov odgovornosti in izvršilnih mehanizmov na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

190.

obsoja zaostrovanje kaznovanja nezakonitih priseljencev v EU na račun človekovih pravic teh oseb; poziva k takojšnji vzpostavitvi potrebnih zaščitnih ukrepov, mehanizmov odgovornosti in izvršilnih mehanizmov na področju človekovih pravic;

| 191. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dejavno sodelujeta v razpravi o pojmu „podnebni begunec“, vključno z njegovo morebitno pravno opredelitvijo v mednarodnem pravu ali v pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu; |
| --- | --- |

191.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dejavno sodelujeta v razpravi o pojmu „podnebni begunec“, vključno z njegovo morebitno pravno opredelitvijo v mednarodnem pravu ali v pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu;

| 192. | ugotavlja, da je apatridnost velik izziv na področju človekovih pravic; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se borita proti apatridnosti v vseh zunanjih ukrepih EU, zlasti z nasprotovanjem diskriminaciji na osnovi spola, veroizpovedi ali pripadnosti manjšini v zakonodaji o državljanstvu, zavzemanjem za pravico otrok do državljanstva in s podporo akciji Agencije ZN za begunce (UNHCR) za odpravo apatridnosti do leta 2024; |
| --- | --- |

192.

ugotavlja, da je apatridnost velik izziv na področju človekovih pravic; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se borita proti apatridnosti v vseh zunanjih ukrepih EU, zlasti z nasprotovanjem diskriminaciji na osnovi spola, veroizpovedi ali pripadnosti manjšini v zakonodaji o državljanstvu, zavzemanjem za pravico otrok do državljanstva in s podporo akciji Agencije ZN za begunce (UNHCR) za odpravo apatridnosti do leta 2024;

Človekove pravice in razvoj

| 193. | poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic, vključno z ekonomskimi, kulturnimi, socialnimi in okoljskimi pravicami, dostopom do hrane, dobrim upravljanjem, demokratičnimi vrednotami, mirom, varnostjo in dostopom do pravičnega in učinkovitega sodstva, osnovni pogoj za zmanjšanje revščine in neenakosti ter uresničitev razvojnih ciljev tisočletja; meni, da bi morale biti človekove pravice vsebovane v vseh ciljih in kazalnikih načrta po letu 2015; prav tako poudarja, da bi moralo izvajanje načrta temeljiti na izrazitih mehanizmih preglednosti in odgovornosti; trdi, da so zaveze glede upravljanja in človekovih pravic merljive in jih je mogoče spremljati; |
| --- | --- |

193.

poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic, vključno z ekonomskimi, kulturnimi, socialnimi in okoljskimi pravicami, dostopom do hrane, dobrim upravljanjem, demokratičnimi vrednotami, mirom, varnostjo in dostopom do pravičnega in učinkovitega sodstva, osnovni pogoj za zmanjšanje revščine in neenakosti ter uresničitev razvojnih ciljev tisočletja; meni, da bi morale biti človekove pravice vsebovane v vseh ciljih in kazalnikih načrta po letu 2015; prav tako poudarja, da bi moralo izvajanje načrta temeljiti na izrazitih mehanizmih preglednosti in odgovornosti; trdi, da so zaveze glede upravljanja in človekovih pravic merljive in jih je mogoče spremljati;

| 194. | opozarja, da so ZN priznali, da brez razvojnega pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, ni mogoče v celoti uresničiti razvojnih ciljev; poziva EU, naj si še naprej dejavno prizadeva za to, da se vprašanje zagovornikov človekovih pravic in prostora civilne družbe izrecno vključuje v razprave o izzivih po razvojnih ciljih tisočletja; |
| --- | --- |

194.

opozarja, da so ZN priznali, da brez razvojnega pristopa, ki temelji na človekovih pravicah, ni mogoče v celoti uresničiti razvojnih ciljev; poziva EU, naj si še naprej dejavno prizadeva za to, da se vprašanje zagovornikov človekovih pravic in prostora civilne družbe izrecno vključuje v razprave o izzivih po razvojnih ciljih tisočletja;

| 195. | poudarja, da sta skrajna revščina in pomanjkanje človekovih pravic povezana ter da je treba razviti niz načel o uporabi standardov in meril v zvezi s človekovimi pravicami v boju proti skrajni revščini; |
| --- | --- |

195.

poudarja, da sta skrajna revščina in pomanjkanje človekovih pravic povezana ter da je treba razviti niz načel o uporabi standardov in meril v zvezi s človekovimi pravicami v boju proti skrajni revščini;

| 196. | poudarja, kako pomembna je usklajenost politik za razvoj pri doseganju spoštovanja človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da je treba sprejeti učinkovite smernice, ocene učinkov ter mehanizme spremljanja in poročanja, da bi usklajenost politik za razvoj dejansko vključili v politike Unije in držav članic, zlasti na področju trgovine in kmetijstva; meni, da bi morala EU pri tem vprašanju ohraniti politično vodstvo; zato poziva EU, naj skupaj s predanimi partnerskimi državami oblikuje mednarodne pobude (v okviru ZN, G20 ipd.), da bi usklajenost politik za razvoj preoblikovali v univerzalni program; |
| --- | --- |

196.

poudarja, kako pomembna je usklajenost politik za razvoj pri doseganju spoštovanja človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, da je treba sprejeti učinkovite smernice, ocene učinkov ter mehanizme spremljanja in poročanja, da bi usklajenost politik za razvoj dejansko vključili v politike Unije in držav članic, zlasti na področju trgovine in kmetijstva; meni, da bi morala EU pri tem vprašanju ohraniti politično vodstvo; zato poziva EU, naj skupaj s predanimi partnerskimi državami oblikuje mednarodne pobude (v okviru ZN, G20 ipd.), da bi usklajenost politik za razvoj preoblikovali v univerzalni program;

| 197. | poziva EU in države članice, naj bolje usklajujejo svoje razvojne programe v duhu Lizbonske pogodbe ter razvojno politiko postavijo v ospredje zunanjih odnosov Unije, tako da bi prek razvoja bolje usklajevali nacionalne prednostne naloge in evropske programe za spodbujanje človekovih pravic ob upoštevanju kompleksnosti razvojne politike EU; |
| --- | --- |

197.

poziva EU in države članice, naj bolje usklajujejo svoje razvojne programe v duhu Lizbonske pogodbe ter razvojno politiko postavijo v ospredje zunanjih odnosov Unije, tako da bi prek razvoja bolje usklajevali nacionalne prednostne naloge in evropske programe za spodbujanje človekovih pravic ob upoštevanju kompleksnosti razvojne politike EU;

| 198. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pod vodstvom visoke predstavnice/podpredsednice zunanjo in varnostno politiko bolje poveže z razvojno politiko, da bi vzpostavili sinergije in zagotovili skladen pristop, usmerjen v univerzalno uporabo človekovih pravic prek razvojne politike EU; znova poziva EU k boljšemu zunanjemu usklajevanju z gospodarstvi v vzponu, kot so Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska in Južna Afrika, v večstranskih forumih, da bi obravnavali vprašanja svetovne politike in spodbujali človekove pravice z usklajevanjem njihovih različnih razvojnih programov; |
| --- | --- |

198.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pod vodstvom visoke predstavnice/podpredsednice zunanjo in varnostno politiko bolje poveže z razvojno politiko, da bi vzpostavili sinergije in zagotovili skladen pristop, usmerjen v univerzalno uporabo človekovih pravic prek razvojne politike EU; znova poziva EU k boljšemu zunanjemu usklajevanju z gospodarstvi v vzponu, kot so Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska in Južna Afrika, v večstranskih forumih, da bi obravnavali vprašanja svetovne politike in spodbujali človekove pravice z usklajevanjem njihovih različnih razvojnih programov;

| 199. | poziva EU, naj človekove pravice in demokracijo učinkoviteje vključuje v razvojno sodelovanje ter zagotovi, da bodo njeni razvojni programi prispevali k temu, da partnerske države izpolnjujejo mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

199.

poziva EU, naj človekove pravice in demokracijo učinkoviteje vključuje v razvojno sodelovanje ter zagotovi, da bodo njeni razvojni programi prispevali k temu, da partnerske države izpolnjujejo mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic;

| 200. | poudarja, da je treba razvojno pomoč povezati z verodostojnimi prizadevanji za demokratizacijo; |
| --- | --- |

200.

poudarja, da je treba razvojno pomoč povezati z verodostojnimi prizadevanji za demokratizacijo;

| 201. | poziva odbor za oceno učinka, naj pod nadzorom predsednika Komisije zagotovi, da bo v okviru dogovorov o projektih EU za razvojno sodelovanje upoštevan učinek na razmere na področju človekovih pravic in obratno; |
| --- | --- |

201.

poziva odbor za oceno učinka, naj pod nadzorom predsednika Komisije zagotovi, da bo v okviru dogovorov o projektih EU za razvojno sodelovanje upoštevan učinek na razmere na področju človekovih pravic in obratno;

| 202. | priznava, kako pomembna je dejavna udeležba nevladnih organizacij pri načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju določb o človekovih pravicah, pa tudi pri zagotavljanju učinkovitosti določb o človekovih pravicah, da se tako poskrbi za čim širšo vključenost civilne družbe pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

202.

priznava, kako pomembna je dejavna udeležba nevladnih organizacij pri načrtovanju, izvajanju in ocenjevanju določb o človekovih pravicah, pa tudi pri zagotavljanju učinkovitosti določb o človekovih pravicah, da se tako poskrbi za čim širšo vključenost civilne družbe pri oblikovanju politik;

| 203. | pozdravlja novo pobudo za evropsko prostovoljsko enoto EU Aid Volunteers, ki bo v letih 2014–2020 približno 18 tisoč osebam iz EU in tretjih držav omogočila sodelovanje v humanitarnih dejavnostih po vsem svetu, kjer je pomoč nujno potrebna, ter izkazovanje solidarnosti skupnostim, ki so jih doletele naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek; |
| --- | --- |

203.

pozdravlja novo pobudo za evropsko prostovoljsko enoto EU Aid Volunteers, ki bo v letih 2014–2020 približno 18 tisoč osebam iz EU in tretjih držav omogočila sodelovanje v humanitarnih dejavnostih po vsem svetu, kjer je pomoč nujno potrebna, ter izkazovanje solidarnosti skupnostim, ki so jih doletele naravne nesreče ali nesreče, ki jih je povzročil človek;

| 204. | poziva k usklajenim ukrepom EU proti prilaščanju zemlje, in sicer s spodbujanjem ustreznih varoval, ki bi preprečevala to početje v zadevnih državah, tudi med družbami iz EU in drugih evropskih držav, ki so delujejo v teh državah; ugotavlja, da je pomanjkanje dostopa do zemljišč in naravnih virov za prikrajšane prebivalce podeželja in mest eden od ključnih vzrokov za lakoto in revščino v svetu, zaradi česar vpliva na uveljavljanje človekovih pravic lokalnih skupnosti, zlasti kar zadeva njihovo pravico do ustrezne hrane; poziva k oceni vpliva trgovinske politike EU na prilaščanje zemlje; pozdravlja udeležbo EU pri pripravi svetovnih prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje zemljišč, ribolovnih virov in gozdov v kontekstu zanesljivosti preskrbe s hrano na državni ravni ter sprejetju zavezujočih smernic za preprečevanje prilaščanja zemlje; kljub temu poudarja, da je nujno, da se človekove pravice in vidiki zmanjševanja revščine vključijo v odločanje o nakupu ali dolgoročnem zakupu velikih zemljiških površin s strani vlagateljev; meni, da je odziv EU na to vprašanje pomemben preizkus njene zaveze, da se bo v svoji politiki razvojnega sodelovanja usmerila v pristop, temelječ na človekovih pravicah, kot je zapisano v Lizbonski pogodbi, s čimer bi razvojna politika EU nadalje prispevala k trajnostnemu gospodarskemu, socialnemu in okoljskemu razvoju držav v razvoju z glavnim ciljem izkoreninjenja revščine na svetu; poziva EU, naj se v skladu s priporočili posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane povsem preusmeri v agroekologijo kot sredstvo za zagotavljanje pravice do hrane; |
| --- | --- |

204.

poziva k usklajenim ukrepom EU proti prilaščanju zemlje, in sicer s spodbujanjem ustreznih varoval, ki bi preprečevala to početje v zadevnih državah, tudi med družbami iz EU in drugih evropskih držav, ki so delujejo v teh državah; ugotavlja, da je pomanjkanje dostopa do zemljišč in naravnih virov za prikrajšane prebivalce podeželja in mest eden od ključnih vzrokov za lakoto in revščino v svetu, zaradi česar vpliva na uveljavljanje človekovih pravic lokalnih skupnosti, zlasti kar zadeva njihovo pravico do ustrezne hrane; poziva k oceni vpliva trgovinske politike EU na prilaščanje zemlje; pozdravlja udeležbo EU pri pripravi svetovnih prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje zemljišč, ribolovnih virov in gozdov v kontekstu zanesljivosti preskrbe s hrano na državni ravni ter sprejetju zavezujočih smernic za preprečevanje prilaščanja zemlje; kljub temu poudarja, da je nujno, da se človekove pravice in vidiki zmanjševanja revščine vključijo v odločanje o nakupu ali dolgoročnem zakupu velikih zemljiških površin s strani vlagateljev; meni, da je odziv EU na to vprašanje pomemben preizkus njene zaveze, da se bo v svoji politiki razvojnega sodelovanja usmerila v pristop, temelječ na človekovih pravicah, kot je zapisano v Lizbonski pogodbi, s čimer bi razvojna politika EU nadalje prispevala k trajnostnemu gospodarskemu, socialnemu in okoljskemu razvoju držav v razvoju z glavnim ciljem izkoreninjenja revščine na svetu; poziva EU, naj se v skladu s priporočili posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane povsem preusmeri v agroekologijo kot sredstvo za zagotavljanje pravice do hrane;

| 205. | z izjemno zaskrbljenostjo ugotavlja, da je zaradi kršitev človekovih pravic na področju pridobivanja naravnih virov še posebej prizadeto avtohtono prebivalstvo; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpre stroge pravne okvire in pobude, ki si prizadevajo za preglednost in dobro upravljanje v rudarskem sektorju in drugih sektorjih pridobivanja naravnih virov ter spoštujejo svobodno, predhodno in informirano soglasje lokalnega prebivalstva, pa tudi deklaracijo ZN o pravicah avtohtonih ljudstev; |
| --- | --- |

205.

z izjemno zaskrbljenostjo ugotavlja, da je zaradi kršitev človekovih pravic na področju pridobivanja naravnih virov še posebej prizadeto avtohtono prebivalstvo; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj podpre stroge pravne okvire in pobude, ki si prizadevajo za preglednost in dobro upravljanje v rudarskem sektorju in drugih sektorjih pridobivanja naravnih virov ter spoštujejo svobodno, predhodno in informirano soglasje lokalnega prebivalstva, pa tudi deklaracijo ZN o pravicah avtohtonih ljudstev;

| 206. | je zelo zaskrbljen, ker so ranljive skupine še posebej prizadete zaradi kršitev človekovih pravic, povezanih z degradacijo okolja, saj širitev monokulturnih nasadov, sečnja, infrastruktura in podpora za pridobivanje plina in nafte, biogoriva, rudarstvo in velike hidroelektrarne povzročajo krčenje in degradacijo gozdov; poziva Komisijo, naj začne izvajati 7. okoljski akcijski program in pripravi celovit načrt za spopad s krčenjem in degradacijo gozdov ter njunim vplivom na okoljske, socialne in človekove pravice; |
| --- | --- |

206.

je zelo zaskrbljen, ker so ranljive skupine še posebej prizadete zaradi kršitev človekovih pravic, povezanih z degradacijo okolja, saj širitev monokulturnih nasadov, sečnja, infrastruktura in podpora za pridobivanje plina in nafte, biogoriva, rudarstvo in velike hidroelektrarne povzročajo krčenje in degradacijo gozdov; poziva Komisijo, naj začne izvajati 7. okoljski akcijski program in pripravi celovit načrt za spopad s krčenjem in degradacijo gozdov ter njunim vplivom na okoljske, socialne in človekove pravice;

| 207. | opozarja, da uvedba razvojnih in izobraževalnih programov ter programov na področju zdravja pripomore k boju proti revščini, poleg tega pa prispeva tudi k boju proti mednarodnemu terorizmu; poziva EU, naj po svetu razvije več strategij po vzoru strategije Evropske službe za zunanje delovanje za varnost in razvoj v Sahelu; |
| --- | --- |

207.

opozarja, da uvedba razvojnih in izobraževalnih programov ter programov na področju zdravja pripomore k boju proti revščini, poleg tega pa prispeva tudi k boju proti mednarodnemu terorizmu; poziva EU, naj po svetu razvije več strategij po vzoru strategije Evropske službe za zunanje delovanje za varnost in razvoj v Sahelu;

| 208. | poudarja, da kljub napredku, ki je bil že dosežen pri dostopu do pitne vode in sanitarne oskrbe, 2,6 milijarde ljudi še vedno nima stranišča, 1,1 milijarde ljudi pa še vedno nima dostopa do pitne vode; meni, da to ni le posledica pomanjkanja virov, temveč tudi politične volje; zato vlade poziva, naj zagotovijo dostop do neoporečne pitne vode in sanitarno oskrbo, pri čemer naj posebno pozornost namenijo ženskam in otrokom; |
| --- | --- |

208.

poudarja, da kljub napredku, ki je bil že dosežen pri dostopu do pitne vode in sanitarne oskrbe, 2,6 milijarde ljudi še vedno nima stranišča, 1,1 milijarde ljudi pa še vedno nima dostopa do pitne vode; meni, da to ni le posledica pomanjkanja virov, temveč tudi politične volje; zato vlade poziva, naj zagotovijo dostop do neoporečne pitne vode in sanitarno oskrbo, pri čemer naj posebno pozornost namenijo ženskam in otrokom;

| 209. | poziva k ambiciozni dolgoročni politični strategiji in akcijskemu načrtu za javno zdravje, inovacije in dostop do zdravil, s katerima bi med drugim preučili nove programe spodbud za raziskave in razvoj, kot je zapisano v poročilu posvetovalne strokovne delovne skupine za raziskave in razvoj Svetovne zdravstvene organizacije o financiranju in usklajevanju iz leta 2012, da bi zavarovali pravico do življenjskega standarda, ki zagotavlja zdravje in dobro počutje vsem ljudem, ne glede na raso, vero, politično prepričanje, ekonomski ali družbeni položaj; poudarja, da pandemija virusa HIV še vedno najbolj prizadene ženske in dekleta, ki so tudi najbolj udeležene pri oskrbi bolnikov v svojih skupnostih; |
| --- | --- |

209.

poziva k ambiciozni dolgoročni politični strategiji in akcijskemu načrtu za javno zdravje, inovacije in dostop do zdravil, s katerima bi med drugim preučili nove programe spodbud za raziskave in razvoj, kot je zapisano v poročilu posvetovalne strokovne delovne skupine za raziskave in razvoj Svetovne zdravstvene organizacije o financiranju in usklajevanju iz leta 2012, da bi zavarovali pravico do življenjskega standarda, ki zagotavlja zdravje in dobro počutje vsem ljudem, ne glede na raso, vero, politično prepričanje, ekonomski ali družbeni položaj; poudarja, da pandemija virusa HIV še vedno najbolj prizadene ženske in dekleta, ki so tudi najbolj udeležene pri oskrbi bolnikov v svojih skupnostih;

Mednarodni kulturni in športni dogodki v povezavi s človekovimi pravicami

| 210. | obsoja vse bolj razširjeno prakso, da avtoritarne države gostijo velike športne ali kulturne dogodke, da bi okrepile svojo mednarodno legitimnost, pri tem pa še bolj zatirajo domače oporečnike; poziva EU in države članice, naj sodelujejo z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe ter oblikujejo pogoje za njihovo udeležbo na tovrstnih dogodkih, vključno s prvimi evropskimi igrami v Bakuju leta 2015 in svetovnim nogometnim prvenstvom v Rusiji v letu 2018; poziva k oblikovanju okvira politike EU na področju športa in človekovih pravic ter vključitvi zadevnih zavez v prihodnji akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

210.

obsoja vse bolj razširjeno prakso, da avtoritarne države gostijo velike športne ali kulturne dogodke, da bi okrepile svojo mednarodno legitimnost, pri tem pa še bolj zatirajo domače oporečnike; poziva EU in države članice, naj sodelujejo z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe ter oblikujejo pogoje za njihovo udeležbo na tovrstnih dogodkih, vključno s prvimi evropskimi igrami v Bakuju leta 2015 in svetovnim nogometnim prvenstvom v Rusiji v letu 2018; poziva k oblikovanju okvira politike EU na področju športa in človekovih pravic ter vključitvi zadevnih zavez v prihodnji akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo;

| 211. | ponovno poudarja, da v okviru univerzalnosti človekovih pravic in na podlagi Unescovih konvencij kulturna raznolikost in kulturna dediščina predstavljata svetovno dediščino ter da je naloga mednarodne skupnosti, da sodeluje pri njihovi zaščiti in vrednotenju; meni, da bi se moralo dejanja namenskega uničevanja kulturne in umetnostne dediščine, kar se trenutno dogaja v Iraku in Siriji, kazensko preganjati kot vojni zločin in zločin proti človečnosti; |
| --- | --- |

211.

ponovno poudarja, da v okviru univerzalnosti človekovih pravic in na podlagi Unescovih konvencij kulturna raznolikost in kulturna dediščina predstavljata svetovno dediščino ter da je naloga mednarodne skupnosti, da sodeluje pri njihovi zaščiti in vrednotenju; meni, da bi se moralo dejanja namenskega uničevanja kulturne in umetnostne dediščine, kar se trenutno dogaja v Iraku in Siriji, kazensko preganjati kot vojni zločin in zločin proti človečnosti;

Odločnejše ukrepanje Evropskega parlamenta na področju človekovih pravic

| 212. | ponovno izraža zavezo stalnemu izboljševanju lastnih postopkov, procesov in struktur, da bi zagotovili, da so človekove pravice in demokracija v samem središču delovanja in politik Parlamenta; opozarja na njegovo zgodovinsko zavezanost človekovim pravicam, zlasti prek nagrade Saharova za svobodo misli; meni tudi, da sta potrebna učinkovito sodelovanje med vsemi službami Parlamenta in splošno vključevanje človekovih pravic, da bi Pododbor za človekove pravice lahko izpolnil svojo nalogo, v skladu s katero naj bi zagotovil „skladnost med vsemi zunanjimi politikami Unije in njeno politiko na področju človekovih pravic“, kot je navedeno v poslovniku; |
| --- | --- |

212.

ponovno izraža zavezo stalnemu izboljševanju lastnih postopkov, procesov in struktur, da bi zagotovili, da so človekove pravice in demokracija v samem središču delovanja in politik Parlamenta; opozarja na njegovo zgodovinsko zavezanost človekovim pravicam, zlasti prek nagrade Saharova za svobodo misli; meni tudi, da sta potrebna učinkovito sodelovanje med vsemi službami Parlamenta in splošno vključevanje človekovih pravic, da bi Pododbor za človekove pravice lahko izpolnil svojo nalogo, v skladu s katero naj bi zagotovil „skladnost med vsemi zunanjimi politikami Unije in njeno politiko na področju človekovih pravic“, kot je navedeno v poslovniku;

| 213. | poziva k boljšemu izvajanju smernic za medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta o spodbujanju človekovih pravic in demokracije in poziva konferenco predsednikov delegacij, naj te smernice pregleda v sodelovanju s Pododborom za človekove pravice; v zvezi s tem priporoča bolj sistematično in preglednejše načenjanje vprašanj o človekovih pravicah na obiskih delegacij v tretjih državah, zlasti o posameznih primerih, omenjenih v resolucijah Parlamenta, in ogroženih dobitnikih nagrade Saharova in kandidatih zanjo, ter pisno poročanje o sprejetih ukrepih Pododboru za človekove pravice oziroma poročanje na posebni informativni seji, kjer je to politično upravičeno; |
| --- | --- |

213.

poziva k boljšemu izvajanju smernic za medparlamentarne delegacije Evropskega parlamenta o spodbujanju človekovih pravic in demokracije in poziva konferenco predsednikov delegacij, naj te smernice pregleda v sodelovanju s Pododborom za človekove pravice; v zvezi s tem priporoča bolj sistematično in preglednejše načenjanje vprašanj o človekovih pravicah na obiskih delegacij v tretjih državah, zlasti o posameznih primerih, omenjenih v resolucijah Parlamenta, in ogroženih dobitnikih nagrade Saharova in kandidatih zanjo, ter pisno poročanje o sprejetih ukrepih Pododboru za človekove pravice oziroma poročanje na posebni informativni seji, kjer je to politično upravičeno;

| 214. | poudarja, da je treba nenehno razmišljati o najboljših načinih, kako čim bolj povečati verodostojnost, prepoznavnost in učinkovitost resolucij Parlamenta o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države, ter da se morajo vse evropske institucije, vključno z Evropsko ustanovo za demokracijo, ustrezno usklajevati in spremljati svoje ukrepe; poudarja, da morajo institucije spremljati zlasti svoje ukrepe glede vprašanj, omenjenih v nujnih resolucijah; |
| --- | --- |

214.

poudarja, da je treba nenehno razmišljati o najboljših načinih, kako čim bolj povečati verodostojnost, prepoznavnost in učinkovitost resolucij Parlamenta o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države, ter da se morajo vse evropske institucije, vključno z Evropsko ustanovo za demokracijo, ustrezno usklajevati in spremljati svoje ukrepe; poudarja, da morajo institucije spremljati zlasti svoje ukrepe glede vprašanj, omenjenih v nujnih resolucijah;

| 215. | spodbuja razpravo o vključitvi različnih orodij, ki so Parlamentu na voljo za podpiranje in spodbujanje človekovih pravic, v enoten strateški dokument, ki bi ga Parlament sprejel na plenarnem zasedanju; poziva k oblikovanju spletnega mesta, ki se bo redno posodabljalo in bo vsebovalo seznam zagovornikov človekovih pravic, obravnavanih v nujnih resolucijah EU, ter k vzpostavitvi notranje delovne skupine Parlamenta, ki bo spremljala primere teh zagovornikov po vsem svetu in delegacije, ki potujejo v tretje države, spodbujala k srečanjem z njimi; |
| --- | --- |

215.

spodbuja razpravo o vključitvi različnih orodij, ki so Parlamentu na voljo za podpiranje in spodbujanje človekovih pravic, v enoten strateški dokument, ki bi ga Parlament sprejel na plenarnem zasedanju; poziva k oblikovanju spletnega mesta, ki se bo redno posodabljalo in bo vsebovalo seznam zagovornikov človekovih pravic, obravnavanih v nujnih resolucijah EU, ter k vzpostavitvi notranje delovne skupine Parlamenta, ki bo spremljala primere teh zagovornikov po vsem svetu in delegacije, ki potujejo v tretje države, spodbujala k srečanjem z njimi;

o

o o

| 216. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu ZN, generalnemu sekretarju ZN, predsedujočemu 69. generalni skupščini ZN, predsedniku Sveta ZN za človekove pravice, visokemu komisarju ZN za človekove pravice ter vodjem delegacij EU. |
| --- | --- |

216.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu ZN, generalnemu sekretarju ZN, predsedujočemu 69. generalni skupščini ZN, predsedniku Sveta ZN za človekove pravice, visokemu komisarju ZN za človekove pravice ter vodjem delegacij EU.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0070.

(2)  A/RES/55/2.

(3)  Dokument Sveta 11855/2012.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0575.

(5)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 69.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0252.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0259.

(8)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 115.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0013.

(10)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 165.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0274.

(12)  A/RES/67/176.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0206.

(14)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 107.

(15)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(16)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

(17)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(18)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0059.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0420.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0394.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0180.

(23)  A/RES/69/186.

(24)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0286.

(25)  Uredba (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 149, 20.5.2014, str. 67);

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/172 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/172

---

P8_TA(2015)0077

Odnosi med EU in Ligo arabskih držav ter sodelovanje v boju proti terorizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o odnosih med EU in Ligo arabskih držav ter sodelovanju v boju proti terorizmu (2015/2573(RSP))

(2016/C 316/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije, ki jo je sprejel varnostni svet Združenih narodov 24. septembra 2014 o grožnjah mednarodnemu miru in varnosti zaradi terorističnih dejanj (resolucija št. 2178(2014)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki jo je sprejel varnostni svet Združenih narodov 24. septembra 2014 o grožnjah mednarodnemu miru in varnosti zaradi terorističnih dejanj (resolucija št. 2178(2014)),

| — | ob upoštevanju skupne izjave iz Rige po neformalnem srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve, ki je potekalo v Rigi 29. in 30. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave iz Rige po neformalnem srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve, ki je potekalo v Rigi 29. in 30. januarja 2015,

| — | ob upoštevanju dejavnosti urada za zveze Evropske unije in Lige arabskih držav na Malti, namenjenih spodbujanju dialoga med Komisijo in Arabsko ligo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti urada za zveze Evropske unije in Lige arabskih držav na Malti, namenjenih spodbujanju dialoga med Komisijo in Arabsko ligo,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjave, sprejete na tretjem srečanju zunanjih ministrov Evropske unije in Lige arabskih držav 10. in 11. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, sprejete na tretjem srečanju zunanjih ministrov Evropske unije in Lige arabskih držav 10. in 11. junija 2014,

| — | ob upoštevanju dejstva, da sta podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini, ki je predstavljala Evropsko unijo, in generalni sekretar Lige arabskih držav Nabil El Arabi, ki je predstavljal slednjo, 19. januarja 2015 podpisala memorandum o soglasju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da sta podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini, ki je predstavljala Evropsko unijo, in generalni sekretar Lige arabskih držav Nabil El Arabi, ki je predstavljal slednjo, 19. januarja 2015 podpisala memorandum o soglasju,

| — | ob upoštevanju strategije notranje varnosti Evropske unije, ki jo je Svet sprejel 25. februarja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije notranje varnosti Evropske unije, ki jo je Svet sprejel 25. februarja 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko o boju proti terorizmu, zlasti tistih z dne 9. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanjo politiko o boju proti terorizmu, zlasti tistih z dne 9. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o protiterorističnih ukrepih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o protiterorističnih ukrepih (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Egiptu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Egiptu (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o državah članicah Lige arabskih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o državah članicah Lige arabskih držav,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije Federice Mogherini z dne 19. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije Federice Mogherini z dne 19. januarja 2015,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker sta terorizem in nasilni ekstremizem veliki grožnji varnosti in svoboščinam na svetovni ravni in ker je spoštovanje temeljnih pravic bistven element uspešnih protiterorističnih politik; |
| --- | --- |

A.

ker sta terorizem in nasilni ekstremizem veliki grožnji varnosti in svoboščinam na svetovni ravni in ker je spoštovanje temeljnih pravic bistven element uspešnih protiterorističnih politik;

| B. | ker je terorizem svetovna grožnja, s katero se morajo vlade držav ter regionalne in mednarodne organizacije spopasti na usklajen način; poudarja, da se lahko le svetovno zavezništvo s to grožnjo spopade učinkovito ter popolnoma v skladu z mednarodnim pravom, temeljnimi vrednotami in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker je terorizem svetovna grožnja, s katero se morajo vlade držav ter regionalne in mednarodne organizacije spopasti na usklajen način; poudarja, da se lahko le svetovno zavezništvo s to grožnjo spopade učinkovito ter popolnoma v skladu z mednarodnim pravom, temeljnimi vrednotami in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic;

| C. | ker sta 19. januarja 2015 podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini in generalni sekretar Lige arabskih držav Nabil El Arabi podpisala memorandum o soglasju med Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in generalnim sekretariatom Lige arabskih držav; |
| --- | --- |

C.

ker sta 19. januarja 2015 podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini in generalni sekretar Lige arabskih držav Nabil El Arabi podpisala memorandum o soglasju med Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in generalnim sekretariatom Lige arabskih držav;

| D. | ker vsebina memoranduma o soglasju iz leta 2015 med ESZD in generalnim sekretariatom Lige arabskih držav ni bila objavljena; |
| --- | --- |

D.

ker vsebina memoranduma o soglasju iz leta 2015 med ESZD in generalnim sekretariatom Lige arabskih držav ni bila objavljena;

| E. | ker imata EU in Liga arabskih držav skupni interes pri iskanju dolgoročne rešitve za zagotovitev regionalnega miru in stabilnosti; ker je ta memorandum o soglasju namenjen podpori in krepitvi odnosov med državami članicami Evropske unije in Lige arabskih držav, da bi okrepile delovne strukture, si izmenjale izkušnje in poglobile dialog za doseganje skupnih ciljev ter ciljev na področjih skupnih interesov; |
| --- | --- |

E.

ker imata EU in Liga arabskih držav skupni interes pri iskanju dolgoročne rešitve za zagotovitev regionalnega miru in stabilnosti; ker je ta memorandum o soglasju namenjen podpori in krepitvi odnosov med državami članicami Evropske unije in Lige arabskih držav, da bi okrepile delovne strukture, si izmenjale izkušnje in poglobile dialog za doseganje skupnih ciljev ter ciljev na področjih skupnih interesov;

| F. | ker bosta prihodnja leta najverjetneje zaznamovala pojav borcev iz Evrope, ki potujejo v različne kraje in se udeležujejo džihada, ter grožnja, ki jo ob vrnitvi utegnejo pomeniti za varnost znotraj EU; ker naj bi po poročilih na tisoče državljanov EU ob izbruhu vojne in nasilja v Siriji, Iraku in Libiji zapustilo domovino, da bi postali tuji borci, kar je dodaten izziv za varnost državljanov EU; ker so nedavna teroristična dejanja v Parizu in Københavnu izvedli državljani EU; |
| --- | --- |

F.

ker bosta prihodnja leta najverjetneje zaznamovala pojav borcev iz Evrope, ki potujejo v različne kraje in se udeležujejo džihada, ter grožnja, ki jo ob vrnitvi utegnejo pomeniti za varnost znotraj EU; ker naj bi po poročilih na tisoče državljanov EU ob izbruhu vojne in nasilja v Siriji, Iraku in Libiji zapustilo domovino, da bi postali tuji borci, kar je dodaten izziv za varnost državljanov EU; ker so nedavna teroristična dejanja v Parizu in Københavnu izvedli državljani EU;

| G. | ker je širjenje teroristične propagande zaradi uporabe interneta in družbenih medijev lažje; ker kibernetski terorizem terorističnim skupinam omogoča, da navezujejo in vzdržujejo stike, ne da bi jih pri tem fizično ovirale meje, zaradi česar se je zmanjšala njihova potreba po bazah ali zatočiščih znotraj držav; |
| --- | --- |

G.

ker je širjenje teroristične propagande zaradi uporabe interneta in družbenih medijev lažje; ker kibernetski terorizem terorističnim skupinam omogoča, da navezujejo in vzdržujejo stike, ne da bi jih pri tem fizično ovirale meje, zaradi česar se je zmanjšala njihova potreba po bazah ali zatočiščih znotraj držav;

| H. | ker v vseh državah članicah Lige arabskih držav prihaja do resnih in sistematičnih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker v vseh državah članicah Lige arabskih držav prihaja do resnih in sistematičnih kršitev človekovih pravic;

| I. | ker vlade članic Lige arabskih držav organizacije civilne družbe, o katerih EU meni, da uveljavljajo svoje univerzalne človekove pravice in temeljne svoboščine, pogosto označujejo kot teroristične organizacije; ker se preprečevanje terorizma in nacionalna varnost vse pogosteje navajata kot opravičilo za zatiranje pripadnikov opozicije, civilne družbe in novinarjev; |
| --- | --- |

I.

ker vlade članic Lige arabskih držav organizacije civilne družbe, o katerih EU meni, da uveljavljajo svoje univerzalne človekove pravice in temeljne svoboščine, pogosto označujejo kot teroristične organizacije; ker se preprečevanje terorizma in nacionalna varnost vse pogosteje navajata kot opravičilo za zatiranje pripadnikov opozicije, civilne družbe in novinarjev;

| J. | ker mora zunanja politika EU prispevati k odzivanju na teroristične grožnje, ki se stopnjujejo v nekaterih delih njenega sosedstva; ker bi morale strategije preprečevanja v boju proti terorizmu temeljiti na večstranskem pristopu, ki bo neposredno usmerjen v priprave za napade na ozemlju Unije, hkrati pa upoštevati, da se je treba spopasti s temeljnimi vzroki terorizma; |
| --- | --- |

J.

ker mora zunanja politika EU prispevati k odzivanju na teroristične grožnje, ki se stopnjujejo v nekaterih delih njenega sosedstva; ker bi morale strategije preprečevanja v boju proti terorizmu temeljiti na večstranskem pristopu, ki bo neposredno usmerjen v priprave za napade na ozemlju Unije, hkrati pa upoštevati, da se je treba spopasti s temeljnimi vzroki terorizma;

| K. | ker EU obsoja uporabo smrtne kazni ter krutega in nečloveškega kaznovanja po vsem svetu, tudi za tiste, ki so bili obsojeni za kazniva dejanja terorizma; |
| --- | --- |

K.

ker EU obsoja uporabo smrtne kazni ter krutega in nečloveškega kaznovanja po vsem svetu, tudi za tiste, ki so bili obsojeni za kazniva dejanja terorizma;

| 1. | je globoko pretresen zaradi človeškega trpljenja in smrti v terorističnih napadih ter izraža solidarnost z družinami vseh nedolžnih žrtev; |
| --- | --- |

1.

je globoko pretresen zaradi človeškega trpljenja in smrti v terorističnih napadih ter izraža solidarnost z družinami vseh nedolžnih žrtev;

| 2. | poudarja, da je terorizem neposredna grožnja vsem državam in vsem ljudem, ne glede na njihovo etnično poreklo, vero ali prepričanje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je terorizem neposredna grožnja vsem državam in vsem ljudem, ne glede na njihovo etnično poreklo, vero ali prepričanje;

| 3. | zahteva objavo memoranduma o soglasju, da se omogoči demokratični in pravni pregled njegove vsebine; |
| --- | --- |

3.

zahteva objavo memoranduma o soglasju, da se omogoči demokratični in pravni pregled njegove vsebine;

| 4. | poziva Svet, naj v sodelovanju z vsemi članicami Lige arabskih držav pripravi usklajeno, nedvoumno opredelitev terorizma; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj v sodelovanju z vsemi članicami Lige arabskih držav pripravi usklajeno, nedvoumno opredelitev terorizma;

| 5. | poudarja pomen sodelovanja pri vprašanjih humanitarne pomoči z izmenjavo informacij o kriznih razmerah; poudarja pomen izmenjave ocen in najboljših praks, kjer je to primerno, pa tudi sodelovanja pri opredeljevanju praktičnih ukrepov za pomoč pri odzivanju na grožnje, vključno z učinkovitejšimi ukrepi za preprečevanje radikalizacije, novačenja ter potovanj teroristov in tujih borcev, pa tudi za obravnavo borcev, ki se vrnejo v domači kraj; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen sodelovanja pri vprašanjih humanitarne pomoči z izmenjavo informacij o kriznih razmerah; poudarja pomen izmenjave ocen in najboljših praks, kjer je to primerno, pa tudi sodelovanja pri opredeljevanju praktičnih ukrepov za pomoč pri odzivanju na grožnje, vključno z učinkovitejšimi ukrepi za preprečevanje radikalizacije, novačenja ter potovanj teroristov in tujih borcev, pa tudi za obravnavo borcev, ki se vrnejo v domači kraj;

| 6. | znova izraža stališče, da je treba v boju proti terorizmu obravnavati tako posledice kot tudi temeljne dejavnike za radikalizacijo, in poudarja, da je potreben celovit medsektorski pristop, ki bo vključeval vse ustrezne politike, tudi spodbujanje kulture vključevanja in strpnosti, na primer v izobraževanje ter socialno in regionalno politiko; |
| --- | --- |

6.

znova izraža stališče, da je treba v boju proti terorizmu obravnavati tako posledice kot tudi temeljne dejavnike za radikalizacijo, in poudarja, da je potreben celovit medsektorski pristop, ki bo vključeval vse ustrezne politike, tudi spodbujanje kulture vključevanja in strpnosti, na primer v izobraževanje ter socialno in regionalno politiko;

| 7. | ugotavlja, da je džihadistični ekstremizem eden od glavnih vzrokov za sedanje teroristične grožnje v EU in arabskih državah; podpira mnenje, da politika, ki ima za cilj odpravljanje radikalizacije in boj proti terorizmu, ne more biti uspešna, če ni pripravljena v tesnem sodelovanju z državami izvora; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je džihadistični ekstremizem eden od glavnih vzrokov za sedanje teroristične grožnje v EU in arabskih državah; podpira mnenje, da politika, ki ima za cilj odpravljanje radikalizacije in boj proti terorizmu, ne more biti uspešna, če ni pripravljena v tesnem sodelovanju z državami izvora;

| 8. | poziva organe držav članic EU in Lige arabskih držav, naj spoštujejo prepoved mučenja, kakor je zapisana v Konvenciji ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jo je večina teh držav podpisala in ratificirala; opozarja, da prisilna priznanja, pridobljena z mučenjem, niso veljavna; |
| --- | --- |

8.

poziva organe držav članic EU in Lige arabskih držav, naj spoštujejo prepoved mučenja, kakor je zapisana v Konvenciji ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, ki jo je večina teh držav podpisala in ratificirala; opozarja, da prisilna priznanja, pridobljena z mučenjem, niso veljavna;

| 9. | ponovno poudarja, da je pri odzivanju na teroristične grožnje treba ohraniti ravnovesje med svobodo in varnostjo ter vse ukrepe, ki jih je treba sprejeti, preučiti s stališča njihove skladnosti z načelom pravne države in zahtevami za spoštovanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

9.

ponovno poudarja, da je pri odzivanju na teroristične grožnje treba ohraniti ravnovesje med svobodo in varnostjo ter vse ukrepe, ki jih je treba sprejeti, preučiti s stališča njihove skladnosti z načelom pravne države in zahtevami za spoštovanje temeljnih pravic;

| 10. | v splošnem pozdravlja sodelovanje in partnerstvo med EU in tretjimi državami, namenjeno preprečevanju terorizma; pozdravlja vzpostavitev strateškega dialoga med EU in Ligo arabskih držav, ki vključuje izmenjavo mnenj o političnih in varnostnih zadevah, izmenična redna srečanja političnega in varnostnega odbora EU in arabskih stalnih predstavnikov ter napredek na področju zgodnjega opozarjanja in odzivanja na krize, še zlasti celovito izvajanje projekta za zgodnje obveščanje in odzivanje na krize; |
| --- | --- |

10.

v splošnem pozdravlja sodelovanje in partnerstvo med EU in tretjimi državami, namenjeno preprečevanju terorizma; pozdravlja vzpostavitev strateškega dialoga med EU in Ligo arabskih držav, ki vključuje izmenjavo mnenj o političnih in varnostnih zadevah, izmenična redna srečanja političnega in varnostnega odbora EU in arabskih stalnih predstavnikov ter napredek na področju zgodnjega opozarjanja in odzivanja na krize, še zlasti celovito izvajanje projekta za zgodnje obveščanje in odzivanje na krize;

| 11. | vendar opozarja, da se protiterorističnih ukrepov nikoli ne sme zlorabiti za zatiranje legitimnega nestrinjanja ali kršenje univerzalnih človekovih pravic; poziva EU, naj v sodelovanje s tretjimi državami vključi jasne zaščitne ukrepe, da ne bo neposredno ali posredno podpirala oziroma upravičevala zatiranja legitimnih organizacij in posameznikov v imenu boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

11.

vendar opozarja, da se protiterorističnih ukrepov nikoli ne sme zlorabiti za zatiranje legitimnega nestrinjanja ali kršenje univerzalnih človekovih pravic; poziva EU, naj v sodelovanje s tretjimi državami vključi jasne zaščitne ukrepe, da ne bo neposredno ali posredno podpirala oziroma upravičevala zatiranja legitimnih organizacij in posameznikov v imenu boja proti terorizmu;

| 12. | poudarja, da so se zunanji ministri EU in Lige arabskih držav tudi strinjali, da bodo nadaljevali delo na področju celovitega izvajanja svetovne strategije ZN za boj proti terorizmu; podpira dejstvo, da so pozdravili ustanovitev protiterorističnega centra ZN na pobudo skrbnika dveh svetih mošej, prosili za podporo temu centru in pozdravili prvo mednarodno konferenco o boju proti terorizmu v Bagdadu marca 2014 kot priložnost za razpravo in iskanje ustreznih sredstev ter načinov za spodbujanje mednarodnega sodelovanja in boj proti terorizmu na regionalni ravni; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so se zunanji ministri EU in Lige arabskih držav tudi strinjali, da bodo nadaljevali delo na področju celovitega izvajanja svetovne strategije ZN za boj proti terorizmu; podpira dejstvo, da so pozdravili ustanovitev protiterorističnega centra ZN na pobudo skrbnika dveh svetih mošej, prosili za podporo temu centru in pozdravili prvo mednarodno konferenco o boju proti terorizmu v Bagdadu marca 2014 kot priložnost za razpravo in iskanje ustreznih sredstev ter načinov za spodbujanje mednarodnega sodelovanja in boj proti terorizmu na regionalni ravni;

| 13. | ponovno potrjuje pomen sodelovanja med EU in Ligo arabskih držav na področju človekovih pravic, pri čemer poudarja, kako pomembno je še naprej spodbujati in varovati človekove pravice ter jih uveljavljati za vse ljudi, vključno s pravico do gospodarskega in družbenega razvoja, svobodo izražanja in svobodo veroizpovedi ali prepričanja, obenem pa spodbujati vrednote strpnosti in sožitja med različnimi verami ter zavračati izključevanje, ekstremizem, spodbujanje in širjenje sovraštva in nasilja; |
| --- | --- |

13.

ponovno potrjuje pomen sodelovanja med EU in Ligo arabskih držav na področju človekovih pravic, pri čemer poudarja, kako pomembno je še naprej spodbujati in varovati človekove pravice ter jih uveljavljati za vse ljudi, vključno s pravico do gospodarskega in družbenega razvoja, svobodo izražanja in svobodo veroizpovedi ali prepričanja, obenem pa spodbujati vrednote strpnosti in sožitja med različnimi verami ter zavračati izključevanje, ekstremizem, spodbujanje in širjenje sovraštva in nasilja;

| 14. | poziva Svet, naj preveri, ali je prišlo do kršitev kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja v povezavi z zatiranjem; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj preveri, ali je prišlo do kršitev kodeksa ravnanja EU glede izvoza orožja v povezavi z zatiranjem;

| 15. | poziva EU, naj v sodelovanju z Ligo arabskih držav razvije poseben mehanizem, ki bo namenjen omejevanju trgovine z orožjem in bo zlasti osredotočen na države, kjer se terorizem poraja oziroma se teroristi urijo; poziva EU, naj pozorno spremlja izvoz orožja, še zlasti tehnologij z dvojno rabo, ki bi jih utegnili uporabiti teroristi; meni, da je boj proti financiranju terorizma v skladu z zadevnimi akterji, vključno z Ligo arabskih držav in njenih članic, izrednega pomena; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj v sodelovanju z Ligo arabskih držav razvije poseben mehanizem, ki bo namenjen omejevanju trgovine z orožjem in bo zlasti osredotočen na države, kjer se terorizem poraja oziroma se teroristi urijo; poziva EU, naj pozorno spremlja izvoz orožja, še zlasti tehnologij z dvojno rabo, ki bi jih utegnili uporabiti teroristi; meni, da je boj proti financiranju terorizma v skladu z zadevnimi akterji, vključno z Ligo arabskih držav in njenih članic, izrednega pomena;

| 16. | meni, da mora EU ponovno razmisliti o prevladujočih pomanjkljivostih preteklega sodelovanja na področju boja proti terorizmu z izvornimi, tranzitnimi in ciljnimi državami, skozi katere so prihajali tuji borci in viri za njihovo podporo, vključno z državami članicami Lige arabskih držav; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora EU ponovno razmisliti o prevladujočih pomanjkljivostih preteklega sodelovanja na področju boja proti terorizmu z izvornimi, tranzitnimi in ciljnimi državami, skozi katere so prihajali tuji borci in viri za njihovo podporo, vključno z državami članicami Lige arabskih držav;

| 17. | poudarja, da mora celovita strategija EU za protiteroristične ukrepe, ki temelji na pristopu, ki bo vključeval diplomatska, socialno-ekonomska in razvojna orodja ter preprečevanje konfliktov, utrjevanje miru in krizno upravljanje, tudi v celoti izkoristiti potencial zunanje in razvojne politike EU za boj proti revščini, diskriminaciji, marginalizaciji in korupciji, spodbujanje dobrega upravljanja ter preprečevanje in reševanje sporov, saj vsi prispevajo k marginalizaciji določenih skupin in področij družbe, zaradi česar postanejo bolj dovzetni za propagando skrajnežev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da mora celovita strategija EU za protiteroristične ukrepe, ki temelji na pristopu, ki bo vključeval diplomatska, socialno-ekonomska in razvojna orodja ter preprečevanje konfliktov, utrjevanje miru in krizno upravljanje, tudi v celoti izkoristiti potencial zunanje in razvojne politike EU za boj proti revščini, diskriminaciji, marginalizaciji in korupciji, spodbujanje dobrega upravljanja ter preprečevanje in reševanje sporov, saj vsi prispevajo k marginalizaciji določenih skupin in področij družbe, zaradi česar postanejo bolj dovzetni za propagando skrajnežev;

| 18. | spominja, da se je mednarodna skupnost s sprejetjem svetovne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu v resoluciji generalne skupščine ZN št. 60/288 zavezala uvedbi ukrepov za spoštovanje človekovih pravic vseh in načela pravne države kot temeljne podlage za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

18.

spominja, da se je mednarodna skupnost s sprejetjem svetovne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu v resoluciji generalne skupščine ZN št. 60/288 zavezala uvedbi ukrepov za spoštovanje človekovih pravic vseh in načela pravne države kot temeljne podlage za boj proti terorizmu;

| 19. | želi spomniti države članice in agencije EU, tudi Europol in Eurojust, na njihove obveznosti iz listine o temeljnih pravicah in iz mednarodnega prava o človekovih pravicah ter na zunanjepolitične cilje EU; |
| --- | --- |

19.

želi spomniti države članice in agencije EU, tudi Europol in Eurojust, na njihove obveznosti iz listine o temeljnih pravicah in iz mednarodnega prava o človekovih pravicah ter na zunanjepolitične cilje EU;

| 20. | ponavlja svoje stališče, da so pravice verskih manjšin neločljivo povezane s spoštovanjem drugih temeljnih človekovih pravic in svoboščin, kot so pravica do svobode, varnosti in enakosti ter svoboda izražanja, in poziva Ligo arabskih držav, ESZD in njune države članice, naj zaščitijo verske manjšine v arabskem svetu in v celoti izvajajo smernice EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

20.

ponavlja svoje stališče, da so pravice verskih manjšin neločljivo povezane s spoštovanjem drugih temeljnih človekovih pravic in svoboščin, kot so pravica do svobode, varnosti in enakosti ter svoboda izražanja, in poziva Ligo arabskih držav, ESZD in njune države članice, naj zaščitijo verske manjšine v arabskem svetu in v celoti izvajajo smernice EU o spodbujanju in zaščiti svobode veroizpovedi ali prepričanja;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter generalnemu sekretarju Lige arabskih držav. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter generalnemu sekretarju Lige arabskih držav.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0032.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0012

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/176 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/176

---

P8_TA(2015)0078

Trajnostno izkoriščanje brancina

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o trajnostnem izkoriščanju brancina (2015/2596(RSP))

(2016/C 316/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ribištvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ribištvo,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so znanstvene informacije o stanju staleža brancina nezadostne, zlasti razpoložljivi podatki o natančnih mejah, migracijskih poteh in krajih za razmnoževanje brancina; |
| --- | --- |

A.

ker so znanstvene informacije o stanju staleža brancina nezadostne, zlasti razpoložljivi podatki o natančnih mejah, migracijskih poteh in krajih za razmnoževanje brancina;

| B. | ker je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ugotovil, da obstajajo štiri skupine staleža brancina: Keltsko morje/Rokavski preliv/Severno morje, Biskajski zaliv, zahodne iberske vode in zahodna Škotska/Irska; |
| --- | --- |

B.

ker je Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) ugotovil, da obstajajo štiri skupine staleža brancina: Keltsko morje/Rokavski preliv/Severno morje, Biskajski zaliv, zahodne iberske vode in zahodna Škotska/Irska;

| C. | ker so različne študije pokazale, da je stanje staleža brancina zaskrbljujoče, kljub nujnim ukrepom, ki jih je sprejela Komisija; |
| --- | --- |

C.

ker so različne študije pokazale, da je stanje staleža brancina zaskrbljujoče, kljub nujnim ukrepom, ki jih je sprejela Komisija;

| D. | ker spada brancin med vrste, ki imajo visoko umrljivost, pozno zorijo in počasi rastejo, potrebuje dolgo časa, da velikost njegove populacije naraste; |
| --- | --- |

D.

ker spada brancin med vrste, ki imajo visoko umrljivost, pozno zorijo in počasi rastejo, potrebuje dolgo časa, da velikost njegove populacije naraste;

| E. | ker je brancin plemenita vrsta, po kateri je zaradi njegove visoke ekonomske vrednosti veliko povpraševanja s strani ribiške industrije; |
| --- | --- |

E.

ker je brancin plemenita vrsta, po kateri je zaradi njegove visoke ekonomske vrednosti veliko povpraševanja s strani ribiške industrije;

| F. | ker se z ribolovom brancina ukvarja veliko plovil različnih velikosti, ki lovijo v različnih sezonah in z različnim orodjem; |
| --- | --- |

F.

ker se z ribolovom brancina ukvarja veliko plovil različnih velikosti, ki lovijo v različnih sezonah in z različnim orodjem;

| G. | ker ima tudi rekreacijski ribolov velik delež pri ulovu brancina, saj znaša najmanj četrtino ulova te vrste; |
| --- | --- |

G.

ker ima tudi rekreacijski ribolov velik delež pri ulovu brancina, saj znaša najmanj četrtino ulova te vrste;

| H. | ker Uredba (EU) št. 1380/2013 z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1) določa, da se staleži obnavljajo in ohranjajo nad ravnjo največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

H.

ker Uredba (EU) št. 1380/2013 z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1) določa, da se staleži obnavljajo in ohranjajo nad ravnjo največjega trajnostnega donosa;

| I. | ker brancin ni med vrstami, za katere velja celotni dovoljeni ulov; |
| --- | --- |

I.

ker brancin ni med vrstami, za katere velja celotni dovoljeni ulov;

| J. | ker je Komisija sprejela nujne ukrepe, s katerimi je do 30. aprila 2015 prepovedala ribolov brancina s pelagičnimi vlečnimi mrežami v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem delu Severnega morja; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija sprejela nujne ukrepe, s katerimi je do 30. aprila 2015 prepovedala ribolov brancina s pelagičnimi vlečnimi mrežami v Keltskem morju, Rokavskem prelivu, Irskem morju in južnem delu Severnega morja;

| K. | ker so se nacionalni ukrepi za upravljanje doslej izkazali za nezadostne za ohranjanje vrst in ne rešujejo težav z razdelitvijo vrst in dostopom do njih; |
| --- | --- |

K.

ker so se nacionalni ukrepi za upravljanje doslej izkazali za nezadostne za ohranjanje vrst in ne rešujejo težav z razdelitvijo vrst in dostopom do njih;

| L. | ker mora biti izkoriščanje brancina zlasti omejeno v času drstenja, saj to zelo upočasni obnovo staleža in onemogoča njegovo obnovitev; |
| --- | --- |

L.

ker mora biti izkoriščanje brancina zlasti omejeno v času drstenja, saj to zelo upočasni obnovo staleža in onemogoča njegovo obnovitev;

| M. | ker je Irska rezervirala ribolov brancina za rekreacijske ribiče; |
| --- | --- |

M.

ker je Irska rezervirala ribolov brancina za rekreacijske ribiče;

| N. | ker Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) priporoča zmanjšanje ribolovne umrljivosti brancina za približno 60 %; |
| --- | --- |

N.

ker Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) priporoča zmanjšanje ribolovne umrljivosti brancina za približno 60 %;

| O. | ker se v delu o brancinu mešane delovne skupine Arktičnega sveta priporočajo evropski ukrepi za upravljanje brancina; |
| --- | --- |

O.

ker se v delu o brancinu mešane delovne skupine Arktičnega sveta priporočajo evropski ukrepi za upravljanje brancina;

| P. | ker gre pri trajnostnem izkoriščanju brancina za politično odločitev, pri kateri morajo sodelovati vsi ustrezni deležniki; |
| --- | --- |

P.

ker gre pri trajnostnem izkoriščanju brancina za politično odločitev, pri kateri morajo sodelovati vsi ustrezni deležniki;

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo stanje staleža brancina in njegovo razmejitev, migracijo vrst in natančna mesta za razmnoževanje; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, ki namenja mnogo sredstev za zbiranje znanstvenih podatkov; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo stanje staleža brancina in njegovo razmejitev, migracijo vrst in natančna mesta za razmnoževanje; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, ki namenja mnogo sredstev za zbiranje znanstvenih podatkov;

| 2. | poudarja pomen natančne ocene segmentov različnih ribolovnih dejavnosti, povezanih z brancinom, in segmentov rekreacijskega ribolova pri ulovu; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen natančne ocene segmentov različnih ribolovnih dejavnosti, povezanih z brancinom, in segmentov rekreacijskega ribolova pri ulovu;

| 3. | meni, da je treba uvesti ukrepe za upravljanje ribolova brancina na evropski ravni, da bi se tako zaščitila vrsta; poleg tega meni, da bi ti ukrepi morali v zadostni meri upoštevati znanstvena dognanja in dati prednost upravljanju iz bližine ter načelu regionalizacije; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba uvesti ukrepe za upravljanje ribolova brancina na evropski ravni, da bi se tako zaščitila vrsta; poleg tega meni, da bi ti ukrepi morali v zadostni meri upoštevati znanstvena dognanja in dati prednost upravljanju iz bližine ter načelu regionalizacije;

| 4. | poziva Komisijo, naj predlaga večletni načrt za upravljanje brancina, da se stalež dvigne nad raven največjega trajnostnega donosa; poudarja, da je treba k pripravi tega načrta za upravljanje vključiti poklicne in rekreacijske ribiče ter svetovalne svete; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj predlaga večletni načrt za upravljanje brancina, da se stalež dvigne nad raven največjega trajnostnega donosa; poudarja, da je treba k pripravi tega načrta za upravljanje vključiti poklicne in rekreacijske ribiče ter svetovalne svete;

| 5. | opozarja, bi morali biti večletni načrti za upravljanje pripravljeni v skladu s postopkom soodločanja; |
| --- | --- |

5.

opozarja, bi morali biti večletni načrti za upravljanje pripravljeni v skladu s postopkom soodločanja;

| 6. | meni, da je za oblikovanje večletnega načrta za upravljanje brancina pomembno oceniti različne ukrepe za upravljanje za komercialni ribolov, zlasti ko gre za določitev celotnega dovoljenega ulova, potrebo po znanstveno utemeljeni odločitvi o najmanjši velikosti iztovorjene ribe, ukrepe za časovno in krajevno prepoved ribolova, da se zaščiti razmnoževanje, ter druge tehnične ukrepe; |
| --- | --- |

6.

meni, da je za oblikovanje večletnega načrta za upravljanje brancina pomembno oceniti različne ukrepe za upravljanje za komercialni ribolov, zlasti ko gre za določitev celotnega dovoljenega ulova, potrebo po znanstveno utemeljeni odločitvi o najmanjši velikosti iztovorjene ribe, ukrepe za časovno in krajevno prepoved ribolova, da se zaščiti razmnoževanje, ter druge tehnične ukrepe;

| 7. | priznava, da bodo z uvedbo celotnega dovoljenega ulova nastale težave, zlasti pri izračunu zgodovinskega ulova, razporeditvi kvot na nacionalni ravni med različnimi dejavnostmi ter pri pokrivanju rekreacijskega ribolova, a zaradi absolutne potrebe po ukrepanju zaradi stanja staleža brancina poudarja, da je treba razmisliti o teh ukrepih; |
| --- | --- |

7.

priznava, da bodo z uvedbo celotnega dovoljenega ulova nastale težave, zlasti pri izračunu zgodovinskega ulova, razporeditvi kvot na nacionalni ravni med različnimi dejavnostmi ter pri pokrivanju rekreacijskega ribolova, a zaradi absolutne potrebe po ukrepanju zaradi stanja staleža brancina poudarja, da je treba razmisliti o teh ukrepih;

| 8. | meni, da so ukrepi EU za rekreacijski ribolov potrebni v obliki količinskih omejitev, ki jih je treba še določiti; |
| --- | --- |

8.

meni, da so ukrepi EU za rekreacijski ribolov potrebni v obliki količinskih omejitev, ki jih je treba še določiti;

| 9. | meni, da morajo biti ukrepi za komercialni ribolov in rekreacijski med seboj skladni, da se stalež ohrani nad ravnjo največjega trajnostnega donosa, v skladu s cilji skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

9.

meni, da morajo biti ukrepi za komercialni ribolov in rekreacijski med seboj skladni, da se stalež ohrani nad ravnjo največjega trajnostnega donosa, v skladu s cilji skupne ribiške politike;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/178 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/178

---

P8_TA(2015)0079

28. zasedanje Sveta za človekove pravice (UNHRC)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o prednostnih nalogah Evropske unije za Svet OZN za človekove pravice v letu 2015 (2015/2572(RSP))

(2016/C 316/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter konvencij OZN o človekovih pravicah in izbirnih protokolov h konvencijam, vključno s Konvencijo o otrokovih pravicah in Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter konvencij OZN o človekovih pravicah in izbirnih protokolov h konvencijam, vključno s Konvencijo o otrokovih pravicah in Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 60/251 o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 60/251 o ustanovitvi Sveta OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Evropske socialne listine ter Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, Evropske socialne listine ter Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki sta bila sprejeta 25. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, ki sta bila sprejeta 25. junija 2012,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Svetu za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Svetu za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o kršenju človekovih pravic, vključno z nujnimi resolucijami o tej temi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o kršenju človekovih pravic, vključno z nujnimi resolucijami o tej temi,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 in politiki Evropske unije na tem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o človekovih pravicah in demokraciji v svetu v letu 2013 in politiki Evropske unije na tem področju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 9. februarja 2015 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve z dne 9. februarja 2015 o prednostnih nalogah EU v forumih OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21, 27 in 47 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju 28. zasedanja Sveta za človekove pravice, ki poteka od 2. do 27. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 28. zasedanja Sveta za človekove pravice, ki poteka od 2. do 27. marca 2015,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so spoštovanje, spodbujanje in varovanje univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti; |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje, spodbujanje in varovanje univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti;

| B. | ker človekove pravice pripadajo vsem ljudem ne glede na narodnost, raso, spol, etnično poreklo, veroizpoved ali drugo osebno stanje, in ker je spoštovanje teh pravic zapisano v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Mednarodnem paktu o političnih in državljanskih pravicah in v Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter v poznejših mednarodnih konvencijah, deklaracijah in resolucijah o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

B.

ker človekove pravice pripadajo vsem ljudem ne glede na narodnost, raso, spol, etnično poreklo, veroizpoved ali drugo osebno stanje, in ker je spoštovanje teh pravic zapisano v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Mednarodnem paktu o političnih in državljanskih pravicah in v Mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter v poznejših mednarodnih konvencijah, deklaracijah in resolucijah o človekovih pravicah;

| C. | ker so vse človekove pravice – tako državljanske, politične, ekonomske, socialne kot kulturne – nedeljive, medsebojno povezane ter soodvisne in ker ima kratenje katere koli od njih škodljive posledice za ostale pravice; |
| --- | --- |

C.

ker so vse človekove pravice – tako državljanske, politične, ekonomske, socialne kot kulturne – nedeljive, medsebojno povezane ter soodvisne in ker ima kratenje katere koli od njih škodljive posledice za ostale pravice;

| D. | ker nespoštovanje človekovih pravic in pomanjkanje legitimne demokratične participacije vodita v nestabilnost, propad držav, humanitarne krize in oborožene spopade; |
| --- | --- |

D.

ker nespoštovanje človekovih pravic in pomanjkanje legitimne demokratične participacije vodita v nestabilnost, propad držav, humanitarne krize in oborožene spopade;

| E. | ker delovanje Unije v odnosih s tretjimi državami temelji na členu 21 Lizbonske pogodbe, ki potrjuje univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter zahteva spoštovanje človekovega dostojanstva, načel enakosti in solidarnosti in načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

E.

ker delovanje Unije v odnosih s tretjimi državami temelji na členu 21 Lizbonske pogodbe, ki potrjuje univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter zahteva spoštovanje človekovega dostojanstva, načel enakosti in solidarnosti in načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava;

| F. | ker imajo vse države obveznost spoštovati temeljne pravice svojih prebivalcev ter dolžnost sprejemati konkretne ukrepe za njihovo spodbujeno spoštovanje na nacionalni ravni, na mednarodni ravni pa je njihova dolžnost, da medsebojno sodelujejo za odpravo ovir pri uveljavljanju človekovih pravic na vseh področjih; |
| --- | --- |

F.

ker imajo vse države obveznost spoštovati temeljne pravice svojih prebivalcev ter dolžnost sprejemati konkretne ukrepe za njihovo spodbujeno spoštovanje na nacionalni ravni, na mednarodni ravni pa je njihova dolžnost, da medsebojno sodelujejo za odpravo ovir pri uveljavljanju človekovih pravic na vseh področjih;

| G. | ker redna zasedanja Sveta za človekove pravice, imenovanje posebnih poročevalcev, mehanizem splošnega rednega pregleda in posebni postopki v zvezi s konkretnimi razmerami v posameznih državah ali v zvezi s tematskimi vprašanji prispevajo k spodbujanju in spoštovanju človekovih pravic, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

G.

ker redna zasedanja Sveta za človekove pravice, imenovanje posebnih poročevalcev, mehanizem splošnega rednega pregleda in posebni postopki v zvezi s konkretnimi razmerami v posameznih državah ali v zvezi s tematskimi vprašanji prispevajo k spodbujanju in spoštovanju človekovih pravic, demokracije in pravne države;

| H. | ker na žalost nekatere sedanje članice Sveta za človekove pravice priznano sodijo med najhujše kršitelje človekovih pravic in imajo slabo prakso sodelovanja v posebnih postopkih OZN in izpolnjevanja svojih obveznosti glede poročanja organom OZN, ki spremljajo izvajanje sporazumov na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker na žalost nekatere sedanje članice Sveta za človekove pravice priznano sodijo med najhujše kršitelje človekovih pravic in imajo slabo prakso sodelovanja v posebnih postopkih OZN in izpolnjevanja svojih obveznosti glede poročanja organom OZN, ki spremljajo izvajanje sporazumov na področju človekovih pravic;

Svet OZN za človekove pravice

| 1. | pozdravlja prednostne naloge EU, ki jih je za 28. redno zasedanje Sveta OZN za človekove pravice Svet opredelil v svojih sklepih z dne 9. februarja 2015; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prednostne naloge EU, ki jih je za 28. redno zasedanje Sveta OZN za človekove pravice Svet opredelil v svojih sklepih z dne 9. februarja 2015;

| 2. | pozdravlja imenovanje veleposlanika Joachima Rückerja za predsednika Sveta za človekove pravice za leto 2015; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja imenovanje veleposlanika Joachima Rückerja za predsednika Sveta za človekove pravice za leto 2015;

| 3. | čestita Zejdu Raadu Al Huseinu za imenovanje za visokega komisarja za človekove pravice (UNHCHR) in znova izreka najodločnejšo podporo njegovim prizadevanjem in njegovemu mandatu; |
| --- | --- |

3.

čestita Zejdu Raadu Al Huseinu za imenovanje za visokega komisarja za človekove pravice (UNHCHR) in znova izreka najodločnejšo podporo njegovim prizadevanjem in njegovemu mandatu;

| 4. | pozdravlja udeležbo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko na tem zasedanju Sveta za človekove pravice na visoki ravni, saj je to pravo sporočilo glede odločne zavezanosti EU večstranskemu sistemu človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja udeležbo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko na tem zasedanju Sveta za človekove pravice na visoki ravni, saj je to pravo sporočilo glede odločne zavezanosti EU večstranskemu sistemu človekovih pravic;

| 5. | pozdravlja letno poročilo visokega komisarja za človekove pravice, predstavljeno generalni skupščini OZN, ki zajema obdobje od decembra 2013 do novembra 2014, in izraža polno podporo neodvisnosti in integriteti njegovega urada; poudarja, da je pomembno ubraniti to neodvisnost in tako zagotoviti, da bo lahko visoki komisar še naprej učinkovito in nepristransko opravljal svoje naloge; ponovno poudarja, da mora biti urad visokega komisarja ustrezno financiran; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja letno poročilo visokega komisarja za človekove pravice, predstavljeno generalni skupščini OZN, ki zajema obdobje od decembra 2013 do novembra 2014, in izraža polno podporo neodvisnosti in integriteti njegovega urada; poudarja, da je pomembno ubraniti to neodvisnost in tako zagotoviti, da bo lahko visoki komisar še naprej učinkovito in nepristransko opravljal svoje naloge; ponovno poudarja, da mora biti urad visokega komisarja ustrezno financiran;

| 6. | opozarja na zavezo Evropskega parlamenta in njegovega Pododbora za človekove pravice, da bosta podpirala močan večstranski sistem za človekove pravice pod okriljem Organizacije združenih narodov, vključno s tretjim odborom generalne skupščine, Svetom za človekove pravice in uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice, ter delo sorodnih specializiranih agencij OZN, kot je Mednarodna organizacija dela, in delo v okviru posebnih postopkov OZN; |
| --- | --- |

6.

opozarja na zavezo Evropskega parlamenta in njegovega Pododbora za človekove pravice, da bosta podpirala močan večstranski sistem za človekove pravice pod okriljem Organizacije združenih narodov, vključno s tretjim odborom generalne skupščine, Svetom za človekove pravice in uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice, ter delo sorodnih specializiranih agencij OZN, kot je Mednarodna organizacija dela, in delo v okviru posebnih postopkov OZN;

| 7. | spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj s pravočasnimi in konkretnimi posvetovanji, zlasti prek delegacij EU v New Yorku in Ženevi, poveča usklajenost EU, da bi bilo njeno stališče predstavljeno enotno; ponovno izjavlja, da je zaradi skladnosti pomembno, da se opravljeno delo v okviru generalne skupščine OZN v New Yorku in Ženevi, delo tretjega odbora in delo Sveta za človekove pravice vključuje v ustrezne notranje in zunanje dejavnosti EU; |
| --- | --- |

7.

spodbuja Evropsko službo za zunanje delovanje, naj s pravočasnimi in konkretnimi posvetovanji, zlasti prek delegacij EU v New Yorku in Ženevi, poveča usklajenost EU, da bi bilo njeno stališče predstavljeno enotno; ponovno izjavlja, da je zaradi skladnosti pomembno, da se opravljeno delo v okviru generalne skupščine OZN v New Yorku in Ženevi, delo tretjega odbora in delo Sveta za človekove pravice vključuje v ustrezne notranje in zunanje dejavnosti EU;

| 8. | meni, da nenehno nadlegovanje in pridrževanje zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov opozicije v številnih članicah Sveta za človekove pravice spodkopava njegovo verodostojnost; ponovno izraža stališče, da bi morale biti za članice Sveta za človekove pravice izvoljene države, ki zagovarjajo spoštovanje človekovih pravic, pravno državo in demokracijo in ki so se strinjale s tem, da stalno povabilo razširijo na vse posebne postopke, ter države članice odločno poziva, naj sprejmejo merila uspešnosti na področju človekovih pravic in k temu spodbujajo tudi druge države, saj bi to moralo veljati za vsako državo, ki je izvoljena za članico Sveta za človekove pravice; odločno poziva države članice, naj spodbujajo pregledne, odprte in konkurenčne postopke za izvolitev članic Sveta za človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

meni, da nenehno nadlegovanje in pridrževanje zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov opozicije v številnih članicah Sveta za človekove pravice spodkopava njegovo verodostojnost; ponovno izraža stališče, da bi morale biti za članice Sveta za človekove pravice izvoljene države, ki zagovarjajo spoštovanje človekovih pravic, pravno državo in demokracijo in ki so se strinjale s tem, da stalno povabilo razširijo na vse posebne postopke, ter države članice odločno poziva, naj sprejmejo merila uspešnosti na področju človekovih pravic in k temu spodbujajo tudi druge države, saj bi to moralo veljati za vsako državo, ki je izvoljena za članico Sveta za človekove pravice; odločno poziva države članice, naj spodbujajo pregledne, odprte in konkurenčne postopke za izvolitev članic Sveta za človekove pravice;

| 9. | ponovno izraža podporo mehanizmu splošnega rednega pregleda in zadovoljstvo nad dragocenim delom v okviru tega mehanizma ter poziva članice, naj dejavno pripravljajo svoje splošne redne preglede, tudi z vključevanjem civilne družbe, naj v času splošnega rednega pregleda in v razpravah o sprejetju ugotovitev splošnih rednih pregledov vodijo interaktivni dialog, naj uresničujejo priporočila splošnega rednega pregleda in sprejmejo konkretne ukrepe za boljše in gotovo izpolnjevanje svojih obveznosti na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

ponovno izraža podporo mehanizmu splošnega rednega pregleda in zadovoljstvo nad dragocenim delom v okviru tega mehanizma ter poziva članice, naj dejavno pripravljajo svoje splošne redne preglede, tudi z vključevanjem civilne družbe, naj v času splošnega rednega pregleda in v razpravah o sprejetju ugotovitev splošnih rednih pregledov vodijo interaktivni dialog, naj uresničujejo priporočila splošnega rednega pregleda in sprejmejo konkretne ukrepe za boljše in gotovo izpolnjevanje svojih obveznosti na področju človekovih pravic;

| 10. | še naprej nasprotuje „blokovskemu“ glasovanju v Svetu za človekove pravice; odločno poziva njegove članice, naj glasujejo pregledno; |
| --- | --- |

10.

še naprej nasprotuje „blokovskemu“ glasovanju v Svetu za človekove pravice; odločno poziva njegove članice, naj glasujejo pregledno;

| 11. | poziva EU in njene države članice, naj še naprej ukrepajo v skladu s priporočili splošnega rednega pregleda v vseh političnih dialogih EU z državami, ki jih priporočila zadevajo, in naj poiščejo načine, kako države podpreti pri uresničevanju priporočil; |
| --- | --- |

11.

poziva EU in njene države članice, naj še naprej ukrepajo v skladu s priporočili splošnega rednega pregleda v vseh političnih dialogih EU z državami, ki jih priporočila zadevajo, in naj poiščejo načine, kako države podpreti pri uresničevanju priporočil;

| 12. | ponovno izraža podporo posebnim postopkom in neodvisnosti nosilcev mandata, saj jim to omogoča popolnoma nepristransko opravljanje funkcije, poziva vse države, naj sodelujejo s temi postopki, države članice pa spodbuja, naj razkrijejo primere, ko države ne sodelujejo z nosilci mandata v okviru posebnih postopkov; |
| --- | --- |

12.

ponovno izraža podporo posebnim postopkom in neodvisnosti nosilcev mandata, saj jim to omogoča popolnoma nepristransko opravljanje funkcije, poziva vse države, naj sodelujejo s temi postopki, države članice pa spodbuja, naj razkrijejo primere, ko države ne sodelujejo z nosilci mandata v okviru posebnih postopkov;

| 13. | meni, da je pomembno pošiljati parlamentarne delegacije na seje Sveta za človekove pravice in druge pomembne seje generalne skupščine OZN; |
| --- | --- |

13.

meni, da je pomembno pošiljati parlamentarne delegacije na seje Sveta za človekove pravice in druge pomembne seje generalne skupščine OZN;

| 14. | obžaluje, da je vse manj manevrskega prostora za sodelovanje med civilno družbo in Svetom za človekove pravice in da so nevladne organizacije deležne vedno manj priložnosti, da bi na njegovih zasedanjih dobile besedo; poziva EU in Svet za človekove pravice, naj civilni družbi omogočita čim večji prispevek k 28. zasedanju, pa tudi v procesu splošnega rednega pregleda in drugih mehanizmih OZN za človekove pravice, in to brez bojazni, da bodo njeni predstavniki po vrnitvi v domačo državo deležni maščevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da je vse manj manevrskega prostora za sodelovanje med civilno družbo in Svetom za človekove pravice in da so nevladne organizacije deležne vedno manj priložnosti, da bi na njegovih zasedanjih dobile besedo; poziva EU in Svet za človekove pravice, naj civilni družbi omogočita čim večji prispevek k 28. zasedanju, pa tudi v procesu splošnega rednega pregleda in drugih mehanizmih OZN za človekove pravice, in to brez bojazni, da bodo njeni predstavniki po vrnitvi v domačo državo deležni maščevalnih ukrepov;

Državljanske in politične pravice

| 15. | ponovno poudarja, da je svoboda izražanja, ki je steber vsake svobodne in demokratične družbe, temeljna pravica vsakega posameznika; ostro obsoja umor 12 ljudi, vključno s karikaturisti, v napadu na revijo Charlie Hebdo in štirih ljudi v judovskem supermarketu v Franciji januarja 2015 ter umor filmskega režiserja in varnostnika v sinagogi v Københavnu, ki so jih zagrešili teroristi, katerih cilj je bil napad na svobodo govora in veroizpovedi; |
| --- | --- |

15.

ponovno poudarja, da je svoboda izražanja, ki je steber vsake svobodne in demokratične družbe, temeljna pravica vsakega posameznika; ostro obsoja umor 12 ljudi, vključno s karikaturisti, v napadu na revijo Charlie Hebdo in štirih ljudi v judovskem supermarketu v Franciji januarja 2015 ter umor filmskega režiserja in varnostnika v sinagogi v Københavnu, ki so jih zagrešili teroristi, katerih cilj je bil napad na svobodo govora in veroizpovedi;

| 16. | obsoja uporabo religije s strani ekstremističnih in džihadističnih skupin v vseh državah, zlasti v Siriji, Iraku, Mjanmaru, Nigeriji in Srednjeafriški republiki, ki med drugim izvajajo oborožene in bombne napade, samomorilske bombne napade, ugrabitve in druga nasilna dejanja, s katerimi ustrahujejo prebivalce; meni, da je treba v boju proti terorizmu ukrepati proti njegovim temeljnim vzrokom, kot so socialna izključenost, politična marginalizacija in neenakost; poziva k večjim naporom za zaščito pravic pripadnikov verskih manjšin; odločno poziva k spoštovanju človekovih pravic in pravne države v vseh protiterorističnih dejavnostih; |
| --- | --- |

16.

obsoja uporabo religije s strani ekstremističnih in džihadističnih skupin v vseh državah, zlasti v Siriji, Iraku, Mjanmaru, Nigeriji in Srednjeafriški republiki, ki med drugim izvajajo oborožene in bombne napade, samomorilske bombne napade, ugrabitve in druga nasilna dejanja, s katerimi ustrahujejo prebivalce; meni, da je treba v boju proti terorizmu ukrepati proti njegovim temeljnim vzrokom, kot so socialna izključenost, politična marginalizacija in neenakost; poziva k večjim naporom za zaščito pravic pripadnikov verskih manjšin; odločno poziva k spoštovanju človekovih pravic in pravne države v vseh protiterorističnih dejavnostih;

| 17. | izraža zaskrbljenost zaradi vseh oblik omejevanja svobode zbiranja in združevanja, vključno s prepovedjo organizacij civilne družbe, agresivno uporabo zakonov s področja kaznivih dejanj zoper čast in dobro ime ter drugih restriktivnih zakonov, pretiranimi zahtevami glede registracije in poročanja in pretirano restriktivnimi predpisi o financiranju iz tujine, ter ponovno poudarja, da je svoboda združevanja in mirnega zbiranja temeljni element človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

izraža zaskrbljenost zaradi vseh oblik omejevanja svobode zbiranja in združevanja, vključno s prepovedjo organizacij civilne družbe, agresivno uporabo zakonov s področja kaznivih dejanj zoper čast in dobro ime ter drugih restriktivnih zakonov, pretiranimi zahtevami glede registracije in poročanja in pretirano restriktivnimi predpisi o financiranju iz tujine, ter ponovno poudarja, da je svoboda združevanja in mirnega zbiranja temeljni element človekovih pravic;

| 18. | poziva vse vlade, naj spodbujajo in podprejo organizacije civilne družbe in zagovornike človekovih pravic in jim omogočijo delovanje brez strahu, represije ali ustrahovanja, jim omogočijo sodelovanje s Svetom za človekove pravice in mehanizmom splošnega rednega pregleda ter naj zagotovijo, da bodo države, ki sprejemajo povračilne ukrepe proti zagovornikom človekovih pravic, za te ukrepe odgovarjale, zlasti če gre za povračilne ukrepe, kot v primeru zagovornice človekovih pravic Cao Šunli na Kitajskem, ki je umrla marca 2014, njena smrt pa je posledica ukrepov po tem, ko se je poskušala vkrcati na letalo, da bi se udeležila zasedanja Sveta za človekove pravice v Ženevi septembra 2013; |
| --- | --- |

18.

poziva vse vlade, naj spodbujajo in podprejo organizacije civilne družbe in zagovornike človekovih pravic in jim omogočijo delovanje brez strahu, represije ali ustrahovanja, jim omogočijo sodelovanje s Svetom za človekove pravice in mehanizmom splošnega rednega pregleda ter naj zagotovijo, da bodo države, ki sprejemajo povračilne ukrepe proti zagovornikom človekovih pravic, za te ukrepe odgovarjale, zlasti če gre za povračilne ukrepe, kot v primeru zagovornice človekovih pravic Cao Šunli na Kitajskem, ki je umrla marca 2014, njena smrt pa je posledica ukrepov po tem, ko se je poskušala vkrcati na letalo, da bi se udeležila zasedanja Sveta za človekove pravice v Ženevi septembra 2013;

| 19. | ponovno obsoja smrtno kazen in odločno podpira uvedbo moratorija kot korak na poti k njeni odpravi; |
| --- | --- |

19.

ponovno obsoja smrtno kazen in odločno podpira uvedbo moratorija kot korak na poti k njeni odpravi;

| 20. | ponovno poudarja, kako pomemben je boj proti mučenju in drugim oblikam slabega ravnanja, ter spominja, da se je EU zavezala, da bo to problematiko obravnavala prednostno, vključno kadar gre za otroke, ter da bo podprla delo posebnega poročevalca OZN o mučenju; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice EU, naj pokažejo skupno zavezanost odpravi mučenja in podpori žrtvam, predvsem tako, da še naprej prispevajo oziroma začnejo prispevati v prostovoljni sklad OZN za žrtve mučenja in v posebni sklad, ustanovljen z izbirnim protokolom h konvenciji proti mučenju; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja, kako pomemben je boj proti mučenju in drugim oblikam slabega ravnanja, ter spominja, da se je EU zavezala, da bo to problematiko obravnavala prednostno, vključno kadar gre za otroke, ter da bo podprla delo posebnega poročevalca OZN o mučenju; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice EU, naj pokažejo skupno zavezanost odpravi mučenja in podpori žrtvam, predvsem tako, da še naprej prispevajo oziroma začnejo prispevati v prostovoljni sklad OZN za žrtve mučenja in v posebni sklad, ustanovljen z izbirnim protokolom h konvenciji proti mučenju;

| 21. | izraža zaskrbljenost zaradi stalne in razširjene diskriminacije migrantov, vključno z azilanti in begunci, in kršenja njihovih pravic; poziva EU in države članice, naj podprejo delo posebnega poročevalca OZN za pravice migrantov in izvajanje njegovih priporočil; poziva vlade, naj spoštujejo človekove pravice in neodtujljivo dostojanstvo migrantov, naj končajo samovoljne aretacije in pridržanja ter naj pregledajo roke za pridržanje in uporabijo alternativne možnosti, da bi preprečile prekomerno pridržanje nezakonitih migrantov; poziva vlade, naj v vseh okoliščinah spoštujejo načelo nevračanja in naj v primeru izgona migrantov v celoti izpolnijo vse svoje mednarodne obveznosti; poziva države, ki še niso uvedle sistemov in postopkov za to, da bi vsi njihovi programi in institucije, ki se ukvarjajo s področjem migracij, v celoti izpolnjevali svoje obveznosti po mednarodnem pravu o človekovih pravicah, naj to storijo; |
| --- | --- |

21.

izraža zaskrbljenost zaradi stalne in razširjene diskriminacije migrantov, vključno z azilanti in begunci, in kršenja njihovih pravic; poziva EU in države članice, naj podprejo delo posebnega poročevalca OZN za pravice migrantov in izvajanje njegovih priporočil; poziva vlade, naj spoštujejo človekove pravice in neodtujljivo dostojanstvo migrantov, naj končajo samovoljne aretacije in pridržanja ter naj pregledajo roke za pridržanje in uporabijo alternativne možnosti, da bi preprečile prekomerno pridržanje nezakonitih migrantov; poziva vlade, naj v vseh okoliščinah spoštujejo načelo nevračanja in naj v primeru izgona migrantov v celoti izpolnijo vse svoje mednarodne obveznosti; poziva države, ki še niso uvedle sistemov in postopkov za to, da bi vsi njihovi programi in institucije, ki se ukvarjajo s področjem migracij, v celoti izpolnjevali svoje obveznosti po mednarodnem pravu o človekovih pravicah, naj to storijo;

| 22. | podpira najnovejše poročilo in sklepe posebnega poročevalca Sveta za človekove pravice o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in z njimi povezane nestrpnosti; poziva EU in njene države članice, naj v svoji notranji politiki uveljavijo priporočila posebnega poročevalca za boj proti širjenju rasnega, etničnega in ksenofobnega sovraštva in hujskanja prek interneta in družbenih medijev in omrežij, in sicer s sprejetjem ustreznih zakonodajnih ukrepov ob polnem spoštovanju drugih temeljnih pravic, kot je svoboda izražanja in mnenja; |
| --- | --- |

22.

podpira najnovejše poročilo in sklepe posebnega poročevalca Sveta za človekove pravice o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in z njimi povezane nestrpnosti; poziva EU in njene države članice, naj v svoji notranji politiki uveljavijo priporočila posebnega poročevalca za boj proti širjenju rasnega, etničnega in ksenofobnega sovraštva in hujskanja prek interneta in družbenih medijev in omrežij, in sicer s sprejetjem ustreznih zakonodajnih ukrepov ob polnem spoštovanju drugih temeljnih pravic, kot je svoboda izražanja in mnenja;

| 23. | priznava, da je izjemno hiter razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij preoblikoval okolje za uveljavljanje pravice do svobode izražanja po vsem svetu ter istočasno ustvaril velike koristi in sprožil številne resne pomisleke; v zvezi s tem pozdravlja smernice EU glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet sprejel maja 2014, in obsoja vse omejitve za digitalno komunikacijo, vključno z omejitvami, uperjenimi zoper akterje civilne družbe; ponovno poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti pravicam novinarjev in piscem spletnih dnevnikov; |
| --- | --- |

23.

priznava, da je izjemno hiter razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij preoblikoval okolje za uveljavljanje pravice do svobode izražanja po vsem svetu ter istočasno ustvaril velike koristi in sprožil številne resne pomisleke; v zvezi s tem pozdravlja smernice EU glede svobode izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet sprejel maja 2014, in obsoja vse omejitve za digitalno komunikacijo, vključno z omejitvami, uperjenimi zoper akterje civilne družbe; ponovno poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti pravicam novinarjev in piscem spletnih dnevnikov;

| 24. | spodbuja Svet za človekove pravice, naj nadaljuje razpravo o pravici do zasebnosti in v ta namen imenuje posebnega poročevalca OZN o pravici do zasebnosti, zlasti v kontekstu digitalnih komunikacij; |
| --- | --- |

24.

spodbuja Svet za človekove pravice, naj nadaljuje razpravo o pravici do zasebnosti in v ta namen imenuje posebnega poročevalca OZN o pravici do zasebnosti, zlasti v kontekstu digitalnih komunikacij;

Socialne in ekonomske pravice

| 25. | ugotavlja, da je cilj agende OZN za razvojne cilje tisočletja po roku za njihovo uresničitev odprava revščine do leta 2030 s celostnim pristopom k ekonomskim, socialnim in okoljskim vprašanjem; pozdravlja zbirno poročilo generalnega sekretarja OZN pred posebnim vrhunskih srečanjem OZN o agendi trajnostnih razvojnih ciljev po letu 2015; podpira pozive generalnega sekretarja, naj se pri odpravljanju revščine uporabi pristop, ki bo osredotočen na potrebe in pravice ljudi; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je cilj agende OZN za razvojne cilje tisočletja po roku za njihovo uresničitev odprava revščine do leta 2030 s celostnim pristopom k ekonomskim, socialnim in okoljskim vprašanjem; pozdravlja zbirno poročilo generalnega sekretarja OZN pred posebnim vrhunskih srečanjem OZN o agendi trajnostnih razvojnih ciljev po letu 2015; podpira pozive generalnega sekretarja, naj se pri odpravljanju revščine uporabi pristop, ki bo osredotočen na potrebe in pravice ljudi;

| 26. | meni, da se je treba v boju proti revščini posvetiti problemu naraščajočih in skrajnih neenakosti ter da se je treba zavzemati za socialne in ekonomske pravice, zlasti z olajšanjem dostopa do hrane, vode, izobrazbe, zdravstvene oskrbe in primernega stanovanja; v zvezi s tem opozarja na naraščajoči problem prilaščanja zemljišč, s katerim se je treba spoprijeti; |
| --- | --- |

26.

meni, da se je treba v boju proti revščini posvetiti problemu naraščajočih in skrajnih neenakosti ter da se je treba zavzemati za socialne in ekonomske pravice, zlasti z olajšanjem dostopa do hrane, vode, izobrazbe, zdravstvene oskrbe in primernega stanovanja; v zvezi s tem opozarja na naraščajoči problem prilaščanja zemljišč, s katerim se je treba spoprijeti;

| 27. | meni, da korupcija, izogibanje plačevanju davkov, slabo upravljanje javnih dobrin in pomanjkanje odgovornosti prispevajo h kršenju pravic državljanov, saj preusmerjajo sredstva stran od naložb v prepotrebne javne storitve, kot so izobrazba, osnovne zdravstvene storitve in druga socialna infrastruktura, s tem pa se revščina prebivalcev še bolj ukoreninja; spominja, da morajo vlade v skladu z Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah spoštovati pravice svojih državljanov in jim zagotoviti dostop do ustreznih virov; v zvezi s tem poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti zaščiti zagovornikov človekovih pravic, ki se ukvarjajo s spodbujanjem ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; |
| --- | --- |

27.

meni, da korupcija, izogibanje plačevanju davkov, slabo upravljanje javnih dobrin in pomanjkanje odgovornosti prispevajo h kršenju pravic državljanov, saj preusmerjajo sredstva stran od naložb v prepotrebne javne storitve, kot so izobrazba, osnovne zdravstvene storitve in druga socialna infrastruktura, s tem pa se revščina prebivalcev še bolj ukoreninja; spominja, da morajo vlade v skladu z Mednarodnim paktom o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah spoštovati pravice svojih državljanov in jim zagotoviti dostop do ustreznih virov; v zvezi s tem poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti zaščiti zagovornikov človekovih pravic, ki se ukvarjajo s spodbujanjem ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic;

| 28. | ponovno izraža podporo imenovanju posebnega poročevalca OZN o finančnem kriminalu, korupciji in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

28.

ponovno izraža podporo imenovanju posebnega poročevalca OZN o finančnem kriminalu, korupciji in človekovih pravicah;

Podjetništvo in človekove pravice

| 29. | odločno podpira učinkovito in celovito razširjanje in izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah v EU in zunaj nje ter poudarja, da je treba sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi zapolnili vrzeli v učinkovitem izvajanju vodilnih načel OZN, tudi kar zadeva dostop do sodnega varstva; pozdravlja pobudo v zvezi z uredbo o vzpostavitvi sistema potrebne skrbnosti v dobavni verigi za odgovoren uvoz mineralov z območij, prizadetih zaradi konfliktov; poziva vse zainteresirane strani, naj dejavno sodelujejo na 11. seji delovne skupine OZN o človekovih pravicah, čezmejnih korporacijah in drugih podjetjih ter podprejo prizadevanja za uskladitev svojih politik s smernicami Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) za multinacionalna podjetja ter z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; ponavlja svoj poziv Evropski komisiji, naj pred koncem leta 2015 pripravi poročilo o tem, kako države članice EU izvajajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

29.

odločno podpira učinkovito in celovito razširjanje in izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah v EU in zunaj nje ter poudarja, da je treba sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi zapolnili vrzeli v učinkovitem izvajanju vodilnih načel OZN, tudi kar zadeva dostop do sodnega varstva; pozdravlja pobudo v zvezi z uredbo o vzpostavitvi sistema potrebne skrbnosti v dobavni verigi za odgovoren uvoz mineralov z območij, prizadetih zaradi konfliktov; poziva vse zainteresirane strani, naj dejavno sodelujejo na 11. seji delovne skupine OZN o človekovih pravicah, čezmejnih korporacijah in drugih podjetjih ter podprejo prizadevanja za uskladitev svojih politik s smernicami Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) za multinacionalna podjetja ter z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; ponavlja svoj poziv Evropski komisiji, naj pred koncem leta 2015 pripravi poročilo o tem, kako države članice EU izvajajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah;

| 30. | spodbuja delegacije EU po vsem svetu k sodelovanju z evropskimi podjetji, da bi spodbujali spoštovanje človekovih pravic, in zagotovitvi, da se tema „podjetništvo in človekove pravice“ vključi med osrednje teme lokalnih razpisov za zbiranje predlogov v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice; |
| --- | --- |

30.

spodbuja delegacije EU po vsem svetu k sodelovanju z evropskimi podjetji, da bi spodbujali spoštovanje človekovih pravic, in zagotovitvi, da se tema „podjetništvo in človekove pravice“ vključi med osrednje teme lokalnih razpisov za zbiranje predlogov v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice;

| 31. | meni, da se lahko podjetništvo in človekove pravice medsebojno krepijo, tako da ustvarjajo nov poslovni potencial v regijah, ki najbolj potrebujejo trajnostne in odgovorne naložbe, ter prispevajo k splošnem spoštovanju človekovih pravic v državah v razvoju; |
| --- | --- |

31.

meni, da se lahko podjetništvo in človekove pravice medsebojno krepijo, tako da ustvarjajo nov poslovni potencial v regijah, ki najbolj potrebujejo trajnostne in odgovorne naložbe, ter prispevajo k splošnem spoštovanju človekovih pravic v državah v razvoju;

| 32. | poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo v razvijajoči se razpravi o pravno zavezujočem mednarodnem instrumentu o podjetništvu in človekovih pravicah znotraj sistema OZN; |
| --- | --- |

32.

poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo v razvijajoči se razpravi o pravno zavezujočem mednarodnem instrumentu o podjetništvu in človekovih pravicah znotraj sistema OZN;

Pravice žensk

| 33. | poudarja, da je vključevanje načela enakosti spolov pomembno orodje vseh, ki oblikujejo politiko, pri doseganju enakih možnosti, zajema pa reorganizacijo, izboljšanje, razvoj in ovrednotenje politik, da bo na vseh ravneh in v vseh fazah vključen pristop enakih možnosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je vključevanje načela enakosti spolov pomembno orodje vseh, ki oblikujejo politiko, pri doseganju enakih možnosti, zajema pa reorganizacijo, izboljšanje, razvoj in ovrednotenje politik, da bo na vseh ravneh in v vseh fazah vključen pristop enakih možnosti;

| 34. | poziva EU, naj dejavno sodeluje na 59. zasedanju Komisije OZN za položaj žensk ter naj se še naprej bori proti vsem poskusom spodkopavanja pekinških izhodišč OZN za ukrepanje, ki bodo pregledana ob dvajseti obletnici četrte svetovne konference o ženskah, med drugim, kar zadeva dostop do izobrazbe in zdravstvene oskrbe kot temeljnih človekovih pravic ter spolne in reproduktivne pravice; |
| --- | --- |

34.

poziva EU, naj dejavno sodeluje na 59. zasedanju Komisije OZN za položaj žensk ter naj se še naprej bori proti vsem poskusom spodkopavanja pekinških izhodišč OZN za ukrepanje, ki bodo pregledana ob dvajseti obletnici četrte svetovne konference o ženskah, med drugim, kar zadeva dostop do izobrazbe in zdravstvene oskrbe kot temeljnih človekovih pravic ter spolne in reproduktivne pravice;

| 35. | z neodobravanjem ugotavlja, da so kljub doseženemu napredku pri uresničevanju enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v številnih državah še vedno veljavni diskriminacijski zakoni, zlasti na področju družine in dostopa do lastnine; ugotavlja, da so ženske še vedno izrazito premalo zastopane na položajih odločanja in da je nasilje nad ženskami še vedno razširjeno, dostop do sodnega varstva pa je še vedno omejen kljub visokemu številu žensk, ki vsak dan umrejo zaradi nasilja v družini; izraža globoko zaskrbljenost nad nazadovanjem, ki ga je mogoče zaznati v nekaterih državah, zlasti na področju spolnih in reproduktivnih pravic; |
| --- | --- |

35.

z neodobravanjem ugotavlja, da so kljub doseženemu napredku pri uresničevanju enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v številnih državah še vedno veljavni diskriminacijski zakoni, zlasti na področju družine in dostopa do lastnine; ugotavlja, da so ženske še vedno izrazito premalo zastopane na položajih odločanja in da je nasilje nad ženskami še vedno razširjeno, dostop do sodnega varstva pa je še vedno omejen kljub visokemu številu žensk, ki vsak dan umrejo zaradi nasilja v družini; izraža globoko zaskrbljenost nad nazadovanjem, ki ga je mogoče zaznati v nekaterih državah, zlasti na področju spolnih in reproduktivnih pravic;

| 36. | odločno obsoja uporabo spolnega nasilja nad ženskami, tudi kot vojne taktike, vključno s kaznivimi dejanji, kot so množična posilstva, spolno suženjstvo, prisilna prostitucija, preganjanje na podlagi spola, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov, trgovina z ljudmi, zgodnje in prisilne poroke, uboji iz časti in vse druge primerljivo hude oblike spolnega nasilja; ponovno poziva EU in vse njene države članice, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija); |
| --- | --- |

36.

odločno obsoja uporabo spolnega nasilja nad ženskami, tudi kot vojne taktike, vključno s kaznivimi dejanji, kot so množična posilstva, spolno suženjstvo, prisilna prostitucija, preganjanje na podlagi spola, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov, trgovina z ljudmi, zgodnje in prisilne poroke, uboji iz časti in vse druge primerljivo hude oblike spolnega nasilja; ponovno poziva EU in vse njene države članice, naj podpišejo in ratificirajo Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija);

| 37. | opozarja na zavezanost EU vključevanju človekovih pravic in vidikov enakosti spolov v misije skupne varnostne in obrambne politike v skladu s prelomnima resolucijama Varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti; v zvezi s tem ponovno poziva EU in države članice, naj v sklopu doseganja trajne sprave podprejo sistematično udeležbo žensk kot ključni element mirovnih procesov ter priznajo, da je treba vidik spola vključiti v preprečevanje konfliktov, operacije za ohranjanje miru, humanitarno pomoč, obnovo po konfliktih in prehod v demokracijo; |
| --- | --- |

37.

opozarja na zavezanost EU vključevanju človekovih pravic in vidikov enakosti spolov v misije skupne varnostne in obrambne politike v skladu s prelomnima resolucijama Varnostnega sveta OZN št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti; v zvezi s tem ponovno poziva EU in države članice, naj v sklopu doseganja trajne sprave podprejo sistematično udeležbo žensk kot ključni element mirovnih procesov ter priznajo, da je treba vidik spola vključiti v preprečevanje konfliktov, operacije za ohranjanje miru, humanitarno pomoč, obnovo po konfliktih in prehod v demokracijo;

| 38. | poudarja, da je pohabljanje ženskih spolnih organov oblika mučenja; poudarja, da mora EU še naprej sodelovati s tretjimi državami pri odpravljanju te prakse; opozarja države članice, v katerih je pohabljanje ženskih spolnih organov po zakonodaji opredeljeno kot kaznivo dejanje, da morajo te zakone tudi uporabiti, kadar so žrtve njihove državljanke; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je pohabljanje ženskih spolnih organov oblika mučenja; poudarja, da mora EU še naprej sodelovati s tretjimi državami pri odpravljanju te prakse; opozarja države članice, v katerih je pohabljanje ženskih spolnih organov po zakonodaji opredeljeno kot kaznivo dejanje, da morajo te zakone tudi uporabiti, kadar so žrtve njihove državljanke;

| 39. | pozdravlja odločitev Mednarodnega kazenskega sodišča, da med kazniva dejanja vključi spolne zločine, med drugim posilstva, spolne napade in ponižanja, in njegovo priporočilo, naj se obravnavajo kot vojni zločini; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja odločitev Mednarodnega kazenskega sodišča, da med kazniva dejanja vključi spolne zločine, med drugim posilstva, spolne napade in ponižanja, in njegovo priporočilo, naj se obravnavajo kot vojni zločini;

Otrokove pravice

| 40. | priznava, da je bil od sprejetja Konvencije o otrokovih pravicah leta 1989 dosežen napredek, vendar izraža zaskrbljenost, ker najmanj 58 milijonov otrok, zlasti deklic, otrok iz revnih družin, invalidnih otrok in otrok na območjih oboroženih spopadov, ne obiskuje šole, mnogi otroci pa še vedno obolevajo za boleznimi, ki jih je mogoče enostavno preprečiti, medtem ko drugi opravljajo delo, ki za otroke ni primerno; |
| --- | --- |

40.

priznava, da je bil od sprejetja Konvencije o otrokovih pravicah leta 1989 dosežen napredek, vendar izraža zaskrbljenost, ker najmanj 58 milijonov otrok, zlasti deklic, otrok iz revnih družin, invalidnih otrok in otrok na območjih oboroženih spopadov, ne obiskuje šole, mnogi otroci pa še vedno obolevajo za boleznimi, ki jih je mogoče enostavno preprečiti, medtem ko drugi opravljajo delo, ki za otroke ni primerno;

| 41. | poziva vse države, naj se zavežejo k odpravi najhujših oblik dela otrok, kakor so opredeljene v členu 3 Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 182, med drugim suženjstvo otrok, trgovina z otroki, prostitucija in nevarno delo, ki ogroža telesno in duševno zdravje otrok; |
| --- | --- |

41.

poziva vse države, naj se zavežejo k odpravi najhujših oblik dela otrok, kakor so opredeljene v členu 3 Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 182, med drugim suženjstvo otrok, trgovina z otroki, prostitucija in nevarno delo, ki ogroža telesno in duševno zdravje otrok;

| 42. | opominja, da je ena najpomembnejših obveznosti države vsem otrokom zagotoviti izobrazbo s povečevanjem priložnosti, vzpostavitvijo ustreznih institucij in obravnavanjem strukturnih vzrokov za glavne ovire pri zagotavljanju osnovne izobrazbe za vse, vključno s stopnjami osipa, ki so še vedno velika ovira; |
| --- | --- |

42.

opominja, da je ena najpomembnejših obveznosti države vsem otrokom zagotoviti izobrazbo s povečevanjem priložnosti, vzpostavitvijo ustreznih institucij in obravnavanjem strukturnih vzrokov za glavne ovire pri zagotavljanju osnovne izobrazbe za vse, vključno s stopnjami osipa, ki so še vedno velika ovira;

| 43. | poziva k ustreznemu financiranju iz sredstev EU za programe demobilizacije in reintegracije otrok, povezanih z oboroženimi spopadi, in oseb, ki so bile v otroštvu vojaki; ponovno izraža odločno podporo kampanji „Otroci, ne vojaki“, ki je bila izrečena že na predstavitvi na to temo v Pododboru za človekove pravice 3. decembra 2014; pozdravlja letni poročili, ki sta jih predložili posebna predstavnica OZN za otroke v oboroženih spopadih in posebna predstavnica generalnega sekretarja OZN za vprašanje nasilja nad otroki, ter poročilo posebne poročevalke o prodaji otrok, otroški prostituciji in pornografiji; |
| --- | --- |

43.

poziva k ustreznemu financiranju iz sredstev EU za programe demobilizacije in reintegracije otrok, povezanih z oboroženimi spopadi, in oseb, ki so bile v otroštvu vojaki; ponovno izraža odločno podporo kampanji „Otroci, ne vojaki“, ki je bila izrečena že na predstavitvi na to temo v Pododboru za človekove pravice 3. decembra 2014; pozdravlja letni poročili, ki sta jih predložili posebna predstavnica OZN za otroke v oboroženih spopadih in posebna predstavnica generalnega sekretarja OZN za vprašanje nasilja nad otroki, ter poročilo posebne poročevalke o prodaji otrok, otroški prostituciji in pornografiji;

Pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (oseb LGBTI)

| 44. | izraža zaskrbljenost, ker se je nedavno povečalo število diskriminacijskih zakonov in praks ter nasilnih dejanj proti posameznikom na podlagi njihove spolne usmerjenosti in spolne identitete; spodbuja pozorno spremljanje položaja oseb LGBTI, tudi v Nigeriji in Gambiji, kjer nedavno uvedeni zakoni proti osebam LGBTI ogrožajo življenje pripadnikov spolnih manjšin; izraža globoko zaskrbljenost zaradi tako imenovanih „protipropagandnih“ zakonov, s katerimi se omejuje svoboda izražanja in zbiranja, tudi v državah evropske celine; pozdravlja resolucijo Sveta za človekove pravice o boju proti nasilju in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete z dne 26. septembra 2014; ponovno izraža podporo visokemu komisarju OZN za človekove pravice, ki si zlasti prek izjav, poročil in kampanje „Svobodni in enakopravni“ nenehno prizadeva za spodbujanje in varovanje uživanja vseh človekovih pravic oseb LGBTI; spodbuja visokega komisarja za človekove pravice, naj se še naprej bori proti diskriminacijskim zakonom in praksam; |
| --- | --- |

44.

izraža zaskrbljenost, ker se je nedavno povečalo število diskriminacijskih zakonov in praks ter nasilnih dejanj proti posameznikom na podlagi njihove spolne usmerjenosti in spolne identitete; spodbuja pozorno spremljanje položaja oseb LGBTI, tudi v Nigeriji in Gambiji, kjer nedavno uvedeni zakoni proti osebam LGBTI ogrožajo življenje pripadnikov spolnih manjšin; izraža globoko zaskrbljenost zaradi tako imenovanih „protipropagandnih“ zakonov, s katerimi se omejuje svoboda izražanja in zbiranja, tudi v državah evropske celine; pozdravlja resolucijo Sveta za človekove pravice o boju proti nasilju in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete z dne 26. septembra 2014; ponovno izraža podporo visokemu komisarju OZN za človekove pravice, ki si zlasti prek izjav, poročil in kampanje „Svobodni in enakopravni“ nenehno prizadeva za spodbujanje in varovanje uživanja vseh človekovih pravic oseb LGBTI; spodbuja visokega komisarja za človekove pravice, naj se še naprej bori proti diskriminacijskim zakonom in praksam;

Podnebne spremembe in človekove pravice

| 45. | poudarja, da imajo podnebne spremembe zelo hude posledice za skupine in posameznike v ranljivem položaju, zlasti v državah z nizkimi dohodki ter obalnih in nizkih otoških državah, ki nimajo ekonomskih virov za prilagajanje na velike okoljske spremembe; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da imajo podnebne spremembe zelo hude posledice za skupine in posameznike v ranljivem položaju, zlasti v državah z nizkimi dohodki ter obalnih in nizkih otoških državah, ki nimajo ekonomskih virov za prilagajanje na velike okoljske spremembe;

| 46. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da posledice incidentov, povezanih s podnebnimi spremembami, še zlasti občuti avtohtono prebivalstvo; v zvezi s tem ugotavlja, da večina avtohtonih ljudstev živi pod pragom revščine in ima zelo omejen dostop do predstavniškega sistema, političnega odločanja ali pravosodnega sistema oziroma ga sploh nimajo; |
| --- | --- |

46.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da posledice incidentov, povezanih s podnebnimi spremembami, še zlasti občuti avtohtono prebivalstvo; v zvezi s tem ugotavlja, da večina avtohtonih ljudstev živi pod pragom revščine in ima zelo omejen dostop do predstavniškega sistema, političnega odločanja ali pravosodnega sistema oziroma ga sploh nimajo;

| 47. | odobrava, da je Svet za človekove pravice priznal, da lahko podnebne spremembe ogrozijo preživetje prebivalcev in onemogočijo uveljavljanje temeljnih, mednarodno priznanih človekovih pravic; zato poziva države pogodbenice, naj na konferenci o podnebnih spremembah v Parizu leta 2015 sprejmejo nujno potrebne ambiciozno zastavljene ukrepe za blažitev in prilagajanje; |
| --- | --- |

47.

odobrava, da je Svet za človekove pravice priznal, da lahko podnebne spremembe ogrozijo preživetje prebivalcev in onemogočijo uveljavljanje temeljnih, mednarodno priznanih človekovih pravic; zato poziva države pogodbenice, naj na konferenci o podnebnih spremembah v Parizu leta 2015 sprejmejo nujno potrebne ambiciozno zastavljene ukrepe za blažitev in prilagajanje;

| 48. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dejavno sodelujeta v razpravi o pojmu „podnebni begunec“, vključno z njegovo morebitno opredelitvijo v mednarodnem pravu ali v pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj dejavno sodelujeta v razpravi o pojmu „podnebni begunec“, vključno z njegovo morebitno opredelitvijo v mednarodnem pravu ali v pravno zavezujočem mednarodnem sporazumu;

Boj proti nekaznovanosti in Mednarodno kazensko sodišče

| 49. | ponovno izraža popolno podporo delu Mednarodnega kazenskega sodišča v okviru njegove vloge pri odpravljanju nekaznovanosti storilcev najhujših kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost, ter pri zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; ostaja pozoren na vse poskuse spodkopavanja njegove legitimnosti ali neodvisnosti; poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo s Sodiščem ter mu zagotovijo močno diplomatsko, politično in finančno podporo, tudi v OZN; poziva EU, države članice in posebne predstavnike EU, naj dejavno podprejo Mednarodno kazensko sodišče, izvrševanje njegovih odločb in boj proti nekaznovanosti za kazniva dejanja iz rimskega statuta; pozdravlja, da je Palestinska oblast januarja 2015 ratificirala Rimski statut; |
| --- | --- |

49.

ponovno izraža popolno podporo delu Mednarodnega kazenskega sodišča v okviru njegove vloge pri odpravljanju nekaznovanosti storilcev najhujših kaznivih dejanj, ki zadevajo mednarodno skupnost, ter pri zagotavljanju pravice za žrtve vojnih zločinov, zločinov proti človeštvu in genocida; ostaja pozoren na vse poskuse spodkopavanja njegove legitimnosti ali neodvisnosti; poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo s Sodiščem ter mu zagotovijo močno diplomatsko, politično in finančno podporo, tudi v OZN; poziva EU, države članice in posebne predstavnike EU, naj dejavno podprejo Mednarodno kazensko sodišče, izvrševanje njegovih odločb in boj proti nekaznovanosti za kazniva dejanja iz rimskega statuta; pozdravlja, da je Palestinska oblast januarja 2015 ratificirala Rimski statut;

Avtohtona ljudstva

| 50. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj podprejo pregled mandata mehanizma strokovnjakov za pravice avtohtonih prebivalcev v skladu z zaključnim dokumentom svetovne konference o avtohtonih ljudstvih (resolucija Generalne skupščine OZN 69/2), da bi lahko spremljali, ocenili in izboljšali izvajanje deklaracije o pravicah avtohtonih ljudstev; poziva države članice EU, naj zahtevajo, da bodo vsi nosilci mandatov za posebne postopke zlasti pozorni na vprašanja, ki zadevajo pripadnice avtohtonih ljudstev – ženske in dekleta –, ter naj o teh vprašanjih sistematično poročajo Svetu za človekove pravice; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj dejavno podpirajo razvoj sistemskega akcijskega načrta za avtohtona ljudstva, kakor je bilo septembra 2014 zahtevano v resoluciji generalne skupščine OZN, zlasti glede organizacije rednega posvetovanja z avtohtonimi ljudstvi v tem procesu; |
| --- | --- |

50.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj podprejo pregled mandata mehanizma strokovnjakov za pravice avtohtonih prebivalcev v skladu z zaključnim dokumentom svetovne konference o avtohtonih ljudstvih (resolucija Generalne skupščine OZN 69/2), da bi lahko spremljali, ocenili in izboljšali izvajanje deklaracije o pravicah avtohtonih ljudstev; poziva države članice EU, naj zahtevajo, da bodo vsi nosilci mandatov za posebne postopke zlasti pozorni na vprašanja, ki zadevajo pripadnice avtohtonih ljudstev – ženske in dekleta –, ter naj o teh vprašanjih sistematično poročajo Svetu za človekove pravice; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj dejavno podpirajo razvoj sistemskega akcijskega načrta za avtohtona ljudstva, kakor je bilo septembra 2014 zahtevano v resoluciji generalne skupščine OZN, zlasti glede organizacije rednega posvetovanja z avtohtonimi ljudstvi v tem procesu;

Mednarodne kulturne in športne prireditve v povezavi s človekovimi pravicami

| 51. | obsoja vse bolj razširjeno prakso, da avtoritarne države gostijo velike športne ali kulturne prireditve, da bi okrepile svojo mednarodno legitimnost, ob tem pa še bolj zatirajo domače oporečnike; poziva EU in države članice, naj dejavno odpirajo to vprašanje, tudi v Svetu za človekove pravice, in naj z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe obravnavajo načine sodelovanja na teh prireditvah, med drugim na prvih evropskih igrah v Bakuju leta 2015 in svetovnem nogometnem prvenstvu v Rusiji leta 2018 in v Katarju leta 2022; |
| --- | --- |

51.

obsoja vse bolj razširjeno prakso, da avtoritarne države gostijo velike športne ali kulturne prireditve, da bi okrepile svojo mednarodno legitimnost, ob tem pa še bolj zatirajo domače oporečnike; poziva EU in države članice, naj dejavno odpirajo to vprašanje, tudi v Svetu za človekove pravice, in naj z nacionalnimi športnimi zvezami, podjetji in organizacijami civilne družbe obravnavajo načine sodelovanja na teh prireditvah, med drugim na prvih evropskih igrah v Bakuju leta 2015 in svetovnem nogometnem prvenstvu v Rusiji leta 2018 in v Katarju leta 2022;

Brezpilotna letala in avtonomno orožje

| 52. | ponovno poziva Svet, naj oblikuje skupno stališče EU glede uporabe oboroženih brezpilotnih letal, pri čemer naj se največja pozornost nameni spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava ter obravnavajo vprašanja, kot so pravni okvir, sorazmernost, odgovornost, zaščita civilistov in preglednost; ponovno poziva EU, naj prepove razvoj, proizvodnjo in uporabo popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja; vztraja, da morajo biti človekove pravice del vseh dialogov o boju proti terorizmu s tretjimi državami; |
| --- | --- |

52.

ponovno poziva Svet, naj oblikuje skupno stališče EU glede uporabe oboroženih brezpilotnih letal, pri čemer naj se največja pozornost nameni spoštovanju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava ter obravnavajo vprašanja, kot so pravni okvir, sorazmernost, odgovornost, zaščita civilistov in preglednost; ponovno poziva EU, naj prepove razvoj, proizvodnjo in uporabo popolnoma avtonomnega orožja, ki omogoča izvedbo napadov brez človeškega posredovanja; vztraja, da morajo biti človekove pravice del vseh dialogov o boju proti terorizmu s tretjimi državami;

EU in vključevanje vprašanja človekovih pravic

| 53. | poziva EU, naj podpira univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic, tudi državljanskih in političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, in sicer v skladu s členom 21 Lizbonske pogodbe ter splošnimi določbami o zunanjem delovanju Unije; |
| --- | --- |

53.

poziva EU, naj podpira univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic, tudi državljanskih in političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, in sicer v skladu s členom 21 Lizbonske pogodbe ter splošnimi določbami o zunanjem delovanju Unije;

| 54. | poziva EU, države članice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vključujejo spoštovanje človekovih pravic v vsa področja zunanje politike s tretjimi državami; poleg tega poudarja, da mora politika EU na področju človekovih pravic zagotoviti, da bodo notranje in zunanje politike usklajene, kot zahteva Pogodba o Evropski uniji, in da glede spoštovanja človekovih pravic ne bo dvojnih meril; |
| --- | --- |

54.

poziva EU, države članice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj vključujejo spoštovanje človekovih pravic v vsa področja zunanje politike s tretjimi državami; poleg tega poudarja, da mora politika EU na področju človekovih pravic zagotoviti, da bodo notranje in zunanje politike usklajene, kot zahteva Pogodba o Evropski uniji, in da glede spoštovanja človekovih pravic ne bo dvojnih meril;

| 55. | poziva EU, naj sprejme pristop na podlagi pravic in vključi spoštovanje človekovih pravic sodelovanje na področjih trgovine, naložb, javnih storitev in razvoja, pa tudi v skupno varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

55.

poziva EU, naj sprejme pristop na podlagi pravic in vključi spoštovanje človekovih pravic sodelovanje na področjih trgovine, naložb, javnih storitev in razvoja, pa tudi v skupno varnostno in obrambno politiko;

Prednostne naloge EU v zvezi s problematiko posameznih držav

Ukrajina

| 56. | je močno zaskrbljen zaradi nasilja in oboroženih spopadov v vzhodni Ukrajini; upa, da bo sporazum o premirju, ki temelji na dogovoru iz Minska, držal; obsoja obsežne kršitve človekovih pravic med konfliktom in posledice nedavnih spopadov; v celoti podpira misijo OZN za spremljanje stanja na področju človekovih pravic in posebno opazovalno misijo OVSE v Ukrajini ter poziva k okrepitvi slednje; poudarja globoko zaskrbljenost zaradi usode ljudi, ki so bili zaradi oboroženega konflikta v jugovzhodnih regijah notranje razseljeni; obsoja nezakonito priključitev Krima v okviru agresivne in ekspanzionistične politike Rusije, ki ogroža enotnost in neodvisnost Ukrajine; je še naprej zaskrbljen zaradi diskriminacije in pogostih kršitev človekovih pravic lokalnega prebivalstva na tem območju, zlasti krimskih Tatarov; poziva države članice EU, naj na ravni OZN v največji možni meri podprejo vsa prizadevanja za boj proti nekaznovanosti ter izvajanje nepristranskih preiskav nasilnih dogodkov in kršitev človekovih pravic, do katerih je prišlo v zvezi z zatiranjem na demonstracijah na trgu Majdan, nezakonito priključitvijo Krima in v zvezi z oboroženim konfliktom na vzhodu Ukrajine; poziva k spoštovanju mednarodnega humanitarnega prava in načel, da bi se v konfliktu zaščitili civilisti; |
| --- | --- |

56.

je močno zaskrbljen zaradi nasilja in oboroženih spopadov v vzhodni Ukrajini; upa, da bo sporazum o premirju, ki temelji na dogovoru iz Minska, držal; obsoja obsežne kršitve človekovih pravic med konfliktom in posledice nedavnih spopadov; v celoti podpira misijo OZN za spremljanje stanja na področju človekovih pravic in posebno opazovalno misijo OVSE v Ukrajini ter poziva k okrepitvi slednje; poudarja globoko zaskrbljenost zaradi usode ljudi, ki so bili zaradi oboroženega konflikta v jugovzhodnih regijah notranje razseljeni; obsoja nezakonito priključitev Krima v okviru agresivne in ekspanzionistične politike Rusije, ki ogroža enotnost in neodvisnost Ukrajine; je še naprej zaskrbljen zaradi diskriminacije in pogostih kršitev človekovih pravic lokalnega prebivalstva na tem območju, zlasti krimskih Tatarov; poziva države članice EU, naj na ravni OZN v največji možni meri podprejo vsa prizadevanja za boj proti nekaznovanosti ter izvajanje nepristranskih preiskav nasilnih dogodkov in kršitev človekovih pravic, do katerih je prišlo v zvezi z zatiranjem na demonstracijah na trgu Majdan, nezakonito priključitvijo Krima in v zvezi z oboroženim konfliktom na vzhodu Ukrajine; poziva k spoštovanju mednarodnega humanitarnega prava in načel, da bi se v konfliktu zaščitili civilisti;

Demokratična ljudska republika Koreja

| 57. | odobrava načrtovano podaljšanje mandata posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji; pozdravlja tudi resolucijo Generalne skupščine OZN, v kateri poziva varnostni svet OZN, naj ustrezno ukrepa in zagotovi odgovornost, tudi tako, da razmisli o možnosti, da bi reševanje razmer v Demokratični ljudski republiki Koreji predal Mednarodnemu kazenskemu sodišču; poziva Svet za človekove pravice, naj ponovno pozove k zagotavljanju odgovornosti, tudi glede odgovornih za zločine proti človeštvu, v skladu s politikami, oblikovanimi na najvišji državni ravni; pozdravlja vzpostavitev strukture v Južni Koreji, s katero bi na terenu okrepili spremljanje razmer in dokumentiranje dokazov in tako zagotovili odgovornost, in poziva vse države, naj sodelujejo s to strukturo, ter poziva Svet za človekove pravice, naj večjo pozornosti nameni razmeram v Južni Koreji, in sicer tako, da v okviru prihodnjega zasedanja Sveta za človekove pravice skliče formalni sestanek, na katerem bodo slišane žrtve kršitev pravic; |
| --- | --- |

57.

odobrava načrtovano podaljšanje mandata posebnega poročevalca o razmerah na področju človekovih pravic v Demokratični ljudski republiki Koreji; pozdravlja tudi resolucijo Generalne skupščine OZN, v kateri poziva varnostni svet OZN, naj ustrezno ukrepa in zagotovi odgovornost, tudi tako, da razmisli o možnosti, da bi reševanje razmer v Demokratični ljudski republiki Koreji predal Mednarodnemu kazenskemu sodišču; poziva Svet za človekove pravice, naj ponovno pozove k zagotavljanju odgovornosti, tudi glede odgovornih za zločine proti človeštvu, v skladu s politikami, oblikovanimi na najvišji državni ravni; pozdravlja vzpostavitev strukture v Južni Koreji, s katero bi na terenu okrepili spremljanje razmer in dokumentiranje dokazov in tako zagotovili odgovornost, in poziva vse države, naj sodelujejo s to strukturo, ter poziva Svet za človekove pravice, naj večjo pozornosti nameni razmeram v Južni Koreji, in sicer tako, da v okviru prihodnjega zasedanja Sveta za človekove pravice skliče formalni sestanek, na katerem bodo slišane žrtve kršitev pravic;

Iran

| 58. | pozdravlja resolucijo Sveta za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran iz marca 2014 in podaljšanje mandata posebnega poročevalca OZN ter poziva Iran, naj mu omogoči vstop v državo in s tem dokaže pripravljenost za začetek dialoga o človekovih pravicah; ponovno obsoja smrtno kazen v Iranu, na katero obsojajo tudi mladoletnike, pogosto po sodnih procesih, ki ne ustrezajo mednarodno sprejetim minimalnim standardom poštenega sojenja in ustreznega pravnega postopanja; je zaskrbljen zaradi visokega števila usmrtitev brez ustreznega pravnega postopanja ali poštenega sojenja; podpira skupno izjavo nosilcev mandatov za posebne postopke OZN iz avgusta 2014, s katero obsojajo val aretacij in obsodb akterjev civilne družbe v Iranu; poziva EU in Svet za človekove pravice, naj še naprej pozorno spremljata sistematične zlorabe človekovih pravic in zagotovita, da bodo človekove pravice ostale osrednja prednostna naloga v odnosih z iransko vlado; poziva iranske oblasti, naj spoštujejo mednarodno pravo o človekovih pravicah, v skladu s katerim usmrtitev mladoletnih prestopnikov pomeni kršitev minimalnih mednarodnih standardov, in naj ne izvaja usmrtitev mladoletnih prestopnikov; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja resolucijo Sveta za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran iz marca 2014 in podaljšanje mandata posebnega poročevalca OZN ter poziva Iran, naj mu omogoči vstop v državo in s tem dokaže pripravljenost za začetek dialoga o človekovih pravicah; ponovno obsoja smrtno kazen v Iranu, na katero obsojajo tudi mladoletnike, pogosto po sodnih procesih, ki ne ustrezajo mednarodno sprejetim minimalnim standardom poštenega sojenja in ustreznega pravnega postopanja; je zaskrbljen zaradi visokega števila usmrtitev brez ustreznega pravnega postopanja ali poštenega sojenja; podpira skupno izjavo nosilcev mandatov za posebne postopke OZN iz avgusta 2014, s katero obsojajo val aretacij in obsodb akterjev civilne družbe v Iranu; poziva EU in Svet za človekove pravice, naj še naprej pozorno spremljata sistematične zlorabe človekovih pravic in zagotovita, da bodo človekove pravice ostale osrednja prednostna naloga v odnosih z iransko vlado; poziva iranske oblasti, naj spoštujejo mednarodno pravo o človekovih pravicah, v skladu s katerim usmrtitev mladoletnih prestopnikov pomeni kršitev minimalnih mednarodnih standardov, in naj ne izvaja usmrtitev mladoletnih prestopnikov;

Mjanmar/Burma

| 59. | podpira zadnje poročilo posebne poročevalke OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmarju, v katerem priznava dosedanji napredek, izpostavlja pa tudi področja, kjer so razmere še vedno zaskrbljujoče; poziva vlado Mjanmarja, naj človekove pravice vključi v institucionalni in pravni okvir države in v vsa politična področja ter naj spoštuje svobodo izražanja in zbiranja; je zaskrbljen zaradi predlagane zakonodaje o zaščiti rase in veroizpovedi, ki zajema štiri osnutke zakonov o medverski poroki, verski spreobrnitvi, monogamiji in nadzoru populacije; poziva Svet za človekove pravice, naj podaljša mandat posebnega poročevalca pod točko 4, ponovno poudarja, kako močno je zaskrbljen zaradi položaja manjšine Rohingja v državi Rakhine, ki je slabši tudi zato, ker nima pravnega statusa in se zato še naprej sooča s sistematično diskriminacijo, in poziva k celoviti, pregledni in neodvisni preiskavi vseh poročil o kršitvah in zlorabah človekovih pravic manjšine Rohingja ter pospeši proces odprtja urada Sveta za človekove pravice v tej državi, ki bo imel poln mandat za spremljanje in poročanje; obžaluje napade na civiliste v zveznih državah Kačin in Šan, spolno nasilje varnostnih sil med oboroženimi spopadi, dejstvo, da obstajajo politični zaporniki, nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic, aktivistov in zaposlenih v medijih, zunajsodne uboje, zaplembe zemljišč ter preganjanje etničnih in verskih manjšin; meni, da bi bilo treba naložbeni sporazum med EU in Mjanmarom, dosežen s pogajanji, podrobno preučiti, ker bi tuje naložbe v državi lahko privedle do še hujših kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

59.

podpira zadnje poročilo posebne poročevalke OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Mjanmarju, v katerem priznava dosedanji napredek, izpostavlja pa tudi področja, kjer so razmere še vedno zaskrbljujoče; poziva vlado Mjanmarja, naj človekove pravice vključi v institucionalni in pravni okvir države in v vsa politična področja ter naj spoštuje svobodo izražanja in zbiranja; je zaskrbljen zaradi predlagane zakonodaje o zaščiti rase in veroizpovedi, ki zajema štiri osnutke zakonov o medverski poroki, verski spreobrnitvi, monogamiji in nadzoru populacije; poziva Svet za človekove pravice, naj podaljša mandat posebnega poročevalca pod točko 4, ponovno poudarja, kako močno je zaskrbljen zaradi položaja manjšine Rohingja v državi Rakhine, ki je slabši tudi zato, ker nima pravnega statusa in se zato še naprej sooča s sistematično diskriminacijo, in poziva k celoviti, pregledni in neodvisni preiskavi vseh poročil o kršitvah in zlorabah človekovih pravic manjšine Rohingja ter pospeši proces odprtja urada Sveta za človekove pravice v tej državi, ki bo imel poln mandat za spremljanje in poročanje; obžaluje napade na civiliste v zveznih državah Kačin in Šan, spolno nasilje varnostnih sil med oboroženimi spopadi, dejstvo, da obstajajo politični zaporniki, nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic, aktivistov in zaposlenih v medijih, zunajsodne uboje, zaplembe zemljišč ter preganjanje etničnih in verskih manjšin; meni, da bi bilo treba naložbeni sporazum med EU in Mjanmarom, dosežen s pogajanji, podrobno preučiti, ker bi tuje naložbe v državi lahko privedle do še hujših kršitev človekovih pravic;

Belorusija

| 60. | je zelo zaskrbljen zaradi nenehnega kršenja človekovih pravic v Belorusiji; obsoja, da so bile leta 2014 izvedene tri usmrtitve, da je prišlo do nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic, preganjanja neodvisnih novinarjev, cenzure vseh internetnih komunikacij in restriktivne zakonodaje o nevladnih organizacijah; poziva k podaljšanju mandata posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji na 29. zasedanju Sveta za človekove pravice in poziva vlado, naj nosilcem mandatov za posebne postopke OZN, vključno s posebnim poročevalcem, zagotovi poln dostop; poziva k brezpogojni izpustitvi in rehabilitaciji vseh preostalih političnih zapornikov; |
| --- | --- |

60.

je zelo zaskrbljen zaradi nenehnega kršenja človekovih pravic v Belorusiji; obsoja, da so bile leta 2014 izvedene tri usmrtitve, da je prišlo do nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic, preganjanja neodvisnih novinarjev, cenzure vseh internetnih komunikacij in restriktivne zakonodaje o nevladnih organizacijah; poziva k podaljšanju mandata posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Belorusiji na 29. zasedanju Sveta za človekove pravice in poziva vlado, naj nosilcem mandatov za posebne postopke OZN, vključno s posebnim poročevalcem, zagotovi poln dostop; poziva k brezpogojni izpustitvi in rehabilitaciji vseh preostalih političnih zapornikov;

Bahrajn

| 61. | je še vedno zaskrbljen zaradi zatiranja voditeljev opozicije, akterjev civilne družbe in aktivistov v Bahrajnu ter zaradi položaja zagovornikov človekovih pravic in aktivistov politične opozicije v državi; poziva vse zainteresirane strani v Bahrajnu, naj začnejo konstruktivne in vključujoče pogovore, da bi dosegli resnično spravo in spoštovanje človekovih pravic vseh skupnosti v Bahrajnu; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh zapornikov vesti, novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in miroljubnih protestnikov ter podpira skupno izjavo nosilcev mandatov za posebne postopke OZN z dne 4. februarja 2015 o aretaciji dolgoletnega opozicijskega politika in razgonu demonstracij, ki so ji sledile; poziva države članice EU in druge članice Sveta za človekove pravice, naj še naprej pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic v Bahrajnu, pri čemer naj se osredotočajo na zaveze Bahrajna med postopkom splošnega rednega pregleda in priporočila neodvisne preiskovalne komisije za Bahrajn, ki jih je sprejel bahrajnski kralj; obžaluje, da vlada Bahrajna ni dosegla napredka pri sodelovanju z Uradom visokega komisarja za človekove pravice in pri posebnih postopkih Sveta za človekove pravice, ter poziva države članice EU, naj si prizadevajo, da bi na marčevskem zasedanju Sveta za človekove pravice sprejele resolucijo, v kateri bi Bahrajn pozvale, naj v celoti izpolni svoje zaveze, ki jih je izrazil med postopkom splošnega rednega pregleda, in priporočila, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zagovornike človekovih pravic, ki jih je izdala neodvisna preiskovalna komisija za Bahrajn in v katerih je zahtevala, da visoki komisar za človekove pravice poroča o razmerah na področju človekovih pravic na terenu in o napredku pri sodelovanju med Bahrajnom in mehanizmi OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

61.

je še vedno zaskrbljen zaradi zatiranja voditeljev opozicije, akterjev civilne družbe in aktivistov v Bahrajnu ter zaradi položaja zagovornikov človekovih pravic in aktivistov politične opozicije v državi; poziva vse zainteresirane strani v Bahrajnu, naj začnejo konstruktivne in vključujoče pogovore, da bi dosegli resnično spravo in spoštovanje človekovih pravic vseh skupnosti v Bahrajnu; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh zapornikov vesti, novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in miroljubnih protestnikov ter podpira skupno izjavo nosilcev mandatov za posebne postopke OZN z dne 4. februarja 2015 o aretaciji dolgoletnega opozicijskega politika in razgonu demonstracij, ki so ji sledile; poziva države članice EU in druge članice Sveta za človekove pravice, naj še naprej pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic v Bahrajnu, pri čemer naj se osredotočajo na zaveze Bahrajna med postopkom splošnega rednega pregleda in priporočila neodvisne preiskovalne komisije za Bahrajn, ki jih je sprejel bahrajnski kralj; obžaluje, da vlada Bahrajna ni dosegla napredka pri sodelovanju z Uradom visokega komisarja za človekove pravice in pri posebnih postopkih Sveta za človekove pravice, ter poziva države članice EU, naj si prizadevajo, da bi na marčevskem zasedanju Sveta za človekove pravice sprejele resolucijo, v kateri bi Bahrajn pozvale, naj v celoti izpolni svoje zaveze, ki jih je izrazil med postopkom splošnega rednega pregleda, in priporočila, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zagovornike človekovih pravic, ki jih je izdala neodvisna preiskovalna komisija za Bahrajn in v katerih je zahtevala, da visoki komisar za človekove pravice poroča o razmerah na področju človekovih pravic na terenu in o napredku pri sodelovanju med Bahrajnom in mehanizmi OZN za človekove pravice;

Egipt

| 62. | pozdravlja postopek splošnega rednega pregleda za Egipt, ki je potekal novembra 2014, in z zanimanjem pričakuje njegovo sprejetje na prihajajočem zasedanju Sveta za človekove pravice; poziva Egipt, naj nemudoma in brezpogojno izpusti vse aktiviste in zagovornike človekovih pravic ter vse osebe, ki so priprte zaradi mirnega uveljavljanja svojih pravic svobodnega izražanja, zbiranja in združevanja; zahteva tudi, da egiptovska vlada sprejme zakonodajo v skladu z mednarodnimi standardi in varuje pravico združevanja, ki je zapisana v egiptovski ustavi, vključno s pravico prejeti in deliti finančna sredstva, ter prekliče zakon o protestih iz novembra 2013 in sprejme novo zakonodajo, s katero bo zagotovila svobodo združevanja; poziva egiptovsko vlado, naj začne sodno preiskavo, da bi ugotovila identiteto odgovornih oseb, ki so ukazale in izpeljale nezakonite poboje med zatiranjem povečini mirnih demonstracij, ki so potekale od 3. julija 2013, vključno z demonstracijami na trgih Raba in Nahda 14. avgusta 2013, ko so bili protestniki razgnani, pri tem pa je bilo ubitih 1000 oseb; poziva Egipt, naj izvede neodvisne, nepristranske in učinkovite preiskave vseh kršitev človekovih pravic, ki so se zgodile od leta 2011, vključno s kaznivimi dejanji spolnega nasilja, in zagotovi, da bodo storilci pozvani na odgovornost, žrtve pa deležne ustreznega pravnega varstva v skladu z mednarodnimi standardi; poziva egiptovske oblasti, naj nemudoma prekličejo vse smrtne obsodbe in ukažejo ponovno sojenje, s katerim bo zagotovljeno pošteno sojenje in ustrezno pravno postopanje, ter uvedejo takojšen moratorij na smrtne obsodbe in usmrtitve, nemudoma izpustijo vse pridržane novinarje in medijske delavce ter zagotovijo pravico svobode obveščanja in izražanja v skladu z mednarodnimi standardi; poziva egiptovske oblasti, naj dovolijo obisk posebne poročevalke OZN o nasilju nad ženskami, ki je bil načeloma dogovorjen, vendar od začetka leta 2014 še ni bila sprejeta končna odločitev o njem, in naj povabijo ustrezne mehanizme in postopke za človekove pravice v okviru OZN, zlasti posebnega poročevalca o svobodi združevanja, posebnega poročevalca o mučenju, posebnega poročevalca o človekovih pravicah pri boju proti terorizmu ter posebne poročevalke o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo skladnost nacionalne zakonodaje z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in nemudoma umaknejo zakon št. 136/2014 ter odpravijo sojenje civilistom na vojaških sodiščih in razveljavijo vse obsodbe civilistov, ki so jih izdala vojaška sodišča, ter ukažejo takojšnja ponovna sojenja na civilnih sodiščih; poziva EU in njene države članice, naj podprejo odločno izjavo o teh vprašanjih; |
| --- | --- |

62.

pozdravlja postopek splošnega rednega pregleda za Egipt, ki je potekal novembra 2014, in z zanimanjem pričakuje njegovo sprejetje na prihajajočem zasedanju Sveta za človekove pravice; poziva Egipt, naj nemudoma in brezpogojno izpusti vse aktiviste in zagovornike človekovih pravic ter vse osebe, ki so priprte zaradi mirnega uveljavljanja svojih pravic svobodnega izražanja, zbiranja in združevanja; zahteva tudi, da egiptovska vlada sprejme zakonodajo v skladu z mednarodnimi standardi in varuje pravico združevanja, ki je zapisana v egiptovski ustavi, vključno s pravico prejeti in deliti finančna sredstva, ter prekliče zakon o protestih iz novembra 2013 in sprejme novo zakonodajo, s katero bo zagotovila svobodo združevanja; poziva egiptovsko vlado, naj začne sodno preiskavo, da bi ugotovila identiteto odgovornih oseb, ki so ukazale in izpeljale nezakonite poboje med zatiranjem povečini mirnih demonstracij, ki so potekale od 3. julija 2013, vključno z demonstracijami na trgih Raba in Nahda 14. avgusta 2013, ko so bili protestniki razgnani, pri tem pa je bilo ubitih 1000 oseb; poziva Egipt, naj izvede neodvisne, nepristranske in učinkovite preiskave vseh kršitev človekovih pravic, ki so se zgodile od leta 2011, vključno s kaznivimi dejanji spolnega nasilja, in zagotovi, da bodo storilci pozvani na odgovornost, žrtve pa deležne ustreznega pravnega varstva v skladu z mednarodnimi standardi; poziva egiptovske oblasti, naj nemudoma prekličejo vse smrtne obsodbe in ukažejo ponovno sojenje, s katerim bo zagotovljeno pošteno sojenje in ustrezno pravno postopanje, ter uvedejo takojšen moratorij na smrtne obsodbe in usmrtitve, nemudoma izpustijo vse pridržane novinarje in medijske delavce ter zagotovijo pravico svobode obveščanja in izražanja v skladu z mednarodnimi standardi; poziva egiptovske oblasti, naj dovolijo obisk posebne poročevalke OZN o nasilju nad ženskami, ki je bil načeloma dogovorjen, vendar od začetka leta 2014 še ni bila sprejeta končna odločitev o njem, in naj povabijo ustrezne mehanizme in postopke za človekove pravice v okviru OZN, zlasti posebnega poročevalca o svobodi združevanja, posebnega poročevalca o mučenju, posebnega poročevalca o človekovih pravicah pri boju proti terorizmu ter posebne poročevalke o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov; poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo skladnost nacionalne zakonodaje z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in nemudoma umaknejo zakon št. 136/2014 ter odpravijo sojenje civilistom na vojaških sodiščih in razveljavijo vse obsodbe civilistov, ki so jih izdala vojaška sodišča, ter ukažejo takojšnja ponovna sojenja na civilnih sodiščih; poziva EU in njene države članice, naj podprejo odločno izjavo o teh vprašanjih;

Mali

| 63. | pozdravlja delo neodvisnega izvedenca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Maliju in poziva Svet za človekove pravice, naj mu podaljša mandat; pozdravlja napredek vlade Malija pri ponovni vzpostavitvi sodstva v nekaterih delih države in preiskavah mučenja in usmrtitve 21 pripadnikov posebnih vojaških enot leta 2012, kot tudi pri vzpostavitvi komisije za resnico, pravičnost in spravo; je še vedno zaskrbljen zaradi vnovičnega poslabšanja varnostnih razmer ter nadaljnje uporabe in novačenja otrok-vojakov ter poziva vlado Malija, naj preišče in pozove na odgovornost vse pripadnike vseh vojskujočih se strani, odgovorne za vojaške zločine, ki so se zgodili med oboroženimi spopadi leta 2012 in 2013; pozdravlja mirovni sporazum za vse prebivalce Malija, ki bodo po več mesecev trajajoči nestabilnosti in nevarnosti imeli največjo korist od njega, vendar obžaluje, da uporniki na severu zahtevajo odložitev njegovega izvajanja; poziva vse strani, naj sledijo zgledu vlade Malija in nemudoma podpišejo sporazum, njegovo izvajanje pa bo spremljala EU, in zagotovijo, da bodo mirovni sporazumi, sklenjeni v prihodnosti, pozivali k odgovornosti, okrepitvi komisije za resnico in preverjanju osebja varnostnih sil; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja delo neodvisnega izvedenca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Maliju in poziva Svet za človekove pravice, naj mu podaljša mandat; pozdravlja napredek vlade Malija pri ponovni vzpostavitvi sodstva v nekaterih delih države in preiskavah mučenja in usmrtitve 21 pripadnikov posebnih vojaških enot leta 2012, kot tudi pri vzpostavitvi komisije za resnico, pravičnost in spravo; je še vedno zaskrbljen zaradi vnovičnega poslabšanja varnostnih razmer ter nadaljnje uporabe in novačenja otrok-vojakov ter poziva vlado Malija, naj preišče in pozove na odgovornost vse pripadnike vseh vojskujočih se strani, odgovorne za vojaške zločine, ki so se zgodili med oboroženimi spopadi leta 2012 in 2013; pozdravlja mirovni sporazum za vse prebivalce Malija, ki bodo po več mesecev trajajoči nestabilnosti in nevarnosti imeli največjo korist od njega, vendar obžaluje, da uporniki na severu zahtevajo odložitev njegovega izvajanja; poziva vse strani, naj sledijo zgledu vlade Malija in nemudoma podpišejo sporazum, njegovo izvajanje pa bo spremljala EU, in zagotovijo, da bodo mirovni sporazumi, sklenjeni v prihodnosti, pozivali k odgovornosti, okrepitvi komisije za resnico in preverjanju osebja varnostnih sil;

Južni Sudan

| 64. | poziva Afriško unijo, naj objavi poročilo svoje komisije za preiskovanje kršitev in zlorab človekovih pravic, ki so jih zagrešile vse strani v Južnem Sudanu, s čimer bo napredovala na poti spodbujanja pravice glede kršitev človekovih pravic, ki so se zgodile od začetka konflikta; obsoja ugrabitev skupine otrok v Vau Šiluku februarja 2015 z namenom, da bi postali otroci-vojaki; poziva Svet za človekove pravice, naj sprejme resolucijo in v njej poudari, da so poštene in verodostojne preiskave kaznivih dejanj in njihov pregon v skladu z mednarodnim pravom izredno pomembni, če naj Južni Sudan prekine krog surovega nasilja, podkrepljenega z nekaznovanostjo, in zato poziva, naj se razmisli o možnosti vzpostavitve hibridnega sodnega mehanizma, ter ponovno poziva Južni Sudan, naj pristopi k Rimskemu statutu in vzpostavi mandata za posebnega poročevalca za Južni Sudan, da bi s podporo mednarodne skupnosti spodbudili pošten in verodostojen pregon ter širše ukrepe za zagotavljanje odgovornosti; |
| --- | --- |

64.

poziva Afriško unijo, naj objavi poročilo svoje komisije za preiskovanje kršitev in zlorab človekovih pravic, ki so jih zagrešile vse strani v Južnem Sudanu, s čimer bo napredovala na poti spodbujanja pravice glede kršitev človekovih pravic, ki so se zgodile od začetka konflikta; obsoja ugrabitev skupine otrok v Vau Šiluku februarja 2015 z namenom, da bi postali otroci-vojaki; poziva Svet za človekove pravice, naj sprejme resolucijo in v njej poudari, da so poštene in verodostojne preiskave kaznivih dejanj in njihov pregon v skladu z mednarodnim pravom izredno pomembni, če naj Južni Sudan prekine krog surovega nasilja, podkrepljenega z nekaznovanostjo, in zato poziva, naj se razmisli o možnosti vzpostavitve hibridnega sodnega mehanizma, ter ponovno poziva Južni Sudan, naj pristopi k Rimskemu statutu in vzpostavi mandata za posebnega poročevalca za Južni Sudan, da bi s podporo mednarodne skupnosti spodbudili pošten in verodostojen pregon ter širše ukrepe za zagotavljanje odgovornosti;

Šrilanka

| 65. | je seznanjen z zavezami novoizvoljene vlade Šrilanke in jo poziva, naj do 30. zasedanja Sveta za človekove pravice septembra 2015 sprejme konkretne ukrepe za zagotavljanje odgovornosti in tako izpolni svoje obljube o izboljšanju razmer na področju človekovih pravic v državi in preprečitvi nazadovanja, vključno z resnimi preiskavami in pregonom, in druge ukrepe za reševanje širših problemov nekaznovanosti in zlorab človekovih pravic ter naj polno sodeluje z Uradom visokega komisarja za človekove pravice in pri njegovi mednarodni preiskavi v zvezi s Šrilanko; |
| --- | --- |

65.

je seznanjen z zavezami novoizvoljene vlade Šrilanke in jo poziva, naj do 30. zasedanja Sveta za človekove pravice septembra 2015 sprejme konkretne ukrepe za zagotavljanje odgovornosti in tako izpolni svoje obljube o izboljšanju razmer na področju človekovih pravic v državi in preprečitvi nazadovanja, vključno z resnimi preiskavami in pregonom, in druge ukrepe za reševanje širših problemov nekaznovanosti in zlorab človekovih pravic ter naj polno sodeluje z Uradom visokega komisarja za človekove pravice in pri njegovi mednarodni preiskavi v zvezi s Šrilanko;

Sirija

| 66. | je zelo zaskrbljen zaradi izredno hudega in nasilnega konflikta in humanitarne krize, ki je sledila nasilju, ki ga je proti civilistom, zlasti ranljivim skupinam, kot so ženske in otroci, uporabljal zlasti Asadov režim, pa tudi Islamska država/Daiš in druge milice; je zaskrbljen, ker Daiš širi svojo ideologijo v tujini; je zelo zaskrbljen zaradi sistematičnih kršitev človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v Siriji, ki bi lahko mejile na vojne zločine in zločine proti človeštvu; poziva vse strani, naj upoštevajo veljavno mednarodno humanitarno pravo, da bi se zaščitili civilisti, spoštovale njihove človekove pravice in zadovoljile njihove osnovne potrebe; poziva vse države članice OZN, naj se jasno opredelijo zoper nasilje, tudi zoper sistematično preganjanje kristjanov, in zlasti podprejo pravice manjšin; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh, ki so bili zaradi uveljavljanja svojih človekovih pravic ali drugih miroljubnih političnih dejavnosti samovoljno pridržani ali ugrabljeni; zahteva, da EU in njene države članice odločno podprejo težnjo po zagotavljanju odgovornosti in podaljšanje mandata preiskovalne komisije OZN; |
| --- | --- |

66.

je zelo zaskrbljen zaradi izredno hudega in nasilnega konflikta in humanitarne krize, ki je sledila nasilju, ki ga je proti civilistom, zlasti ranljivim skupinam, kot so ženske in otroci, uporabljal zlasti Asadov režim, pa tudi Islamska država/Daiš in druge milice; je zaskrbljen, ker Daiš širi svojo ideologijo v tujini; je zelo zaskrbljen zaradi sistematičnih kršitev človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v Siriji, ki bi lahko mejile na vojne zločine in zločine proti človeštvu; poziva vse strani, naj upoštevajo veljavno mednarodno humanitarno pravo, da bi se zaščitili civilisti, spoštovale njihove človekove pravice in zadovoljile njihove osnovne potrebe; poziva vse države članice OZN, naj se jasno opredelijo zoper nasilje, tudi zoper sistematično preganjanje kristjanov, in zlasti podprejo pravice manjšin; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh, ki so bili zaradi uveljavljanja svojih človekovih pravic ali drugih miroljubnih političnih dejavnosti samovoljno pridržani ali ugrabljeni; zahteva, da EU in njene države članice odločno podprejo težnjo po zagotavljanju odgovornosti in podaljšanje mandata preiskovalne komisije OZN;

Irak

| 67. | je zelo zaskrbljen zaradi izredno hudega in nasilnega konflikta ter humanitarne krize v Iraku; ugotavlja, da se razmere na področju človekovih pravic slabšajo, saj IS/Daiš in druge milice izvajajo ugrabitve in množične usmrtitve ter preganjajo pripadnike iraških etničnih in verskih manjšin, vključno s kristjani; |
| --- | --- |

67.

je zelo zaskrbljen zaradi izredno hudega in nasilnega konflikta ter humanitarne krize v Iraku; ugotavlja, da se razmere na področju človekovih pravic slabšajo, saj IS/Daiš in druge milice izvajajo ugrabitve in množične usmrtitve ter preganjajo pripadnike iraških etničnih in verskih manjšin, vključno s kristjani;

Palestina/Izrael

| 68. | obsoja raketne napade na Izrael, ki so jih iz Gaze izvedle Hamas in druge oborožene skupine, in je zelo zaskrbljen zaradi humanitarne krize v Gazi; poziva EU in njene države članice, naj javno izrazijo podporo preiskovalni komisiji OZN in obsodijo nesodelovanje izraelskih oblasti ter to, da preiskovalni komisiji onemogočajo dostop, in sicer z javno izjavo na zasedanju Sveta za človekove pravice; poudarja, da sta pravica in spoštovanje pravne države nepogrešljiva temelja za mir ter da se mora prevladujoče dolgotrajna in sistematična nekaznovanost kršitev mednarodnega prava nehati; pozdravlja začetek predhodne preiskave razmer v Palestini, ki jo je sprožilo tožilstvo Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva EU, naj polno sodeluje s tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva EU, naj se ponovno zavzame za točko 7 Sveta za človekove pravice in ostro obsodi ponavljajoče kršitve mednarodnega prava in neupoštevanje svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča ter podpre podaljšanje mandata preiskovalne komisije; |
| --- | --- |

68.

obsoja raketne napade na Izrael, ki so jih iz Gaze izvedle Hamas in druge oborožene skupine, in je zelo zaskrbljen zaradi humanitarne krize v Gazi; poziva EU in njene države članice, naj javno izrazijo podporo preiskovalni komisiji OZN in obsodijo nesodelovanje izraelskih oblasti ter to, da preiskovalni komisiji onemogočajo dostop, in sicer z javno izjavo na zasedanju Sveta za človekove pravice; poudarja, da sta pravica in spoštovanje pravne države nepogrešljiva temelja za mir ter da se mora prevladujoče dolgotrajna in sistematična nekaznovanost kršitev mednarodnega prava nehati; pozdravlja začetek predhodne preiskave razmer v Palestini, ki jo je sprožilo tožilstvo Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva EU, naj polno sodeluje s tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva EU, naj se ponovno zavzame za točko 7 Sveta za človekove pravice in ostro obsodi ponavljajoče kršitve mednarodnega prava in neupoštevanje svetovalnega mnenja Meddržavnega sodišča ter podpre podaljšanje mandata preiskovalne komisije;

o

o o

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedujočemu 69. generalni skupščini OZN, predsedniku Sveta OZN za človekove pravice ter visokemu komisarju OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedujočemu 69. generalni skupščini OZN, predsedniku Sveta OZN za človekove pravice ter visokemu komisarju OZN za človekove pravice.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/190 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/190

---

P8_TA(2015)0080

Razmere v Venezueli

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2015 o razmerah v Venezueli (2015/2582(RSP))

(2016/C 316/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Venezueli, predvsem tistih z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (1) in z dne 18. decembra 2014 o preganjanju demokratične opozicije v Venezueli (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Venezueli, predvsem tistih z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (1) in z dne 18. decembra 2014 o preganjanju demokratične opozicije v Venezueli (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o pravni varnosti evropskih naložb zunaj Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o pravni varnosti evropskih naložb zunaj Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 23. februarja 2015 o aretaciji župana Caracasa Antonia Ledezme in o razmerah v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovne predstavnice podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 23. februarja 2015 o aretaciji župana Caracasa Antonia Ledezme in o razmerah v Venezueli,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja OZN z dne 26. februarja 2015 o razmerah v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca generalnega sekretarja OZN z dne 26. februarja 2015 o razmerah v Venezueli,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Zveze južnoameriških držav (UNASUR), nekdanjega kolumbijskega predsednika Ernesta Samperja z dne 25. februarja 2015, o razmerah v Venezueli in smrti 14-letnega šolarja Kluiverta Roe; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Zveze južnoameriških držav (UNASUR), nekdanjega kolumbijskega predsednika Ernesta Samperja z dne 25. februarja 2015, o razmerah v Venezueli in smrti 14-letnega šolarja Kluiverta Roe;

| — | ob upoštevanju izjave Medameriške komisije za človekove pravice (IACHR) z dne 24. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Medameriške komisije za človekove pravice (IACHR) z dne 24. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju mnenja delovne skupine za prisilna ali neprostovoljna izginotja pri komisiji Generalne skupščine ZN za človekove pravice z dne 26. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja delovne skupine za prisilna ali neprostovoljna izginotja pri komisiji Generalne skupščine ZN za človekove pravice z dne 26. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 20. oktobra 2014 o priporu protestnikov in politikov v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 20. oktobra 2014 o priporu protestnikov in politikov v Venezueli,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, katerega podpisnica je tudi Venezuela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah, katerega podpisnica je tudi Venezuela,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Amnesty International za obdobje 2014–2015 o razmerah na področju človekovih pravic v svetu z dne 25. februarja 2015 in poročila nevladne organizacije Human Rights Watch o Venezueli z naslovom New Military Authority to Curb Protests (Nov vojaški organ za zamejitev protestov) z dne 12. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Amnesty International za obdobje 2014–2015 o razmerah na področju človekovih pravic v svetu z dne 25. februarja 2015 in poročila nevladne organizacije Human Rights Watch o Venezueli z naslovom New Military Authority to Curb Protests (Nov vojaški organ za zamejitev protestov) z dne 12. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je venezuelska obveščevalna služba (Sebin) 19. februarja 2015 samovoljno pridržala Antonia Ledezmo, dvakrat demokratično izvoljenega župana metropolitanske občine Caracas in enega od vodij opozicije, pri čemer ni imela naloga za aretacijo ali dokazov, da je Ledezma storil kaznivo dejanje; ker je bil Antonio Ledezma po prijetju obtožen zarote in združevanja z namenom, da bi storil kazniva dejanja, za kar so v Venezueli predpisane stroge zaporne kazni, in je zaprt v vojaškem zaporu Ramo Verde; |
| --- | --- |

A.

ker je venezuelska obveščevalna služba (Sebin) 19. februarja 2015 samovoljno pridržala Antonia Ledezmo, dvakrat demokratično izvoljenega župana metropolitanske občine Caracas in enega od vodij opozicije, pri čemer ni imela naloga za aretacijo ali dokazov, da je Ledezma storil kaznivo dejanje; ker je bil Antonio Ledezma po prijetju obtožen zarote in združevanja z namenom, da bi storil kazniva dejanja, za kar so v Venezueli predpisane stroge zaporne kazni, in je zaprt v vojaškem zaporu Ramo Verde;

| B. | ker je priprtje civilistov v vojaškem zaporu v neskladju z mednarodnimi standardi; ker je Venezuela obvezana zagotoviti življenje, človeško ravnanje in varnost vsem osebam, ki jim je odvzeta svoboda, ter razmere v zaporu, ki so v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

B.

ker je priprtje civilistov v vojaškem zaporu v neskladju z mednarodnimi standardi; ker je Venezuela obvezana zagotoviti življenje, človeško ravnanje in varnost vsem osebam, ki jim je odvzeta svoboda, ter razmere v zaporu, ki so v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi;

| C. | ker je predsednik Nicolas Maduro na nacionalnem radiu in televiziji izjavil, da so preprečili izvršitev domnevnega načrta destabilizacije njegove vlade z domnevnim državnim udarom, v katerem naj bi bili udeleženi voditelji združenja demokratične enotnosti (Mesa de la Unidad Democrática), poslanca María Corina Machado in Julio Borges ter župan Caracasa Antonio Ledezma; ker so omenjeni voditelji opozicije domnevno povezani z načrtovanjem umora voditelja opozicije Leopolda Lopeza, ki je že več kot leto dni pridržan v vojaškem zaporu; ker je bil od pridržanja žrtev fizičnega in psihološkega mučenja in je bil zaprt v samici; |
| --- | --- |

C.

ker je predsednik Nicolas Maduro na nacionalnem radiu in televiziji izjavil, da so preprečili izvršitev domnevnega načrta destabilizacije njegove vlade z domnevnim državnim udarom, v katerem naj bi bili udeleženi voditelji združenja demokratične enotnosti (Mesa de la Unidad Democrática), poslanca María Corina Machado in Julio Borges ter župan Caracasa Antonio Ledezma; ker so omenjeni voditelji opozicije domnevno povezani z načrtovanjem umora voditelja opozicije Leopolda Lopeza, ki je že več kot leto dni pridržan v vojaškem zaporu; ker je bil od pridržanja žrtev fizičnega in psihološkega mučenja in je bil zaprt v samici;

| D. | ker je predsednik Maduro prav tako govoril o nenavadnih domnevnih tujih zarotah, načrtih za destabilizacijo in poskusih atentatov, o katerih je večkrat poročala državna uprava; |
| --- | --- |

D.

ker je predsednik Maduro prav tako govoril o nenavadnih domnevnih tujih zarotah, načrtih za destabilizacijo in poskusih atentatov, o katerih je večkrat poročala državna uprava;

| E. | ker so voditelje demokratične opozicije v preteklosti večkrat in brez dokazov obtožili sodelovanja pri domnevnem načrtovanju destabilizacije in državnih udarov; ker se je povečalo ustrahovanje in grobo obravnavanje zaprtih vodij opozicije in študentov, ki so sodelovali v protestih leta 2014; ker so Leopoldo Lopez, Daniel Ceballos in drugi opozicijski politiki še naprej samovoljno pridržani, María Corina Machado je bila nezakonito in samovoljno razrešena, odvzeli so ji mandat in jo izgnali iz venezuelskega parlamenta, venezuelska vlada pa grozi z odvzemom imunitete poslancu Juliu Borgesu; |
| --- | --- |

E.

ker so voditelje demokratične opozicije v preteklosti večkrat in brez dokazov obtožili sodelovanja pri domnevnem načrtovanju destabilizacije in državnih udarov; ker se je povečalo ustrahovanje in grobo obravnavanje zaprtih vodij opozicije in študentov, ki so sodelovali v protestih leta 2014; ker so Leopoldo Lopez, Daniel Ceballos in drugi opozicijski politiki še naprej samovoljno pridržani, María Corina Machado je bila nezakonito in samovoljno razrešena, odvzeli so ji mandat in jo izgnali iz venezuelskega parlamenta, venezuelska vlada pa grozi z odvzemom imunitete poslancu Juliu Borgesu;

| F. | ker je mogoče trditi, da je bila domneva nedolžnosti kršena, kadar je oseba, na katero se nanašajo kazenske obtožbe, pridržana v priporu v predkazenskem postopku brez ustrezne utemeljitve, ko pripor postane kazen, ne pa preventiven ukrep; |
| --- | --- |

F.

ker je mogoče trditi, da je bila domneva nedolžnosti kršena, kadar je oseba, na katero se nanašajo kazenske obtožbe, pridržana v priporu v predkazenskem postopku brez ustrezne utemeljitve, ko pripor postane kazen, ne pa preventiven ukrep;

| G. | ker po podatkih lokalnih in mednarodnih organizacij leto dni po mirnih demonstracijah 1 700 protestnikov čaka na sojenje, več kot 69 je zaprtih, najmanj 40 oseb je bilo ubitih v protestih, njihovi morilci pa za to še niso odgovarjali; ker policija, narodna garda ter nasilne in nenadzorovane oborožene provladne skupine nad protestniki izvajajo nesorazmerno in sistematično nasilje; |
| --- | --- |

G.

ker po podatkih lokalnih in mednarodnih organizacij leto dni po mirnih demonstracijah 1 700 protestnikov čaka na sojenje, več kot 69 je zaprtih, najmanj 40 oseb je bilo ubitih v protestih, njihovi morilci pa za to še niso odgovarjali; ker policija, narodna garda ter nasilne in nenadzorovane oborožene provladne skupine nad protestniki izvajajo nesorazmerno in sistematično nasilje;

| H. | ker demokratična država ne sme kriminalizirati voditeljev politične opozicije in mora jamčiti udeležbo vseh strani, ki so del političnega življenja države, ter varovati človekove pravice posameznikov, ki se štejejo za pripadnike opozicije, kot je 24. februarja 2015 izjavila organizacija Human Rights Watch; |
| --- | --- |

H.

ker demokratična država ne sme kriminalizirati voditeljev politične opozicije in mora jamčiti udeležbo vseh strani, ki so del političnega življenja države, ter varovati človekove pravice posameznikov, ki se štejejo za pripadnike opozicije, kot je 24. februarja 2015 izjavila organizacija Human Rights Watch;

| I. | ker so člani vrhovnega sodišča javno zavrnili načelo delitve oblasti, izrazili zavezanost vladni politični agendi in večkrat razsodili v korist vlade in podprli njeno neupoštevanje človekovih pravic; ker je decembra 2014 provladna večina nacionalne skupščine z navadno večino imenovala 12 novih članov vrhovnega sodišča, potem ko ni dobila dvotretjinske večine, za kar bi bil potreben konsenz z opozicijo; |
| --- | --- |

I.

ker so člani vrhovnega sodišča javno zavrnili načelo delitve oblasti, izrazili zavezanost vladni politični agendi in večkrat razsodili v korist vlade in podprli njeno neupoštevanje človekovih pravic; ker je decembra 2014 provladna večina nacionalne skupščine z navadno večino imenovala 12 novih članov vrhovnega sodišča, potem ko ni dobila dvotretjinske večine, za kar bi bil potreben konsenz z opozicijo;

| J. | ker nova resolucija obrambnega ministrstva št. 8610 vojski dovoljuje uporabo strelnega orožja za nadzor javnih srečanj in mirnih demonstracij; ker je v skladu s členom 68 venezuelske ustave prepovedana uporaba strelnega orožja in strupenih snovi za nadzor mirnih protestov; ker bi morala biti v skladu z mednarodnimi standardi uporaba vojaških sil v operacijah javne varnosti omejena; |
| --- | --- |

J.

ker nova resolucija obrambnega ministrstva št. 8610 vojski dovoljuje uporabo strelnega orožja za nadzor javnih srečanj in mirnih demonstracij; ker je v skladu s členom 68 venezuelske ustave prepovedana uporaba strelnega orožja in strupenih snovi za nadzor mirnih protestov; ker bi morala biti v skladu z mednarodnimi standardi uporaba vojaških sil v operacijah javne varnosti omejena;

| K. | ker je bil 24. februarja 2015 v mestu San Cristobal v državi Tachira med protesti zaradi pomanjkanja hrane in zdravil ubit 14-letni študent Kluivert Roa in tako postal prva žrtev, odkar je dovoljena uporaba strelnega orožja za zadušitev protestov; ker je 25. februarja 2015 državno tožilstvo izjavilo, da je bil policist med drugimi kaznivimi dejanji obtožen naklepnega umora; |
| --- | --- |

K.

ker je bil 24. februarja 2015 v mestu San Cristobal v državi Tachira med protesti zaradi pomanjkanja hrane in zdravil ubit 14-letni študent Kluivert Roa in tako postal prva žrtev, odkar je dovoljena uporaba strelnega orožja za zadušitev protestov; ker je 25. februarja 2015 državno tožilstvo izjavilo, da je bil policist med drugimi kaznivimi dejanji obtožen naklepnega umora;

| L. | ker sta svoboda izražanja in pravica do udeležbe v mirnih protestih temelja demokracije; ker enakost in pravica za vse nista mogoča brez spoštovanja temeljnih svoboščin in pravic vsakega državljana; ker številna poročila potrjujejo, da so mediji deležni vse močnejše cenzure in ustrahovanja; |
| --- | --- |

L.

ker sta svoboda izražanja in pravica do udeležbe v mirnih protestih temelja demokracije; ker enakost in pravica za vse nista mogoča brez spoštovanja temeljnih svoboščin in pravic vsakega državljana; ker številna poročila potrjujejo, da so mediji deležni vse močnejše cenzure in ustrahovanja;

| M. | ker je Venezuela država z največjimi zalogami energije v Latinski Ameriki; ker prebivalci Venezuele trpijo hudo pomanjkanje osnovnih dobrin, cene hrane so se podvojile, količine hrane pa so jim začeli omejevati; ker Venezuela ni več sposobna vzdrževati javnega reda in miru in je zato postala ena od držav z največ nasilja na svetu; |
| --- | --- |

M.

ker je Venezuela država z največjimi zalogami energije v Latinski Ameriki; ker prebivalci Venezuele trpijo hudo pomanjkanje osnovnih dobrin, cene hrane so se podvojile, količine hrane pa so jim začeli omejevati; ker Venezuela ni več sposobna vzdrževati javnega reda in miru in je zato postala ena od držav z največ nasilja na svetu;

| N. | ker lahko samo spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter konstruktiven in spoštljiv dialog v duhu strpnosti pomagata državi, da se reši iz hude krize in premaga težave, ki jo čakajo v prihodnosti; |
| --- | --- |

N.

ker lahko samo spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin ter konstruktiven in spoštljiv dialog v duhu strpnosti pomagata državi, da se reši iz hude krize in premaga težave, ki jo čakajo v prihodnosti;

| O. | ker se je začel krog pogovorov (mesa de dialogo) med vlado in opozicijo, vendar je bil žal brez uspeha prekinjen; |
| --- | --- |

O.

ker se je začel krog pogovorov (mesa de dialogo) med vlado in opozicijo, vendar je bil žal brez uspeha prekinjen;

| P. | ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da so evropske naložbe v državah nečlanicah temeljni del skupne trgovinske politike Evropske unije in so tako sestavni del njenega zunanjega delovanja, in ker so neposredne tuje naložbe v skladu z Lizbonsko pogodbo v izključni pristojnosti EU, kot določajo členi 3(1)(e), 206 in 207 PDEU; |
| --- | --- |

P.

ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da so evropske naložbe v državah nečlanicah temeljni del skupne trgovinske politike Evropske unije in so tako sestavni del njenega zunanjega delovanja, in ker so neposredne tuje naložbe v skladu z Lizbonsko pogodbo v izključni pristojnosti EU, kot določajo členi 3(1)(e), 206 in 207 PDEU;

| Q. | ker je venezuelska vlada še posebej dolžna upoštevati pravno državo in mednarodno pravo, saj je Venezuela že od 16. oktobra 2014 nestalna članica varnostnega sveta OZN; |
| --- | --- |

Q.

ker je venezuelska vlada še posebej dolžna upoštevati pravno državo in mednarodno pravo, saj je Venezuela že od 16. oktobra 2014 nestalna članica varnostnega sveta OZN;

| 1. | je močno zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja v Venezueli in obsoja uporabo nasilja nad protestniki; poziva venezuelske oblasti, naj v skladu z zahtevami več organizacij OZN in mednarodnih organizacij nemudoma izpustijo Antonia Ledezmo, Leopolda Lopeza, Daniela Ceballosa in druge miroljubne protestnike, študente in voditelje opozicije, ki so samovoljno pridržani, ker so uveljavljali pravico do svobode izražanja in temeljne pravice; poziva venezuelske oblasti, naj prekličejo neutemeljene obtožbe zoper njih; |
| --- | --- |

1.

je močno zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja v Venezueli in obsoja uporabo nasilja nad protestniki; poziva venezuelske oblasti, naj v skladu z zahtevami več organizacij OZN in mednarodnih organizacij nemudoma izpustijo Antonia Ledezmo, Leopolda Lopeza, Daniela Ceballosa in druge miroljubne protestnike, študente in voditelje opozicije, ki so samovoljno pridržani, ker so uveljavljali pravico do svobode izražanja in temeljne pravice; poziva venezuelske oblasti, naj prekličejo neutemeljene obtožbe zoper njih;

| 2. | poziva venezuelske oblasti, naj Antoniu Ledezmi, Leopoldu Lopezu, Danielu Ceballosu in vsem drugim zapornikom zagotovijo zdravstveno oskrbo, ki jo potrebujejo, ter takojšnje, zasebne in redne stike z njihovimi družinami in odvetniki, ki si jih izberejo; je zelo zaskrbljen zaradi slabšanja razmer, v katerih živijo zaporniki; |
| --- | --- |

2.

poziva venezuelske oblasti, naj Antoniu Ledezmi, Leopoldu Lopezu, Danielu Ceballosu in vsem drugim zapornikom zagotovijo zdravstveno oskrbo, ki jo potrebujejo, ter takojšnje, zasebne in redne stike z njihovimi družinami in odvetniki, ki si jih izberejo; je zelo zaskrbljen zaradi slabšanja razmer, v katerih živijo zaporniki;

| 3. | poziva vlado Venezuele, naj preneha politično preganjati in zatirati predstavnike demokratične opozicije, kršiti svobodo izražanja in protesta ter izvajati medijsko cenzuro; opozarja oblasti, da je glas opozicije nujen za demokratično družbo; |
| --- | --- |

3.

poziva vlado Venezuele, naj preneha politično preganjati in zatirati predstavnike demokratične opozicije, kršiti svobodo izražanja in protesta ter izvajati medijsko cenzuro; opozarja oblasti, da je glas opozicije nujen za demokratično družbo;

| 4. | obsoja uboj Kluiverta Roe in šestih drugih študentov ter izraža sožalje njihovim družinam; poziva vlado, naj umakne nedavno objavljeno resolucijo št. 8610, ki varnostnim silam dovoljuje uporabo potencialno smrtonosne sile s strelnim orožjem ali drugim potencialno smrtonosnim orožjem za obvladovanje civilnih protestov in tako prevlada nad 68. členom venezuelske ustave; |
| --- | --- |

4.

obsoja uboj Kluiverta Roe in šestih drugih študentov ter izraža sožalje njihovim družinam; poziva vlado, naj umakne nedavno objavljeno resolucijo št. 8610, ki varnostnim silam dovoljuje uporabo potencialno smrtonosne sile s strelnim orožjem ali drugim potencialno smrtonosnim orožjem za obvladovanje civilnih protestov in tako prevlada nad 68. členom venezuelske ustave;

| 5. | poziva venezuelsko vlado, naj spoštuje svojo ustavo in mednarodne obveznosti v zvezi z neodvisnostjo sodstva, pravico do svobodnega izražanja, združevanja in mirnega zbiranja ter političnim pluralizmom, saj so to temelji demokracije; poziva venezuelsko vlado, naj ustvari okolje, v katerem bodo zagovorniki človekovih pravic in neodvisne nevladne organizacije lahko opravljali svoje legitimno delo na področju uveljavljanja človekovih pravic in demokracije; ker je venezuelska vlada še posebej dolžna upoštevati pravno državo in mednarodno pravo, saj je Venezuela nestalna članica varnostnega sveta OZN; |
| --- | --- |

5.

poziva venezuelsko vlado, naj spoštuje svojo ustavo in mednarodne obveznosti v zvezi z neodvisnostjo sodstva, pravico do svobodnega izražanja, združevanja in mirnega zbiranja ter političnim pluralizmom, saj so to temelji demokracije; poziva venezuelsko vlado, naj ustvari okolje, v katerem bodo zagovorniki človekovih pravic in neodvisne nevladne organizacije lahko opravljali svoje legitimno delo na področju uveljavljanja človekovih pravic in demokracije; ker je venezuelska vlada še posebej dolžna upoštevati pravno državo in mednarodno pravo, saj je Venezuela nestalna članica varnostnega sveta OZN;

| 6. | poziva venezuelsko vlado, naj ob polnem spoštovanju načela domneve nedolžnosti in ustreznega pravnega postopka zagotovi takojšnjo in nepristransko preiskavo obtožb ter naj ne dopusti možnosti nekaznovanja; opozarja, da je načelo ločevanja vej oblasti v demokraciji bistvenega pomena in da pravnega sistema ni mogoče uporabljati kot političnega orožja; poziva venezuelske oblasti, naj zagotovijo varnost vseh svojih državljanov, ne glede na politično prepričanje in pripadnost; |
| --- | --- |

6.

poziva venezuelsko vlado, naj ob polnem spoštovanju načela domneve nedolžnosti in ustreznega pravnega postopka zagotovi takojšnjo in nepristransko preiskavo obtožb ter naj ne dopusti možnosti nekaznovanja; opozarja, da je načelo ločevanja vej oblasti v demokraciji bistvenega pomena in da pravnega sistema ni mogoče uporabljati kot političnega orožja; poziva venezuelske oblasti, naj zagotovijo varnost vseh svojih državljanov, ne glede na politično prepričanje in pripadnost;

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi možnosti, da bi novi protesti lahko privedli do še več nasilja, kar bi kvečjemu poglobilo prepad med stališči vlade in opozicije ter še bolj polariziralo občutljive politične razmere v Venezueli; poziva predstavnike vseh strank in slojev venezuelske družbe, naj ostanejo mirni, tako v besedah kot dejanjih; glede tega svari pred dejanji, ki bi lahko ustvarila ozračje napetosti in nazadovanja, kar bi privedlo do diskreditacije in prepovedi demokratične opozicije in/ali preklica volitev; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost zaradi možnosti, da bi novi protesti lahko privedli do še več nasilja, kar bi kvečjemu poglobilo prepad med stališči vlade in opozicije ter še bolj polariziralo občutljive politične razmere v Venezueli; poziva predstavnike vseh strank in slojev venezuelske družbe, naj ostanejo mirni, tako v besedah kot dejanjih; glede tega svari pred dejanji, ki bi lahko ustvarila ozračje napetosti in nazadovanja, kar bi privedlo do diskreditacije in prepovedi demokratične opozicije in/ali preklica volitev;

| 8. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da je v volilnem letu politična opozicija žrtev samovoljnih pridržanj in napadov, zaradi česar sta lahko ogrožena zakonitost in izid volilnega procesa; |
| --- | --- |

8.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da je v volilnem letu politična opozicija žrtev samovoljnih pridržanj in napadov, zaradi česar sta lahko ogrožena zakonitost in izid volilnega procesa;

| 9. | glede na prihajajoče parlamentarne volitve poziva venezuelske oblasti, naj to obdobje izkoristijo za vzpostavitev vključujočega političnega procesa, ki bo temeljil na konsenzu in skupnem lastništvu, in sicer s pristnim nacionalnim dialogom z resnično udeležbo vseh demokratičnih političnih sil v okviru demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic; prav tako poziva obe strani, naj razpravljata o najresnejših problemih, s katerimi se sooča država, da bi izvedli potrebne gospodarske in upravne reforme; poziva venezuelske oblasti, naj zagotovijo svobodne in poštene parlamentarne volitve v povsem vključujočem procesu z udeležbo vseh demokratičnih akterjev; poziva vse politične akterje, naj politični boj ohranijo v mejah ustavnega reda ter se vzdržijo pritiskov, da bi ostreje ukrepali; |
| --- | --- |

9.

glede na prihajajoče parlamentarne volitve poziva venezuelske oblasti, naj to obdobje izkoristijo za vzpostavitev vključujočega političnega procesa, ki bo temeljil na konsenzu in skupnem lastništvu, in sicer s pristnim nacionalnim dialogom z resnično udeležbo vseh demokratičnih političnih sil v okviru demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic; prav tako poziva obe strani, naj razpravljata o najresnejših problemih, s katerimi se sooča država, da bi izvedli potrebne gospodarske in upravne reforme; poziva venezuelske oblasti, naj zagotovijo svobodne in poštene parlamentarne volitve v povsem vključujočem procesu z udeležbo vseh demokratičnih akterjev; poziva vse politične akterje, naj politični boj ohranijo v mejah ustavnega reda ter se vzdržijo pritiskov, da bi ostreje ukrepali;

| 10. | spodbuja regionalne partnerje Venezuele, kot sta UNASUR in Organizacija ameriških držav, k odprtju kanalov za dialog in razumevanje med sprtima stranema, zagotavljanju javne varnosti in zaščite ter vrnitvi k miru in normalnim razmeram v Venezueli; |
| --- | --- |

10.

spodbuja regionalne partnerje Venezuele, kot sta UNASUR in Organizacija ameriških držav, k odprtju kanalov za dialog in razumevanje med sprtima stranema, zagotavljanju javne varnosti in zaščite ter vrnitvi k miru in normalnim razmeram v Venezueli;

| 11. | poziva EU, države članice in mednarodno skupnost, naj pripravijo izjave in sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo izkazale solidarnost z venezuelskim ljudstvom v teh težkih časih; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, države članice in mednarodno skupnost, naj pripravijo izjave in sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo izkazale solidarnost z venezuelskim ljudstvom v teh težkih časih;

| 12. | poziva Komisijo in Svet, naj preučita in sprejmeta ukrepe, ki so potrebni za varovanje evropskih interesov in pravne varnosti evropskih podjetij v Venezueli; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Svet, naj preučita in sprejmeta ukrepe, ki so potrebni za varovanje evropskih interesov in pravne varnosti evropskih podjetij v Venezueli;

| 13. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, delegacijo EU in veleposlaništva držav članic v Venezueli, naj še naprej budno opazujejo preiskave in sodna zaslišanja voditeljev opozicije; želi spomniti na svojo zahtevo, da Venezuelo čim prej obišče ad hoc delegacija Evropskega parlamenta, da bi ocenila razmere v državi in stopila v dialog z vsemi stranmi v konfliktu; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, delegacijo EU in veleposlaništva držav članic v Venezueli, naj še naprej budno opazujejo preiskave in sodna zaslišanja voditeljev opozicije; želi spomniti na svojo zahtevo, da Venezuelo čim prej obišče ad hoc delegacija Evropskega parlamenta, da bi ocenila razmere v državi in stopila v dialog z vsemi stranmi v konfliktu;

| 14. | želi spomniti, da bo na podpredsednico/visoko predstavnico kmalu naslovil svojo zahtevo, naj pozove k takojšnji izpustitvi protestnikov, ki so bili samovoljno pridržani od začetka protestov; |
| --- | --- |

14.

želi spomniti, da bo na podpredsednico/visoko predstavnico kmalu naslovil svojo zahtevo, naj pozove k takojšnji izpustitvi protestnikov, ki so bili samovoljno pridržani od začetka protestov;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in nacionalni skupščini Bolivarske republike Venezuele, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in nacionalni skupščini Bolivarske republike Venezuele, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini ter generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0176.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0106.

(3)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 84.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 11. marec 2015

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/194

---

P8_TA(2015)0059

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Teodorosu Zagorakisu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Teodorosa Zagorakisa (2015/2048(IMM))

(2016/C 316/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Teodorosa Zagorakisa, ki jo je 19. decembra 2014 posredoval namestnik državnega tožilca z grškega vrhovnega sodišča in ki je bila predstavljena na plenarnem zasedanju 28. januarja 2015, v zvezi s postopkom št. E2010/3844, ki jo vodi sodnik za prekrške v Solunu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Teodorosa Zagorakisa, ki jo je 19. decembra 2014 posredoval namestnik državnega tožilca z grškega vrhovnega sodišča in ki je bila predstavljena na plenarnem zasedanju 28. januarja 2015, v zvezi s postopkom št. E2010/3844, ki jo vodi sodnik za prekrške v Solunu,

| — | ob upoštevanju, da se je Teodoros Zagorakis odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da se je Teodoros Zagorakis odrekel pravici do zagovora v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 62 grške ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 grške ustave,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0044/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0044/2015),

| A. | ker namestnik državnega tožilca na vrhovnem sodišču v Grčiji zahteva odvzem parlamentarne imunitete Teodorosa Zagorakisa, poslanca Evropskega parlamenta, v zvezi z morebitnim pregonom domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker namestnik državnega tožilca na vrhovnem sodišču v Grčiji zahteva odvzem parlamentarne imunitete Teodorosa Zagorakisa, poslanca Evropskega parlamenta, v zvezi z morebitnim pregonom domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker imajo poslanci Evropskega parlamenta v skladu s členom 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije na ozemlju svoje države imuniteto, priznano članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker imajo poslanci Evropskega parlamenta v skladu s členom 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije na ozemlju svoje države imuniteto, priznano članom parlamenta te države;

| C. | ker člen 62 grške ustave določa, da se poslanca ne sme sodno preganjati, aretirati ali pripreti ali mu drugače omejevati svobode brez soglasja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

ker člen 62 grške ustave določa, da se poslanca ne sme sodno preganjati, aretirati ali pripreti ali mu drugače omejevati svobode brez soglasja parlamenta;

| D. | ker je Teodoros Zagorakis obdolžen povzročitve telesne poškodbe iz malomarnosti in neupoštevanja varnostnih predpisov na delovnem mestu; |
| --- | --- |

D.

ker je Teodoros Zagorakis obdolžen povzročitve telesne poškodbe iz malomarnosti in neupoštevanja varnostnih predpisov na delovnem mestu;

| E. | ker se kazenski postopek nanaša na delovno nesrečo, ki se je zgodila 13. maja 2010 na stadionu nogometnega kluba PAOK v Solunu in v kateri je bil poškodovan delavec, zaposlen pri tem klubu, in ker se postopek vodi zoper Teodorisa Zagorakisa kot predsednika in zakonitega zastopnika kluba; |
| --- | --- |

E.

ker se kazenski postopek nanaša na delovno nesrečo, ki se je zgodila 13. maja 2010 na stadionu nogometnega kluba PAOK v Solunu in v kateri je bil poškodovan delavec, zaposlen pri tem klubu, in ker se postopek vodi zoper Teodorisa Zagorakisa kot predsednika in zakonitega zastopnika kluba;

| F. | ker je očitno, da domnevno kaznivo dejanje ni povezano s poslanskim mandatom Teodorosa Zagorakisa v Evropskem parlamentu, temveč se nanaša na njegovo funkcijo predsednika nogometnega kluba PAOK; |
| --- | --- |

F.

ker je očitno, da domnevno kaznivo dejanje ni povezano s poslanskim mandatom Teodorosa Zagorakisa v Evropskem parlamentu, temveč se nanaša na njegovo funkcijo predsednika nogometnega kluba PAOK;

| G. | ker se kazenski postopek ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je poslanec Evropskega parlamenta izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, v smislu člena 8 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker se kazenski postopek ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je poslanec Evropskega parlamenta izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti, v smislu člena 8 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker ni razloga za domnevo, da bi bil v ozadju sodnega postopka poskus škodovanja politični dejavnosti poslanca (fumus persecutionis), saj je bil uveden več let pred nastopom funkcije; |
| --- | --- |

H.

ker ni razloga za domnevo, da bi bil v ozadju sodnega postopka poskus škodovanja politični dejavnosti poslanca (fumus persecutionis), saj je bil uveden več let pred nastopom funkcije;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Teodorosu Zagorakisu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Teodorosu Zagorakisu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje državnemu tožilstvu na vrhovnem sodišču v Grčiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje državnemu tožilstvu na vrhovnem sodišču v Grčiji.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/196 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/196

---

P8_TA(2015)0060

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Sergeju Staniševu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Sergeju Staniševu (2014/2259(IMM))

(2016/C 316/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sergeju Staniševu, ki jo je 24. novembra 2014 v zvezi s sodnim postopkom pred mestnim sodiščem v Sofiji posredoval generalni državni tožilec Republike Bolgarije (ref. CCAN št. C-280/2013) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 15. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sergeju Staniševu, ki jo je 24. novembra 2014 v zvezi s sodnim postopkom pred mestnim sodiščem v Sofiji posredoval generalni državni tožilec Republike Bolgarije (ref. CCAN št. C-280/2013) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 15. decembra 2014,

| — | po zagovoru Sergeja Staniševa v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Sergeja Staniševa v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 70 ustave Republike Bolgarije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 70 ustave Republike Bolgarije,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0045/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0045/2015),

| A. | ker je generalni državni tožilec Republike Bolgarije posredoval zahtevo okrajnega državnega tožilstva iz Sofije za dovoljenje, da nadaljuje kazenski postopek proti Sergeju Staniševu v zvezi s kaznivim dejanjem po členu 358(1) skupaj s členom 26(1) bolgarskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

A.

ker je generalni državni tožilec Republike Bolgarije posredoval zahtevo okrajnega državnega tožilstva iz Sofije za dovoljenje, da nadaljuje kazenski postopek proti Sergeju Staniševu v zvezi s kaznivim dejanjem po členu 358(1) skupaj s členom 26(1) bolgarskega kazenskega zakonika;

| B. | ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker je po členu 70(1) ustave Republike Bolgarije poslanec državne skupščine zaščiten pred priprtjem ali kazenskim pregonom, razen če je zagrešil kaznivo dejanje, in ker je v takšnih primerih potrebno dovoljenje državne skupščine, če ta ne zaseda, pa predsednika državne skupščine, razen v primeru priprtja in flagrante delicto; ker po členu 70(2) ustave Republike Bolgarije dovoljenje za začetek kazenskega pregona ni potrebno, če je poslanec državne skupščine k temu podal pisno soglasje; |
| --- | --- |

D.

ker je po členu 70(1) ustave Republike Bolgarije poslanec državne skupščine zaščiten pred priprtjem ali kazenskim pregonom, razen če je zagrešil kaznivo dejanje, in ker je v takšnih primerih potrebno dovoljenje državne skupščine, če ta ne zaseda, pa predsednika državne skupščine, razen v primeru priprtja in flagrante delicto; ker po členu 70(2) ustave Republike Bolgarije dovoljenje za začetek kazenskega pregona ni potrebno, če je poslanec državne skupščine k temu podal pisno soglasje;

| E. | ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi imuniteta odvzame ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2); |
| --- | --- |

E.

ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi imuniteta odvzame ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2);

| F. | ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Sergeja Staniševa kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, kot je določeno v členu 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Sergeja Staniševa kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, kot je določeno v členu 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| G. | ker se je predkazenski postopek proti Sergeju Staniševu začel že dolgo pred njegovo izvolitvijo v Evropski parlament in ker torej nikakor ni povezan z njegovo funkcijo poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker se je predkazenski postopek proti Sergeju Staniševu začel že dolgo pred njegovo izvolitvijo v Evropski parlament in ker torej nikakor ni povezan z njegovo funkcijo poslanca Evropskega parlamenta;

| H. | ker je Sergej Stanišev, najprej kot predsednik vlade, potem pa še kot poslanec državne skupščine, predsedniku državne skupščine posredoval dve pisni izjavi, v katerih je soglašal z začetkom kazenskega postopka proti njemu v skladu s členom 70(2) ustave Republike Bolgarije; |
| --- | --- |

H.

ker je Sergej Stanišev, najprej kot predsednik vlade, potem pa še kot poslanec državne skupščine, predsedniku državne skupščine posredoval dve pisni izjavi, v katerih je soglašal z začetkom kazenskega postopka proti njemu v skladu s členom 70(2) ustave Republike Bolgarije;

| I. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, tj. dovolj resen in utemeljen sum, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

I.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, tj. dovolj resen in utemeljen sum, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Sergeju Staniševu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Sergeju Staniševu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Sergeju Staniševu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Sergeju Staniševu.

---

(1)  Sodba v zadevi 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier, EU:C:1964:28; sodba v zadevi 149/85 Wybot proti Faure in drugi, EU:C:1986:310; sodba v zadevi T-345/05 Mote proti Parlamentu, EU:T:2008:440; sodba v združenih zadevah C-200/07 in C-201/07, Marr proti De Gregorio in Clemente, EU:C:2008:579; sodba v zadevi T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu, EU:T:2010:102; sodba v zadevi C-163/10 Patriciello, EU:C:2011:543; sodba v združenih zadevah T-346/11 in T-347/11 Gollnisch proti Parlamentu, EU:T:2013:23.

(2)  Zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu (citirano zgoraj), odstavek 28.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 10. marec 2015

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/198

---

P8_TA(2015)0041

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – vloga EGF/2013/009 PL/Zachem – Poljska

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/009 PL/Zachem iz Poljske) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD))

(2016/C 316/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0013 – C8-0010/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0013 – C8-0010/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0036/2015),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bil pri sprejetju Uredbe (EU) št. 1309/2013 (4) upoštevan dogovor Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se v Komisiji ter Parlamentu in Svetu poveča učinkovitost pri obravnavi vlog za sredstva ESPG, tako da se skrajša postopek ocene in odobritve, ter da se razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev z vključitvijo samozaposlenih in mladih ter financiranjem spodbud za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bil pri sprejetju Uredbe (EU) št. 1309/2013 (4) upoštevan dogovor Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se v Komisiji ter Parlamentu in Svetu poveča učinkovitost pri obravnavi vlog za sredstva ESPG, tako da se skrajša postopek ocene in odobritve, ter da se razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev z vključitvijo samozaposlenih in mladih ter financiranjem spodbud za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Poljska predložila vlogo EGF/2013/009 PL/Zachem za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpustitve 615 presežnih delavcev v podjetju Zaklady Chemiczne Zachem in pri dveh dobaviteljih, povezane z opustitvijo proizvodnje in reorganizacijo podjetja Zachem, ki je bilo razvrščeno v oddelek 20 NACE po reviziji 2 (Proizvodnja kemikalij in kemičnih izdelkov) in je delovalo v regiji Kujavsko-Pomorjansko na ravni NUTS 2; ker so se 404 izmed 615 presežnih delavcev prijavili kot brezposelni pri zavodu za zaposlovanje v Bydgoszczu; ker je do odpuščanja prišlo v referenčnem obdobju od 31. marca 2013 do 31. julija 2013, povezano pa je z zmanjšanjem tržnega deleža Unije v kemični industriji; |
| --- | --- |

D.

ker je Poljska predložila vlogo EGF/2013/009 PL/Zachem za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpustitve 615 presežnih delavcev v podjetju Zaklady Chemiczne Zachem in pri dveh dobaviteljih, povezane z opustitvijo proizvodnje in reorganizacijo podjetja Zachem, ki je bilo razvrščeno v oddelek 20 NACE po reviziji 2 (Proizvodnja kemikalij in kemičnih izdelkov) in je delovalo v regiji Kujavsko-Pomorjansko na ravni NUTS 2; ker so se 404 izmed 615 presežnih delavcev prijavili kot brezposelni pri zavodu za zaposlovanje v Bydgoszczu; ker je do odpuščanja prišlo v referenčnem obdobju od 31. marca 2013 do 31. julija 2013, povezano pa je z zmanjšanjem tržnega deleža Unije v kemični industriji;

| E. | ker zahtevani finančni prispevek iz ESPG znaša 115 205 EUR (50 % celotnega proračuna); |
| --- | --- |

E.

ker zahtevani finančni prispevek iz ESPG znaša 115 205 EUR (50 % celotnega proračuna);

| F. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

F.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG;

| 1. | ugotavlja, da so pogoji iz člena 2(a) uredbe o ESPG izpolnjeni, in se zato strinja s Komisijo, da je Poljska upravičena do finančnega prispevka na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so pogoji iz člena 2(a) uredbe o ESPG izpolnjeni, in se zato strinja s Komisijo, da je Poljska upravičena do finančnega prispevka na podlagi navedene uredbe;

| 2. | ugotavlja, da so poljski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 9. oktobra 2013, v skladu z uredbo o ESPG, ki ne določa rokov za posredovanje informacij, Komisija pa je svojo oceno dala na voljo 21. januarja 2015; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so poljski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 9. oktobra 2013, v skladu z uredbo o ESPG, ki ne določa rokov za posredovanje informacij, Komisija pa je svojo oceno dala na voljo 21. januarja 2015;

| 3. | je zaskrbljen, saj je bil postopek od dneva, ko je bil odpuščen prvi presežni delavec, do ocene vloge precej dolg; opozarja, da je cilj ESPG čim prejšnja možna pomoč presežnim delavcem; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen, saj je bil postopek od dneva, ko je bil odpuščen prvi presežni delavec, do ocene vloge precej dolg; opozarja, da je cilj ESPG čim prejšnja možna pomoč presežnim delavcem;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da so se poljski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 4. marca 2013, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da so se poljski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 4. marca 2013, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč;

| 5. | ugotavlja, da se je delež Unije na svetovnem trgu kemikalij med letoma 1992 in 2012 močno zmanjšal, in sicer s 35,2 % v letu 1992 na 17,8 % v letu 2012 (5); ugotavlja, da se je proizvodnja kemikalij v zadnjih letih selila v Azijo, zlasti na Kitajsko, kjer se je njen delež zaradi povečanja prodaje na trgih v razvoju, nižjih stroškov dela, dostopa do trgov, subvencij, davkov in predpisov povečal, in sicer z 8,7 % leta 2002 na 30,5 % leta 2012; zato ocenjuje, da je odpuščanje v podjetju Zachem in njegovih dveh dobaviteljih povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da se je delež Unije na svetovnem trgu kemikalij med letoma 1992 in 2012 močno zmanjšal, in sicer s 35,2 % v letu 1992 na 17,8 % v letu 2012 (5); ugotavlja, da se je proizvodnja kemikalij v zadnjih letih selila v Azijo, zlasti na Kitajsko, kjer se je njen delež zaradi povečanja prodaje na trgih v razvoju, nižjih stroškov dela, dostopa do trgov, subvencij, davkov in predpisov povečal, in sicer z 8,7 % leta 2002 na 30,5 % leta 2012; zato ocenjuje, da je odpuščanje v podjetju Zachem in njegovih dveh dobaviteljih povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije;

| 6. | poudarja, da je bilo podjetje Zachem največji delodajalec v regiji in da so v referenčnem obdobju delavci, ki jih je to podjetje posredno ali neposredno odpustilo, predstavljali 60 % vseh novih prijavljenih brezposelnih na območnem zavodu za zaposlovanje v Bydgoszczu; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je bilo podjetje Zachem največji delodajalec v regiji in da so v referenčnem obdobju delavci, ki jih je to podjetje posredno ali neposredno odpustilo, predstavljali 60 % vseh novih prijavljenih brezposelnih na območnem zavodu za zaposlovanje v Bydgoszczu;

| 7. | ugotavlja, da bo odpuščanje v podjetju Zachem in njegovih dobaviteljih verjetno negativno vplivalo na razmere v regiji Kujavsko-Pomorjansko, kjer je brezposelnost kljub gospodarski rasti najvišja v državi in je julija 2013 znašala 17,4 %; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da bo odpuščanje v podjetju Zachem in njegovih dobaviteljih verjetno negativno vplivalo na razmere v regiji Kujavsko-Pomorjansko, kjer je brezposelnost kljub gospodarski rasti najvišja v državi in je julija 2013 znašala 17,4 %;

| 8. | ugotavlja, da so ukrepi, ki jih podpira ESPG, namenjeni 50 najbolj prikrajšanim delavcem in da vsebujejo naslednja dva ukrepa: spodbude za zaposlovanje in intervencijska dela; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da so ukrepi, ki jih podpira ESPG, namenjeni 50 najbolj prikrajšanim delavcem in da vsebujejo naslednja dva ukrepa: spodbude za zaposlovanje in intervencijska dela;

| 9. | ugotavlja, da bo največji del stroškov prilagojenih storitev odpadel na financiranje spodbud za zaposlovanje 45 delavcev, da bi zagotovili spodbude delodajalcem, ki so se odločili, da bodo te delavce zaposlili za vsaj 24 mesecev; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da bo največji del stroškov prilagojenih storitev odpadel na financiranje spodbud za zaposlovanje 45 delavcev, da bi zagotovili spodbude delodajalcem, ki so se odločili, da bodo te delavce zaposlili za vsaj 24 mesecev;

| 10. | ugotavlja, da se podpora v manjšem obsegu zagotavlja 5 odpuščenim delavcem, starim nad 50 let, za kritje njihovih socialnih prispevkov; ugotavlja, da je za to starostno skupino značilno višje tveganje dolgotrajne brezposelnosti in izključitve s trga dela; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se podpora v manjšem obsegu zagotavlja 5 odpuščenim delavcem, starim nad 50 let, za kritje njihovih socialnih prispevkov; ugotavlja, da je za to starostno skupino značilno višje tveganje dolgotrajne brezposelnosti in izključitve s trga dela;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da se ukrepi ESPG dopolnjujejo z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ugotavlja zlasti, da naj bi usklajeni sveženj prilagojenih storitev dopolnil številne že obstoječe ukrepe za presežne delavce v okviru operativnega programa za človeški kapital, ki se sofinancira iz Evropskega socialnega sklada, in druge ukrepe, ki so jih uvedli zavodi za zaposlovanje v regiji; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se v primeru tovrstnih dopolnilnih ukrepov prepreči dvojno financiranje; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da se ukrepi ESPG dopolnjujejo z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ugotavlja zlasti, da naj bi usklajeni sveženj prilagojenih storitev dopolnil številne že obstoječe ukrepe za presežne delavce v okviru operativnega programa za človeški kapital, ki se sofinancira iz Evropskega socialnega sklada, in druge ukrepe, ki so jih uvedli zavodi za zaposlovanje v regiji; poudarja, da je pomembno zagotoviti, da se v primeru tovrstnih dopolnilnih ukrepov prepreči dvojno financiranje;

| 12. | ugotavlja, da naj bi se prilagojene storitve izvajale do 30. septembra 2015 in da je po začasnih podatkih doslej novo službo našlo že 36 oseb, ki so sodelovale v teh ukrepih; ugotavlja, da je bilo ob koncu leta 2014 izvršenega 59 % načrtovanega proračuna; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da naj bi se prilagojene storitve izvajale do 30. septembra 2015 in da je po začasnih podatkih doslej novo službo našlo že 36 oseb, ki so sodelovale v teh ukrepih; ugotavlja, da je bilo ob koncu leta 2014 izvršenega 59 % načrtovanega proračuna;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je regionalni odbor za socialni dialog razpravljal o možnostih za pomoč delavcem, ki so izgubili službo v podjetju Zachem in njegovih dobaviteljih, in da je bil predlagani sveženj prilagojenih ukrepov obravnavan na seji sveta za zaposlovanje v Bydgoszczu, na kateri so sodelovali tudi sindikati, predstavniki podjetij ter predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je regionalni odbor za socialni dialog razpravljal o možnostih za pomoč delavcem, ki so izgubili službo v podjetju Zachem in njegovih dobaviteljih, in da je bil predlagani sveženj prilagojenih ukrepov obravnavan na seji sveta za zaposlovanje v Bydgoszczu, na kateri so sodelovali tudi sindikati, predstavniki podjetij ter predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti;

| 14. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da sta se načeli enakosti med ženskami in moškimi ter nediskriminacije uporabljali med različnimi fazami izvajanja in sodelovanja v ukrepih iz ESPG ter se bosta še naprej uporabljali; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da sta se načeli enakosti med ženskami in moškimi ter nediskriminacije uporabljali med različnimi fazami izvajanja in sodelovanja v ukrepih iz ESPG ter se bosta še naprej uporabljali;

| 16. | poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 17. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

17.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Uredba (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 855).

(5)  Evropska kemična industrija. Dejstva in številke 2013, CEFIC (http://www.cefic.org/Facts-and-Figures)

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/009 PL/Zachem iz Poljske)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/469.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/201 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/201

---

P8_TA(2015)0042

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – vloga EGF/2014/014 DE/Aleo Solar – Nemčija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/014 DE/Aleo Solar iz Nemčije) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD))

(2016/C 316/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0726 – C8-0012/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0726 – C8-0012/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0030/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0030/2015),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Nemčija predložila vlogo EGF/2014/014 DE/Aleo Solar za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja 657 presežnih delavcev; 390 je bilo odpuščenih v podjetju Aleo Solar AG, ki deluje v panogi, razvrščeni v oddelek 26 NACE 2 „Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov“, 267 pa v dveh podružnicah tega podjetja, v referenčnem obdobju od 7. marca 2014 do 7. julija 2014 in pozneje, in sicer zaradi zmanjšanja tržnega deleža Unije v sektorju solarnih modulov; pričakuje se, da bo pri ukrepih sodelovalo 476 oseb; |
| --- | --- |

D.

ker je Nemčija predložila vlogo EGF/2014/014 DE/Aleo Solar za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja 657 presežnih delavcev; 390 je bilo odpuščenih v podjetju Aleo Solar AG, ki deluje v panogi, razvrščeni v oddelek 26 NACE 2 „Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov“, 267 pa v dveh podružnicah tega podjetja, v referenčnem obdobju od 7. marca 2014 do 7. julija 2014 in pozneje, in sicer zaradi zmanjšanja tržnega deleža Unije v sektorju solarnih modulov; pričakuje se, da bo pri ukrepih sodelovalo 476 oseb;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG;

| 1. | ugotavlja, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in se zato strinja s Komisijo, da je Nemčija upravičena do finančnega prispevka na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in se zato strinja s Komisijo, da je Nemčija upravičena do finančnega prispevka na podlagi navedene uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so nemški organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 29. julija 2014 in jo do 23. septembra 2014 dopolnili z dodatnimi informacijami, Komisija pa je svojo oceno dala na voljo 16. decembra 2014; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so nemški organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 29. julija 2014 in jo do 23. septembra 2014 dopolnili z dodatnimi informacijami, Komisija pa je svojo oceno dala na voljo 16. decembra 2014;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da so se nemški organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 11. aprila 2014, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da so se nemški organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 11. aprila 2014, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč;

| 4. | meni, da je odpuščanje presežnih delavcev v podjetju Aleo Solar AG povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, saj se je med letoma 2005 in 2011 tržni delež Kitajske povečal z 11 % na 45 %, tržni delež Nemčije pa se je v tem času zmanjšal s 64 % na 21 %; ugotavlja, da so cene sončnih modulov v letu 2011 padle za 40 % v primerjavi z letom 2010 in torej pod proizvodne stroške podjetja Aleo Solar AG, to pa zaradi velikih presežnih proizvodnih zmogljivosti v tem sektorju na Kitajskem, ki presegajo tako potrebe kitajskih potrošnikov kot svetovnega trga; ugotavlja, da je leta 2013 EU odobrila dodatne dajatve za sončne module s poreklom iz Kitajske in minimalno ceno, ki pa je še vedno nižja od proizvodnih stroškov nemških proizvajalcev; |
| --- | --- |

4.

meni, da je odpuščanje presežnih delavcev v podjetju Aleo Solar AG povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, saj se je med letoma 2005 in 2011 tržni delež Kitajske povečal z 11 % na 45 %, tržni delež Nemčije pa se je v tem času zmanjšal s 64 % na 21 %; ugotavlja, da so cene sončnih modulov v letu 2011 padle za 40 % v primerjavi z letom 2010 in torej pod proizvodne stroške podjetja Aleo Solar AG, to pa zaradi velikih presežnih proizvodnih zmogljivosti v tem sektorju na Kitajskem, ki presegajo tako potrebe kitajskih potrošnikov kot svetovnega trga; ugotavlja, da je leta 2013 EU odobrila dodatne dajatve za sončne module s poreklom iz Kitajske in minimalno ceno, ki pa je še vedno nižja od proizvodnih stroškov nemških proizvajalcev;

| 5. | ugotavlja, da je leta 2010 promet podjetja Aleo Solar AG znašal 550 000 000 EUR, njegov dobiček pa 43 000 000 EUR, ter da se po letu 2011 ta hitro krčil in leta 2013 dosegel izgubo v višini 92 000 000 EUR; poudarja, da podjetju, kljub številnim prizadevanjem za prestrukturiranje in izboljšanje učinkovitosti, ni uspelo obnoviti dobičkonosnega poslovanja; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da je leta 2010 promet podjetja Aleo Solar AG znašal 550 000 000 EUR, njegov dobiček pa 43 000 000 EUR, ter da se po letu 2011 ta hitro krčil in leta 2013 dosegel izgubo v višini 92 000 000 EUR; poudarja, da podjetju, kljub številnim prizadevanjem za prestrukturiranje in izboljšanje učinkovitosti, ni uspelo obnoviti dobičkonosnega poslovanja;

| 6. | ugotavlja, da gre za drugo vlogo za uporabo sredstev ESPG iz sektorja proizvodnje sončnih modulov in da jih bo prišlo še več; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da gre za drugo vlogo za uporabo sredstev ESPG iz sektorja proizvodnje sončnih modulov in da jih bo prišlo še več;

| 7. | ugotavlja, da bo odpuščanje v podjetju Aleo Solar AG negativno vplivalo na regijo Prenzlau/Brandenburg, kjer je dohodek na prebivalca občutno pod državnim povprečjem, stopnja brezposelnosti pa je s 15,5 % oziroma 16,4 % najvišja v Nemčiji; poudarja, da bi vključitev presežnih delavcev iz podjetja Aleo Solar AG to stopnjo povečala za 0,9 %; obžaluje, da obeti, da bodo odpuščeni delavci kmalu našli novo zaposlitev, niso nič kaj dobri, saj je gostota prebivalstva na tem območju razmeroma nizka in morebitnih delodajalcev primanjkuje: tam delujejo večinoma mala in srednje velika podjetja, le 10 podjetij (0,3 %) pa zaposluje več kot 249 delavcev (Aleo Solar AG je bil eden od večjih delodajalcev); |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da bo odpuščanje v podjetju Aleo Solar AG negativno vplivalo na regijo Prenzlau/Brandenburg, kjer je dohodek na prebivalca občutno pod državnim povprečjem, stopnja brezposelnosti pa je s 15,5 % oziroma 16,4 % najvišja v Nemčiji; poudarja, da bi vključitev presežnih delavcev iz podjetja Aleo Solar AG to stopnjo povečala za 0,9 %; obžaluje, da obeti, da bodo odpuščeni delavci kmalu našli novo zaposlitev, niso nič kaj dobri, saj je gostota prebivalstva na tem območju razmeroma nizka in morebitnih delodajalcev primanjkuje: tam delujejo večinoma mala in srednje velika podjetja, le 10 podjetij (0,3 %) pa zaposluje več kot 249 delavcev (Aleo Solar AG je bil eden od večjih delodajalcev);

| 8. | ugotavlja, da usklajeni sveženj sofinanciranih prilagojenih storitev vsebuje naslednje ukrepe za ponovno vključitev 476 odpuščenih delavcev v postopek zaposlovanja: poklicno usposabljanje, poklicno svetovanje in usmerjanje, delovne skupine/delavnice, podjetniško svetovanje, medregionalno svetovanje za mobilnost, iskanje dela s strokovnim svetovalcem za zaposlovanje, mentorsko spremljanje za delavce, ki so našli novo zaposlitev, a utegnejo potrebovati svetovanje, da bi se zaposlili ali ker to vključuje selitev, nadomestilo za usposabljanje v višini 60 % prejšnjega neto dohodka delavca v skladu s členom 7(1)(b) uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da usklajeni sveženj sofinanciranih prilagojenih storitev vsebuje naslednje ukrepe za ponovno vključitev 476 odpuščenih delavcev v postopek zaposlovanja: poklicno usposabljanje, poklicno svetovanje in usmerjanje, delovne skupine/delavnice, podjetniško svetovanje, medregionalno svetovanje za mobilnost, iskanje dela s strokovnim svetovalcem za zaposlovanje, mentorsko spremljanje za delavce, ki so našli novo zaposlitev, a utegnejo potrebovati svetovanje, da bi se zaposlili ali ker to vključuje selitev, nadomestilo za usposabljanje v višini 60 % prejšnjega neto dohodka delavca v skladu s členom 7(1)(b) uredbe o ESPG;

| 9. | ugotavlja, da oblasti načrtujejo, da bodo izkoristile najvišjo dovoljeno mejo 35 % vseh stroškov za nadomestila in spodbude, ter to podporo izplačale v obliki nadomestila za usposabljanje (Transferkurzarbeitergeld), ki bo znašalo 60 % ali 67 % prejšnje neto plače delavcev – odvisno od prihodkov gospodinjstva upravičenca – kar je v skladu z nemško prakso za brezposelne delavce; opozarja, da nadomestilo za usposabljanje ne nadomešča pasivnih ukrepov socialnega varstva in je vezano na stroge pogoje udeleževanja v usposabljanju in v drugih dejavnostih, ki se organizirajo; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da oblasti načrtujejo, da bodo izkoristile najvišjo dovoljeno mejo 35 % vseh stroškov za nadomestila in spodbude, ter to podporo izplačale v obliki nadomestila za usposabljanje (Transferkurzarbeitergeld), ki bo znašalo 60 % ali 67 % prejšnje neto plače delavcev – odvisno od prihodkov gospodinjstva upravičenca – kar je v skladu z nemško prakso za brezposelne delavce; opozarja, da nadomestilo za usposabljanje ne nadomešča pasivnih ukrepov socialnega varstva in je vezano na stroge pogoje udeleževanja v usposabljanju in v drugih dejavnostih, ki se organizirajo;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s predstavniki upravičencev, ki jim je pomoč namenjena, ob upoštevanju priložnosti, ki jih ponujata zemljepisno območje in poslovno okolje; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s predstavniki upravičencev, ki jim je pomoč namenjena, ob upoštevanju priložnosti, ki jih ponujata zemljepisno območje in poslovno okolje;

| 11. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 12. | ugotavlja, da je 164 delavcev podjetja Aleo Solar, ki so bili odpuščeni v Prenzlauu, znova zaposlil azijski konzorcij, ki je kupil obrat od stečajnega upravitelja; ugotavlja, da so nemški organi kot razlog, zakaj so tem delavcem dovolili sodelovati v ukrepih, ki se financirajo iz ESPG, navedli, da takrat ni bilo jasno, ali bo njihova zaposlitev varna; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je 164 delavcev podjetja Aleo Solar, ki so bili odpuščeni v Prenzlauu, znova zaposlil azijski konzorcij, ki je kupil obrat od stečajnega upravitelja; ugotavlja, da so nemški organi kot razlog, zakaj so tem delavcem dovolili sodelovati v ukrepih, ki se financirajo iz ESPG, navedli, da takrat ni bilo jasno, ali bo njihova zaposlitev varna;

| 13. | ugotavlja, da 104 delavci, ki so postali presežni v upravnem središču v Oldenburgu, niso vključeni v ukrepe, ki se financirajo iz ESPG; ugotavlja, da so možnosti za zaposlitev v tej regiji precej obetavnejše; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da 104 delavci, ki so postali presežni v upravnem središču v Oldenburgu, niso vključeni v ukrepe, ki se financirajo iz ESPG; ugotavlja, da so možnosti za zaposlitev v tej regiji precej obetavnejše;

| 14. | obžaluje, da je tveganje dolgoročne brezposelnosti za presežne delavce precejšnje, zato poudarja, kako pomembni so ukrepi, ki delavce spodbujajo k iskanju zaposlitve drugod in k sprejemanju ponudb za delo v drugih regijah; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da je tveganje dolgoročne brezposelnosti za presežne delavce precejšnje, zato poudarja, kako pomembni so ukrepi, ki delavce spodbujajo k iskanju zaposlitve drugod in k sprejemanju ponudb za delo v drugih regijah;

| 15. | ugotavlja, da je tveganje dolgotrajne brezposelnosti in izključitve s trga dela za delavce v starostnih skupinah od 55 do 64 let in od 15 do 29 let višje; zato ocenjuje, da imajo ti delavci posebne potrebe, ko se jim zagotavljajo prilagojene storitve; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je tveganje dolgotrajne brezposelnosti in izključitve s trga dela za delavce v starostnih skupinah od 55 do 64 let in od 15 do 29 let višje; zato ocenjuje, da imajo ti delavci posebne potrebe, ko se jim zagotavljajo prilagojene storitve;

| 16. | opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti razvoj na trgu dela in potrebne veščine in da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

16.

opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti razvoj na trgu dela in potrebne veščine in da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire;

| 17. | poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 18. | odobri sklep, priložen k tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobri sklep, priložen k tej resoluciji;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2014/014 DE/Aleo Solar iz Nemčije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/473.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/204 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/204

---

P8_TA(2015)0043

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – vloga EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) – Belgija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) iz Belgije) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD))

(2016/C 316/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0725 – C8-0013/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0725 – C8-0013/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0031/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0031/2015),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bila Uredba (EU) št. 1309/2013 (4) sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila Uredba (EU) št. 1309/2013 (4) sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Belgija predložila vlogo EGF/2013/007 BE/Hainaut steel za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpustitve 708 presežnih delavcev v dveh podjetjih, povezanih z zaprtjem podjetja Duferco in zmanjšanjem števila zaposlenih v podjetju NLMK, ki delujeta v oddelku 24 NACE 2 „Proizvodnja kovin“ in se nahajata v mestu La Louvière v regiji Hainaut; ker je do odpuščanj prišlo v referenčnem obdobju med 22. januarjem 2013 in 22. oktobrom 2013, povezana pa so z zmanjšanjem tržnega deleža Unije v sektorju proizvodnje jekla; |
| --- | --- |

D.

ker je Belgija predložila vlogo EGF/2013/007 BE/Hainaut steel za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpustitve 708 presežnih delavcev v dveh podjetjih, povezanih z zaprtjem podjetja Duferco in zmanjšanjem števila zaposlenih v podjetju NLMK, ki delujeta v oddelku 24 NACE 2 „Proizvodnja kovin“ in se nahajata v mestu La Louvière v regiji Hainaut; ker je do odpuščanj prišlo v referenčnem obdobju med 22. januarjem 2013 in 22. oktobrom 2013, povezana pa so z zmanjšanjem tržnega deleža Unije v sektorju proizvodnje jekla;

| E. | ker zahtevani finančni prispevek iz ESPG znaša 981 956 EUR (50 % celotnega proračuna); |
| --- | --- |

E.

ker zahtevani finančni prispevek iz ESPG znaša 981 956 EUR (50 % celotnega proračuna);

| F. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

F.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG;

| 1. | ugotavlja, da so pogoji iz člena 2(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in se zato strinja s Komisijo, da je Belgija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so pogoji iz člena 2(b) uredbe o ESPG izpolnjeni in se zato strinja s Komisijo, da je Belgija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | ugotavlja, da so belgijske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 27. septembra 2013, v skladu z uredbo o ESPG, ki ne določa rokov za posredovanje informacij, Komisija pa je svojo oceno predložila 9. decembra 2014; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so belgijske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 27. septembra 2013, v skladu z uredbo o ESPG, ki ne določa rokov za posredovanje informacij, Komisija pa je svojo oceno predložila 9. decembra 2014;

| 3. | je zaskrbljen, saj je bil postopek od dneva, ko je bil odpuščen prvi presežni delavec, do ocene vloge precej dolg; opozarja, da je cilj ESPG čimprejšnja možna pomoč presežnim delavcem; poudarja, da je bila vloga za sredstva ESPG predložena 27. septembra 2013, do glasovanja o njej v Odboru za proračun bo tako minilo skoraj leto in pol; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen, saj je bil postopek od dneva, ko je bil odpuščen prvi presežni delavec, do ocene vloge precej dolg; opozarja, da je cilj ESPG čimprejšnja možna pomoč presežnim delavcem; poudarja, da je bila vloga za sredstva ESPG predložena 27. septembra 2013, do glasovanja o njej v Odboru za proračun bo tako minilo skoraj leto in pol;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo za prizadete delavce začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. junija 2013, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovili hitro pomoč; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo za prizadete delavce začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. junija 2013, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovili hitro pomoč;

| 5. | meni, da je število presežnih delavcev v podjetjih Duferco in NLMKD povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, saj je sektor proizvodnje jekla doživel resne gospodarske motnje, zlasti hiter padec tržnega deleža EU; zaradi gospodarske krize in relativnega dviga proizvodnih stroškov so se poslabšali svetovni trgovinski tokovi, poleg tega tudi zaradi drugih dejavnikov, kot sta upad povpraševanja po jeklu v avtomobilski industriji in gradbeništvu; |
| --- | --- |

5.

meni, da je število presežnih delavcev v podjetjih Duferco in NLMKD povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, saj je sektor proizvodnje jekla doživel resne gospodarske motnje, zlasti hiter padec tržnega deleža EU; zaradi gospodarske krize in relativnega dviga proizvodnih stroškov so se poslabšali svetovni trgovinski tokovi, poleg tega tudi zaradi drugih dejavnikov, kot sta upad povpraševanja po jeklu v avtomobilski industriji in gradbeništvu;

| 6. | ugotavlja, da se je v skladu s podatki, na katere se sklicujejo belgijski organi (5), proizvodnja surovega jekla v EU-27 med letoma 2006 in 2011 s 206,9 milijona ton zmanjšala na 177,7 milijona ton (-14,1 %; -3,0 % letne rasti (6)), medtem ko se je proizvodnja na svetovni ravni s 1249 milijona ton povečala na 1 518,3 milijona ton (+21,6 %; +4,0 % letne rasti); razume, da je to povzročilo upad tržnega deleža EU-27 v proizvodnji surovega jekla, merjenega volumsko, s 16,6 % leta 2006 na 11,7 % leta 2011 (-29,4 %; - 6,7 % letne rasti) in kot primerjavo navaja, da se je v istem obdobju tržni delež Kitajske povečal s 33,7 % na 45,0 %; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se je v skladu s podatki, na katere se sklicujejo belgijski organi (5), proizvodnja surovega jekla v EU-27 med letoma 2006 in 2011 s 206,9 milijona ton zmanjšala na 177,7 milijona ton (-14,1 %; -3,0 % letne rasti (6)), medtem ko se je proizvodnja na svetovni ravni s 1249 milijona ton povečala na 1 518,3 milijona ton (+21,6 %; +4,0 % letne rasti); razume, da je to povzročilo upad tržnega deleža EU-27 v proizvodnji surovega jekla, merjenega volumsko, s 16,6 % leta 2006 na 11,7 % leta 2011 (-29,4 %; - 6,7 % letne rasti) in kot primerjavo navaja, da se je v istem obdobju tržni delež Kitajske povečal s 33,7 % na 45,0 %;

| 7. | ugotavlja, da je to peta vloga za sredstva iz ESPG v jeklarskem sektorju, pri čemer so tri temeljile na globalizaciji, ena pa na svetovni finančni in gospodarski krizi; poudarja, da potrebujemo učinkovit in usklajen pristop na ravni Unije, da bi se spopadli z brezposelnostjo v jeklarskem sektorju; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je to peta vloga za sredstva iz ESPG v jeklarskem sektorju, pri čemer so tri temeljile na globalizaciji, ena pa na svetovni finančni in gospodarski krizi; poudarja, da potrebujemo učinkovit in usklajen pristop na ravni Unije, da bi se spopadli z brezposelnostjo v jeklarskem sektorju;

| 8. | ugotavlja, da bo odpuščanje v družbah Duferco in NLMK negativno vplivalo na razmere v regiji Hainaut, ki je nekdanje premogovniško in jeklarsko območje, na katerem je zaposlovanje močno odvisno od tradicionalne težke industrije in javnega sektorja, kjer je leta 2012 stopnja brezposelnosti znašala 17,7 % v primerjavi s povprečjem 15,8 % v Valoniji in 11,2 % na nacionalni ravni (7), pri čemer je za osebe, stare od 18 do 25 let, dosegla 39 %; poudarja, da je nizka raven kvalifikacij iskalcev zaposlitve (51 % jih nima višje sekundarne izobrazbe, v primerjavi s 47 % v Valoniji) še dodatna težava pri iskanju zaposlitve; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bo odpuščanje v družbah Duferco in NLMK negativno vplivalo na razmere v regiji Hainaut, ki je nekdanje premogovniško in jeklarsko območje, na katerem je zaposlovanje močno odvisno od tradicionalne težke industrije in javnega sektorja, kjer je leta 2012 stopnja brezposelnosti znašala 17,7 % v primerjavi s povprečjem 15,8 % v Valoniji in 11,2 % na nacionalni ravni (7), pri čemer je za osebe, stare od 18 do 25 let, dosegla 39 %; poudarja, da je nizka raven kvalifikacij iskalcev zaposlitve (51 % jih nima višje sekundarne izobrazbe, v primerjavi s 47 % v Valoniji) še dodatna težava pri iskanju zaposlitve;

| 9. | ugotavlja, da se bodo morali delavci družb Duferco in NLMK, glede na gospodarske razmere in število odpuščanj v metalurški industriji v regiji, prekvalificirati, da bodo lahko našli zaposlitev v drugih poklicih in drugih sektorjih; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se bodo morali delavci družb Duferco in NLMK, glede na gospodarske razmere in število odpuščanj v metalurški industriji v regiji, prekvalificirati, da bodo lahko našli zaposlitev v drugih poklicih in drugih sektorjih;

| 10. | ugotavlja, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vsebuje naslednje ukrepe za ponovno vključitev 701 presežnih delavcev v postopek zaposlovanja (po kategorijah): (1) pomoč posameznikom pri iskanju zaposlitve, vodenje primerov in storitve splošnega obveščanja, (2) usposabljanje in prekvalifikacija ter (3) spodbujanje samostojnega podjetništva; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vsebuje naslednje ukrepe za ponovno vključitev 701 presežnih delavcev v postopek zaposlovanja (po kategorijah): (1) pomoč posameznikom pri iskanju zaposlitve, vodenje primerov in storitve splošnega obveščanja, (2) usposabljanje in prekvalifikacija ter (3) spodbujanje samostojnega podjetništva;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da so pri splošnem usklajevanju in izvajanju ukrepov sodelovali različni socialni partnerji in organizacije: sindikati (FGTB, CSC), FOREM (javna služba za zaposlovanje in usposabljanje regije Valonija), sektorski centri za poklicno in tehnološko usposabljanje, ki delujejo v regiji Valonija, agencija za Evropski socialni sklad Francoske skupnosti v Belgiji in valonska vlada; odobrava tudi dejstvo, da so sindikati neposredno vključeni v upravljanje dveh enot za pomoč pri prezaposlovanju, ki sta bili posebej ustanovljeni za vsako posamezno podjetje; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da so pri splošnem usklajevanju in izvajanju ukrepov sodelovali različni socialni partnerji in organizacije: sindikati (FGTB, CSC), FOREM (javna služba za zaposlovanje in usposabljanje regije Valonija), sektorski centri za poklicno in tehnološko usposabljanje, ki delujejo v regiji Valonija, agencija za Evropski socialni sklad Francoske skupnosti v Belgiji in valonska vlada; odobrava tudi dejstvo, da so sindikati neposredno vključeni v upravljanje dveh enot za pomoč pri prezaposlovanju, ki sta bili posebej ustanovljeni za vsako posamezno podjetje;

| 12. | pozdravlja aktivne ukrepe na trgu dela, ki so namenjeni izboljševanju zaposljivosti presežnih delavcev; opozarja, da nadomestila niso med prilagojenimi storitvami, za katere bodo porabljena sredstva ESPG; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja aktivne ukrepe na trgu dela, ki so namenjeni izboljševanju zaposljivosti presežnih delavcev; opozarja, da nadomestila niso med prilagojenimi storitvami, za katere bodo porabljena sredstva ESPG;

| 13. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju in potencialom tega območja. |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega svežnja ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju in potencialom tega območja.

| 14. | ugotavlja, da so predlagani ukrepi namenjeni tudi skupini vodstvenih delavcev zadevnih družb; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da so predlagani ukrepi namenjeni tudi skupini vodstvenih delavcev zadevnih družb;

| 15. | pozdravlja, da sta se načeli enakosti med ženskami in moškimi ter nediskriminacije uporabljali med različnimi fazami izvajanja in dostopa do ukrepov iz ESPG ter se bosta še naprej uporabljali; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da sta se načeli enakosti med ženskami in moškimi ter nediskriminacije uporabljali med različnimi fazami izvajanja in dostopa do ukrepov iz ESPG ter se bosta še naprej uporabljali;

| 16. | poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 17. | opaža, da ukrepi, ki so v Belgiji obvezni v skladu s postopki kolektivnega odpuščanja in se izvajajo kot del standardnih dejavnosti enote za pomoč pri prezaposlovanju (npr. podpora pri iskanju nadomestne zaposlitve, usposabljanje, pomoč pri iskanju zaposlitve in poklicno svetovanje itd), niso vključeni v to vlogo za pomoč iz ESPG; ugotavlja, da naj bi bila več kot polovica skupnih ocenjenih stroškov namenjena storitvam prezaposlovanja, namreč ukrepom podpore, usmerjanja in ponovnega vključevanja na trg dela; |
| --- | --- |

17.

opaža, da ukrepi, ki so v Belgiji obvezni v skladu s postopki kolektivnega odpuščanja in se izvajajo kot del standardnih dejavnosti enote za pomoč pri prezaposlovanju (npr. podpora pri iskanju nadomestne zaposlitve, usposabljanje, pomoč pri iskanju zaposlitve in poklicno svetovanje itd), niso vključeni v to vlogo za pomoč iz ESPG; ugotavlja, da naj bi bila več kot polovica skupnih ocenjenih stroškov namenjena storitvam prezaposlovanja, namreč ukrepom podpore, usmerjanja in ponovnega vključevanja na trg dela;

| 18. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Uredba (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 855).

(5)  Vir: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2012.

(6)  Skupna letna stopnja rasti.

(7)  Vir: Steunpunt WSE.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) iz Belgije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/468.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/208 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/208

---

P8_TA(2015)0044

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – vloga EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal – Belgija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal iz Belgije) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD))

(2016/C 316/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0734 – C8-0014/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0734 – C8-0014/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014 – 2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014 – 2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0035/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0035/2015),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG),

| C. | ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja, |
| --- | --- |

C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva iz ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja,

| D. | ker je Belgija predložila vlogo EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal za finančni prispevek iz ESPG, potem ko je bilo v referenčnem obdobju od 1. januarja 2014 do 1. maja 2014 in po njem zaradi hujših gospodarskih motenj in hitrega upadanja tržnega deleža Unije odpuščenih 1 285 presežnih delavcev v podjetju ArcelorMittal Liège S.A., ki deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 24 NACE 2 („Proizvodnja kovin“), pri čemer naj bi v ukrepih sodelovalo 910 delavcev, |
| --- | --- |

D.

ker je Belgija predložila vlogo EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal za finančni prispevek iz ESPG, potem ko je bilo v referenčnem obdobju od 1. januarja 2014 do 1. maja 2014 in po njem zaradi hujših gospodarskih motenj in hitrega upadanja tržnega deleža Unije odpuščenih 1 285 presežnih delavcev v podjetju ArcelorMittal Liège S.A., ki deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 24 NACE 2 („Proizvodnja kovin“), pri čemer naj bi v ukrepih sodelovalo 910 delavcev,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG;

| 1. | ugotavlja, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni, in se zato strinja s Komisijo, da je Belgija upravičena do finančnega prispevka na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni, in se zato strinja s Komisijo, da je Belgija upravičena do finančnega prispevka na podlagi navedene uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 22. julija 2014, v 12 tednih od datuma, ko so bila merila za pomoč izpolnjena, in jo dopolnili z dodatnimi informacijami do vključno 16. septembra 2014, Komisija pa je svojo oceno dala na voljo 9. decembra 2014; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 22. julija 2014, v 12 tednih od datuma, ko so bila merila za pomoč izpolnjena, in jo dopolnili z dodatnimi informacijami do vključno 16. septembra 2014, Komisija pa je svojo oceno dala na voljo 9. decembra 2014;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. januarja 2014, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. januarja 2014, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč;

| 4. | meni, da je odpuščanje presežnih delavcev v podjetju ArcelorMittal Liège S.A. povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, saj se je proizvodnja jekla v EU-27 letoma 2007 in 2013 zmanjšala z 210,1 milijona ton na 166,2 milijona ton (4) (-20,9 %; -3,8 % letne rasti (5)), medtem ko se je proizvodnja na svetovni ravni povečala s 1 348,1 milijona ton na 1 649,3 milijona ton (+22,3 %; +3,4 % letne rasti); ugotavlja, da se je delež EU v proizvodnji jekla zmanjšal s 16 % svetovne proizvodnje v letu 2007 na 10 % v letu 2013, kar je precej več kot v Združenih državah in Rusiji, medtem ko je tržni delež Azije v istem obdobju močno narasel, s 56 % na 67 %, zaradi česar se je kovinskopredelovalna industrija v Liègeu v zadnjih letih krčila, in sicer s 6 193 delovnih mest v 40 podjetjih v letu 2007 na 4 187 delovnih mest v 35 podjetjih v letu 2012, kar pomeni zmanjšanje zaposlenosti v tem sektorju za 32 %; |
| --- | --- |

4.

meni, da je odpuščanje presežnih delavcev v podjetju ArcelorMittal Liège S.A. povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, saj se je proizvodnja jekla v EU-27 letoma 2007 in 2013 zmanjšala z 210,1 milijona ton na 166,2 milijona ton (4) (-20,9 %; -3,8 % letne rasti (5)), medtem ko se je proizvodnja na svetovni ravni povečala s 1 348,1 milijona ton na 1 649,3 milijona ton (+22,3 %; +3,4 % letne rasti); ugotavlja, da se je delež EU v proizvodnji jekla zmanjšal s 16 % svetovne proizvodnje v letu 2007 na 10 % v letu 2013, kar je precej več kot v Združenih državah in Rusiji, medtem ko je tržni delež Azije v istem obdobju močno narasel, s 56 % na 67 %, zaradi česar se je kovinskopredelovalna industrija v Liègeu v zadnjih letih krčila, in sicer s 6 193 delovnih mest v 40 podjetjih v letu 2007 na 4 187 delovnih mest v 35 podjetjih v letu 2012, kar pomeni zmanjšanje zaposlenosti v tem sektorju za 32 %;

| 5. | opozarja, da so bile posledice teh sprememb v trgovinskih tokovih še hujše zaradi drugih dejavnikov, kot sta upad povpraševanja po jeklu v avtomobilski industriji in gradbeništvu v Uniji zaradi gospodarske krize ter relativni dvig proizvodnih stroškov (surovine, energija, okoljske omejitve itd.); ugotavlja, da so ti dejavniki ogrozili konkurenčnost jeklarske industrije Unije ter v zadnjih letih privedli do množičnega odpuščanja v jeklarskem sektorju zaradi zapiranja obratov in prestrukturiranja več proizvajalcev jekla v Evropi; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da so bile posledice teh sprememb v trgovinskih tokovih še hujše zaradi drugih dejavnikov, kot sta upad povpraševanja po jeklu v avtomobilski industriji in gradbeništvu v Uniji zaradi gospodarske krize ter relativni dvig proizvodnih stroškov (surovine, energija, okoljske omejitve itd.); ugotavlja, da so ti dejavniki ogrozili konkurenčnost jeklarske industrije Unije ter v zadnjih letih privedli do množičnega odpuščanja v jeklarskem sektorju zaradi zapiranja obratov in prestrukturiranja več proizvajalcev jekla v Evropi;

| 6. | poudarja, da je potreben učinkovit in usklajen pristop na ravni Unije, da bi ustavili upad konkurenčnosti jeklarskega sektorja Unije; poudarja, da so potrebne ustrezne in usmerjene naložbe, da bi podprli inovacije kot glavno gonilno silo svetovne konkurenčnosti jeklarskega sektorja Unije in jamstvo za ohranitev delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je potreben učinkovit in usklajen pristop na ravni Unije, da bi ustavili upad konkurenčnosti jeklarskega sektorja Unije; poudarja, da so potrebne ustrezne in usmerjene naložbe, da bi podprli inovacije kot glavno gonilno silo svetovne konkurenčnosti jeklarskega sektorja Unije in jamstvo za ohranitev delovnih mest v Evropi;

| 7. | je seznanjen s poročilom o napredku pri izvajanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi z dne 11. junija 2013, iz katerega je razvidno, da je bila izvedena polovica ukrepov, predvidenih v tem sporočilu; poudarja, da je treba poskrbeti za ustrezno izvedbo teh ukrepov, da bi dosegli oprijemljive rezultate, ki bodo pripomogli k ponovni oživitvi jeklarskega sektorja Unije; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s poročilom o napredku pri izvajanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi z dne 11. junija 2013, iz katerega je razvidno, da je bila izvedena polovica ukrepov, predvidenih v tem sporočilu; poudarja, da je treba poskrbeti za ustrezno izvedbo teh ukrepov, da bi dosegli oprijemljive rezultate, ki bodo pripomogli k ponovni oživitvi jeklarskega sektorja Unije;

| 8. | ugotavlja, da je to že četrta vloga za sredstva ESPG iz jeklarskega sektorja, in sicer so bile tri vloge povezane z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije (6), ena pa s svetovno finančno in gospodarsko krizo (7); poziva Komisijo, naj oblikuje in sprejme preventivne in spodbujevalne ukrepe, da bi preprečila nadaljnje odpuščanje v tem sektorju; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je to že četrta vloga za sredstva ESPG iz jeklarskega sektorja, in sicer so bile tri vloge povezane z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije (6), ena pa s svetovno finančno in gospodarsko krizo (7); poziva Komisijo, naj oblikuje in sprejme preventivne in spodbujevalne ukrepe, da bi preprečila nadaljnje odpuščanje v tem sektorju;

| 9. | ugotavlja, da bo imelo odpuščanje v podjetju ArcelorMittal Liège S.A. po pričakovanjih zelo neugodne posledice za lieško regijo, ki je zelo odvisna od kovinskopredelovalne industrije, še toliko bolj, ker je delež podjetja ArcelorMittal v lokalnem zaposlovanju znašal 78,9 % za kovinski sektor in 14,3 % za celotni proizvodni sektor; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da bo imelo odpuščanje v podjetju ArcelorMittal Liège S.A. po pričakovanjih zelo neugodne posledice za lieško regijo, ki je zelo odvisna od kovinskopredelovalne industrije, še toliko bolj, ker je delež podjetja ArcelorMittal v lokalnem zaposlovanju znašal 78,9 % za kovinski sektor in 14,3 % za celotni proizvodni sektor;

| 10. | ugotavlja, da usklajeni sveženj sofinanciranih prilagojenih storitev pokriva tri glavna področja: prezaposlovanje, usposabljanje in prekvalifikacija ter spodbujanje podjetništva; poudarja, da je pomembno poskrbeti za to, da se bodo pri prekvalifikaciji upoštevale dejanske potrebe trga dela na danem območju; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da usklajeni sveženj sofinanciranih prilagojenih storitev pokriva tri glavna področja: prezaposlovanje, usposabljanje in prekvalifikacija ter spodbujanje podjetništva; poudarja, da je pomembno poskrbeti za to, da se bodo pri prekvalifikaciji upoštevale dejanske potrebe trga dela na danem območju;

| 11. | se zavzema za to, da bi se v prihodnje izkoristile določbe uredbe o ESPG v podporo mladim na tem območju, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET); |
| --- | --- |

11.

se zavzema za to, da bi se v prihodnje izkoristile določbe uredbe o ESPG v podporo mladim na tem območju, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET);

| 12. | pozdravlja dejstvo, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju z upravičenci, ki bodo prejeli pomoč, in socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju z upravičenci, ki bodo prejeli pomoč, in socialnimi partnerji;

| 13. | ugotavlja, da naj bi bila več kot polovica skupnih ocenjenih stroškov namenjena storitvam prezaposlovanja, namreč ukrepom podpore, usmerjanja in ponovnega vključevanja na trg dela; ugotavlja, da bo te storitve izvajala služba FOREM (javna služba za zaposlovanje in usposabljanje regije Valonija), ki pri izvajanju ukrepov iz te vloge deluje kot posrednik; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da naj bi bila več kot polovica skupnih ocenjenih stroškov namenjena storitvam prezaposlovanja, namreč ukrepom podpore, usmerjanja in ponovnega vključevanja na trg dela; ugotavlja, da bo te storitve izvajala služba FOREM (javna služba za zaposlovanje in usposabljanje regije Valonija), ki pri izvajanju ukrepov iz te vloge deluje kot posrednik;

| 14. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 15. | opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti razvoj na trgu dela in potrebne spretnosti in da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

15.

opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti razvoj na trgu dela in potrebne spretnosti in da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire;

| 16. | poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 17. | opaža, da ukrepi, ki so v Belgiji obvezni v skladu s postopki kolektivnega odpuščanja in se izvajajo kot del standardnih dejavnosti enote za pomoč pri prezaposlovanju (npr. podpora pri iskanju nadomestne zaposlitve, usposabljanje, pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno svetovanje itd), niso vključeni v to vlogo za pomoč iz ESPG; |
| --- | --- |

17.

opaža, da ukrepi, ki so v Belgiji obvezni v skladu s postopki kolektivnega odpuščanja in se izvajajo kot del standardnih dejavnosti enote za pomoč pri prezaposlovanju (npr. podpora pri iskanju nadomestne zaposlitve, usposabljanje, pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno svetovanje itd), niso vključeni v to vlogo za pomoč iz ESPG;

| 18. | pozdravlja, da je bila v preteklosti iz Evropskega socialnega sklada dodeljena finančna podpora projektu (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), katerega cilj je bil razviti pedagoške metode, namenjene enotam za pomoč pri prezaposlovanju na splošno, in da bodo zaključki tega projekta najverjetneje koristni pri izvedbi načrtovanih ukrepov; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja, da je bila v preteklosti iz Evropskega socialnega sklada dodeljena finančna podpora projektu (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), katerega cilj je bil razviti pedagoške metode, namenjene enotam za pomoč pri prezaposlovanju na splošno, in da bodo zaključki tega projekta najverjetneje koristni pri izvedbi načrtovanih ukrepov;

| 19. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

19.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Vir: Svetovno jeklarsko združenje, Steel Statistical Yearbook 2014.

(5)  Skupna letna stopnja rasti.

(6)  Vloge EGF/2009/022 BG/Kremikovtsi (Komisija je vlogo zavrnila), EGF/2012/010 RO/Mechel (COM(2014)0255 z dne 7. maja 2014), EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) (COM(2014)0725 z dne 9. decembra 2014), EGF/2013/002 BE/Carsid (COM(2014)0553 z dne 5. septembra 2014).

(7)  Vloga EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederösterreich. Sklep 2011/652/EU z dne 27. septembra 2011 (UL L 263, 7.10.2011, str. 9).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal iz Belgije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/472.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/212

---

P8_TA(2015)0045

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – vloga EGF/2014/011 BE/Caterpillar – Belgija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/011 BE/Caterpillar iz Belgije) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD))

(2016/C 316/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0735 – C8-0015/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0735 – C8-0015/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0033/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0033/2015),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Belgija predložila vlogo EGF/2014/011 BE/Caterpillar za finančni prispevek iz ESPG po tem, ko je bilo zaradi manjšega povpraševanja v Evropi v referenčnem obdobju od 1. januarja 2014 do 30. aprila 2014 in po njem odpuščenih 1 030 presežnih delavcev iz podjetja Caterpillar Belgium S.A., ki deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 28 NACE Rev. 2 („Proizvodnja drugih strojev in naprav d. n.“), pri čemer naj bi v ukrepih sodelovalo 630 delavcev; |
| --- | --- |

D.

ker je Belgija predložila vlogo EGF/2014/011 BE/Caterpillar za finančni prispevek iz ESPG po tem, ko je bilo zaradi manjšega povpraševanja v Evropi v referenčnem obdobju od 1. januarja 2014 do 30. aprila 2014 in po njem odpuščenih 1 030 presežnih delavcev iz podjetja Caterpillar Belgium S.A., ki deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 28 NACE Rev. 2 („Proizvodnja drugih strojev in naprav d. n.“), pri čemer naj bi v ukrepih sodelovalo 630 delavcev;

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči iz uredbe o ESPG;

| 1. | ugotavlja, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in se zato strinja s Komisijo, da je Belgija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in se zato strinja s Komisijo, da je Belgija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | ugotavlja, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 22. julija 2014 in jo dopolnili z dodatnimi informacijami do vključno 16. septembra 2014, Komisijo pa je svojo oceno predložila 9. decembra 2014; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 22. julija 2014 in jo dopolnili z dodatnimi informacijami do vključno 16. septembra 2014, Komisijo pa je svojo oceno predložila 9. decembra 2014;

| 3. | ugotavlja, da celotni proračun znaša 2 038 090 EUR, od tega je 73 378 EUR namenjenih izvajanju, in da finančni prispevek iz ESPG znaša 1 222 854 EUR, kar predstavlja 60 % celotnih stroškov predlaganih ukrepov; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da celotni proračun znaša 2 038 090 EUR, od tega je 73 378 EUR namenjenih izvajanju, in da finančni prispevek iz ESPG znaša 1 222 854 EUR, kar predstavlja 60 % celotnih stroškov predlaganih ukrepov;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo za prizadete delavce začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. aprila 2014, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovili hitro pomoč; ugotavlja, da so prilagojene storitve, ki so bile že ponujene, upravičene do sredstev ESPG; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo za prizadete delavce začeli prilagojene ukrepe izvajati 1. aprila 2014, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovili hitro pomoč; ugotavlja, da so prilagojene storitve, ki so bile že ponujene, upravičene do sredstev ESPG;

| 5. | meni, da je odpuščanje presežnih delavcev v podjetju Caterpillar Belgium S.A. povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, saj je proizvajanje v Aziji in uvažanje v Evropo postalo cenejše od proizvodnje v Evropi za padajoči trg; ugotavlja, da je proizvodni obrat Gosselies trpel zaradi razlik, ki so se pojavile na začetku in koncu dobavne verige jeklenih in kovinskih izdelkov v Evropi, ki so bili prizadeti zaradi velike konkurence iz gospodarstev v vzponu in zaradi učinkov krize leta 2009 v evropskem gradbenem in rudarskem sektorju, ki sta najpomembnejši stranki podjetja Caterpillar; |
| --- | --- |

5.

meni, da je odpuščanje presežnih delavcev v podjetju Caterpillar Belgium S.A. povezano z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, saj je proizvajanje v Aziji in uvažanje v Evropo postalo cenejše od proizvodnje v Evropi za padajoči trg; ugotavlja, da je proizvodni obrat Gosselies trpel zaradi razlik, ki so se pojavile na začetku in koncu dobavne verige jeklenih in kovinskih izdelkov v Evropi, ki so bili prizadeti zaradi velike konkurence iz gospodarstev v vzponu in zaradi učinkov krize leta 2009 v evropskem gradbenem in rudarskem sektorju, ki sta najpomembnejši stranki podjetja Caterpillar;

| 6. | ugotavlja, da je povpraševanje po gradbenih strojih upadlo zaradi zmanjšanja zasebnih in javnih naložb v infrastrukturo, ki je posledica neuspešnosti svetovnega gospodarstva; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je povpraševanje po gradbenih strojih upadlo zaradi zmanjšanja zasebnih in javnih naložb v infrastrukturo, ki je posledica neuspešnosti svetovnega gospodarstva;

| 7. | ugotavlja, da je to dvanajsta vloga iz sektorja „Proizvodnja drugih strojev in naprav d.n.“, pri čemer so predhodne vloge enako porazdeljene med merila za trgovinsko in gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je to dvanajsta vloga iz sektorja „Proizvodnja drugih strojev in naprav d.n.“, pri čemer so predhodne vloge enako porazdeljene med merila za trgovinsko in gospodarsko krizo;

| 8. | obžaluje, da so številni brezposelni v regiji Charleroi nizko kvalificirani (59 % jih nima višje srednje izobrazbe) in da jih je 43 % brezposelnih že več kot dve leti; obžaluje, da je stopnja zaposlenosti v Charleroiju med najnižjimi v Valoniji in znaša 52,26 %; zato odobrava dejstvo, da so se oblasti odločile zaprositi za finančna sredstva ESPG, da bi pomagale odpuščenim delavcem; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da so številni brezposelni v regiji Charleroi nizko kvalificirani (59 % jih nima višje srednje izobrazbe) in da jih je 43 % brezposelnih že več kot dve leti; obžaluje, da je stopnja zaposlenosti v Charleroiju med najnižjimi v Valoniji in znaša 52,26 %; zato odobrava dejstvo, da so se oblasti odločile zaprositi za finančna sredstva ESPG, da bi pomagale odpuščenim delavcem;

| 9. | ugotavlja, da bodo odpuščanja v podjetju Caterpillar verjetno imela ogromne negativne posledice v regiji Charleroi, ki se sooča z zelo težkimi razmerami na trgu dela zaradi njene prevelike odvisnosti od tradicionalnega industrijskega zaposlovanja in pomanjkanja novih industrijskih sektorjev; poudarja, da imajo odpuščeni delavci zaradi nizke stopnje kvalifikacije velike težave pri iskanju nove službe, zlasti v neugodnem gospodarskem okviru; priporoča, da Komisija izvede raziskavo o uspešnih podjetnikih na tem območju in pomaga presežnim delavcem s projektnimi zamislimi po vzoru najboljših zgledov; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da bodo odpuščanja v podjetju Caterpillar verjetno imela ogromne negativne posledice v regiji Charleroi, ki se sooča z zelo težkimi razmerami na trgu dela zaradi njene prevelike odvisnosti od tradicionalnega industrijskega zaposlovanja in pomanjkanja novih industrijskih sektorjev; poudarja, da imajo odpuščeni delavci zaradi nizke stopnje kvalifikacije velike težave pri iskanju nove službe, zlasti v neugodnem gospodarskem okviru; priporoča, da Komisija izvede raziskavo o uspešnih podjetnikih na tem območju in pomaga presežnim delavcem s projektnimi zamislimi po vzoru najboljših zgledov;

| 10. | ugotavlja, da 18 % ciljnih presežnih delavcev, ki naj bi sodelovali v ukrepih, grozi izključitev s trga dela, saj pripadajo starostni skupini od 55 do 64 let; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da 18 % ciljnih presežnih delavcev, ki naj bi sodelovali v ukrepih, grozi izključitev s trga dela, saj pripadajo starostni skupini od 55 do 64 let;

| 11. | ugotavlja, da usklajeni sveženj sofinanciranih prilagojenih storitev pokriva tri glavna področja: prezaposlovanje, usposabljanje in prekvalifikacija ter spodbujanje podjetništva; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da usklajeni sveženj sofinanciranih prilagojenih storitev pokriva tri glavna področja: prezaposlovanje, usposabljanje in prekvalifikacija ter spodbujanje podjetništva;

| 12. | ugotavlja, da naj bi se več kot polovica skupnih ocenjenih stroškov porabila za storitve prezaposlovanja, in sicer za ukrepe podpore, usmerjanja in ponovnega vključevanja na trg dela; ugotavlja, da bo te storitve izvajala služba FOREM (javna služba za zaposlovanje in usposabljanje regije Valonija), ki pri izvajanju ukrepov iz te vloge deluje kot posrednik; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da naj bi se več kot polovica skupnih ocenjenih stroškov porabila za storitve prezaposlovanja, in sicer za ukrepe podpore, usmerjanja in ponovnega vključevanja na trg dela; ugotavlja, da bo te storitve izvajala služba FOREM (javna služba za zaposlovanje in usposabljanje regije Valonija), ki pri izvajanju ukrepov iz te vloge deluje kot posrednik;

| 13. | pozdravlja dejstvo, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju z upravičenci, ki bodo prejeli pomoč, in socialnimi partnerji, ob upoštevanju priložnosti, ki jih ponujata zemljepisno območje in poslovno okolje; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju z upravičenci, ki bodo prejeli pomoč, in socialnimi partnerji, ob upoštevanju priložnosti, ki jih ponujata zemljepisno območje in poslovno okolje;

| 14. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 15. | se zavzema za to, da bi se v prihodnje izkoristile določbe uredbe o ESPG v podporo mladim na tem območju, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET); |
| --- | --- |

15.

se zavzema za to, da bi se v prihodnje izkoristile določbe uredbe o ESPG v podporo mladim na tem območju, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET);

| 16. | opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

16.

opominja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire;

| 17. | poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da je bila v preteklosti iz Evropskega socialnega sklada dodeljena finančna podpora projektu (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), katerega cilj je bil razviti pedagoške metode, namenjene enotam za pomoč pri prezaposlovanju na splošno, in da bodo zaključki tega projekta najverjetneje koristni pri izvedbi načrtovanih ukrepov; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da je bila v preteklosti iz Evropskega socialnega sklada dodeljena finančna podpora projektu (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), katerega cilj je bil razviti pedagoške metode, namenjene enotam za pomoč pri prezaposlovanju na splošno, in da bodo zaključki tega projekta najverjetneje koristni pri izvedbi načrtovanih ukrepov;

| 19. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

19.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2014/011 BE/Caterpillar iz Belgije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/471.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/215 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/215

---

P8_TA(2015)0046

Mere in teže cestnih vozil v Skupnosti ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2016/C 316/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11296/3/2014 – C8-0294/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11296/3/2014 – C8-0294/2014),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0195), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2013)0195),

| — | ob upoštevanju zaveze Komisije s plenarnega zasedanja Parlamenta, da bo prevzela stališče Parlamenta v drugi obravnavi, in zaveze predstavnika Sveta iz pisma z dne 18. decembra 2014, da bo Svet to stališče potrdil v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze Komisije s plenarnega zasedanja Parlamenta, da bo prevzela stališče Parlamenta v drugi obravnavi, in zaveze predstavnika Sveta iz pisma z dne 18. decembra 2014, da bo Svet to stališče potrdil v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 69 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 69 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A8-0032/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A8-0032/2015),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | priporoča, naj se akt navaja kot direktiva Leichtfried-Lupi o težah in merah gospodarskih vozil (3); |
| --- | --- |

3.

priporoča, naj se akt navaja kot direktiva Leichtfried-Lupi o težah in merah gospodarskih vozil (3);

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 133.

(2)  Sprejeta besedila z dne 15.4.2014, P7_TA(2014)0353.

(3)  Jörg Leichtfried in Maurizio Lupi sta v imenu Parlamenta in Sveta vodila pogajanja o tem aktu.

---

P8_TC2-COD(2013)0105

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2015... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2015/719.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o reviziji okvira za homologacijo

Zaradi odstopanja od največje dolžine za aerodinamične kabine in aerodinamične naprave na zadnjem delu za težka tovorna vozila, kakor je predvideno v novi direktivi o največji teži in dimenzijah težkih tovornih vozil (sprememba Direktive 96/53/ES), je treba spremeniti pravni okvir za homologacijo (in sicer Uredbo (ES) št. 661/2009 in Uredbo (EU) št. 1230/2012).

Komisija trenutno pregleduje Uredbo (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, da bi izboljšala splošno varnost vozil. Komisija bo v skladu z zahtevo iz člena 17 Uredbe (ES) št. 661/2009 v letu 2015 pripravila poročilo in ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj s predlogi o spremembi navedene uredbe ali ustrezne druge zakonodaje Unije, kar zadeva nadaljnjo vključitev novih varnostnih elementov, zlasti za tovornjake. Najpozneje do leta 2016 namerava na podlagi posvetovanja z deležniki in po potrebi ocene učinka predlagati potrebne spremembe.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/217

---

P8_TA(2015)0047

Evropski dolgoročni investicijski skladi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 316/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0462),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0209/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. oktobra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju menja Odbora regij z dne 30. januarja 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju menja Odbora regij z dne 30. januarja 2014 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. decembra 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. decembra 2014, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 in člena 61(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 in člena 61(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A7-0211/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A7-0211/2014),

| — | ob upoštevanju sprememb, ki jih je sprejel na svoji seji z dne 17. aprila 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb, ki jih je sprejel na svoji seji z dne 17. aprila 2014 (3),

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. septembra 2014 o nerešenih zadevah iz sedmega parlamentarnega obdobja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. septembra 2014 o nerešenih zadevah iz sedmega parlamentarnega obdobja,

| — | ob upoštevanju dopolnilnega poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0021/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopolnilnega poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0021/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 67, 6.3.2014, str. 71.

(2)  UL C 126, 26.4.2014, str. 8.

(3)  Sprejeta besedila z navedenega dne, P7_TA(2014)0448.

---

P8_TC1-COD(2013)0214

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Uredba (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/760.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/219 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/219

---

P8_TA(2015)0048

Medbančne provizije za kartične plačilne transakcije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 316/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0550),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0241/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0241/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 5. februarja 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 5. februarja 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2013 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. januarja 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. januarja 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 61(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 61(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0167/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0167/2014),

| — | ob upoštevanju sprememb, ki jih je sprejel na svoji seji 3. aprila 2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprememb, ki jih je sprejel na svoji seji 3. aprila 2014 (3),

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. septembra 2014 o nerešenih zadevah iz sedmega parlamentarnega obdobja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. septembra 2014 o nerešenih zadevah iz sedmega parlamentarnega obdobja,

| — | ob upoštevanju dopolnilnega poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0022/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopolnilnega poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0022/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 193, 24.6.2014, str. 2.

(2)  UL C 170, 5.6.2014, str. 78.

(3)  Sprejeta besedila z navedenega dne, P7_TA(2014)0279.

---

P8_TC1-COD(2013)0265

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/...Evropskega parlamenta in Sveta o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/751.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/220 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/220

---

P8_TA(2015)0049

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – vloga EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit – Belgija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit iz Belgije) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD))

(2016/C 316/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0009 – C8-0011/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0009 – C8-0011/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, predvidenega v točki 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0034/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0034/2015),

| A. | ker je Evropska unija uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, izrazito zaostrene zaradi gospodarske, finančne in socialne krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, izrazito zaostrene zaradi gospodarske, finančne in socialne krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce primerna ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce primerna ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker je to zadnja vloga, ki se bo obravnavala v okviru uredbe iz leta 2006; |
| --- | --- |

C.

ker je to zadnja vloga, ki se bo obravnavala v okviru uredbe iz leta 2006;

| D. | pozdravlja razširitev ciljev in meril v uredbi o ESPG iz decembra 2013, ki regijam in državam z manjšo gostoto prebivalstva omogoča in olajšuje oddajo vlog; |
| --- | --- |

D.

pozdravlja razširitev ciljev in meril v uredbi o ESPG iz decembra 2013, ki regijam in državam z manjšo gostoto prebivalstva omogoča in olajšuje oddajo vlog;

| E. | pozdravlja dejstvo, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji ter Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje, in sicer s skrajšanjem postopka ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

E.

pozdravlja dejstvo, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji ter Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje, in sicer s skrajšanjem postopka ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| F. | ker je Belgija predložila vlogo EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit za finančni prispevek iz ESPG za 257 presežnih delavcev zaradi zaprtja proizvodnega obrata skupine Saint-Gobain Sekurit (SGS) s sedežem v Auvelaisu, ki je proizvajal varnostno steklo za avtomobilsko industrijo; ker je do odpuščanja prišlo v referenčnem obdobju od 31. avgusta 2013 do 31. decembra 2013, povezano pa je z zmanjšanjem proizvodnje avtomobilskega varnostnega stekla v Uniji; |
| --- | --- |

F.

ker je Belgija predložila vlogo EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit za finančni prispevek iz ESPG za 257 presežnih delavcev zaradi zaprtja proizvodnega obrata skupine Saint-Gobain Sekurit (SGS) s sedežem v Auvelaisu, ki je proizvajal varnostno steklo za avtomobilsko industrijo; ker je do odpuščanja prišlo v referenčnem obdobju od 31. avgusta 2013 do 31. decembra 2013, povezano pa je z zmanjšanjem proizvodnje avtomobilskega varnostnega stekla v Uniji;

| G. | ker zahtevani finančni prispevek iz ESPG znaša 1 339 928 EUR (50 % celotnega proračuna); |
| --- | --- |

G.

ker zahtevani finančni prispevek iz ESPG znaša 1 339 928 EUR (50 % celotnega proračuna);

| H. | ker kljub temu, da vloga ne izpolnjuje meril iz členov 2(a) in 2(b) uredbe o ESPG, spada v kategorijo izjemnih okoliščin, ki dovoljuje uporabo sredstev ESPG; |
| --- | --- |

H.

ker kljub temu, da vloga ne izpolnjuje meril iz členov 2(a) in 2(b) uredbe o ESPG, spada v kategorijo izjemnih okoliščin, ki dovoljuje uporabo sredstev ESPG;

| 1. | se strinja s sklepom Komisije, da je vloga za finančni prispevek iz ESPG, ki jo je Belgija predložila 19. decembra 2013, upravičena do finančnega prispevka iz člena 2(c), ki zahteva, da se izjemne okoliščine dokažejo, kljub dejstvu, da pogoji iz členov 2(a) in 2(b) uredbe o ESPG niso bili izpolnjeni; vendar poudarja, da bi bilo treba sklicevanje na člen 2(c) ocenjevati za vsak primer posebej in ne bi smelo postati splošna metoda za uporabo sredstev ESPG, kadar osnovni pogoji niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

1.

se strinja s sklepom Komisije, da je vloga za finančni prispevek iz ESPG, ki jo je Belgija predložila 19. decembra 2013, upravičena do finančnega prispevka iz člena 2(c), ki zahteva, da se izjemne okoliščine dokažejo, kljub dejstvu, da pogoji iz členov 2(a) in 2(b) uredbe o ESPG niso bili izpolnjeni; vendar poudarja, da bi bilo treba sklicevanje na člen 2(c) ocenjevati za vsak primer posebej in ne bi smelo postati splošna metoda za uporabo sredstev ESPG, kadar osnovni pogoji niso izpolnjeni;

| 2. | poudarja, da je ESPG poseben instrument, ki Uniji omogoča, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine, in da bi moral ohraniti svoj glavni namen, torej zagotoviti podporo, kadar v referenčnem obdobju veliko število delavcev (najmanj 500) postane presežnih zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije ter svetovnih finančnih in gospodarskih kriz; poudarja, da ESPG ne sme postati zamenjava za druge evropske strukturne in naložbene sklade, kot je Evropski socialni sklad, in se mora uporabljati za dopolnitev takšnih skladov; poudarja, da izredne okoliščine, ki omogočajo uporabo sredstev ESPG, ne smejo preusmerjati od zgoraj omenjenega področja uporabe; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je ESPG poseben instrument, ki Uniji omogoča, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine, in da bi moral ohraniti svoj glavni namen, torej zagotoviti podporo, kadar v referenčnem obdobju veliko število delavcev (najmanj 500) postane presežnih zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije ter svetovnih finančnih in gospodarskih kriz; poudarja, da ESPG ne sme postati zamenjava za druge evropske strukturne in naložbene sklade, kot je Evropski socialni sklad, in se mora uporabljati za dopolnitev takšnih skladov; poudarja, da izredne okoliščine, ki omogočajo uporabo sredstev ESPG, ne smejo preusmerjati od zgoraj omenjenega področja uporabe;

| 3. | ugotavlja, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 19. decembra 2013, v skladu z uredbo o ESPG, ki ne določa rokov za posredovanje informacij, Komisija pa je svojo oceno dala na voljo 21. januarja 2014; obžaluje, da v zvezi z navedenimi izjemnimi okoliščinami niso bile zagotovljene zadostne informacije; poudarja, da je treba takšne izjemne okoliščine ustrezno oceniti, da bi zagotovili odstopanje od pogojev iz člena 2(a) in 2(b) uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da so belgijski organi vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložili 19. decembra 2013, v skladu z uredbo o ESPG, ki ne določa rokov za posredovanje informacij, Komisija pa je svojo oceno dala na voljo 21. januarja 2014; obžaluje, da v zvezi z navedenimi izjemnimi okoliščinami niso bile zagotovljene zadostne informacije; poudarja, da je treba takšne izjemne okoliščine ustrezno oceniti, da bi zagotovili odstopanje od pogojev iz člena 2(a) in 2(b) uredbe o ESPG;

| 4. | je zaskrbljen, saj je bil postopek od dneva, ko je bil odpuščen prvi presežni delavec, do ocene vloge precej dolg; opozarja, da je cilj ESPG čim prejšnja možna pomoč presežnim delavcem; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen, saj je bil postopek od dneva, ko je bil odpuščen prvi presežni delavec, do ocene vloge precej dolg; opozarja, da je cilj ESPG čim prejšnja možna pomoč presežnim delavcem;

| 5. | države članice in vse udeležene institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v zvezi s tem je seznanjen z izboljšanim postopkom, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG posreduje tudi oceno Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; ugotavlja, da je bila sprejeta nova uredba o ESPG (Uredba (EU) št. 1309/2013), ki omogoča večjo učinkovitost, preglednost, odgovornost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

5.

države članice in vse udeležene institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v zvezi s tem je seznanjen z izboljšanim postopkom, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, in po katerem Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj s predlogom za uporabo sredstev ESPG posreduje tudi oceno Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; ugotavlja, da je bila sprejeta nova uredba o ESPG (Uredba (EU) št. 1309/2013), ki omogoča večjo učinkovitost, preglednost, odgovornost in prepoznavnost ESPG;

| 6. | poziva države članice, naj izkoristijo možnosti za izmenjavo najboljših praks in se učijo zlasti od tistih držav članic ter regionalnih in lokalnih organov, ki so že vzpostavili nacionalne informacijske mreže o ESPG, v katere so vključeni tudi socialni partnerji ter deležniki na lokalni in regionalni ravni, da bo v razmerah, ko bi bilo mogoče uporabiti ESPG, že vzpostavljena dobra struktura za pomoč; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj izkoristijo možnosti za izmenjavo najboljših praks in se učijo zlasti od tistih držav članic ter regionalnih in lokalnih organov, ki so že vzpostavili nacionalne informacijske mreže o ESPG, v katere so vključeni tudi socialni partnerji ter deležniki na lokalni in regionalni ravni, da bo v razmerah, ko bi bilo mogoče uporabiti ESPG, že vzpostavljena dobra struktura za pomoč;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 31. avgusta 2013, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da so se belgijski organi odločili, da bodo začeli prilagojene ukrepe izvajati 31. avgusta 2013, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi odpuščenim delavcem zagotovili hitro pomoč;

| 8. | ugotavlja, da je sektor proizvodnje varnostnega stekla za avtomobilsko industrijo doživel hude gospodarske motnje zaradi številnih dejavnikov, kot je zmanjšanje proizvodnje avtomobilskega varnostnega stekla v Uniji, povečanje tržnega deleža konkurentov iz držav nečlanic ter povečanje uvoza teh proizvodov v Unijo; ugotavlja, da so bile dejavnosti podjetja SGS Benelux tesno povezane s proizvodnimi trendi v avtomobilski industriji, kjer se je proizvodnja osebnih avtomobilov med letoma 2007 in 2012 zmanjšala z 21,9 milijonov enot na 19,5 milijonov enot, v ostalih državah sveta pa se je v istem obdobju povečala s 47,5 milijonov enot na 60,6 milijonov enot; poleg tega ugotavlja, da je med proizvajalci in dobavitelji v avtomobilski industriji obstajal splošni trend za selitev proizvodnje znotraj Unije, iz zahodne Evrope (zlasti iz Francije, Belgije in Španije) v vzhodno Evropo; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je sektor proizvodnje varnostnega stekla za avtomobilsko industrijo doživel hude gospodarske motnje zaradi številnih dejavnikov, kot je zmanjšanje proizvodnje avtomobilskega varnostnega stekla v Uniji, povečanje tržnega deleža konkurentov iz držav nečlanic ter povečanje uvoza teh proizvodov v Unijo; ugotavlja, da so bile dejavnosti podjetja SGS Benelux tesno povezane s proizvodnimi trendi v avtomobilski industriji, kjer se je proizvodnja osebnih avtomobilov med letoma 2007 in 2012 zmanjšala z 21,9 milijonov enot na 19,5 milijonov enot, v ostalih državah sveta pa se je v istem obdobju povečala s 47,5 milijonov enot na 60,6 milijonov enot; poleg tega ugotavlja, da je med proizvajalci in dobavitelji v avtomobilski industriji obstajal splošni trend za selitev proizvodnje znotraj Unije, iz zahodne Evrope (zlasti iz Francije, Belgije in Španije) v vzhodno Evropo;

| 9. | ugotavlja, da ni bilo drugih vlog za ESPG, ki bi se nanašale na sektor avtomobilskega stekla (4), je bilo pa nekaj vlog, ki so zadevale proizvajalce motornih vozil oziroma dobavitelje avtomobilske opreme (5); |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da ni bilo drugih vlog za ESPG, ki bi se nanašale na sektor avtomobilskega stekla (4), je bilo pa nekaj vlog, ki so zadevale proizvajalce motornih vozil oziroma dobavitelje avtomobilske opreme (5);

| 10. | ugotavlja, da se odpuščanje delavcev v podjetju SGS nanaša predvsem na proizvodne delavce (83 % prizadetega osebja ima status „ouvrier“); meni, da bo treba v okviru razmer na trgu dela v prizadeti regiji odpuščene delavce prekvalificirati, da bodo lahko dobili zaposlitev v drugih poklicih in/ali sektorjih; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se odpuščanje delavcev v podjetju SGS nanaša predvsem na proizvodne delavce (83 % prizadetega osebja ima status „ouvrier“); meni, da bo treba v okviru razmer na trgu dela v prizadeti regiji odpuščene delavce prekvalificirati, da bodo lahko dobili zaposlitev v drugih poklicih in/ali sektorjih;

| 11. | obžaluje, da imajo glede na družbeno-gospodarski položaj zadevnega območja in sosednjih območjih (Charleroi, Namur) delavci, ki so bili odpuščeni iz podjetja SGS Benelux, omejene možnosti zaposlovanja na teh območjih, saj za omejeno število delovnih mest v steklarskem sektorju konkurirajo z mnogimi drugimi uslužbenci s podobnimi kvalifikacijami in izkušnjami; opozarja, da je za regijo značilna relativno visoka stopnja strukturne brezposelnosti z relativno velikim deležem dolgotrajne brezposelnosti ter nizkimi ravnmi kvalifikacij in spretnosti; poudarja, da je pri odpuščanju presežnih delavcev v podjetju SGS Benelux treba upoštevati težko lokalno socialno-ekonomsko ozadje; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da imajo glede na družbeno-gospodarski položaj zadevnega območja in sosednjih območjih (Charleroi, Namur) delavci, ki so bili odpuščeni iz podjetja SGS Benelux, omejene možnosti zaposlovanja na teh območjih, saj za omejeno število delovnih mest v steklarskem sektorju konkurirajo z mnogimi drugimi uslužbenci s podobnimi kvalifikacijami in izkušnjami; opozarja, da je za regijo značilna relativno visoka stopnja strukturne brezposelnosti z relativno velikim deležem dolgotrajne brezposelnosti ter nizkimi ravnmi kvalifikacij in spretnosti; poudarja, da je pri odpuščanju presežnih delavcev v podjetju SGS Benelux treba upoštevati težko lokalno socialno-ekonomsko ozadje;

| 12. | ugotavlja, da so prilagojene storitve, navedene v vlogi, sestavljene iz številnih ukrepov, namenjenih spodbujanju vrnitve delavcev na trg dela in pomoči tem delavcem pri upravnih postopkih, večina teh ukrepov pa naj bi podprla vse odpuščene delavce; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so prilagojene storitve, navedene v vlogi, sestavljene iz številnih ukrepov, namenjenih spodbujanju vrnitve delavcev na trg dela in pomoči tem delavcem pri upravnih postopkih, večina teh ukrepov pa naj bi podprla vse odpuščene delavce;

| 13. | ugotavlja, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vsebuje naslednje ukrepe za ponovno vključitev 257 odpuščenih delavcev v postopek zaposlovanja (po kategorijah): (1) individualna pomoč pri iskanju zaposlitve, vodenje primerov in storitve splošnega obveščanja, (2) usposabljanje in prekvalifikacija ter (3) spodbujanje samostojnega podjetništva; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev, ki se bodo sofinancirale, vsebuje naslednje ukrepe za ponovno vključitev 257 odpuščenih delavcev v postopek zaposlovanja (po kategorijah): (1) individualna pomoč pri iskanju zaposlitve, vodenje primerov in storitve splošnega obveščanja, (2) usposabljanje in prekvalifikacija ter (3) spodbujanje samostojnega podjetništva;

| 14. | pozdravlja dejstvo, da so pri splošnem usklajevanju in izvajanju ukrepov sodelovali različni socialni partnerji in organizacije: sindikati (FGTB, CSC), FOREM (javna služba za zaposlovanje in usposabljanje regije Valonija), sektorski centri za poklicno in tehnološko usposabljanje, ki delujejo v regiji Valonija, agencija za Evropski socialni sklad (ESS) Francoske skupnosti v Belgiji in valonska vlada; pozdravlja tudi dejstvo, da so sindikati neposredno vključeni v upravljanje dveh enot za pomoč pri prezaposlovanju, ki sta bili posebej ustanovljeni za vsako posamezno podjetje; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja dejstvo, da so pri splošnem usklajevanju in izvajanju ukrepov sodelovali različni socialni partnerji in organizacije: sindikati (FGTB, CSC), FOREM (javna služba za zaposlovanje in usposabljanje regije Valonija), sektorski centri za poklicno in tehnološko usposabljanje, ki delujejo v regiji Valonija, agencija za Evropski socialni sklad (ESS) Francoske skupnosti v Belgiji in valonska vlada; pozdravlja tudi dejstvo, da so sindikati neposredno vključeni v upravljanje dveh enot za pomoč pri prezaposlovanju, ki sta bili posebej ustanovljeni za vsako posamezno podjetje;

| 15. | vztraja, da je treba okrepiti in spodbujati pomoč, ki bo dopuščala samostojnost, in preprost dostop na regionalni ravni, da bo mogoče uveljaviti etično ravnanje od spodaj navzgor in lokalne rešitve na regionalni ravni, kjer lahko pride do situacij, ki sodijo na področje uporabe ESPG; |
| --- | --- |

15.

vztraja, da je treba okrepiti in spodbujati pomoč, ki bo dopuščala samostojnost, in preprost dostop na regionalni ravni, da bo mogoče uveljaviti etično ravnanje od spodaj navzgor in lokalne rešitve na regionalni ravni, kjer lahko pride do situacij, ki sodijo na področje uporabe ESPG;

| 16. | pozdravlja predlagane ukrepe, ki so namenjeni izboljševanju zaposljivosti presežnih delavcev; opozarja, da nadomestila niso med prilagojenimi storitvami, za katere bodo porabljena sredstva ESPG; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja predlagane ukrepe, ki so namenjeni izboljševanju zaposljivosti presežnih delavcev; opozarja, da nadomestila niso med prilagojenimi storitvami, za katere bodo porabljena sredstva ESPG;

| 17. | ugotavlja, da ukrepi, ki so v okviru belgijske zvezne zakonodaje obvezni v skladu s postopki kolektivnega odpuščanja in se izvajajo kot del standardnih dejavnosti enote za pomoč pri prezaposlovanju (npr. podpora pri iskanju nadomestne zaposlitve, usposabljanje, pomoč pri iskanju zaposlitve ter poklicno svetovanje itd.), niso vključeni v to vlogo za pomoč iz ESPG; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da ukrepi, ki so v okviru belgijske zvezne zakonodaje obvezni v skladu s postopki kolektivnega odpuščanja in se izvajajo kot del standardnih dejavnosti enote za pomoč pri prezaposlovanju (npr. podpora pri iskanju nadomestne zaposlitve, usposabljanje, pomoč pri iskanju zaposlitve ter poklicno svetovanje itd.), niso vključeni v to vlogo za pomoč iz ESPG;

| 18. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da sta se načeli enakosti med ženskami in moškimi ter nediskriminacije uporabljali med različnimi fazami izvajanja ukrepov iz ESPG in dostopa do njih ter se bosta še naprej uporabljali; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da sta se načeli enakosti med ženskami in moškimi ter nediskriminacije uporabljali med različnimi fazami izvajanja ukrepov iz ESPG in dostopa do njih ter se bosta še naprej uporabljali;

| 20. | pozdravlja, da so bili socialni partnerji vključeni v pripravo socialnega načrta ter izvajanje ukrepov; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja, da so bili socialni partnerji vključeni v pripravo socialnega načrta ter izvajanje ukrepov;

| 21. | poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se lahko s pomočjo iz ESPG sofinancirajo le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalne in dolgoročne zaposlitve; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev;

| 22. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

22.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Glej podatkovno bazo ESPG, ki je na voljo na http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582.

(5)  Glej osnutke predlogov Komisije o zadevah EGF/2007/001 FR/Peugeot suppliers (sklep COM(2007)0415 z dne 12. julija 2007), EGF/2007/010 PT/Lisoa-Alentejo (sklep COM(2008)0094 z dne 20. februarja 2008), EGF/2008/002 ES/Delphi (sklep COM(2008)0547 z dne 9. septembra 2008), EGF/2008/004 ES/Castilla y Léon/Aragon automoción (sklep COM(2009)0150 z dne 20. marca 2009), EGF/2009/007 SE/Volvo in EGF/2009/009 AT/Steiermark (sklep COM(2009)0602 z dne 27. oktobra 2009), EGF/2009/013 DE/Karmann (sklep COM(2010)0007 z dne 22. januarja 2010), EGF/2009/019 FR/Renault (sklep COM(2011)0420 z dne 11. julija 2011), EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción (sklep COM(2010)0453 z dne 2. septembra 2010), EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive (sklep COM(2010)0616 z dne 29. oktobra 2010), EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium (sklep COM(2011)0212 z dne 14. aprila 2011), EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive (sklep COM(2011)0447 z dne 20. julija 2011), EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive (sklep COM(2011)0664 z dne 13. oktobra 2011), EGF/2012/004 ES/Grupo Santana (sklep COM(2014)0116 z dne 5. marca 2014), EGF/2012/005 SE/Saab (sklep COM(2012)0622 z dne 19. oktobra 2012), EGF/2013/006 PL/Fiat Auto Poland (sklep COM(2014)0699 z dne10. novembra 2014), EGF/2013/012 BE/Ford Genk (sklep COM(2014)0532 z dne 22. avgusta 2014).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit iz Belgije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/470.)

---

Sreda, 11. marec 2015

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/224

---

P8_TA(2015)0053

Skupna pravila za uvoz iz nekaterih tretjih držav ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))

(Redni zakonodajni postopek – prenovitev)

(2016/C 316/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0323), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0323),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0014/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0014/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj razčlenjenem pristopu k tehniki prenavljanja pravnih aktov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj razčlenjenem pristopu k tehniki prenavljanja pravnih aktov (2),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 13. novembra 2014, naslovljenega na Odbor za mednarodno trgovino v skladu s členom 104(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 13. novembra 2014, naslovljenega na Odbor za mednarodno trgovino v skladu s členom 104(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 104 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 104 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0014/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0014/2015),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog Komisije ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0168

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/755.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/226

---

P8_TA(2015)0054

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in Črno goro ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 316/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0374), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0374),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0035/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0035/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0051/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0051/2014),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0190

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (Kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/752.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/227

---

P8_TA(2015)0055

Tarifne kvote Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico, otrobe, pelete in druge ostanke ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 316/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0594), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0594),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0169/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0169/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0052/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0052/2014),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0276

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje meso ter za prašičje meso, perutninsko meso, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (Kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/754.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/228 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/228

---

P8_TA(2015)0056

Uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 316/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0586),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0166/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0166/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0048/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0048/2014),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0272

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (Kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/753.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/229 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/229

---

P8_TA(2015)0057

Začasna opustitev nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2016/C 316/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0593), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0593),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0170/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0170/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (2),

| — | ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 103 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0050/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0050/2014),

| A. | ker je ta predlog po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je ta predlog po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0275

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. marca 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi določenih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/756.)

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/230 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/230

---

P8_TA(2015)0058

Ustanovitev Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o osnutku sklepa Sveta o sprejetju spremenjenega Sporazuma o ustanovitvi Generalne Komisije za ribištvo v Sredozemlju v imenu Evropske unije (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 316/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14993/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14993/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka spremenjenega sporazuma o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (15458/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka spremenjenega sporazuma o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (15458/2014),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0027/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0027/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) ter členov 99(2) in 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) ter členov 99(2) in 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A8-0038/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A8-0038/2015),

| 1. | odobri sklenitev spremenjenega sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev spremenjenega sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju.

---

| 30.8.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 316/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 316/231

---

P8_TA(2015)0061

Smernice za proračun za leto 2016 – oddelek III

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2016, oddelek III – Komisija (2015/2008(BUD))

(2016/C 316/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 312 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 312 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o stališču Sveta o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2014 o stališču Sveta o novem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (4),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (5) in šestih povezanih skupnih izjav, ki so jih sporazumno sprejeli Parlament, Svet in Komisija, pa tudi treh enostranskih izjav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (5) in šestih povezanih skupnih izjav, ki so jih sporazumno sprejeli Parlament, Svet in Komisija, pa tudi treh enostranskih izjav,

| — | ob upoštevanju sporočila o naložbenem načrtu za Evropo, ki ga je Komisija sprejela 26. novembra 2014 (COM(2014)0903), in predloga uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe, ki ga je Komisija sprejela 13. januarja 2015 (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila o naložbenem načrtu za Evropo, ki ga je Komisija sprejela 26. novembra 2014 (COM(2014)0903), in predloga uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe, ki ga je Komisija sprejela 13. januarja 2015 (COM(2015)0010),

| — | ob upoštevanju poglavja 8 v naslovu II Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglavja 8 v naslovu II Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0027/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0027/2015),

| A. | ker je proračun EU pretežno namenjen naložbam in ima močan učinek vzvoda ter spodbuja rast, konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest v celotni Uniji; ker omogoča izvajanje programov in projektov, ki bi bilo sicer težavno ali nemogoče, in zagotavlja strateške naložbe v ukrepe z evropsko dodano vrednostjo z združevanjem virov in ekonomijo obsega; ker ima proračun EU oprijemljive koristi za življenja državljanov; ker ima ključno vlogo pri zmanjševanju razlik med evropskimi regijami in zagotavljanju naložb na področjih, kjer so najbolj potrebne; |
| --- | --- |

A.

ker je proračun EU pretežno namenjen naložbam in ima močan učinek vzvoda ter spodbuja rast, konkurenčnost in ustvarjanje delovnih mest v celotni Uniji; ker omogoča izvajanje programov in projektov, ki bi bilo sicer težavno ali nemogoče, in zagotavlja strateške naložbe v ukrepe z evropsko dodano vrednostjo z združevanjem virov in ekonomijo obsega; ker ima proračun EU oprijemljive koristi za življenja državljanov; ker ima ključno vlogo pri zmanjševanju razlik med evropskimi regijami in zagotavljanju naložb na področjih, kjer so najbolj potrebne;

| B. | ker se je obseg naložb v EU zaradi gospodarske in finančne krize občutno zmanjšal, razvojna vrzel med različnimi regijami EU pa se je povečala; ker proračun EU zaradi trdovratnih ekonomskih in proračunskih omejitev na državni ravni igra odločilno vlogo pri pospeševanju konkurenčnosti ter povečevanju gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije v Uniji; |
| --- | --- |

B.

ker se je obseg naložb v EU zaradi gospodarske in finančne krize občutno zmanjšal, razvojna vrzel med različnimi regijami EU pa se je povečala; ker proračun EU zaradi trdovratnih ekonomskih in proračunskih omejitev na državni ravni igra odločilno vlogo pri pospeševanju konkurenčnosti ter povečevanju gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije v Uniji;

| C. | ker poslanstva proračuna EU ne bo mogoče uresničiti, če bodo njegova tehtnost, pravičnost in verodostojnost postavljene pod vprašaj; ker je treba nujno in v celoti spoštovati vse obveznosti v večletnem finančnem okviru 2014–2020 in se nemudoma spopasti s številnimi težavami, ki so se nakopičile v preteklih letih, zlasti nezaslišanim zneskom neporavnanih računov ob koncu leta 2014; ker zaradi tega zaostanka pri plačevanju računov prihaja do zamud pri izvrševanju programov in sredstev EU, prve žrtve te situacije pa so državljani EU; ker se zaradi zaostanka pri strukturnih plačilih zastavlja vprašanje, ali ne bi bilo treba za zapoznela izplačila obračunati zamudnih obresti, saj morajo regionalni in lokalni organi denar iskati na finančnih trgih, da lahko vnaprej izplačajo prispevke EU, ki jih prejmejo z zamudo; ker sprostitev obveznosti ni odgovor na plačilno krizo; ker morajo biti v skladu s členom 310 PDEU prihodki in odhodki, prikazani v proračunu EU, uravnoteženi; |
| --- | --- |

C.

ker poslanstva proračuna EU ne bo mogoče uresničiti, če bodo njegova tehtnost, pravičnost in verodostojnost postavljene pod vprašaj; ker je treba nujno in v celoti spoštovati vse obveznosti v večletnem finančnem okviru 2014–2020 in se nemudoma spopasti s številnimi težavami, ki so se nakopičile v preteklih letih, zlasti nezaslišanim zneskom neporavnanih računov ob koncu leta 2014; ker zaradi tega zaostanka pri plačevanju računov prihaja do zamud pri izvrševanju programov in sredstev EU, prve žrtve te situacije pa so državljani EU; ker se zaradi zaostanka pri strukturnih plačilih zastavlja vprašanje, ali ne bi bilo treba za zapoznela izplačila obračunati zamudnih obresti, saj morajo regionalni in lokalni organi denar iskati na finančnih trgih, da lahko vnaprej izplačajo prispevke EU, ki jih prejmejo z zamudo; ker sprostitev obveznosti ni odgovor na plačilno krizo; ker morajo biti v skladu s členom 310 PDEU prihodki in odhodki, prikazani v proračunu EU, uravnoteženi;

| D. | ker bo leto 2016 leto, ko se bodo novi programi EU večletnega finančnega okvira 2014–2020 izvajali v polnem zamahu, začel pa se bo tudi vmesni pregled tega okvira; |
| --- | --- |

D.

ker bo leto 2016 leto, ko se bodo novi programi EU večletnega finančnega okvira 2014–2020 izvajali v polnem zamahu, začel pa se bo tudi vmesni pregled tega okvira;

Ponovni zagon – tri glavne politike: zaposlovanje, podjetja in podjetništvo za pametno, trajnostno in vključujočo rast v Evropski uniji (trije E-ji)

| 1. | poudarja, da ima proračun EU morebitno dodano vrednost pri ustvarjanju novih delovnih mest ter razvoju podjetij in podjetništva za pametno, trajnostno in vključujočo rast po vsej Uniji; v zvezi s tem poudarja tudi prispevek proračuna EU h gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji ter k raziskavam in razvoju, pa tudi potencial energetskega prehoda in energetske povezanosti za ustvarjanje delovnih mest in rasti; ugotavlja, da številni programi EU, na primer Obzorje 2020, COSME, Erasmus+ in pobuda za zaposlovanje mladih, neposredno prispevajo k uresničevanju teh ciljev; pričakuje, da bo Komisija tem v rast usmerjenim programom in instrumentom namenila osrednje mesto v predlogu proračuna za leto 2016, tako da bodo prejeli potrebna sredstva; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da ima proračun EU morebitno dodano vrednost pri ustvarjanju novih delovnih mest ter razvoju podjetij in podjetništva za pametno, trajnostno in vključujočo rast po vsej Uniji; v zvezi s tem poudarja tudi prispevek proračuna EU h gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji ter k raziskavam in razvoju, pa tudi potencial energetskega prehoda in energetske povezanosti za ustvarjanje delovnih mest in rasti; ugotavlja, da številni programi EU, na primer Obzorje 2020, COSME, Erasmus+ in pobuda za zaposlovanje mladih, neposredno prispevajo k uresničevanju teh ciljev; pričakuje, da bo Komisija tem v rast usmerjenim programom in instrumentom namenila osrednje mesto v predlogu proračuna za leto 2016, tako da bodo prejeli potrebna sredstva;

| 2. | opozarja, da je v EU več kot 20 milijonov malih in srednjih podjetij in da predstavljajo 99 % vseh podjetij; je prepričan, da bi ugodno poslovno okolje in razvoj podjetniške kulture, vključno z dostojnimi delovnimi mesti, v EU malim in srednjim podjetjem omogočila, da spet postanejo glavno gonilo zaposlovanja, saj je ta njihova vloga zaradi gospodarske krize oslabela; v zvezi s tem poudarja, da je treba omogočiti ustanavljanje in delovanje novih podjetij v EU s povezovanjem podjetnikov in pomočjo novim projektom; meni, da je treba sočasno s poenostavitvijo zakonodaje in zmanjšanjem birokracije v celoti uporabiti razpoložljive finančne instrumente programa COSME, ki bodo v pomoč in podporo malim in srednjim podjetjem ter jim bodo olajšali zlasti dostop do trgov in posojil; poudarja, da je Evropski sklad za strateške naložbe velika priložnost za mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko kapitalizacijo; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je v EU več kot 20 milijonov malih in srednjih podjetij in da predstavljajo 99 % vseh podjetij; je prepričan, da bi ugodno poslovno okolje in razvoj podjetniške kulture, vključno z dostojnimi delovnimi mesti, v EU malim in srednjim podjetjem omogočila, da spet postanejo glavno gonilo zaposlovanja, saj je ta njihova vloga zaradi gospodarske krize oslabela; v zvezi s tem poudarja, da je treba omogočiti ustanavljanje in delovanje novih podjetij v EU s povezovanjem podjetnikov in pomočjo novim projektom; meni, da je treba sočasno s poenostavitvijo zakonodaje in zmanjšanjem birokracije v celoti uporabiti razpoložljive finančne instrumente programa COSME, ki bodo v pomoč in podporo malim in srednjim podjetjem ter jim bodo olajšali zlasti dostop do trgov in posojil; poudarja, da je Evropski sklad za strateške naložbe velika priložnost za mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko kapitalizacijo;

| 3. | poudarja, da evropski strukturni in investicijski skladi predstavljajo največji delež investicijskih odhodkov iz proračuna EU in da imajo pomembno vlogo pri zaposlovanju, spodbujanju rasti ter povečevanju konkurenčnosti in inovativnosti; poudarja, da je kohezijska politika EU veliko prispevala k ohranjanju javnih naložb na bistvenih gospodarskih področjih in je dosegla oprijemljive rezultate na terenu, ki bodo državam članicam in regijam v pomoč pri premagovanju sedanje krize in doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poziva Komisijo in države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bodo preostali operativni programi v prihodnjih mesecih sprejeti brez zapletov, tako da se bodo lahko v letu 2016 že normalno izvajali; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da evropski strukturni in investicijski skladi predstavljajo največji delež investicijskih odhodkov iz proračuna EU in da imajo pomembno vlogo pri zaposlovanju, spodbujanju rasti ter povečevanju konkurenčnosti in inovativnosti; poudarja, da je kohezijska politika EU veliko prispevala k ohranjanju javnih naložb na bistvenih gospodarskih področjih in je dosegla oprijemljive rezultate na terenu, ki bodo državam članicam in regijam v pomoč pri premagovanju sedanje krize in doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poziva Komisijo in države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bodo preostali operativni programi v prihodnjih mesecih sprejeti brez zapletov, tako da se bodo lahko v letu 2016 že normalno izvajali;

| 4. | je zaskrbljen zaradi financiranja pobude za zaposlovanje mladih v letu 2016, saj je bil celoten proračun programa dodeljen v začetku obdobja, tj. v letih 2014 in 2015; poudarja, da je treba boj proti brezposelnosti mladih še okrepiti in da bi bilo treba razmisliti o vseh možnostih financiranja v ta namen; v zvezi s tem spominja, da bo leto 2016 prvo leto, ko bodo v skladu z uredbo o večletnem finančnem okviru 2014–2020 sredstva v okviru skupne zgornje meje za obveznosti lahko presegla zgornje meje, določene v večletnem finančnem okviru za leta od 2016 do 2020 za cilje politik na področju rasti in zaposlovanja, zlasti zaposlovanja mladih; poziva Komisijo, naj ugotovi, zakaj je prišlo do zamud pri izvajanju tega programa, in naj v sodelovanju z državami članicami poskrbi, da bodo ta sredstva v celoti izkoriščena; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen zaradi financiranja pobude za zaposlovanje mladih v letu 2016, saj je bil celoten proračun programa dodeljen v začetku obdobja, tj. v letih 2014 in 2015; poudarja, da je treba boj proti brezposelnosti mladih še okrepiti in da bi bilo treba razmisliti o vseh možnostih financiranja v ta namen; v zvezi s tem spominja, da bo leto 2016 prvo leto, ko bodo v skladu z uredbo o večletnem finančnem okviru 2014–2020 sredstva v okviru skupne zgornje meje za obveznosti lahko presegla zgornje meje, določene v večletnem finančnem okviru za leta od 2016 do 2020 za cilje politik na področju rasti in zaposlovanja, zlasti zaposlovanja mladih; poziva Komisijo, naj ugotovi, zakaj je prišlo do zamud pri izvajanju tega programa, in naj v sodelovanju z državami članicami poskrbi, da bodo ta sredstva v celoti izkoriščena;

| 5. | poudarja, da je čezmejna mobilnost zelo pomembna, saj bo lahko Evropa z njo izkoristila najrazličnejše veščine prebivalstva ter vsem generacijam ponudila nove priložnosti za usposabljanje in delo; meni, da simbolični in uspešni programi za mobilnost, kot je Erasmus+, koristijo tako posameznikom kot gospodarstvu, zato bi jih bilo treba v celoti izkoristiti; v zvezi s tem opominja, da je treba vedno upoštevati socialne vidike mobilnosti in da je mobilnost eno od možnih orodij za boj proti brezposelnosti, ne bi pa smela biti zadnja možnost; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je čezmejna mobilnost zelo pomembna, saj bo lahko Evropa z njo izkoristila najrazličnejše veščine prebivalstva ter vsem generacijam ponudila nove priložnosti za usposabljanje in delo; meni, da simbolični in uspešni programi za mobilnost, kot je Erasmus+, koristijo tako posameznikom kot gospodarstvu, zato bi jih bilo treba v celoti izkoristiti; v zvezi s tem opominja, da je treba vedno upoštevati socialne vidike mobilnosti in da je mobilnost eno od možnih orodij za boj proti brezposelnosti, ne bi pa smela biti zadnja možnost;

| 6. | opominja, da davčne goljufije in davčne utaje negativno vplivajo na gospodarstva držav članic in tako posredno tudi na proračun EU; še zlasti poudarja, da goljufije v zvezi z DDV, kot je „davčni vrtiljak“, neposredno vplivajo na prihodke EU; poziva Komisijo, naj izboljša programe EU, ki dopolnjujejo ukrepe držav članic na tem področju; |
| --- | --- |

6.

opominja, da davčne goljufije in davčne utaje negativno vplivajo na gospodarstva držav članic in tako posredno tudi na proračun EU; še zlasti poudarja, da goljufije v zvezi z DDV, kot je „davčni vrtiljak“, neposredno vplivajo na prihodke EU; poziva Komisijo, naj izboljša programe EU, ki dopolnjujejo ukrepe držav članic na tem področju;

| 7. | pozdravlja uvajanje zelenih razvojnih meril v proračun EU; meni, da bi morale politike EU učinkovito prispevati k doseganju dogovorjenih ciljev v boju proti podnebnim spremembam, k pospeševanju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti ter k zaščiti okolja in biotske raznovrstnosti; meni, da so to osrednji srednje- in dolgoročni svetovni cilji, na katere ne bi smeli pozabiti; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja uvajanje zelenih razvojnih meril v proračun EU; meni, da bi morale politike EU učinkovito prispevati k doseganju dogovorjenih ciljev v boju proti podnebnim spremembam, k pospeševanju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti ter k zaščiti okolja in biotske raznovrstnosti; meni, da so to osrednji srednje- in dolgoročni svetovni cilji, na katere ne bi smeli pozabiti;

Proračun EU in naložbeni načrt

| 8. | pozdravlja naložbeni načrt Komisije kot prvi ukrep, ki bi lahko sprožil za 315 milijard EUR naložb v infrastrukturo, izobraževanje in raziskave, pa tudi mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko kapitalizacijo, s čimer bi se izravnal primanjkljaj javnih in zasebnih naložb, ki je posledica gospodarske in finančne krize; ugotavlja, da naj bi bil proračun EU hrbtenica tega naložbenega načrta, saj naj bi zagotovil jamstveni sklad v višini 8 milijard EUR potrebnih obveznosti in plačil za Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); meni, da bi moral ta prispevek iz proračuna EU zaradi večjega učinka vzvoda prinesti precejšnje dobičke; potrjuje svojo pripravljenost, da bo karseda skrbno spremljal, kako se bodo finančne obveznosti Unije do EIB za vzpostavitev Evropskega sklada za strateške naložbe vnesle v proračun EU; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja naložbeni načrt Komisije kot prvi ukrep, ki bi lahko sprožil za 315 milijard EUR naložb v infrastrukturo, izobraževanje in raziskave, pa tudi mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko kapitalizacijo, s čimer bi se izravnal primanjkljaj javnih in zasebnih naložb, ki je posledica gospodarske in finančne krize; ugotavlja, da naj bi bil proračun EU hrbtenica tega naložbenega načrta, saj naj bi zagotovil jamstveni sklad v višini 8 milijard EUR potrebnih obveznosti in plačil za Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI); meni, da bi moral ta prispevek iz proračuna EU zaradi večjega učinka vzvoda prinesti precejšnje dobičke; potrjuje svojo pripravljenost, da bo karseda skrbno spremljal, kako se bodo finančne obveznosti Unije do EIB za vzpostavitev Evropskega sklada za strateške naložbe vnesle v proračun EU;

| 9. | poudarja, da se predlagani naložbeni načrt in proračun EU samo dopolnjujeta ter da je njuna skupna zaveza ponovni zagon gospodarstva in zaposlovanja; poudarja, da je proračun EU že sam po sebi pomembno naložbeno orodje z značilno vlogo in poslanstvom, ki je prineslo oprijemljive rezultate z nedvoumno evropsko dodano vrednostjo; je prepričan, da je treba z vsemi močmi ustvarjati sinergije, ne samo med naložbenim načrtom in proračunom EU, temveč tudi z državnimi proračuni, da bo mogoče premostiti naložbeno vrzel, zagotoviti konvergenco in stabilnost v EU ter povečati učinke javne porabe za realno gospodarstvo; prav tako poudarja, da je treba odpraviti obstoječe ovire za naložbe, zlasti kar zadeva jasnost in predvidljivost regulativnega okvira; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se predlagani naložbeni načrt in proračun EU samo dopolnjujeta ter da je njuna skupna zaveza ponovni zagon gospodarstva in zaposlovanja; poudarja, da je proračun EU že sam po sebi pomembno naložbeno orodje z značilno vlogo in poslanstvom, ki je prineslo oprijemljive rezultate z nedvoumno evropsko dodano vrednostjo; je prepričan, da je treba z vsemi močmi ustvarjati sinergije, ne samo med naložbenim načrtom in proračunom EU, temveč tudi z državnimi proračuni, da bo mogoče premostiti naložbeno vrzel, zagotoviti konvergenco in stabilnost v EU ter povečati učinke javne porabe za realno gospodarstvo; prav tako poudarja, da je treba odpraviti obstoječe ovire za naložbe, zlasti kar zadeva jasnost in predvidljivost regulativnega okvira;

Notranja in zunanja solidarnost ter varna Evropa

| 10. | spominja, da je proračun EU orodje notranje solidarnosti, saj podpira gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo, prispeva k boju z revščino, spodbuja socialno vključenost in pomaga zmanjševati neenakosti v razvoju med državami članicami in tudi med regijami držav članic; poudarja, da je proračun tudi instrument zunanje solidarnosti, saj je vir nujne pomoči v humanitarnih in civilnih krizah ter vir podpore za države v stiski, kot je Ukrajina, EU pa omogoča, da si kot največja darovalka razvojne pomoči prizadeva uresničiti svoje zaveze glede izkoreninjenja revščine, obnovljene v okviru evropskega soglasja o razvoju, ter prispeva k svetovnemu razvojnemu programu po letu 2015; |
| --- | --- |

10.

spominja, da je proračun EU orodje notranje solidarnosti, saj podpira gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo, prispeva k boju z revščino, spodbuja socialno vključenost in pomaga zmanjševati neenakosti v razvoju med državami članicami in tudi med regijami držav članic; poudarja, da je proračun tudi instrument zunanje solidarnosti, saj je vir nujne pomoči v humanitarnih in civilnih krizah ter vir podpore za države v stiski, kot je Ukrajina, EU pa omogoča, da si kot največja darovalka razvojne pomoči prizadeva uresničiti svoje zaveze glede izkoreninjenja revščine, obnovljene v okviru evropskega soglasja o razvoju, ter prispeva k svetovnemu razvojnemu programu po letu 2015;

| 11. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropa sicer eden od najvarnejših krajev na svetu, vendar se vseeno sooča z novimi oblikami groženj notranji varnosti, zaradi česar je potrebno tesnejše policijsko in pravosodno sodelovanje in usklajevanje, ukrepi za boljše vključevanje in večjo socialno kohezijo ter sočasno zavzemanje za stabilnost in mir na konfliktnih območjih; poudarja, da so skupna prizadevanja za obvladovanje migracijskih tokov na križišču tako notranje kot zunanje solidarnosti; znova izraža podporo povečanju sredstev EU in razvoju kulture pravične porazdelitve bremen med državami članicami na področju azila in priseljevanja, da se zagotovi varne in zavarovane zunanje meje ob polnem spoštovanju temeljnih vrednot EU, s posebnim poudarkom na ukrepih v Sredozemlju in na jugovzhodni meji EU; poziva Komisijo, naj predlaga ciljne okrepitve ustreznih programov in instrumentov ter tako dokaže, da je EU zavezana soočanju s temi vprašanji; |
| --- | --- |

11.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropa sicer eden od najvarnejših krajev na svetu, vendar se vseeno sooča z novimi oblikami groženj notranji varnosti, zaradi česar je potrebno tesnejše policijsko in pravosodno sodelovanje in usklajevanje, ukrepi za boljše vključevanje in večjo socialno kohezijo ter sočasno zavzemanje za stabilnost in mir na konfliktnih območjih; poudarja, da so skupna prizadevanja za obvladovanje migracijskih tokov na križišču tako notranje kot zunanje solidarnosti; znova izraža podporo povečanju sredstev EU in razvoju kulture pravične porazdelitve bremen med državami članicami na področju azila in priseljevanja, da se zagotovi varne in zavarovane zunanje meje ob polnem spoštovanju temeljnih vrednot EU, s posebnim poudarkom na ukrepih v Sredozemlju in na jugovzhodni meji EU; poziva Komisijo, naj predlaga ciljne okrepitve ustreznih programov in instrumentov ter tako dokaže, da je EU zavezana soočanju s temi vprašanji;

Spoštovanje obveznosti

| 12. | je prepričan, da proračun EU ne bo mogel doseči svojega polnega potenciala, če ne bodo odločno in dokončno rešene številne težave, ki so se nakopičile v zadnjih letih in so žal obvladovale lanska proračunska pogajanja, zlasti ponavljajoči se problem z neplačanimi računi ob koncu leta, vprašanje, ali naj bodo posebni instrumenti večletnega finančnega okvira vključeni v proračun, in zamuda pri izvajanju novih operativnih programov kohezijske politike; meni, da je skrajni čas, da se v letu 2015 res poiščejo konkretne in trajne rešitve za te težave; |
| --- | --- |

12.

je prepričan, da proračun EU ne bo mogel doseči svojega polnega potenciala, če ne bodo odločno in dokončno rešene številne težave, ki so se nakopičile v zadnjih letih in so žal obvladovale lanska proračunska pogajanja, zlasti ponavljajoči se problem z neplačanimi računi ob koncu leta, vprašanje, ali naj bodo posebni instrumenti večletnega finančnega okvira vključeni v proračun, in zamuda pri izvajanju novih operativnih programov kohezijske politike; meni, da je skrajni čas, da se v letu 2015 res poiščejo konkretne in trajne rešitve za te težave;

| 13. | poziva, da je treba skupni izjavi o plačilih in o načrtu plačil, o katerih so se Parlament, Svet in Komisija dogovorili ob koncu proračunskega postopka za leto 2015, uresničevati v celoti, in meni, da bi s tem vse tri institucije potrdile, da si zares prizadevajo poiskati rešitev za problem neplačanih računov; spominja na zavezo, da bodo letos sklicana vsaj tri medinstitucionalna srečanja o plačilih, na katerih bo pregledano izvrševanje plačil, pa tudi popravljene napovedi; pričakuje, da bo na prvem srečanju marca 2015 prvič predstavljeno, kolikšen je bil znesek neporavnanih računov na glavnih področjih politik ob koncu leta 2014; obžaluje, da so samo neporavnani računi za kohezijske programe v obdobju 2007–2013 konec leta 2014 dosegli nezaslišani znesek 24,7 milijarde EUR, kot je bilo pričakovati; obžaluje, da ta dolg škoduje verodostojnosti EU in je v nasprotju s cilji za rast in zaposlovanje, opredeljenimi na najvišji politični ravni; poudarja, da so plačila neposredna in logična posledica obveznosti, sprejetih v preteklosti; |
| --- | --- |

13.

poziva, da je treba skupni izjavi o plačilih in o načrtu plačil, o katerih so se Parlament, Svet in Komisija dogovorili ob koncu proračunskega postopka za leto 2015, uresničevati v celoti, in meni, da bi s tem vse tri institucije potrdile, da si zares prizadevajo poiskati rešitev za problem neplačanih računov; spominja na zavezo, da bodo letos sklicana vsaj tri medinstitucionalna srečanja o plačilih, na katerih bo pregledano izvrševanje plačil, pa tudi popravljene napovedi; pričakuje, da bo na prvem srečanju marca 2015 prvič predstavljeno, kolikšen je bil znesek neporavnanih računov na glavnih področjih politik ob koncu leta 2014; obžaluje, da so samo neporavnani računi za kohezijske programe v obdobju 2007–2013 konec leta 2014 dosegli nezaslišani znesek 24,7 milijarde EUR, kot je bilo pričakovati; obžaluje, da ta dolg škoduje verodostojnosti EU in je v nasprotju s cilji za rast in zaposlovanje, opredeljenimi na najvišji politični ravni; poudarja, da so plačila neposredna in logična posledica obveznosti, sprejetih v preteklosti;

| 14. | meni, da je izredno pomembno sestaviti in uresničiti dober načrt plačil, da se raven neporavnanih računov ob koncu leta v sedanjem večletnem finančnem okviru zmanjša na strukturno raven, kot so zapisali Svet, Parlament in Komisija v skupni izjavi, dogovorjeni v proračunskem postopku za leto 2015; spominja, da se bodo tri institucije o tem načrtu dogovorile še pravočasno, pred predstavitvijo predloga proračuna za leto 2016; meni, da bi moralo biti medinstitucionalno srečanje marca 2015 priložnost za takšen dogovor; |
| --- | --- |

14.

meni, da je izredno pomembno sestaviti in uresničiti dober načrt plačil, da se raven neporavnanih računov ob koncu leta v sedanjem večletnem finančnem okviru zmanjša na strukturno raven, kot so zapisali Svet, Parlament in Komisija v skupni izjavi, dogovorjeni v proračunskem postopku za leto 2015; spominja, da se bodo tri institucije o tem načrtu dogovorile še pravočasno, pred predstavitvijo predloga proračuna za leto 2016; meni, da bi moralo biti medinstitucionalno srečanje marca 2015 priložnost za takšen dogovor;

| 15. | znova ponavlja svoje dolgoletno stališče, da se plačil za posebne instrumente (instrumenti prilagodljivosti, Solidarnostni sklad EU, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji in rezerva za nujno pomoč) ne sme prištevati k razliki do zgornje meje za plačila večletnega finančnega okvira, kot že velja za obveznosti; obžaluje, da med lanskim proračunskim postopkom ni bilo mogoče doseči dogovora zaradi napačnega načina, na katerega je Svet tolmačil zadevne določbe o večletnem finančnem okviru; poudarja, da bi stališče Sveta do tega vprašanja utegnilo pomeniti nadaljnje zmanjšanje večletnega finančnega okvira v primerjavi z obdobjem 2007–2013; pričakuje, da bo zadrega rešena tako, da bo Komisija izvedla tehnično prilagoditev skupne razlike do zgornje meje za plačila v letu 2015; |
| --- | --- |

15.

znova ponavlja svoje dolgoletno stališče, da se plačil za posebne instrumente (instrumenti prilagodljivosti, Solidarnostni sklad EU, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji in rezerva za nujno pomoč) ne sme prištevati k razliki do zgornje meje za plačila večletnega finančnega okvira, kot že velja za obveznosti; obžaluje, da med lanskim proračunskim postopkom ni bilo mogoče doseči dogovora zaradi napačnega načina, na katerega je Svet tolmačil zadevne določbe o večletnem finančnem okviru; poudarja, da bi stališče Sveta do tega vprašanja utegnilo pomeniti nadaljnje zmanjšanje večletnega finančnega okvira v primerjavi z obdobjem 2007–2013; pričakuje, da bo zadrega rešena tako, da bo Komisija izvedla tehnično prilagoditev skupne razlike do zgornje meje za plačila v letu 2015;

| 16. | spominja, da imajo agencije EU pomembno vlogo pri oblikovanju in uresničevanju politik in ciljev EU, kot so konkurenčnost, rast in zaposlovanje; spominja Komisijo in Svet, da agencije EU izvajajo naloge, ki jim jih je zaupal zakonodajni organ, zato jih je treba spoštovati kot pomemben sestavni del uprave EU; poudarja, da agencije za polno in učinkovito uresničevanje svojega zakonskega mandata potrebujejo zadostne finančne in kadrovske vire; opozarja, da je prva agencija EU napovedala, da bo morala preložiti in odpovedati potekajoče projekte zaradi korenitih kadrovskih in proračunskih rezov, sprejetih za proračun 2015; spominja, da je Parlament nasprotoval rezervi za prerazporeditev, in prosi Komisijo, naj v predlogu proračuna za leto 2016 odpravi njene posledice; |
| --- | --- |

16.

spominja, da imajo agencije EU pomembno vlogo pri oblikovanju in uresničevanju politik in ciljev EU, kot so konkurenčnost, rast in zaposlovanje; spominja Komisijo in Svet, da agencije EU izvajajo naloge, ki jim jih je zaupal zakonodajni organ, zato jih je treba spoštovati kot pomemben sestavni del uprave EU; poudarja, da agencije za polno in učinkovito uresničevanje svojega zakonskega mandata potrebujejo zadostne finančne in kadrovske vire; opozarja, da je prva agencija EU napovedala, da bo morala preložiti in odpovedati potekajoče projekte zaradi korenitih kadrovskih in proračunskih rezov, sprejetih za proračun 2015; spominja, da je Parlament nasprotoval rezervi za prerazporeditev, in prosi Komisijo, naj v predlogu proračuna za leto 2016 odpravi njene posledice;

Pot naprej

| 17. | poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga proračuna za leto 2016 ustrezno upošteva zgoraj omenjene politične prednostne naloge, tako da bodo ustrezni programi in ukrepi EU dobili potrebna sredstva za uresničevanje ciljev; v zvezi s tem pričakuje pozitiven odgovor Komisije na nadaljnje zahteve in stališča v tej resoluciji, da bodo rešeni ponavljajoči se problemi in da bo letošnji proračunski postopek lažji; pričakuje, da bo Komisija v predlogu proračuna predvidela zadosten znesek plačil na osnovi realističnih napovedi in dejanskih potreb, s katerim bo Evropska unija lahko uresničila svoje ambicije; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga proračuna za leto 2016 ustrezno upošteva zgoraj omenjene politične prednostne naloge, tako da bodo ustrezni programi in ukrepi EU dobili potrebna sredstva za uresničevanje ciljev; v zvezi s tem pričakuje pozitiven odgovor Komisije na nadaljnje zahteve in stališča v tej resoluciji, da bodo rešeni ponavljajoči se problemi in da bo letošnji proračunski postopek lažji; pričakuje, da bo Komisija v predlogu proračuna predvidela zadosten znesek plačil na osnovi realističnih napovedi in dejanskih potreb, s katerim bo Evropska unija lahko uresničila svoje ambicije;

| 18. | opozarja, da v skladu s Pogodbo „Evropski parlament, Svet in Komisija zagotovijo, da so Uniji na voljo finančna sredstva, ki ji omogočajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani“; vztraja, da je treba uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, predvidena v uredbi o večletnem finančnem okviru, da bo lahko Unija izpolnila svoje pravne obveznosti in da ne bo ogrozila ali preložila izplačil deležnikom, kot so raziskovalci, univerze itd.; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da v skladu s Pogodbo „Evropski parlament, Svet in Komisija zagotovijo, da so Uniji na voljo finančna sredstva, ki ji omogočajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani“; vztraja, da je treba uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, predvidena v uredbi o večletnem finančnem okviru, da bo lahko Unija izpolnila svoje pravne obveznosti in da ne bo ogrozila ali preložila izplačil deležnikom, kot so raziskovalci, univerze itd.;

| 19. | poziva Svet, naj se pri obravnavi proračuna za naslednje leto ne zateka k dvojnim merilom in naj izpolni pričakovanja, ki jih je zbudil z lastnimi izjavami in sklepi, naj gre za večletni finančni okvir, strategijo Evropa 2020 ali ponovni zagon naložb; meni, da so politične izjave in obljube prazne, če ni dovolj proračunskih sredstev, da bi jih bilo mogoče uresničiti; |
| --- | --- |

19.

poziva Svet, naj se pri obravnavi proračuna za naslednje leto ne zateka k dvojnim merilom in naj izpolni pričakovanja, ki jih je zbudil z lastnimi izjavami in sklepi, naj gre za večletni finančni okvir, strategijo Evropa 2020 ali ponovni zagon naložb; meni, da so politične izjave in obljube prazne, če ni dovolj proračunskih sredstev, da bi jih bilo mogoče uresničiti;

| 20. | se zavezuje, da bo v skladu z zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in ob ustreznem upoštevanju akutnega pomanjkanja denarja za plačila predano in odgovorno opravljal svoje naloge, ki jih ima kot veja proračunskega organa, in sicer se bo zavzemal za ciljno povečanje na tistih proračunskih področjih, kjer je zmogljivost črpanja velika, ki ustrezajo njegovim političnim prednostnim nalogam in kjer so rezultati zagotovljeni; glede na to namerava s pomočjo svojih specializiranih odborov preučiti, kateri posebni programi in proračunske vrstice omogočajo boljše doseganje ciljev; |
| --- | --- |

20.

se zavezuje, da bo v skladu z zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira in ob ustreznem upoštevanju akutnega pomanjkanja denarja za plačila predano in odgovorno opravljal svoje naloge, ki jih ima kot veja proračunskega organa, in sicer se bo zavzemal za ciljno povečanje na tistih proračunskih področjih, kjer je zmogljivost črpanja velika, ki ustrezajo njegovim političnim prednostnim nalogam in kjer so rezultati zagotovljeni; glede na to namerava s pomočjo svojih specializiranih odborov preučiti, kateri posebni programi in proračunske vrstice omogočajo boljše doseganje ciljev;

| 21. | poudarja, da bo proračun za leto 2016 odločilnega pomena, saj ne bo šlo le za prvo leto izvajanja novih določb večletnega finančnega okvira o skupni razliki do zgornje meje za obveznosti, temveč bo služil tudi kot primerjava za povolilni pregled in revizijo večletnega finančnega okvira, ki naj bi se začela še pred iztekom leta 2016; poudarja, da je treba določiti politične prednostne naloge in pravočasno opredeliti področja, kjer poraba EU dokazano ustvarja dodano vrednost in kjer bodo potrebne dodatne naložbe v drugi polovici večletnega finančnega okvira 2014–2020; v zvezi s tem poudarja tudi, kako pomembno je, da se izvajanje in uspešnost osrednjih programov EU pozorno spremlja že med tem proračunskim postopkom; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bo proračun za leto 2016 odločilnega pomena, saj ne bo šlo le za prvo leto izvajanja novih določb večletnega finančnega okvira o skupni razliki do zgornje meje za obveznosti, temveč bo služil tudi kot primerjava za povolilni pregled in revizijo večletnega finančnega okvira, ki naj bi se začela še pred iztekom leta 2016; poudarja, da je treba določiti politične prednostne naloge in pravočasno opredeliti področja, kjer poraba EU dokazano ustvarja dodano vrednost in kjer bodo potrebne dodatne naložbe v drugi polovici večletnega finančnega okvira 2014–2020; v zvezi s tem poudarja tudi, kako pomembno je, da se izvajanje in uspešnost osrednjih programov EU pozorno spremlja že med tem proračunskim postopkom;

| 22. | znova izraža naklonjenost temeljiti reformi sistema lastnih sredstev EU, ki je pomanjkljiv in povzroča hude zastoje v proračunskih pogajanjih; zato pripisuje izjemen politični pomen delu skupine za lastna sredstva na visoki ravni, ki ji predseduje Mario Monti; pozdravlja prvo ocenjevalno poročilo skupine na visoki ravni, ki predlaga, da se vprašanje lastnih sredstev proračuna Unije preuči iz čim več možnih zornih kotov, in željno pričakuje rezultate njenega dela in končne predloge, ki naj bi bili predstavljeni na medinstitucionalni konferenci v letu 2016, na kateri bodo sodelovali tudi nacionalni parlamenti, upoštevani pa naj bi bili pri povolilnem pregledu in reviziji večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

22.

znova izraža naklonjenost temeljiti reformi sistema lastnih sredstev EU, ki je pomanjkljiv in povzroča hude zastoje v proračunskih pogajanjih; zato pripisuje izjemen politični pomen delu skupine za lastna sredstva na visoki ravni, ki ji predseduje Mario Monti; pozdravlja prvo ocenjevalno poročilo skupine na visoki ravni, ki predlaga, da se vprašanje lastnih sredstev proračuna Unije preuči iz čim več možnih zornih kotov, in željno pričakuje rezultate njenega dela in končne predloge, ki naj bi bili predstavljeni na medinstitucionalni konferenci v letu 2016, na kateri bodo sodelovali tudi nacionalni parlamenti, upoštevani pa naj bi bili pri povolilnem pregledu in reviziji večletnega finančnega okvira;

o

o o

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter Računskemu sodišču.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0100.

(5)  UL L 69, 13.3.2015.

---