# Az Európai Unió C 316/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 316 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. augusztus 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 316

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. augusztus 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2014–20152015. március 9-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 132, 2016.4.14 .ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. március 10–12-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 132, 2016.4.14 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2014–20152015. március 9-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 132, 2016.4.14 .ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. március 10–12-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 132, 2016.4.14 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 132, 2016.4.14

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 132, 2016.4.14

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. március 10., kedd |
| 2016/C 316/01 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása a nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban (2014/2217(INI)) | 2 |
| 2016/C 316/02 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről (2014/2158(INI)) | 15 |
| 2016/C 316/03 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2013. évi éves jelentéséről (2014/2157(INI)) | 30 |
| | 2015. március 11., szerda |
| 2016/C 316/04 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2013. évi éves jelentésről (2014/2155(INI)) | 37 |
| 2016/C 316/05 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2947(RSP)) | 48 |
| 2016/C 316/06 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2948(RSP)) | 54 |
| 2016/C 316/07 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Szerbiáról szóló 2014. évi eredményjelentésről (2014/2949(RSP))) | 61 |
| 2016/C 316/08 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról (2014/2950(RSP)) | 68 |
| 2016/C 316/09 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: a 2015. évi éves növekedési jelentés (2014/2221(INI)) | 75 |
| 2016/C 316/10 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2015. évi éves növekedési jelentésben (2014/2222(INI)) | 83 |
| 2016/C 316/11 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása az egységes piacnak a 2015-ös európai szemeszter keretében történő irányításáról (2014/2212(INI)) | 98 |
| 2016/C 316/12 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélésről (2015/2564(RSP)) | 109 |
| | 2015. március 12., csütörtök |
| 2016/C 316/13 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a ISIS/DÁIS által a közelmúltban a Közel-Keleten, elsősorban az asszírok ellen végrehajtott támadásokról és emberrablásokról (2015/2599(RSP)) | 113 |
| 2016/C 316/14 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Dél-Szudánról, többek között a közelmúltbeli gyermekrablásokról (2015/2603(RSP)) | 117 |
| 2016/C 316/15 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Tanzániáról, nevezetesen a nagyarányú földszerzés kérdéséről (2015/2604(RSP)) | 122 |
| 2016/C 316/16 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Borisz Nyemcov, orosz ellenzéki vezető meggyilkolásáról és a demokrácia oroszországi helyzetéről (2015/2592(RSP)) | 126 |
| 2016/C 316/17 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlament számára készített éves jelentéséről (2014/2219(INI)) | 130 |
| 2016/C 316/18 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2014/2216(INI)) | 141 |
| 2016/C 316/19 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az EU és az Arab Államok Ligája közötti kapcsolatokról és a terrorizmus elleni küzdelemben való együttműködésről (2015/2573(RSP)) | 172 |
| 2016/C 316/20 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a farkassügér fenntartható halászatáról (2015/2596(RSP)) | 176 |
| 2016/C 316/21 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2015-ben képviselendő uniós prioritásokról (2015/2572(RSP)) | 178 |
| 2016/C 316/22 | Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2015/2582(RSP)) | 190 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. március 10., kedd

2016/C 316/01

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása a nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban (2014/2217(INI))

2

2016/C 316/02

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről (2014/2158(INI))

15

2016/C 316/03

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2013. évi éves jelentéséről (2014/2157(INI))

30

2015. március 11., szerda

2016/C 316/04

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2013. évi éves jelentésről (2014/2155(INI))

37

2016/C 316/05

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2947(RSP))

48

2016/C 316/06

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2948(RSP))

54

2016/C 316/07

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Szerbiáról szóló 2014. évi eredményjelentésről (2014/2949(RSP)))

61

2016/C 316/08

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról (2014/2950(RSP))

68

2016/C 316/09

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: a 2015. évi éves növekedési jelentés (2014/2221(INI))

75

2016/C 316/10

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2015. évi éves növekedési jelentésben (2014/2222(INI))

83

2016/C 316/11

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása az egységes piacnak a 2015-ös európai szemeszter keretében történő irányításáról (2014/2212(INI))

98

2016/C 316/12

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélésről (2015/2564(RSP))

109

2015. március 12., csütörtök

2016/C 316/13

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a ISIS/DÁIS által a közelmúltban a Közel-Keleten, elsősorban az asszírok ellen végrehajtott támadásokról és emberrablásokról (2015/2599(RSP))

113

2016/C 316/14

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Dél-Szudánról, többek között a közelmúltbeli gyermekrablásokról (2015/2603(RSP))

117

2016/C 316/15

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Tanzániáról, nevezetesen a nagyarányú földszerzés kérdéséről (2015/2604(RSP))

122

2016/C 316/16

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Borisz Nyemcov, orosz ellenzéki vezető meggyilkolásáról és a demokrácia oroszországi helyzetéről (2015/2592(RSP))

126

2016/C 316/17

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlament számára készített éves jelentéséről (2014/2219(INI))

130

2016/C 316/18

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2014/2216(INI))

141

2016/C 316/19

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az EU és az Arab Államok Ligája közötti kapcsolatokról és a terrorizmus elleni küzdelemben való együttműködésről (2015/2573(RSP))

172

2016/C 316/20

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a farkassügér fenntartható halászatáról (2015/2596(RSP))

176

2016/C 316/21

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2015-ben képviselendő uniós prioritásokról (2015/2572(RSP))

178

2016/C 316/22

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2015/2582(RSP))

190

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. március 11., szerda |
| 2016/C 316/23 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i határozata a Theodoros Zagorakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2048(IMM)) | 194 |
| 2016/C 316/24 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i határozata a Sergei Stanishev mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2014/2259(IMM)) | 196 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2015. március 11., szerda

2016/C 316/23

Az Európai Parlament 2015. március 11-i határozata a Theodoros Zagorakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2048(IMM))

194

2016/C 316/24

Az Európai Parlament 2015. március 11-i határozata a Sergei Stanishev mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2014/2259(IMM))

196

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2015. március 10., kedd |
| 2016/C 316/25 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Lengyelország EGF/2013/009 PL/Zachem referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD)) | 198 |
| 2016/C 316/26 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország EGF/2014/014 DE/Aleo Solar referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD)) | 201 |
| 2016/C 316/27 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2013/007 BE/Hainaut Steel (Duferco-NLMK) referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD)) | 204 |
| 2016/C 316/28 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD)) | 208 |
| 2016/C 316/29 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2014/011 BE/Caterpillar referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD)) | 212 |
| 2016/C 316/30 | P8_TA(2015)0046A Közösségben közlekedő közúti járművek mérete és súlya ***IIAz Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))P8_TC2-COD(2013)0105Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 215 |
| 2016/C 316/31 | P8_TA(2015)0047Az európai hosszú távú befektetési alapok ***IAz Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))P8_TC1-COD(2013)0214Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 217 |
| 2016/C 316/32 | P8_TA(2015)0048Kártyaalapú fizetések bankközi díjai ***IAz Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása a kártyaalapú fizetések bankközi jutalékairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))P8_TC1-COD(2013)0265Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékairól szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 219 |
| 2016/C 316/33 | Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD)) | 220 |
| | 2015. március 11., szerda |
| 2016/C 316/34 | P8_TA(2015)0053Az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályok ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))P8_TC1-COD(2014)0168Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (átdolgozás) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 224 |
| 2016/C 316/35 | P8_TA(2015)0054Stabilizációs és társulási megállapodás Montenegróval ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))P8_TC1-COD(2014)0190Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 226 |
| 2016/C 316/36 | P8_TA(2015)0055A kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, a baromfihúsra, a búzára és a kétszeresre, a korpára, a korpás lisztre és más maradékra előírt uniós vámkontingensek ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))P8_TC1-COD(2014)0276Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 227 |
| 2016/C 316/37 | P8_TA(2015)0056A Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatala ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))P8_TC1-COD(2014)0272Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 228 |
| 2016/C 316/38 | P8_TA(2015)0057A Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztése ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))P8_TC1-COD(2014)0275Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 229 |
| 2016/C 316/39 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE)) | 230 |
| 2016/C 316/40 | Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a 2016. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2015/2008(BUD)) | 231 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. március 10., kedd

2016/C 316/25

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Lengyelország EGF/2013/009 PL/Zachem referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD))

198

2016/C 316/26

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország EGF/2014/014 DE/Aleo Solar referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD))

201

2016/C 316/27

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2013/007 BE/Hainaut Steel (Duferco-NLMK) referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD))

204

2016/C 316/28

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD))

208

2016/C 316/29

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2014/011 BE/Caterpillar referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD))

212

2016/C 316/30

P8_TA(2015)0046A Közösségben közlekedő közúti járművek mérete és súlya ***IIAz Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))P8_TC2-COD(2013)0105Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

215

2016/C 316/31

P8_TA(2015)0047Az európai hosszú távú befektetési alapok ***IAz Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))P8_TC1-COD(2013)0214Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

217

2016/C 316/32

P8_TA(2015)0048Kártyaalapú fizetések bankközi díjai ***IAz Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása a kártyaalapú fizetések bankközi jutalékairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))P8_TC1-COD(2013)0265Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékairól szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

219

2016/C 316/33

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD))

220

2015. március 11., szerda

2016/C 316/34

P8_TA(2015)0053Az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályok ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))P8_TC1-COD(2014)0168Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (átdolgozás) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

224

2016/C 316/35

P8_TA(2015)0054Stabilizációs és társulási megállapodás Montenegróval ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))P8_TC1-COD(2014)0190Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

226

2016/C 316/36

P8_TA(2015)0055A kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, a baromfihúsra, a búzára és a kétszeresre, a korpára, a korpás lisztre és más maradékra előírt uniós vámkontingensek ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))P8_TC1-COD(2014)0276Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

227

2016/C 316/37

P8_TA(2015)0056A Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatala ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))P8_TC1-COD(2014)0272Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

228

2016/C 316/38

P8_TA(2015)0057A Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztése ***IAz Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))P8_TC1-COD(2014)0275Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

229

2016/C 316/39

Az Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE))

230

2016/C 316/40

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a 2016. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2015/2008(BUD))

231

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

30.8.2016

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2014–2015

2015. március 9-i ülés

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 132, 2016.4.14
  .

ÜLÉSSZAK: 2015–2016

2015. március 10–12-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 132, 2016.4.14
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. március 10., kedd

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/2

---

P8_TA(2015)0050

A nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladás az EU-ban 2013-ban

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása a nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2013-ban elért haladásról az Európai Unióban (2014/2217(INI))

(2016/C 316/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre (EJEE),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az emberkereskedés és mások prostitúciója kihasználásának elnyomásáról szóló 1949. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedés és mások prostitúciója kihasználásának elnyomásáról szóló 1949. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005) és Peking+15 (2010) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, továbbá az ENSZ ezt követő Peking+5 (2000), Peking+10 (2005) és Peking+15 (2010) különleges ülésein elfogadott záródokumentumokra,

| — | tekintettel a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló 2013. június 12-i 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló 2013. június 12-i 606/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló 2006. december 13-i ENSZ-egyezményre, és különösen annak a fogyatékossággal élő nőkről szóló 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló 2006. december 13-i ENSZ-egyezményre, és különösen annak a fogyatékossággal élő nőkről szóló 6. cikkére,

| — | tekintettel az európai védelmi határozatról szóló 2011. december 13-i 2011/99/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai védelmi határozatról szóló 2011. december 13-i 2011/99/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló 2011. április 5-i 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelv (COM(2012)0614) irányuló javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a vezetőtestületekben lévő nőkről szóló irányelv (COM(2012)0614) irányuló javaslatra,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló 2011. március 7-i európai paktumra (2011–2020) (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló 2011. március 7-i európai paktumra (2011–2020) (5),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című 2010. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség iránti fokozott elkötelezettség – A nők chartája” című 2010. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2010)0078),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” című 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491),

| — | tekintettel az „EURÓPA 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EURÓPA 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak „A nők és a férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010–2015 közötti időszakra érvényes stratégia időközi felülvizsgálata” című 2013. szeptember 16-i munkadokumentumára (SWD(2013)0339), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „A nők és a férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó, 2010–2015 közötti időszakra érvényes stratégia időközi felülvizsgálata” című 2013. szeptember 16-i munkadokumentumára (SWD(2013)0339),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak „A nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladás – 2012. évi jelentés” című 2013. május 8-i munkadokumentumára (SWD(2013)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „A nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért haladás – 2012. évi jelentés” című 2013. május 8-i munkadokumentumára (SWD(2013)0171),

| — | tekintettel a Bizottság „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című 2013. november 25-i közleményére (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című 2013. november 25-i közleményére (COM(2013)0833),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) által készített, „A Pekingi Cselekvési Platform uniós tagállamok általi végrehajtásának áttekintése – A nők elleni erőszak: áldozatsegítés (2012)” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) által készített, „A Pekingi Cselekvési Platform uniós tagállamok általi végrehajtásának áttekintése – A nők elleni erőszak: áldozatsegítés (2012)” című jelentésre,

| — | tekintettel „A nők és leányok elleni erőszak minden formájának, köztük a női nemi szervek megcsonkításának a megelőzése és az ellene való küzdelem” című 2014. június 5–6-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és leányok elleni erőszak minden formájának, köztük a női nemi szervek megcsonkításának a megelőzése és az ellene való küzdelem” című 2014. június 5–6-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a női nemi szervek megcsonkításának felszámolásáról szóló 2014. február 6-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a női nemi szervek megcsonkításának felszámolásáról szóló 2014. február 6-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód különböző szempontjaira vonatkozóan 1975 óta elfogadott különböző uniós irányelvekre (2010/41/EU (7), 2010/18/EU (8), 2006/54/EK (9), 2004/113/EK (10), 92/85/EGK (11), 86/613/EGK (12) és 79/7/EGK (13) irányelvek), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód különböző szempontjaira vonatkozóan 1975 óta elfogadott különböző uniós irányelvekre (2010/41/EU (7), 2010/18/EU (8), 2006/54/EK (9), 2004/113/EK (10), 92/85/EGK (11), 86/613/EGK (12) és 79/7/EGK (13) irányelvek),

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a gazdasági válságnak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett hatásáról szóló 2013. március 12-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági válságnak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett hatásáról szóló 2013. március 12-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel „A nők oktatási és foglalkozási mobilitásáról az Európai Unióban” című 2013. június 11-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők oktatási és foglalkozási mobilitásáról az Európai Unióban” című 2013. június 11-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „A nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban” című 2013. március 12-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban” című 2013. március 12-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „Az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 57. ülésszaka, amelynek témája a nőkkel és a lányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölése és megelőzése” című 2013. február 6-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 57. ülésszaka, amelynek témája a nőkkel és a lányokkal szembeni erőszak minden formájának kiküszöbölése és megelőzése” című 2013. február 6-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel „A nők munkakörülményeiről a szolgáltatási ágazatban” című 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők munkakörülményeiről a szolgáltatási ágazatban” című 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2009” című 2010. február 10-i (21), „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2010” című 2011. március 8-i (22) és „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2011” című 2012. március 13-i (23) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2009” című 2010. február 10-i (21), „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2010” című 2011. március 8-i (22) és „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2011” című 2012. március 13-i (23) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a nőkről és a vállalkozásvezetésről szóló 2011. július 6-i állásfoglalására (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről és a vállalkozásvezetésről szóló 2011. július 6-i állásfoglalására (24),

| — | tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló 2011. április 5-i állásfoglalására (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló 2011. április 5-i állásfoglalására (25),

| — | tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című 2011. március 8-i állásfoglalására (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című 2011. március 8-i állásfoglalására (26),

| — | tekintettel a gazdasági hanyatlás és a pénzügyi válság nemek szerinti szempontjairól szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági hanyatlás és a pénzügyi válság nemek szerinti szempontjairól szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (27),

| — | tekintettel a nemek közötti megkülönböztetésmentességről és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2009. február 3-i állásfoglalására (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti megkülönböztetésmentességről és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2009. február 3-i állásfoglalására (28),

| — | tekintettel a szexuális kizsákmányolásról és a prostitúcióról, valamint ezeknek a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló 2014. február 26-i állásfoglalására (29), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szexuális kizsákmányolásról és a prostitúcióról, valamint ezeknek a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló 2014. február 26-i állásfoglalására (29),

| — | tekintettel „A nők és a szegénység az Európai Unióban” című 2005. október 13-i állásfoglalására (30), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a szegénység az Európai Unióban” című 2005. október 13-i állásfoglalására (30),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló 2014. február 25-i állásfoglalására (31), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló 2014. február 25-i állásfoglalására (31),

| — | tekintettel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a szülési szabadságról szóló irányelv COM(2008)0637) irányuló javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló 92/85/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a szülési szabadságról szóló irányelv COM(2008)0637) irányuló javaslatra,

| — | tekintettel a Tanácsnak a nemek közötti egyenlőségnek a sport területén való érvényesítéséről szóló 2014. május 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a nemek közötti egyenlőségnek a sport területén való érvényesítéséről szóló 2014. május 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelvre (32), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelvre (32),

| — | tekintettel a Bizottságnak a barcelonai célokról szóló, „A gyermekgondozási ellátás fejlesztése Európában a fenntartható és inkluzív növekedésért” című 2013. június 3-i eredményjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a barcelonai célokról szóló, „A gyermekgondozási ellátás fejlesztése Európában a fenntartható és inkluzív növekedésért” című 2013. június 3-i eredményjelentésére,

| — | tekintettel „Statisztikai adatok az európai női vállalkozókról” című 2014. szeptemberi bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Statisztikai adatok az európai női vállalkozókról” című 2014. szeptemberi bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) az „Unió-szerte végzett felmérés a nőkkel szembeni erőszakról” című 2014. márciusi jelentésére, amely első alkalommal szolgáltatott adatokat a nőkkel szembeni erőszak számos formájának mértékéről, természetéről és következményeiről, valamint az áldozatoknak az erőszakos eseményekre adott válaszairól és a jogaik ismeretéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) az „Unió-szerte végzett felmérés a nőkkel szembeni erőszakról” című 2014. márciusi jelentésére, amely első alkalommal szolgáltatott adatokat a nőkkel szembeni erőszak számos formájának mértékéről, természetéről és következményeiről, valamint az áldozatoknak az erőszakos eseményekre adott válaszairól és a jogaik ismeretéről,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés népegészségügyről szóló 168. cikkére, és különösen annak 168. cikke (7) bekezdésére, amely szerint „Az Unió tevékenységének tiszteletben kell tartania a tagállamoknak az egészségügyi politikájuk meghatározására, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezésére és biztosítására vonatkozó hatáskörét”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés népegészségügyről szóló 168. cikkére, és különösen annak 168. cikke (7) bekezdésére, amely szerint „Az Unió tevékenységének tiszteletben kell tartania a tagállamoknak az egészségügyi politikájuk meghatározására, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezésére és biztosítására vonatkozó hatáskörét”,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0015/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A8-0015/2015),

| A. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség a Szerződésekben az 1957-es Római Szerződés óta és az Európai Unió Alapjogi Chartájában is elismert alapvető jog; mivel annak ellenére, hogy az Európai Unió számos szöveget fogadott el a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód biztosítása, továbbá a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelem céljából, és hogy az Unió minden tevékenységét illetően elkötelezte magát a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése mellett, nem történt elegendő előrelépés, és továbbra is sok az egyenlőtlenség a nők és a férfiak között; |
| --- | --- |

A.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség a Szerződésekben az 1957-es Római Szerződés óta és az Európai Unió Alapjogi Chartájában is elismert alapvető jog; mivel annak ellenére, hogy az Európai Unió számos szöveget fogadott el a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód biztosítása, továbbá a nemi alapú megkülönböztetés elleni küzdelem céljából, és hogy az Unió minden tevékenységét illetően elkötelezte magát a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése mellett, nem történt elegendő előrelépés, és továbbra is sok az egyenlőtlenség a nők és a férfiak között;

| B. | mivel a nők és a férfiak közötti egyenlő bánásmód elve feltételezi, hogy nem áll fenn semmiféle közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés, az anyaság, az apaság és a családi kötelezettségek megosztása alapján sem; |
| --- | --- |

B.

mivel a nők és a férfiak közötti egyenlő bánásmód elve feltételezi, hogy nem áll fenn semmiféle közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés, az anyaság, az apaság és a családi kötelezettségek megosztása alapján sem;

| C. | mivel feltétlenül figyelembe kell venni az Európában számos nő és lány által tapasztalt megkülönböztetés sokféle és egymást keresztező formáit (fogyatékosság, migráns háttér, etnikai származás, életkor, szexuális irányultság, nemi identitás, terhesség, lakhatási helyzet, alacsony iskolázottsági szint, erőszak áldozata stb. alapján), valamint hogy körülményeik rosszabbodtak az elmúlt évek során; |
| --- | --- |

C.

mivel feltétlenül figyelembe kell venni az Európában számos nő és lány által tapasztalt megkülönböztetés sokféle és egymást keresztező formáit (fogyatékosság, migráns háttér, etnikai származás, életkor, szexuális irányultság, nemi identitás, terhesség, lakhatási helyzet, alacsony iskolázottsági szint, erőszak áldozata stb. alapján), valamint hogy körülményeik rosszabbodtak az elmúlt évek során;

| D. | mivel az Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája ambiciózus célokat tűzött ki maga elé – például 2020-ig 75 %-os foglalkoztatási arány és a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek legalább 20 millióval történő csökkentése –, amelyeket csak akkor lehet elérni, ha a tagállamok a nők és a férfiak közötti valódi egyenlőséget támogató innovatív szakpolitikákat valósítanak meg; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európa 2020: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája ambiciózus célokat tűzött ki maga elé – például 2020-ig 75 %-os foglalkoztatási arány és a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett személyek legalább 20 millióval történő csökkentése –, amelyeket csak akkor lehet elérni, ha a tagállamok a nők és a férfiak közötti valódi egyenlőséget támogató innovatív szakpolitikákat valósítanak meg;

| E. | mivel a tagállamok által bevezetett költségvetési konszolidációs politikák leginkább a női munkavállalók által dominált közszférát érintik, amelynek a nők a legnagyobb haszonélvezői, ezért őket kétszeresen is sújtják e politikák, és mivel e politikák bizonytalanabbá teszik a foglalkoztatást, különösen a részmunkaidős (a nők 32 %-a, szemben a férfiak 8,2 %-ával) és az ideiglenes foglalkoztatás gyakoribbá válása miatt, nem beszélve a bérek csökkentéséről; |
| --- | --- |

E.

mivel a tagállamok által bevezetett költségvetési konszolidációs politikák leginkább a női munkavállalók által dominált közszférát érintik, amelynek a nők a legnagyobb haszonélvezői, ezért őket kétszeresen is sújtják e politikák, és mivel e politikák bizonytalanabbá teszik a foglalkoztatást, különösen a részmunkaidős (a nők 32 %-a, szemben a férfiak 8,2 %-ával) és az ideiglenes foglalkoztatás gyakoribbá válása miatt, nem beszélve a bérek csökkentéséről;

| F. | mivel több nő él szegénységben és kirekesztésben, mint férfi, különösen ami az idős nőket – akiknek a nyugdíja a férfiakénál átlagosan 39 %-kal alacsonyabb – és az egyedülálló anyákat illeti; mivel a családi élethez kapcsolódó okokból kifolyólag a nők a férfiaknál gyakrabban dolgoznak részmunkaidőben, ideiglenes vagy határozott időre szóló munkaszerződéssel, és mivel a nők szegénysége nagyrészt foglalkoztatásuk bizonytalanságából fakad; |
| --- | --- |

F.

mivel több nő él szegénységben és kirekesztésben, mint férfi, különösen ami az idős nőket – akiknek a nyugdíja a férfiakénál átlagosan 39 %-kal alacsonyabb – és az egyedülálló anyákat illeti; mivel a családi élethez kapcsolódó okokból kifolyólag a nők a férfiaknál gyakrabban dolgoznak részmunkaidőben, ideiglenes vagy határozott időre szóló munkaszerződéssel, és mivel a nők szegénysége nagyrészt foglalkoztatásuk bizonytalanságából fakad;

| G. | mivel a szegénység elleni küzdelem egyike a Bizottság által az Európa 2020 stratégia keretében javasolt öt mérhető célkitűzésnek; mivel az Európa 2020 stratégia 10. integrált iránymutatása (a társadalmi integráció előmozdítása és a szegénység elleni küzdelem) bátoríthatja az olyan nemzeti politikák elfogadását, amelyek védelmet nyújtanak a nőknek különösen a szegénység kockázatával szemben, biztosítva a jövedelembiztonságot az egyszülős családok és az idősebb nők számára, |
| --- | --- |

G.

mivel a szegénység elleni küzdelem egyike a Bizottság által az Európa 2020 stratégia keretében javasolt öt mérhető célkitűzésnek; mivel az Európa 2020 stratégia 10. integrált iránymutatása (a társadalmi integráció előmozdítása és a szegénység elleni küzdelem) bátoríthatja az olyan nemzeti politikák elfogadását, amelyek védelmet nyújtanak a nőknek különösen a szegénység kockázatával szemben, biztosítva a jövedelembiztonságot az egyszülős családok és az idősebb nők számára,

| H. | mivel az Európai Unióban csökken a születési arány, amit tovább súlyosbít a válság, mivel a munkanélküliség, a kiszámíthatatlan és bizonytalan jövő és gazdasági helyzet következtében a párok, és különösen a fiatalabb nők később vállalnak gyermeket, ami tovább fokozza a népesség elöregedését az Európai Unióban; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unióban csökken a születési arány, amit tovább súlyosbít a válság, mivel a munkanélküliség, a kiszámíthatatlan és bizonytalan jövő és gazdasági helyzet következtében a párok, és különösen a fiatalabb nők később vállalnak gyermeket, ami tovább fokozza a népesség elöregedését az Európai Unióban;

| I. | mivel bizonyos tagállamokban a jelenlegi adórendszer olyannyira korlátozottan értelmezi a család fogalmát, hogy azzal előnyben részesíti az egykeresős családokat, gyakran eltántorítva a nőket a munkavállalástól, és nem támogatva eléggé az egyszülős családokat, a nagycsaládokat és a hozzátartozókat eltartó családokat; |
| --- | --- |

I.

mivel bizonyos tagállamokban a jelenlegi adórendszer olyannyira korlátozottan értelmezi a család fogalmát, hogy azzal előnyben részesíti az egykeresős családokat, gyakran eltántorítva a nőket a munkavállalástól, és nem támogatva eléggé az egyszülős családokat, a nagycsaládokat és a hozzátartozókat eltartó családokat;

| J. | mivel bár az Unióban az egyetemi diplomával rendelkezők közel 60 %-a nő, aránytalanul alacsony létszámban képviseltetik magukat vezető tisztviselői és döntéshozó pozíciókban, és az unióbeli tudományos kutatók és mérnökök kevesebb mint 33 %-a nő, ugyanakkor az egészségügyi, oktatási és jóléti ágazatban aktív munkaerő közel 80 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

J.

mivel bár az Unióban az egyetemi diplomával rendelkezők közel 60 %-a nő, aránytalanul alacsony létszámban képviseltetik magukat vezető tisztviselői és döntéshozó pozíciókban, és az unióbeli tudományos kutatók és mérnökök kevesebb mint 33 %-a nő, ugyanakkor az egészségügyi, oktatási és jóléti ágazatban aktív munkaerő közel 80 %-át teszik ki;

| K. | mivel erőteljes horizontális szegregáció vagy a munkakörök nemek szerinti felosztása érvényesül: a foglalkoztatott nők közel fele a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által létrehozott Foglalkozások Nemzetközi Osztályozási Rendszerében felsorolt 130 foglalkozás közül 10-ben összpontosul, és a munkavállalók csupán 16 %-a tölt be álláshelyeket olyan ágazatokban, amelyekben a férfiak és nők aránya megegyezik; |
| --- | --- |

K.

mivel erőteljes horizontális szegregáció vagy a munkakörök nemek szerinti felosztása érvényesül: a foglalkoztatott nők közel fele a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által létrehozott Foglalkozások Nemzetközi Osztályozási Rendszerében felsorolt 130 foglalkozás közül 10-ben összpontosul, és a munkavállalók csupán 16 %-a tölt be álláshelyeket olyan ágazatokban, amelyekben a férfiak és nők aránya megegyezik;

| L. | mivel az európai cégek 99 %-át alkotó és a magánszektorbeli munkahelyek kétharmadát biztosító kis- és középvállalkozások (kkv-k) döntő szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó célkitűzésének elérésében; mivel az Unióban a vállalkozók csupán 31 %-a nő; mivel az Unióban a nők körében 10 % a vállalkozói arány, szemben a férfiakkal, akik körében ez az arány 19 %; mivel ösztönözni és támogatni kell a női vállalkozók számának növekedését; |
| --- | --- |

L.

mivel az európai cégek 99 %-át alkotó és a magánszektorbeli munkahelyek kétharmadát biztosító kis- és középvállalkozások (kkv-k) döntő szerepet játszanak az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó célkitűzésének elérésében; mivel az Unióban a vállalkozók csupán 31 %-a nő; mivel az Unióban a nők körében 10 % a vállalkozói arány, szemben a férfiakkal, akik körében ez az arány 19 %; mivel ösztönözni és támogatni kell a női vállalkozók számának növekedését;

| M. | mivel az Unióban a mezőgazdaságban rendszeresen közreműködő szereplők körülbelül 42 %-a nő, és tíz európai gazdálkodásból hármat nők irányítanak; mivel Európában folyamatosan gondoskodni kell a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség előmozdításáról, ugyanakkor a nők gazdasági és társadalmi életben, különösen a mezőgazdaságban való nagyobb részvételéről; |
| --- | --- |

M.

mivel az Unióban a mezőgazdaságban rendszeresen közreműködő szereplők körülbelül 42 %-a nő, és tíz európai gazdálkodásból hármat nők irányítanak; mivel Európában folyamatosan gondoskodni kell a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség előmozdításáról, ugyanakkor a nők gazdasági és társadalmi életben, különösen a mezőgazdaságban való nagyobb részvételéről;

| N. | mivel a nők foglalkoztatási aránya 63 %; mivel a nemek közötti bérszakadék 16,4 %-os; mivel a nemzeti parlamenti képviselők 73 %-a férfi, mivel a nagyvállalatok igazgatótanácsainak tagjai között 17,8 % a nők aránya, és mivel a nők csaknem háromszor több időt töltenek hetente háztartási feladatok ellátásával (pl. gyermekek, idősek és fogyatékossággal élők gondozása, házimunka), mint a férfiak; |
| --- | --- |

N.

mivel a nők foglalkoztatási aránya 63 %; mivel a nemek közötti bérszakadék 16,4 %-os; mivel a nemzeti parlamenti képviselők 73 %-a férfi, mivel a nagyvállalatok igazgatótanácsainak tagjai között 17,8 % a nők aránya, és mivel a nők csaknem háromszor több időt töltenek hetente háztartási feladatok ellátásával (pl. gyermekek, idősek és fogyatékossággal élők gondozása, házimunka), mint a férfiak;

| O. | mivel az újonnan megválasztott Európai Parlament képviselőinek 37 %-a, a 28 új biztos közül 9, és az Európai Unió Bíróságának 28 bírája közül 7 nő; |
| --- | --- |

O.

mivel az újonnan megválasztott Európai Parlament képviselőinek 37 %-a, a 28 új biztos közül 9, és az Európai Unió Bíróságának 28 bírája közül 7 nő;

| P. | mivel a női munkanélküliség arányát alulbecsülik, mivel sok nőt nem tartanak nyilván munkanélküliként, különösen azokat, akik vidéki vagy elszigetelt területeken élnek és sokat azok közül, akik teljes egészében a háztartási feladatoknak és a gyermeknevelésnek szentelik magukat; mivel ez a helyzet ezenkívül egyenlőtlenségeket idéz elő a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjából (juttatások, nyugdíj, szülési szabadság, betegszabadság, a társadalombiztosításhoz való hozzáférés stb.); |
| --- | --- |

P.

mivel a női munkanélküliség arányát alulbecsülik, mivel sok nőt nem tartanak nyilván munkanélküliként, különösen azokat, akik vidéki vagy elszigetelt területeken élnek és sokat azok közül, akik teljes egészében a háztartási feladatoknak és a gyermeknevelésnek szentelik magukat; mivel ez a helyzet ezenkívül egyenlőtlenségeket idéz elő a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés szempontjából (juttatások, nyugdíj, szülési szabadság, betegszabadság, a társadalombiztosításhoz való hozzáférés stb.);

| Q. | mivel a jelenlegi ütemben 2038-ig tartana, hogy a nők foglalkoztatási aránya elérje a 75 %-ot, az egyenlő fizetés elérésére pedig 2084-ig kellene várni; mivel a nemzeti parlamentekben, az uniós intézményekben és a nagyvállalatok igazgatótanácsaiban 2034-ig valósulna meg az egyenlőség, 2054-ig kellene azonban várni a házimunka egyenlő mértékű elosztására; |
| --- | --- |

Q.

mivel a jelenlegi ütemben 2038-ig tartana, hogy a nők foglalkoztatási aránya elérje a 75 %-ot, az egyenlő fizetés elérésére pedig 2084-ig kellene várni; mivel a nemzeti parlamentekben, az uniós intézményekben és a nagyvállalatok igazgatótanácsaiban 2034-ig valósulna meg az egyenlőség, 2054-ig kellene azonban várni a házimunka egyenlő mértékű elosztására;

| R. | mivel a nők gazdasági függetlensége és a felelősségteljes pozíciók felé történő elmozdulásuk, valamint a nők és férfiak egyenlő munkaerő-piaci részvétele – mint a szegénység megelőzésének és csökkentésének egyik eszköze – előtt az jelenti a fő akadályt, hogy általánosságban nem mozdítják elő a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését lehetővé tevő politikákat, konkrétan pedig nincs elég megfizethető és minőségi gyermekgondozási létesítmény, illetve az idősek és a speciális ellátást igénylők számára kínált támogató szolgáltatás; |
| --- | --- |

R.

mivel a nők gazdasági függetlensége és a felelősségteljes pozíciók felé történő elmozdulásuk, valamint a nők és férfiak egyenlő munkaerő-piaci részvétele – mint a szegénység megelőzésének és csökkentésének egyik eszköze – előtt az jelenti a fő akadályt, hogy általánosságban nem mozdítják elő a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését lehetővé tevő politikákat, konkrétan pedig nincs elég megfizethető és minőségi gyermekgondozási létesítmény, illetve az idősek és a speciális ellátást igénylők számára kínált támogató szolgáltatás;

| S. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség megteremtésének elengedhetetlen előfeltétele a családi és háztartási feladatkörök férfiak és nők közötti megosztása, különösen a szülői és apasági szabadság kihasználása révén; mivel a tagállamok negyedében nem érhető el apasági szabadság; |
| --- | --- |

S.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség megteremtésének elengedhetetlen előfeltétele a családi és háztartási feladatkörök férfiak és nők közötti megosztása, különösen a szülői és apasági szabadság kihasználása révén; mivel a tagállamok negyedében nem érhető el apasági szabadság;

| T. | mivel a hagyományos nemi szerepek és a sztereotípiák továbbra is erőteljesen befolyásolják a nők és férfiak közötti feladatmegosztást a háztartásokban, a munkahelyeken és általában a társadalomban, korlátozva ezzel a nők foglalkoztatási lehetőségeit és személyes és szakmai fejlődését, és megakadályozva, hogy önálló személyekként és gazdasági szereplőkként teljes mértékben kibontakozzanak; |
| --- | --- |

T.

mivel a hagyományos nemi szerepek és a sztereotípiák továbbra is erőteljesen befolyásolják a nők és férfiak közötti feladatmegosztást a háztartásokban, a munkahelyeken és általában a társadalomban, korlátozva ezzel a nők foglalkoztatási lehetőségeit és személyes és szakmai fejlődését, és megakadályozva, hogy önálló személyekként és gazdasági szereplőkként teljes mértékben kibontakozzanak;

| U. | mivel a média szerepet játszhat mind a sztereotípiáknak, a nőkről alkotott kép lealacsonyításának és a fiatal lányok nemi koraérettségének terjesztésében, mind pedig a nemi sztereotípiák meghaladásában, a nők döntéshozatalban való részvételének előmozdításában, valamint a nemek közötti egyenlőség elősegítésében; |
| --- | --- |

U.

mivel a média szerepet játszhat mind a sztereotípiáknak, a nőkről alkotott kép lealacsonyításának és a fiatal lányok nemi koraérettségének terjesztésében, mind pedig a nemi sztereotípiák meghaladásában, a nők döntéshozatalban való részvételének előmozdításában, valamint a nemek közötti egyenlőség elősegítésében;

| V. | mivel a Tanács még mindig nem alakított ki hivatalos álláspontot két európai parlamenti állásfoglalás elfogadását követően a nők és férfiak közötti egyenlőség szempontjából alapvető témákban, nevezetesen a szülési szabadságról szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló 2010. október 20-i és a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekrők szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló 2013. november 20-i állásfoglalásait követően; |
| --- | --- |

V.

mivel a Tanács még mindig nem alakított ki hivatalos álláspontot két európai parlamenti állásfoglalás elfogadását követően a nők és férfiak közötti egyenlőség szempontjából alapvető témákban, nevezetesen a szülési szabadságról szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló 2010. október 20-i és a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekrők szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló 2013. november 20-i állásfoglalásait követően;

| W. | mivel a 2006/54/EK irányelv alkalmazásáról szóló 2013. december 6-i jelentésében a Bizottság felvetette annak kérdését, hogy 26 tagállam nemzeti jogszabályai megfelelnek-e az irányelv új rendelkezéseinek (33); |
| --- | --- |

W.

mivel a 2006/54/EK irányelv alkalmazásáról szóló 2013. december 6-i jelentésében a Bizottság felvetette annak kérdését, hogy 26 tagállam nemzeti jogszabályai megfelelnek-e az irányelv új rendelkezéseinek (33);

| X. | mivel a FRA 2014. márciusi felmérése szerint az Unióban minden harmadik nő volt már fizikai és/vagy szexuális erőszak áldozata, és a 15 évnél idősebb nők közül minden ötödik szenvedett már el fizikai erőszakot, és csaknem minden második volt már pszichológiai erőszak áldozata; mivel a nők elleni erőszak az alapvető jogok megsértésének minősül, amely potenciálisan komoly pszichológiai következményekkel jár, és életkortól, oktatási szinttől, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási országtól vagy lakóhelytől függetlenül a társadalom minden szintjét érinti, emellett azon bűncselekmények típusába tartozik, amelyekre a legritkábban derül fény; mivel a nők elleni erőszak jelenti a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség egyik fő akadályát; |
| --- | --- |

X.

mivel a FRA 2014. márciusi felmérése szerint az Unióban minden harmadik nő volt már fizikai és/vagy szexuális erőszak áldozata, és a 15 évnél idősebb nők közül minden ötödik szenvedett már el fizikai erőszakot, és csaknem minden második volt már pszichológiai erőszak áldozata; mivel a nők elleni erőszak az alapvető jogok megsértésének minősül, amely potenciálisan komoly pszichológiai következményekkel jár, és életkortól, oktatási szinttől, jövedelemtől, társadalmi helyzettől és származási országtól vagy lakóhelytől függetlenül a társadalom minden szintjét érinti, emellett azon bűncselekmények típusába tartozik, amelyekre a legritkábban derül fény; mivel a nők elleni erőszak jelenti a nők és férfiak közötti valódi egyenlőség egyik fő akadályát;

| Y. | mivel növekszik a nők és lányok ellen az interneten elkövetett erőszak, és e tekintetben rendkívül aggasztó a kiskorúak közösségi hálózatokon tanúsított magatartása; |
| --- | --- |

Y.

mivel növekszik a nők és lányok ellen az interneten elkövetett erőszak, és e tekintetben rendkívül aggasztó a kiskorúak közösségi hálózatokon tanúsított magatartása;

| Z. | mivel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia 2016-ban lejár; mivel az Eurostat emberkereskedelemről szóló 2014. évi jelentése szerint az Unióban zajló emberkereskedelem nyilvántartásba vett áldozatainak 80 %-át nők és lányok alkotják; |
| --- | --- |

Z.

mivel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégia 2016-ban lejár; mivel az Eurostat emberkereskedelemről szóló 2014. évi jelentése szerint az Unióban zajló emberkereskedelem nyilvántartásba vett áldozatainak 80 %-át nők és lányok alkotják;

| AA. | mivel hat tagállam még nem írta alá az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményét (Isztambul Egyezmény), és mindössze nyolc tagállam ratifikálta azt; |
| --- | --- |

AA.

mivel hat tagállam még nem írta alá az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményét (Isztambul Egyezmény), és mindössze nyolc tagállam ratifikálta azt;

| AB. | mivel a megbízható, összehasonlítható és a nemek szerint lebontott adatok összegyűjtése kiemelten fontos a nemzeti és uniós közpolitikák kialakítása szempontjából, különösen ami a nőkkel szembeni erőszakot illeti; |
| --- | --- |

AB.

mivel a megbízható, összehasonlítható és a nemek szerint lebontott adatok összegyűjtése kiemelten fontos a nemzeti és uniós közpolitikák kialakítása szempontjából, különösen ami a nőkkel szembeni erőszakot illeti;

| AC. | mivel a nők sajátos egészségügyi problémákkal néznek szembe, és a férfiaknál kevésbé gyakran vesznek részt klinikai vizsgálatokban, és e különbségeknek nagy jelentőségük van a nők egészsége szempontjából; |
| --- | --- |

AC.

mivel a nők sajátos egészségügyi problémákkal néznek szembe, és a férfiaknál kevésbé gyakran vesznek részt klinikai vizsgálatokban, és e különbségeknek nagy jelentőségük van a nők egészsége szempontjából;

| AD. | mivel a lányok és a nők, különösen a 15 és 24 év közöttiek kevésbé vesznek részt fizikai tevékenységben, mint a fiúk és a férfiak, és mivel a sport a megerősödés és a kiteljesedés egyik eszköze, valamint az állampolgári magatartás és a szolidaritás előmozdítója, és mivel a sport rendszeres gyakorlása javítja a fizikai és pszichikai egészséget; mivel a nők elleni erőszak, a sztereotípiák, a jövedelmi különbségek és a nők vezető állásokba kerülését gátló tényezők a sport területén is jelen vannak; |
| --- | --- |

AD.

mivel a lányok és a nők, különösen a 15 és 24 év közöttiek kevésbé vesznek részt fizikai tevékenységben, mint a fiúk és a férfiak, és mivel a sport a megerősödés és a kiteljesedés egyik eszköze, valamint az állampolgári magatartás és a szolidaritás előmozdítója, és mivel a sport rendszeres gyakorlása javítja a fizikai és pszichikai egészséget; mivel a nők elleni erőszak, a sztereotípiák, a jövedelmi különbségek és a nők vezető állásokba kerülését gátló tényezők a sport területén is jelen vannak;

| AE. | mivel a szexuális és reproduktív jogok alapvető emberi jogok, és mivel azokat figyelembe kell venni az egészségügy terén megvalósuló uniós cselekvési programban; |
| --- | --- |

AE.

mivel a szexuális és reproduktív jogok alapvető emberi jogok, és mivel azokat figyelembe kell venni az egészségügy terén megvalósuló uniós cselekvési programban;

| AF. | mivel a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal foglalkozó szakpolitikák kialakítása és végrehajtása tagállami hatáskörbe tartozik; |
| --- | --- |

AF.

mivel a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal foglalkozó szakpolitikák kialakítása és végrehajtása tagállami hatáskörbe tartozik;

| AG. | mivel az Európai Bizottság által összeállított, a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló éves jelentés kiemelten fontos eszköz az európai nők helyzete alakulásának értékelése szempontjából; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Európai Bizottság által összeállított, a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló éves jelentés kiemelten fontos eszköz az európai nők helyzete alakulásának értékelése szempontjából;

A nők és férfiak közötti egyenlőség az Európa 2020 keretében

| 1. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy szakpolitikáik kidolgozása, költségvetési eljárásaik és a közösségi programok és tevékenységek végrehajtása során, különösen a gazdaságélénkítés politikájának keretében proaktív intézkedések segítségével érvényesítsék a nemek, a női jogok és az esélyegyenlőség szempontjait eseti alapú nemi szempontú hatásvizsgálatok révén; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy szakpolitikáik kidolgozása, költségvetési eljárásaik és a közösségi programok és tevékenységek végrehajtása során, különösen a gazdaságélénkítés politikájának keretében proaktív intézkedések segítségével érvényesítsék a nemek, a női jogok és az esélyegyenlőség szempontjait eseti alapú nemi szempontú hatásvizsgálatok révén;

| 2. | sajnálattal mutat rá, hogy „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” céljai meghiúsulni látszanak, különösen a gazdasági függetlenség tekintetében, többek között a szülési szabadságról szóló irányelvre irányuló javaslat visszavonása miatt; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a férfiak és nők közötti gazdasági különbségek fokozatosan nőnek; |
| --- | --- |

2.

sajnálattal mutat rá, hogy „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015” céljai meghiúsulni látszanak, különösen a gazdasági függetlenség tekintetében, többek között a szülési szabadságról szóló irányelvre irányuló javaslat visszavonása miatt; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a férfiak és nők közötti gazdasági különbségek fokozatosan nőnek;

| 3. | felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti foglalkoztatási különbségek csökkentése terén elért eredmények mérése céljából és az éves növekedési jelentésben szereplő szakpolitikai intézkedések eredményeinek országspecifikus ajánlásokká történő átalakítása érdekében építsenek be egy nemi szempontú pillért az Európa 2020 stratégiába; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti foglalkoztatási különbségek csökkentése terén elért eredmények mérése céljából és az éves növekedési jelentésben szereplő szakpolitikai intézkedések eredményeinek országspecifikus ajánlásokká történő átalakítása érdekében építsenek be egy nemi szempontú pillért az Európa 2020 stratégiába;

| 4. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat egy általános terv kidolgozására a szociális infrastruktúrába történő beruházásra, mivel becslések szerint egy nemek közötti egyenlőségen alapuló beruházási tervvel fokozatosan, 2018-ig 2,4 %-kal többel emelkedne az európai bruttó hazai termék (GDP), mint egy ilyen terv nélkül; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat egy általános terv kidolgozására a szociális infrastruktúrába történő beruházásra, mivel becslések szerint egy nemek közötti egyenlőségen alapuló beruházási tervvel fokozatosan, 2018-ig 2,4 %-kal többel emelkedne az európai bruttó hazai termék (GDP), mint egy ilyen terv nélkül;

| 5. | kiemeli, hogy ha a nők és a férfiak egyenlő alapon vennének részt a munkaerőpiacon, jelentősen növelni lehetne az Unió gazdasági potenciálját, és mindemellett biztosítani lehetne annak igazságos és inkluzív jellegét; emlékeztet arra, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) prognózisai szerint a teljesen egyenlő részvételi arány 2030-ra az egy főre jutó GDP 12,4 %-os növekedését eredményezné; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy ha a nők és a férfiak egyenlő alapon vennének részt a munkaerőpiacon, jelentősen növelni lehetne az Unió gazdasági potenciálját, és mindemellett biztosítani lehetne annak igazságos és inkluzív jellegét; emlékeztet arra, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) prognózisai szerint a teljesen egyenlő részvételi arány 2030-ra az egy főre jutó GDP 12,4 %-os növekedését eredményezné;

| 6. | kiemeli, hogy sürgősen fel kell venni a küzdelmet a női szegénység, különösen az idős nőket, az egyedülálló anyákat, emellett a nemi alapú erőszak áldozatait, a fogyatékossággal élő nőket, a migráns nőket és a kisebbségek tagjait érintő szegénység ellen; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy hajtsanak végre eredményesebb stratégiákat, és hatékonyabb módon használják fel a szociális politikákhoz rendelt forrásokat, különösen az Európai Szociális Alapot és a strukturális alapokat; |
| --- | --- |

6.

kiemeli, hogy sürgősen fel kell venni a küzdelmet a női szegénység, különösen az idős nőket, az egyedülálló anyákat, emellett a nemi alapú erőszak áldozatait, a fogyatékossággal élő nőket, a migráns nőket és a kisebbségek tagjait érintő szegénység ellen; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy hajtsanak végre eredményesebb stratégiákat, és hatékonyabb módon használják fel a szociális politikákhoz rendelt forrásokat, különösen az Európai Szociális Alapot és a strukturális alapokat;

| 7. | sajnálatosnak tartja, hogy a szociálpolitikák hatékonysága a szegénység csökkentésében csaknem 50 %-kal esett vissza 2012-ben a 2005-ös eredményhez képest a – legtöbb özvegyre és egyedülálló anyára jellemző – egykeresős háztartásokban; aggodalmának ad hangot amiatt is, hogy az alkalmazott szociálpolitikák hatékonysága egyes tagállamokban alig éri el az uniós átlag harmadát; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy a szegénység (elsősorban a nők körében történő) elterjedésével szembeni fellépés részeként erősítsék főleg a munkanélküliek szociális védelmét célzó szociálpolitikákat; |
| --- | --- |

7.

sajnálatosnak tartja, hogy a szociálpolitikák hatékonysága a szegénység csökkentésében csaknem 50 %-kal esett vissza 2012-ben a 2005-ös eredményhez képest a – legtöbb özvegyre és egyedülálló anyára jellemző – egykeresős háztartásokban; aggodalmának ad hangot amiatt is, hogy az alkalmazott szociálpolitikák hatékonysága egyes tagállamokban alig éri el az uniós átlag harmadát; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy a szegénység (elsősorban a nők körében történő) elterjedésével szembeni fellépés részeként erősítsék főleg a munkanélküliek szociális védelmét célzó szociálpolitikákat;

| 8. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy foglalkozzon a szegénység és a társadalmi kirekesztés nemi dimenziójával; sajnálatosnak tartja, hogy az éves európai szemeszter ciklusainak részeként eddig elfogadott országspecifikus ajánlások nem igazodtak kellőképpen az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális célkitűzéseihez; kéri, hogy az országspecifikus ajánlások következetesen foglalkozzanak a női szegénység strukturális okaival; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy foglalkozzon a szegénység és a társadalmi kirekesztés nemi dimenziójával; sajnálatosnak tartja, hogy az éves európai szemeszter ciklusainak részeként eddig elfogadott országspecifikus ajánlások nem igazodtak kellőképpen az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális célkitűzéseihez; kéri, hogy az országspecifikus ajánlások következetesen foglalkozzanak a női szegénység strukturális okaival;

| 9. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a családszerkezet változását az adókhoz és az ellátásokhoz kapcsolódó szakpolitikáik kidolgozása során, különösen támogatva anyagilag az egyszülős családokat és az idős személyeket adójóváírás vagy az egészségügyi ellátáshoz kapcsolódó segítség révén; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a családszerkezet változását az adókhoz és az ellátásokhoz kapcsolódó szakpolitikáik kidolgozása során, különösen támogatva anyagilag az egyszülős családokat és az idős személyeket adójóváírás vagy az egészségügyi ellátáshoz kapcsolódó segítség révén;

| 10. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a férfiak és nők közötti egyenlőséget és a nemi dimenzió érvényesülését vegyék figyelembe a kohéziós politika keretébe tartozó alapokban, és segítsék elő azokat az alapok és programjaik előkészítése és végrehajtása során, beleértve nyomon követésüket, a róluk szóló jelentéstételt és az értékelésüket is; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a férfiak és nők közötti egyenlőséget és a nemi dimenzió érvényesülését vegyék figyelembe a kohéziós politika keretébe tartozó alapokban, és segítsék elő azokat az alapok és programjaik előkészítése és végrehajtása során, beleértve nyomon követésüket, a róluk szóló jelentéstételt és az értékelésüket is;

| 11. | sajnálatosnak tartja, hogy az éves jelentés csupán az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló jelentéshez csatolt munkadokumentum, és felszólítja a Bizottságot, hogy egy hivatalos és konkrét elfogadás támogatása révén adja meg a jelentésnek az azt megillető politikai legitimitást; |
| --- | --- |

11.

sajnálatosnak tartja, hogy az éves jelentés csupán az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló jelentéshez csatolt munkadokumentum, és felszólítja a Bizottságot, hogy egy hivatalos és konkrét elfogadás támogatása révén adja meg a jelentésnek az azt megillető politikai legitimitást;

A nők és férfiak közötti egyenlőség a foglalkoztatás és a döntéshozatal terén

| 12. | kiemeli a nők és férfiak bérezése és nyugdíja közötti különbség csökkentésének feltétlen szükségességét, részben azon probléma orvoslása révén, hogy a részmunkaidős, alacsony javadalmazású és bizonytalan munkakörökben jellemzően nőket foglalkoztatnak, továbbá megfelelő színvonalú gondozást nyújtó intézmények biztosításával a gyermekek és más eltartottak számára; a lehető leghatározottabban elítéli, hogy az Unióban élő nők több mint egyharmada nem részesül semmilyen nyugellátásban; ennek megfelelően sürgősen kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a 2006/54/EK irányelvben meghatározott jogok – különösen az egyenlő díjazás és a fizetések átláthatóságának elve – teljes körű alkalmazását, és hogy vizsgálják felül az egyenlő bánásmód terén létező nemzeti jogszabályaikat azok egyszerűsítése és modernizálása céljából; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is rendszeresen értékelje a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó irányelvek átültetését, és felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be javaslatot a 2006/54/EK irányelv átdolgozására az említett irányelv 32. cikkének megfelelően és az EUMSZ 157. cikke alapján, követve a Parlament 2012. május 24-i állásfoglalásához csatolt mellékletben kifejtett részletes ajánlásokat; |
| --- | --- |

12.

kiemeli a nők és férfiak bérezése és nyugdíja közötti különbség csökkentésének feltétlen szükségességét, részben azon probléma orvoslása révén, hogy a részmunkaidős, alacsony javadalmazású és bizonytalan munkakörökben jellemzően nőket foglalkoztatnak, továbbá megfelelő színvonalú gondozást nyújtó intézmények biztosításával a gyermekek és más eltartottak számára; a lehető leghatározottabban elítéli, hogy az Unióban élő nők több mint egyharmada nem részesül semmilyen nyugellátásban; ennek megfelelően sürgősen kéri a tagállamokat, hogy biztosítsák a 2006/54/EK irányelvben meghatározott jogok – különösen az egyenlő díjazás és a fizetések átláthatóságának elve – teljes körű alkalmazását, és hogy vizsgálják felül az egyenlő bánásmód terén létező nemzeti jogszabályaikat azok egyszerűsítése és modernizálása céljából; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is rendszeresen értékelje a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó irányelvek átültetését, és felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be javaslatot a 2006/54/EK irányelv átdolgozására az említett irányelv 32. cikkének megfelelően és az EUMSZ 157. cikke alapján, követve a Parlament 2012. május 24-i állásfoglalásához csatolt mellékletben kifejtett részletes ajánlásokat;

| 13. | a lehető leghatározottabban elítéli, hogy a nők a férfiakétól eltérő bért kapnak olyan esetekben is, amikor a férfiakkal azonos vagy egyenértékű állásokat töltenek be, és elítéli a horizontális és a vertikális szegregációt egyaránt; hangsúlyozza továbbá, hogy az alacsony béreket túlnyomórészt, a rendkívül alacsony béreket pedig csaknem kivétel nélkül a részmunkaidőben foglalkoztatottak kapják, és emlékeztet, hogy a dolgozó szegények mintegy 80 %-a nő; rámutat, hogy az európai hozzáadott érték értékelésének következtetései szerint a nemek közötti bérszakadék egy százalékpontos csökkentése 0,1 %-kal emelné a gazdasági növekedést, így a jelenlegi gazdasági hanyatlás közepette döntő fontosságú a nemek közötti bérszakadék megszüntetése; felszólítja ezért a tagállamokat, a munkaadókat és a szakszervezeteket, hogy dolgozzanak ki és vezessenek be a munkahelyek értékelésére szolgáló specifikus és használható eszközöket, amelyek segítségével meghatározhatók az egyenlő értékűnek tekinthető munkák, és ezáltal biztosítható a férfiak és a nők egyenlő díjazása; |
| --- | --- |

13.

a lehető leghatározottabban elítéli, hogy a nők a férfiakétól eltérő bért kapnak olyan esetekben is, amikor a férfiakkal azonos vagy egyenértékű állásokat töltenek be, és elítéli a horizontális és a vertikális szegregációt egyaránt; hangsúlyozza továbbá, hogy az alacsony béreket túlnyomórészt, a rendkívül alacsony béreket pedig csaknem kivétel nélkül a részmunkaidőben foglalkoztatottak kapják, és emlékeztet, hogy a dolgozó szegények mintegy 80 %-a nő; rámutat, hogy az európai hozzáadott érték értékelésének következtetései szerint a nemek közötti bérszakadék egy százalékpontos csökkentése 0,1 %-kal emelné a gazdasági növekedést, így a jelenlegi gazdasági hanyatlás közepette döntő fontosságú a nemek közötti bérszakadék megszüntetése; felszólítja ezért a tagállamokat, a munkaadókat és a szakszervezeteket, hogy dolgozzanak ki és vezessenek be a munkahelyek értékelésére szolgáló specifikus és használható eszközöket, amelyek segítségével meghatározhatók az egyenlő értékűnek tekinthető munkák, és ezáltal biztosítható a férfiak és a nők egyenlő díjazása;

| 14. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a nők minőségi foglalkoztatását elősegítő proaktív szakpolitikákat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése céljából, a sztereotípiák, a horizontális és a vertikális foglalkoztatási szegregáció elleni küzdelem, a részmunkaidő és a teljes munkaidő közötti átmenet támogatása, illetve különösen a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevők (NEET-fiatalok) megcélzása révén; felszólítja a tagállamokat, hogy határozzanak meg konkrét foglalkoztatási célokat a nemzeti reformprogramjaik keretében, hogy biztosítsák a nők és férfiak egyenlő hozzáférését a munkaerőpiacra való belépés és a munkaerőpiacon maradás érdekében; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a nők minőségi foglalkoztatását elősegítő proaktív szakpolitikákat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítése céljából, a sztereotípiák, a horizontális és a vertikális foglalkoztatási szegregáció elleni küzdelem, a részmunkaidő és a teljes munkaidő közötti átmenet támogatása, illetve különösen a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevők (NEET-fiatalok) megcélzása révén; felszólítja a tagállamokat, hogy határozzanak meg konkrét foglalkoztatási célokat a nemzeti reformprogramjaik keretében, hogy biztosítsák a nők és férfiak egyenlő hozzáférését a munkaerőpiacra való belépés és a munkaerőpiacon maradás érdekében;

| 15. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy proaktív politikák végrehajtásával ösztönözzék a nőket tudományos hivatás választására, illetve elsősorban tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányok segítségével mozdítsák elő a nők részvételét a tipikusan férfiasnak tartott ágazatokban, különösen a tudomány és az új technológiák ágazatában annak érdekében, hogy teljesen kiaknázható legyen az a humán tőke, amit az európai nők képviselnek; hangsúlyozza különösen, hogy az információs és kommunikációs technológiák (ikt) új lehetőségeket kínálnak, és felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a következő öt év során a digitális menetrend prioritásai között teljes mértékben érvényesüljenek a nemi szempontok; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy proaktív politikák végrehajtásával ösztönözzék a nőket tudományos hivatás választására, illetve elsősorban tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányok segítségével mozdítsák elő a nők részvételét a tipikusan férfiasnak tartott ágazatokban, különösen a tudomány és az új technológiák ágazatában annak érdekében, hogy teljesen kiaknázható legyen az a humán tőke, amit az európai nők képviselnek; hangsúlyozza különösen, hogy az információs és kommunikációs technológiák (ikt) új lehetőségeket kínálnak, és felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a következő öt év során a digitális menetrend prioritásai között teljes mértékben érvényesüljenek a nemi szempontok;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi függetlenség kulcsfontosságú eszköz az egyenlőség biztosításához, és hogy a női vállalkozók az uniós növekedés és versenyképesség alábecsült és kihasználatlan potenciálját alkotják; felszólítja ezért a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (EIGE) több és jobb adat gyűjtésére a női vállalkozókról; felszólítja a tagállamat, a Bizottságot, más érdekelt testületeket, mint például a kereskedelmi kamarákat és az ágazatokat, hogy ösztönözzék, segítsék elő és támogassák a női vállakozásokat a hitelhez való jutás megkönnyítése, a bürokratikus eljárások csökkentése, a nők induló vállalkozásai előtt álló egyéb akadályok megszüntetése, a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a kapcsolódó politikákban való érvényesítése, a női szociális vállalkozók számára egy egységes többnyelvű elektronikus adatcsereplatform létrehozása, valamint regionális és európai mentorálási és együttműködési hálózatok támogatása révén; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi függetlenség kulcsfontosságú eszköz az egyenlőség biztosításához, és hogy a női vállalkozók az uniós növekedés és versenyképesség alábecsült és kihasználatlan potenciálját alkotják; felszólítja ezért a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét (EIGE) több és jobb adat gyűjtésére a női vállalkozókról; felszólítja a tagállamat, a Bizottságot, más érdekelt testületeket, mint például a kereskedelmi kamarákat és az ágazatokat, hogy ösztönözzék, segítsék elő és támogassák a női vállakozásokat a hitelhez való jutás megkönnyítése, a bürokratikus eljárások csökkentése, a nők induló vállalkozásai előtt álló egyéb akadályok megszüntetése, a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a kapcsolódó politikákban való érvényesítése, a női szociális vállalkozók számára egy egységes többnyelvű elektronikus adatcsereplatform létrehozása, valamint regionális és európai mentorálási és együttműködési hálózatok támogatása révén;

| 17. | úgy véli, hogy a nők munkaerő-piaci visszatérésének megkönnyítéséhez összetett szakpolitikai megoldásokra van szükség (bevonva a szakképzést és az élethosszig tartó tanulást, valamint a stabilabb foglalkoztatást és a nők szükségleteihez igazított munkaszervezést), és felhívja a figyelmet a rugalmas munkaidő koncepciójának általános elterjedésére; rámutat, hogy ez a fajta rugalmasságigény nagyobb mértékben érinti a többségében nőkből álló részmunkaidős munkavállalói csoportot; fenntartja ezért, hogy meg kell védeni a kollektív szerződéshez való jogot, mivel az hozzájárul a hátrányos megkülönböztetés elleni harchoz, emellett védelmezi és erősíti a jogokat; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a nők munkaerő-piaci visszatérésének megkönnyítéséhez összetett szakpolitikai megoldásokra van szükség (bevonva a szakképzést és az élethosszig tartó tanulást, valamint a stabilabb foglalkoztatást és a nők szükségleteihez igazított munkaszervezést), és felhívja a figyelmet a rugalmas munkaidő koncepciójának általános elterjedésére; rámutat, hogy ez a fajta rugalmasságigény nagyobb mértékben érinti a többségében nőkből álló részmunkaidős munkavállalói csoportot; fenntartja ezért, hogy meg kell védeni a kollektív szerződéshez való jogot, mivel az hozzájárul a hátrányos megkülönböztetés elleni harchoz, emellett védelmezi és erősíti a jogokat;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a munkakörülmények fokozott rugalmassága növelhetii a nők lehetőségeit a munkaerőpiacon való aktív részvételre, de megjegyzi ugyanakkor, hogy a rugalmasság negatív hatással is lehet a nők bérére és nyugdíjára; rámutat ezért a munka és a magánélet közötti egyensúlyra törekvő konkrét javaslatok szükségességére, és a munkahelyi, a családi és a szociális feladatok egyenlőbb megosztására ösztönzi a férfiakat és a nőket, különösen ahol eltartott személyek és gyermekek gondozása is felmerül; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a munkakörülmények fokozott rugalmassága növelhetii a nők lehetőségeit a munkaerőpiacon való aktív részvételre, de megjegyzi ugyanakkor, hogy a rugalmasság negatív hatással is lehet a nők bérére és nyugdíjára; rámutat ezért a munka és a magánélet közötti egyensúlyra törekvő konkrét javaslatok szükségességére, és a munkahelyi, a családi és a szociális feladatok egyenlőbb megosztására ösztönzi a férfiakat és a nőket, különösen ahol eltartott személyek és gyermekek gondozása is felmerül;

| 19. | kéri a tagállamokat, hogy a vidékfejlesztési programokba foglaljanak bele stratégiákat a nők számára a vidéki térségekben elérhető, számukra tisztességes nyugdíjat biztosító munkahelyek számának növelésére, valamint az említett ágazat politikai, gazdasági és szociális fórumain a nők jelenlétét elősegítő, illetve a mezőgazdaság multifunkcionalitásával összhangban a vidéki térségekben az esélyegyenlőség elősegítését támogató szakpolitikákat; |
| --- | --- |

19.

kéri a tagállamokat, hogy a vidékfejlesztési programokba foglaljanak bele stratégiákat a nők számára a vidéki térségekben elérhető, számukra tisztességes nyugdíjat biztosító munkahelyek számának növelésére, valamint az említett ágazat politikai, gazdasági és szociális fórumain a nők jelenlétét elősegítő, illetve a mezőgazdaság multifunkcionalitásával összhangban a vidéki térségekben az esélyegyenlőség elősegítését támogató szakpolitikákat;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az Unión belül egyre nagyobb az egyetértés a nemek közötti egyenlőségnek többek között a nők gazdasági és politikai döntéshozatali folyamatban való részvétele révén megvalósuló előmozdítását illetően, amely az alapvető jogokat és a demokráciát is érinti, különösen mivel jelenleg demokratikus deficitet mutat; üdvözli az egyes tagállamokban bevezetett, jogszabály által előírt egyenlőségi rendszereket és nemi kvótákat, és felszólítja a Tanácsot, hogy alakítsa ki álláspontját a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról szóló irányelvet illetően, hogy mihamarabb folytatódjon a jogalkotási folyamat; felszólítja a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket, amelyek olyan intézkedések bevezetésére ösztönzik a tagállamokat, amelyek biztosítják a nők és férfiak kiegyensúlyozott részvételét a döntéshozatal különböző területein; felszólítja emellett az uniós intézményeket, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az egyenlőség biztosítása érdekében a biztosi testületben, és valamennyi uniós intézmény, ügynökség, intézet és szerv magas beosztású pozícióiban; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az Unión belül egyre nagyobb az egyetértés a nemek közötti egyenlőségnek többek között a nők gazdasági és politikai döntéshozatali folyamatban való részvétele révén megvalósuló előmozdítását illetően, amely az alapvető jogokat és a demokráciát is érinti, különösen mivel jelenleg demokratikus deficitet mutat; üdvözli az egyes tagállamokban bevezetett, jogszabály által előírt egyenlőségi rendszereket és nemi kvótákat, és felszólítja a Tanácsot, hogy alakítsa ki álláspontját a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról szóló irányelvet illetően, hogy mihamarabb folytatódjon a jogalkotási folyamat; felszólítja a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket, amelyek olyan intézkedések bevezetésére ösztönzik a tagállamokat, amelyek biztosítják a nők és férfiak kiegyensúlyozott részvételét a döntéshozatal különböző területein; felszólítja emellett az uniós intézményeket, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az egyenlőség biztosítása érdekében a biztosi testületben, és valamennyi uniós intézmény, ügynökség, intézet és szerv magas beosztású pozícióiban;

| 21. | felszóltja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg annak a lehetőségét, hogy a közbeszerzési felhívásokba belefoglaljanak a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kikötést, arra ösztönözve a vállalkozásokat, hogy törekedjenek a nemek közötti egyenlőség elérésére; elismeri, hogy ez az ötlet csak az Unió versenyjogának tiszteletben tartása mellett valósítható meg; |
| --- | --- |

21.

felszóltja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg annak a lehetőségét, hogy a közbeszerzési felhívásokba belefoglaljanak a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kikötést, arra ösztönözve a vállalkozásokat, hogy törekedjenek a nemek közötti egyenlőség elérésére; elismeri, hogy ez az ötlet csak az Unió versenyjogának tiszteletben tartása mellett valósítható meg;

A szakmai és a magánélet összeegyeztetése

| 22. | üdvözli, hogy Svédország, Belgium, Franciaország, Szlovénia, Dánia és az Egyesült Királyság elérte a barcelonai célokat, és felszólítja a többi tagállamot, hogy folytassák erőfeszítéseiket; felszólítja a tagállamokat, hogy haladják meg a barcelonai célokat egy rendszerszerűbb és integráltabb megközelítés alkalmazásával az oktatás és az iskola előtti gondozási szolgáltatások terén a nemzeti és helyi hatóságok között, különösen a három évnél fiatalabb gyermekek esetében; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa pénzügyileg a tagállamokat a szülők számára kínált megfizethető gondozási rendszerek – különösen bölcsődék – biztosításában, többek között ilyen típusú gondozási rendszerek munkahelyeken történő létrehozása révén; úgy véli, hogy a családi tervek, a magánélet és a szakmai ambíciók összeegyeztetése csak akkor érhető el, ha az érintett személyek gazdasági és társadalmi szempontból valóban szabadon választhatnak, és őket uniós és nemzeti szintű politikai és gazdasági döntésekkel támogatják, anélkül hogy ebből hátrányuk származna, és ha a szükséges infrastruktúra rendelkezésre áll, felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a gyermekgondozáshoz nyújtott támogatásokat azáltal, hogy bővítik az óvodák, bölcsődék és a gyermekek napközbeni ellátását biztosító közintézmények hálózatát; felszólítja emellett a Bizottságot, hogy az országspecifikus ajánlásokban foglalkozzon a megfizethető gyermekgondozási létesítmények hiányával; |
| --- | --- |

22.

üdvözli, hogy Svédország, Belgium, Franciaország, Szlovénia, Dánia és az Egyesült Királyság elérte a barcelonai célokat, és felszólítja a többi tagállamot, hogy folytassák erőfeszítéseiket; felszólítja a tagállamokat, hogy haladják meg a barcelonai célokat egy rendszerszerűbb és integráltabb megközelítés alkalmazásával az oktatás és az iskola előtti gondozási szolgáltatások terén a nemzeti és helyi hatóságok között, különösen a három évnél fiatalabb gyermekek esetében; felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa pénzügyileg a tagállamokat a szülők számára kínált megfizethető gondozási rendszerek – különösen bölcsődék – biztosításában, többek között ilyen típusú gondozási rendszerek munkahelyeken történő létrehozása révén; úgy véli, hogy a családi tervek, a magánélet és a szakmai ambíciók összeegyeztetése csak akkor érhető el, ha az érintett személyek gazdasági és társadalmi szempontból valóban szabadon választhatnak, és őket uniós és nemzeti szintű politikai és gazdasági döntésekkel támogatják, anélkül hogy ebből hátrányuk származna, és ha a szükséges infrastruktúra rendelkezésre áll, felszólítja a tagállamokat, hogy növeljék a gyermekgondozáshoz nyújtott támogatásokat azáltal, hogy bővítik az óvodák, bölcsődék és a gyermekek napközbeni ellátását biztosító közintézmények hálózatát; felszólítja emellett a Bizottságot, hogy az országspecifikus ajánlásokban foglalkozzon a megfizethető gyermekgondozási létesítmények hiányával;

| 23. | a lehető leghatározottabban elítéli, hogy az elérhető uniós támogatás ellenére (a 2007–2013 közötti időszakra 3,2 milliárd euró került elkülönítése a strukturális alapokból a tagállamoknak nyújtott segítségre gyermekgondozási létesítmények fejlesztésére és a nők foglalkoztatásának elősegítésére) bizonyos tagállamok a gyermekgondozási szolgáltatások elérhetőségét (pl. óvodák bezárása) és minőségét (pl. hiányos személyzet) érintő költségvetési megszorításokat alkalmaztak, amelyek meg is emelték e szolgáltatások árát; |
| --- | --- |

23.

a lehető leghatározottabban elítéli, hogy az elérhető uniós támogatás ellenére (a 2007–2013 közötti időszakra 3,2 milliárd euró került elkülönítése a strukturális alapokból a tagállamoknak nyújtott segítségre gyermekgondozási létesítmények fejlesztésére és a nők foglalkoztatásának elősegítésére) bizonyos tagállamok a gyermekgondozási szolgáltatások elérhetőségét (pl. óvodák bezárása) és minőségét (pl. hiányos személyzet) érintő költségvetési megszorításokat alkalmaztak, amelyek meg is emelték e szolgáltatások árát;

| 24. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessék be a legalább tíz fizetett szabadnappal járó apasági szabadságot, és hogy támogassák azokat a jogszabályi és egyéb eszközöket, amelyek lehetővé teszik, hogy a férfiak, különösen az apák élhessenek a munka és a magánélet közötti egyensúlyhoz való jogukkal, többek között a szülői szabadság elősegítése révén, amelyet akár az apa, akár az anya kivehet, de nem adhat át a gyermek egy meghatározott koráig; |
| --- | --- |

24.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessék be a legalább tíz fizetett szabadnappal járó apasági szabadságot, és hogy támogassák azokat a jogszabályi és egyéb eszközöket, amelyek lehetővé teszik, hogy a férfiak, különösen az apák élhessenek a munka és a magánélet közötti egyensúlyhoz való jogukkal, többek között a szülői szabadság elősegítése révén, amelyet akár az apa, akár az anya kivehet, de nem adhat át a gyermek egy meghatározott koráig;

| 25. | sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács blokkolja a szülési szabadságról szóló irányelvet; felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák az erről szóló tárgyalásokat, és megismétli együttműködési szándékát; |
| --- | --- |

25.

sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács blokkolja a szülési szabadságról szóló irányelvet; felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák az erről szóló tárgyalásokat, és megismétli együttműködési szándékát;

| 26. | felszólítja a tagállamokat, hogy a magánélet, a család és a munka összehangolása érdekében biztosítsanak megfizethető, rugalmas, minőségi és elérhető ellátást azoknak, akik a kellő funkcionális önállóság hiányában egyedül nem képesek elvégezni a mindennapi élet tevékenységeit; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a tagállamokat, hogy a magánélet, a család és a munka összehangolása érdekében biztosítsanak megfizethető, rugalmas, minőségi és elérhető ellátást azoknak, akik a kellő funkcionális önállóság hiányában egyedül nem képesek elvégezni a mindennapi élet tevékenységeit;

A nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az Isztambuli Egyezmény tagállami ratifikálását, és az Unió mihamarabbi csatlakozását az Egyezményhez; hangsúlyozza, hogy az Isztambuli Egyezmény minden tagállam általi közvetlen ratifikálása egy integrált politika kialakításához és a nemzetközi együttműködés előmozdításához vezetne a nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze az Isztambuli Egyezmény tagállami ratifikálását, és az Unió mihamarabbi csatlakozását az Egyezményhez; hangsúlyozza, hogy az Isztambuli Egyezmény minden tagállam általi közvetlen ratifikálása egy integrált politika kialakításához és a nemzetközi együttműködés előmozdításához vezetne a nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni küzdelem területén;

| 28. | megismétli azon kérését, hogy a Bizottság nyújtson be az EUMSZ 84. cikkén alapuló, a nők és a lányok elleni erőszak megelőzése terén a tagállami fellépések előmozdítására és támogatására irányuló intézkedések megállapításáról szóló jogszabálytervezet, támogatva egy átfogó és hatékony szakpolitikai keretet a nemi alapú erőszakról, elsősorban a megelőzésre, az elkövetők bíróság elé állítására, az áldozatok védelmére, valamint a szükséges és megfelelő szolgáltatásnyújtásra és a nemek közötti egyenlőségről szóló oktatásra helyezve a hangsúlyt, valamint szankciókat előírva a nőkkel szembeni diszkriminatív és erőszakos viselkedésre vonatkozóan; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy módszeresen törekedjenek arra, hogy a nők képesek legyenek jelenteni az erőszakot a hatóságoknak, továbbá törekedjenek az áldozatokkal foglalkozó szakértők oktatására és képzésére; |
| --- | --- |

28.

megismétli azon kérését, hogy a Bizottság nyújtson be az EUMSZ 84. cikkén alapuló, a nők és a lányok elleni erőszak megelőzése terén a tagállami fellépések előmozdítására és támogatására irányuló intézkedések megállapításáról szóló jogszabálytervezet, támogatva egy átfogó és hatékony szakpolitikai keretet a nemi alapú erőszakról, elsősorban a megelőzésre, az elkövetők bíróság elé állítására, az áldozatok védelmére, valamint a szükséges és megfelelő szolgáltatásnyújtásra és a nemek közötti egyenlőségről szóló oktatásra helyezve a hangsúlyt, valamint szankciókat előírva a nőkkel szembeni diszkriminatív és erőszakos viselkedésre vonatkozóan; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy módszeresen törekedjenek arra, hogy a nők képesek legyenek jelenteni az erőszakot a hatóságoknak, továbbá törekedjenek az áldozatokkal foglalkozó szakértők oktatására és képzésére;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című közleményének hatékony és megfelelően finanszírozott végrehajtását; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című közleményének hatékony és megfelelően finanszírozott végrehajtását;

| 30. | felkéri a Tanácsot, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nemi alapú erőszak is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében felsorolt bűncselekmények közé tartozik, amely már tartalmazza az emberkereskedelmet, illetve a nők és gyermekek szexuális kizsákmányolását; |
| --- | --- |

30.

felkéri a Tanácsot, hogy aktiválja az áthidaló klauzulát, azaz fogadjon el egyhangú határozatot arról, hogy a nemi alapú erőszak is az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében felsorolt bűncselekmények közé tartozik, amely már tartalmazza az emberkereskedelmet, illetve a nők és gyermekek szexuális kizsákmányolását;

| 31. | felszólítja a Bizottságot a digitális piac fokozottabb szabályozására a nők és a lányok internetes erőszakkal szembeni védelme érdekében; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot a digitális piac fokozottabb szabályozására a nők és a lányok internetes erőszakkal szembeni védelme érdekében;

| 32. | javasolja, hogy a tagállamok a családon belüli erőszak felszámolására irányuló nemzeti cselekvési terveikben írják elő, hogy az okmányokkal nem rendelkező migráns nők számára ugyanolyan támogatást kell nyújtani, mint a legálisan tartózkodó nőknek, és ne követeljék meg az intézményektől, hogy ilyen eseteket jelenteniük kelljen a hatóságoknak; |
| --- | --- |

32.

javasolja, hogy a tagállamok a családon belüli erőszak felszámolására irányuló nemzeti cselekvési terveikben írják elő, hogy az okmányokkal nem rendelkező migráns nők számára ugyanolyan támogatást kell nyújtani, mint a legálisan tartózkodó nőknek, és ne követeljék meg az intézményektől, hogy ilyen eseteket jelenteniük kelljen a hatóságoknak;

| 33. | javasolja, hogy a tagállamok erősítsék meg térítésmentes közegészségügyi szolgáltatásaikat annak érdekében, hogy az erőszak áldozatává váló minden nő, így a menekültek számára is segítséget nyújtsanak, többek között kapacitásuk növelésével, speciális segítséget nyújtva a különböző állampolgárságú és a fogyatékossággal élő nők számára; |
| --- | --- |

33.

javasolja, hogy a tagállamok erősítsék meg térítésmentes közegészségügyi szolgáltatásaikat annak érdekében, hogy az erőszak áldozatává váló minden nő, így a menekültek számára is segítséget nyújtsanak, többek között kapacitásuk növelésével, speciális segítséget nyújtva a különböző állampolgárságú és a fogyatékossággal élő nők számára;

| 34. | megismétli azon kérését, hogy a Bizottság és a tagállamok nyilvánítsák 2016-ot a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem európai évének, elegendő forrást biztosítva a tudatosságnövelő tevékenységek megvalósításához; hangsúlyozza e célból, hogy megfelelő képzést kell nyújtani az érintett hatóságok és szolgálatok, illetve a szakemberek, mint például a rendőrök, orvosok, közigazgatási tisztviselők, ügyvédek, tanárok és mindenki számára, aki munkakörén belül segítséget nyújt az erőszak áldozatává vált nőknek; |
| --- | --- |

34.

megismétli azon kérését, hogy a Bizottság és a tagállamok nyilvánítsák 2016-ot a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem európai évének, elegendő forrást biztosítva a tudatosságnövelő tevékenységek megvalósításához; hangsúlyozza e célból, hogy megfelelő képzést kell nyújtani az érintett hatóságok és szolgálatok, illetve a szakemberek, mint például a rendőrök, orvosok, közigazgatási tisztviselők, ügyvédek, tanárok és mindenki számára, aki munkakörén belül segítséget nyújt az erőszak áldozatává vált nőknek;

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy hozza létre az európai védelmi határozatok nyilvántartását, tekintettel arra, hogy 2015. január 11-én lejárt az európai védelmi határozatról szóló 2011/99/EU irányelv tagállami átültetésének határideje; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot, hogy hozza létre az európai védelmi határozatok nyilvántartását, tekintettel arra, hogy 2015. január 11-én lejárt az európai védelmi határozatról szóló 2011/99/EU irányelv tagállami átültetésének határideje;

| 36. | elismeri, hogy a háborús övezetekben a nőkkel szembeni erőszak jelensége a nők alapjogainak nyilvánvaló megsértését jelenti, ami a női nem lealacsonyításában és megalázásában nyilvánul meg; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség alapvetően járul hozzá a béke megszilárdításához, mivel kifejezi a női nemmel szembeni hasonló jelenségek megelőzésének és leküzdésének szükségességét; |
| --- | --- |

36.

elismeri, hogy a háborús övezetekben a nőkkel szembeni erőszak jelensége a nők alapjogainak nyilvánvaló megsértését jelenti, ami a női nem lealacsonyításában és megalázásában nyilvánul meg; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség alapvetően járul hozzá a béke megszilárdításához, mivel kifejezi a női nemmel szembeni hasonló jelenségek megelőzésének és leküzdésének szükségességét;

| 37. | felkéri az EIGE-t, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét és az Eurostatot, hogy folytassák az összehasonlítható adatok, különösen az erőszakról szóló harmonizált adatok gyűjtését annak érdekében, hogy a tagállamok és a Bizottság rendelkezésére álljanak az eredményes szakpolitikák kidolgozásához szükséges eszközök; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy figyelmüket a nemek közötti egyenlőség intézményi mechanizmusainak a tagállamokban fennálló helyzetére összpontosítsák annak érdekében, hogy a gazdasági válság és az annak kapcsán végrehajtott reformok ne érintsék hátrányosan ezeket a mechanizmusokat, amelyek nélkül a nemek közötti egyenlőség valamennyi szakpolitikára – és a kezeléséhez szükséges eltérésekre – vonatkozó horizontális prioritása nem lesz eredményes; |
| --- | --- |

37.

felkéri az EIGE-t, az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét és az Eurostatot, hogy folytassák az összehasonlítható adatok, különösen az erőszakról szóló harmonizált adatok gyűjtését annak érdekében, hogy a tagállamok és a Bizottság rendelkezésére álljanak az eredményes szakpolitikák kidolgozásához szükséges eszközök; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy figyelmüket a nemek közötti egyenlőség intézményi mechanizmusainak a tagállamokban fennálló helyzetére összpontosítsák annak érdekében, hogy a gazdasági válság és az annak kapcsán végrehajtott reformok ne érintsék hátrányosan ezeket a mechanizmusokat, amelyek nélkül a nemek közötti egyenlőség valamennyi szakpolitikára – és a kezeléséhez szükséges eltérésekre – vonatkozó horizontális prioritása nem lesz eredményes;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy mind a finanszírozása, mind a láthatósága szempontjából tartsa meg a Daphné programot a Jogok és polgárság programon belül annak érdekében, hogy a nőkkel szembeni erőszak ellen küzdő szervezetek folytathassák a munkájukat; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy mind a finanszírozása, mind a láthatósága szempontjából tartsa meg a Daphné programot a Jogok és polgárság programon belül annak érdekében, hogy a nőkkel szembeni erőszak ellen küzdő szervezetek folytathassák a munkájukat;

| 39. | ismételten felkéri a Bizottságot, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének keretében hozza létre a nemi alapú erőszak európai megfigyelőközpontját, amely a nők és lányok elleni erőszak megelőzését tűzné ki célul egy európai koordinátor irányításával; |
| --- | --- |

39.

ismételten felkéri a Bizottságot, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének keretében hozza létre a nemi alapú erőszak európai megfigyelőközpontját, amely a nők és lányok elleni erőszak megelőzését tűzné ki célul egy európai koordinátor irányításával;

| 40. | nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy határozottan ítélje el az olyan médiakampányokat és más kommunikációs eszközöket, amelyek a szexuális erőszak áldozatait úgy jelenítik meg, mint akik felelősek azért, ami velük történt, mivel az ilyen feltételezések a nemek közötti egyenlőség minden alapelvével ellentétesek; |
| --- | --- |

40.

nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy határozottan ítélje el az olyan médiakampányokat és más kommunikációs eszközöket, amelyek a szexuális erőszak áldozatait úgy jelenítik meg, mint akik felelősek azért, ami velük történt, mivel az ilyen feltételezések a nemek közötti egyenlőség minden alapelvével ellentétesek;

A nemi alapú sztereotípiák elleni küzdelem

| 41. | kiemeli, hogy az oktatás meghatározó szerepet játszik a nemi sztereotípiák elleni küzdelemben és a nemi hovatartozás alapján történő megkülönböztetés megszüntetésében; hangsúlyozza, hogy a fiúkat és a férfiakat be kell vonni a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség előmozdításába; felszólítja ezért Bizottságot, hogy tegyen határozott politikai lépéseket a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák elleni küzdelemben, és hogy javasolja a tagállamoknak a férfiak és nők egyenlő jogai és az esélyegyenlőség tudatosítását az oktatási rendszereikben; |
| --- | --- |

41.

kiemeli, hogy az oktatás meghatározó szerepet játszik a nemi sztereotípiák elleni küzdelemben és a nemi hovatartozás alapján történő megkülönböztetés megszüntetésében; hangsúlyozza, hogy a fiúkat és a férfiakat be kell vonni a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség előmozdításába; felszólítja ezért Bizottságot, hogy tegyen határozott politikai lépéseket a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák elleni küzdelemben, és hogy javasolja a tagállamoknak a férfiak és nők egyenlő jogai és az esélyegyenlőség tudatosítását az oktatási rendszereikben;

| 42. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak elérése céljából, hogy a közösségi médiában mellőzzék a szexista nyelvhasználatot, biztosítsák a nők aktív részvételét és kiegyensúlyozott képviseletét, és azt, hogy mindkét nemet változatosan, a szépségről alkotott általános elképzeléseken túlmutató módon ábrázolják, túllépve a nemi szerepekre vonatkozó szexista sztereotípiákon, különösen a gyermekeknek és fiataloknak szánt tartalmakban; |
| --- | --- |

42.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket annak elérése céljából, hogy a közösségi médiában mellőzzék a szexista nyelvhasználatot, biztosítsák a nők aktív részvételét és kiegyensúlyozott képviseletét, és azt, hogy mindkét nemet változatosan, a szépségről alkotott általános elképzeléseken túlmutató módon ábrázolják, túllépve a nemi szerepekre vonatkozó szexista sztereotípiákon, különösen a gyermekeknek és fiataloknak szánt tartalmakban;

| 43. | felhívja a tagállamokat és a médiaszabályozókat annak mérlegelésére, hogy milyen szerepet szánnak – mennyiségi és minőségi értelemben egyaránt – a nőknek a médiában és különösen a televízióban, nem utolsósorban a női méltóság megsértésének megakadályozása, a nemi sztereotípiák közvetítésének elkerülése, illetve a kislányok hiperszexualizálására mutató tendenciák megfékezése érdekében; |
| --- | --- |

43.

felhívja a tagállamokat és a médiaszabályozókat annak mérlegelésére, hogy milyen szerepet szánnak – mennyiségi és minőségi értelemben egyaránt – a nőknek a médiában és különösen a televízióban, nem utolsósorban a női méltóság megsértésének megakadályozása, a nemi sztereotípiák közvetítésének elkerülése, illetve a kislányok hiperszexualizálására mutató tendenciák megfékezése érdekében;

| 44. | kéri a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőségnek a sport területén való érvényesítéséről szóló tanácsi következtetések elfogadását követően teljes mértékben aknázzák ki a sport által nyújtott lehetőségeket a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, elsősorban azzal, hogy konkrét cselekvési terveket dolgoznak ki a sztereotípiák és az erőszak elleni küzdelemhez annak érdekében, hogy elősegítsék a férfi és női profi sportolók közötti egyenlőséget, és előmozdítsák a női sportot; |
| --- | --- |

44.

kéri a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőségnek a sport területén való érvényesítéséről szóló tanácsi következtetések elfogadását követően teljes mértékben aknázzák ki a sport által nyújtott lehetőségeket a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, elsősorban azzal, hogy konkrét cselekvési terveket dolgoznak ki a sztereotípiák és az erőszak elleni küzdelemhez annak érdekében, hogy elősegítsék a férfi és női profi sportolók közötti egyenlőséget, és előmozdítsák a női sportot;

Társadalmi kihívások

| 45. | megjegyzi, hogy a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal és az iskolai szexuális oktatással foglalkozó szakpolitikák kialakítása és végrehajtása tagállami hatáskörbe tartozik; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az Unió hozzájárulhat a bevált gyakorlatok előmozdításához a tagállamok körében; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal és az iskolai szexuális oktatással foglalkozó szakpolitikák kialakítása és végrehajtása tagállami hatáskörbe tartozik; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az Unió hozzájárulhat a bevált gyakorlatok előmozdításához a tagállamok körében;

| 46. | rámutat, hogy számos vizsgálat kimutatta, hogy a terhességmegszakítások aránya hasonló az eljárást engedélyező, illetve tiltó országokban, sőt, ez az arány az utóbbiakban magasabb (WHO, 2014); |
| --- | --- |

46.

rámutat, hogy számos vizsgálat kimutatta, hogy a terhességmegszakítások aránya hasonló az eljárást engedélyező, illetve tiltó országokban, sőt, ez az arány az utóbbiakban magasabb (WHO, 2014);

| 47. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nők maguk rendelkezhessenek szexuális és reproduktív egészségük és jogaik felett, többek között a fogamzásgátláshoz és a terhességmegszakításhoz való könnyű hozzáférés révén; támogatja ezért azokat az intézkedéseket és fellépéseket, amelyek a nők szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítására, valamint a jogaikról és a rendelkezésükre álló szolgáltatásokról szóló jobb tájékoztatásukra irányulnak; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket és cselekvéseket, amelyek a férfiak körében felkeltik a tudatosságot a szexuális és reprodukcióval kapcsolatos kérdéseket érintő felelősségüket illetően; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nők maguk rendelkezhessenek szexuális és reproduktív egészségük és jogaik felett, többek között a fogamzásgátláshoz és a terhességmegszakításhoz való könnyű hozzáférés révén; támogatja ezért azokat az intézkedéseket és fellépéseket, amelyek a nők szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítására, valamint a jogaikról és a rendelkezésükre álló szolgáltatásokról szóló jobb tájékoztatásukra irányulnak; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket és cselekvéseket, amelyek a férfiak körében felkeltik a tudatosságot a szexuális és reprodukcióval kapcsolatos kérdéseket érintő felelősségüket illetően;

| 48. | hangsúlyozza a serdülőket, fiatalokat és felnőtteket célzó aktív megelőzési, oktatási és tájékoztatási szakpolitikák jelentőségét annak érdekében, hogy az uniós polgárok jó szexuális és reproduktív egészségnek örvendjenek, ami elejét veszi a nemi úton terjedő betegségeknek és a nem kívánt terhességeknek; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a serdülőket, fiatalokat és felnőtteket célzó aktív megelőzési, oktatási és tájékoztatási szakpolitikák jelentőségét annak érdekében, hogy az uniós polgárok jó szexuális és reproduktív egészségnek örvendjenek, ami elejét veszi a nemi úton terjedő betegségeknek és a nem kívánt terhességeknek;

| 49. | felszólítja a tagállamokat, hogy az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek klinikai vizsgálatai során az 536/2014/EU rendelet alkalmazásakor biztosítsák a férfiak és nők egyenlő részvételét a klinikai vizsgálatokban, különös figyelmet fordítva a résztvevők nemi összetételéhez kapcsolódó átláthatóságra; felszólítja a Bizottságot, hogy e rendelet megfelelő alkalmazásának átgondolása során kifejezetten fordítsanak figyelmet a nők és a férfiak közötti egyenlőség szempontjaira; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a tagállamokat, hogy az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek klinikai vizsgálatai során az 536/2014/EU rendelet alkalmazásakor biztosítsák a férfiak és nők egyenlő részvételét a klinikai vizsgálatokban, különös figyelmet fordítva a résztvevők nemi összetételéhez kapcsolódó átláthatóságra; felszólítja a Bizottságot, hogy e rendelet megfelelő alkalmazásának átgondolása során kifejezetten fordítsanak figyelmet a nők és a férfiak közötti egyenlőség szempontjaira;

| 50. | emlékeztet arra, hogy 2011. január 22-én az Unió ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, és hogy ezen egyezmény szerint a részes államoknak vállalniuk kell, hogy biztosítják és elősegítik valamennyi alapvető emberi jog és szabadság teljes megvalósulását valamennyi fogyatékossággal élő személy számára, a fogyatékosság alapján történő bármiféle hátrányos megkülönböztetés nélkül, és tartózkodnak minden olyan cselekedetben és gyakorlatban való részvételtől, amely nem egyeztethető össze az egyezménnyel; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet arra, hogy 2011. január 22-én az Unió ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, és hogy ezen egyezmény szerint a részes államoknak vállalniuk kell, hogy biztosítják és elősegítik valamennyi alapvető emberi jog és szabadság teljes megvalósulását valamennyi fogyatékossággal élő személy számára, a fogyatékosság alapján történő bármiféle hátrányos megkülönböztetés nélkül, és tartózkodnak minden olyan cselekedetben és gyakorlatban való részvételtől, amely nem egyeztethető össze az egyezménnyel;

A nők és férfiak közötti egyenlőség az Unió külkapcsolataiban

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy határozottan ösztönözze a nemek közötti egyenlőséget az Unió harmadik országokhoz fűződő külkapcsolataiban, így erősítve az egyenlőség kérdéseinek átfogó stratégiai megközelítését; hangsúlyozza ebben az összefüggésben a nemzetközi és regionális szervezetekkel folytatott együttműködés erősítésének fontosságát a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a nők jogaival kapcsolatban a tudatosság növelése érdekében; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy határozottan ösztönözze a nemek közötti egyenlőséget az Unió harmadik országokhoz fűződő külkapcsolataiban, így erősítve az egyenlőség kérdéseinek átfogó stratégiai megközelítését; hangsúlyozza ebben az összefüggésben a nemzetközi és regionális szervezetekkel folytatott együttműködés erősítésének fontosságát a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és a nők jogaival kapcsolatban a tudatosság növelése érdekében;

| 52. | felszólítja az Uniót, hogy vessen véget az olyan politikáknak, amelyek függőségi viszonyt alakítanak ki a családtagok között a családegyesítés keretében, és felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a migráns nők számára biztosítsanak önálló tartózkodási státuszt, különösen családon belüli erőszak esetén; |
| --- | --- |

52.

felszólítja az Uniót, hogy vessen véget az olyan politikáknak, amelyek függőségi viszonyt alakítanak ki a családtagok között a családegyesítés keretében, és felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy a migráns nők számára biztosítsanak önálló tartózkodási státuszt, különösen családon belüli erőszak esetén;

| 53. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a nemek közötti egyenlőség és a nők jogainak a partnerségi megállapodásokba és a harmadik országokkal folytatott tárgyalásokba történő belefoglalását; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a nemek közötti egyenlőség és a nők jogainak a partnerségi megállapodásokba és a harmadik országokkal folytatott tárgyalásokba történő belefoglalását;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 181., 2013.6.29., 4. o.

(2)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(3)  HL L 338., 2011.12.21., 2. o.

(4)  HL L 101., 2011.4.15., 1. o.

(5)  A Tanács 2011. március 7-i következtetései.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0105.

(7)  HL L 180., 2010.7.15., 1. o.

(8)  HL L 68., 2010.3.18., 13. o.

(9)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(10)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(11)  HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

(12)  HL L 359., 1986.12.19., 56. o.

(13)  HL L 6., 1979.1.10., 24. o.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0375.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0073.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0247.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0074.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0045.

(19)  HL C 353. E, 2013.12.3., 47. o.

(20)  HL C 264. E, 2013.9.13., 75. o.

(21)  HL C 341. E, 2010.12.16., 35. o.

(22)  HL C 199. E, 2012.7.7., 65. o.

(23)  HL C 251. E, 2013.8.31., 1. o.

(24)  HL C 33. E, 2013.2.5., 134. o.

(25)  HL C 296. E, 2012.10.2., 26. o.

(26)  HL C 199. E, 2012.7.7., 77. o.

(27)  HL C 236. E, 2011.8.12., 79. o.

(28)  HL C 67. E, 2010.3.18., 31. o.

(29)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0162.

(30)  HL C 233. E, 2006.9.28., 130. o.

(31)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0126.

(32)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(33)  Jelentés a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásáról (átdolgozott szöveg) (COM(2013)0861).

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/15

---

P8_TA(2015)0051

Az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentés

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről (2014/2158(INI))

(2016/C 316/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság 2013. évi versenypolitikáról szóló 2014. május 6-i jelentésére (COM(2014)0249) és a kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0148), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. évi versenypolitikáról szóló 2014. május 6-i jelentésére (COM(2014)0249) és a kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0148),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 101–109. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 101–109. cikkére,

| — | tekintettel a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a vasúti, közúti és belvízi közlekedési ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról szóló, 2009. február 26-i 169/2009/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vasúti, közúti és belvízi közlekedési ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról szóló, 2009. február 26-i 169/2009/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, nemzeti jog szerinti kártérítési keresetekre irányadó egyes szabályokról szóló, 2014. november 26-i 2014/104/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, nemzeti jog szerinti kártérítési keresetekre irányadó egyes szabályokról szóló, 2014. november 26-i 2014/104/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkének megsértése alapján indított kártérítési keresetekben a károk számszerűsítéséről szóló 2013. június 11-i bizottsági közleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkének megsértése alapján indított kártérítési keresetekben a károk számszerűsítéséről szóló 2013. június 11-i bizottsági közleményre (4),

| — | tekintettel a „Nyilvános konzultáció: A kollektív jogorvoslattal kapcsolatos egységes európai megközelítés felé” című 2011. február 4-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nyilvános konzultáció: A kollektív jogorvoslattal kapcsolatos egységes európai megközelítés felé” című 2011. február 4-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)0173),

| — | tekintettel „A kollektív jogorvoslat horizontális európai kerete felé” című 2013. június 11-i bizottsági közleményre (COM(2013)0401), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kollektív jogorvoslat horizontális európai kerete felé” című 2013. június 11-i bizottsági közleményre (COM(2013)0401),

| — | tekintettel az uniós jog alapján biztosított jogok megsértése tekintetében a tagállamokban a jogsértés megszüntetésére irányuló és kiegészítő kollektív jogorvoslati mechanizmusok közös elveiről szóló 2013. június 11-i 2013/396/EU bizottsági ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alapján biztosított jogok megsértése tekintetében a tagállamokban a jogsértés megszüntetésére irányuló és kiegészítő kollektív jogorvoslati mechanizmusok közös elveiről szóló 2013. június 11-i 2013/396/EU bizottsági ajánlásra (5),

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának Tematikus Főosztálya által 2012 júniusában közzétett, „Kollektív jogorvoslat a trösztellenesség területén” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának Tematikus Főosztálya által 2012 júniusában közzétett, „Kollektív jogorvoslat a trösztellenesség területén” című tanulmányra,

| — | tekintettel az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint az AT.39740 – Google ügyben kiadott, 2013. június 11-i bizottsági közleményre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1/2003/EK tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerint az AT.39740 – Google ügyben kiadott, 2013. június 11-i bizottsági közleményre (6),

| — | tekintettel a COMP/39.398 – Visa MIF ügyben az 1/2003/EK tanácsi rendelet 9. cikke szerint a Bizottság számára felajánlott kötelezettségvállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a COMP/39.398 – Visa MIF ügyben az 1/2003/EK tanácsi rendelet 9. cikke szerint a Bizottság számára felajánlott kötelezettségvállalásokra,

| — | tekintettel a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletre (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletre (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (7),

| — | tekintettel „Az összefonódások ellenőrzése az EU-ban – az egyszerűsített eljárás és az összefonódás-ellenőrzési rendelet felülvizsgálatának tervezete” témájában tartott 2013. március 27-i bizottsági konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az összefonódások ellenőrzése az EU-ban – az egyszerűsített eljárás és az összefonódás-ellenőrzési rendelet felülvizsgálatának tervezete” témájában tartott 2013. március 27-i bizottsági konzultációra,

| — | tekintettel „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című 2008. október 13-i bizottsági közleményre (8) (a bankokról szóló közlemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása” című 2008. október 13-i bizottsági közleményre (8) (a bankokról szóló közlemény),

| — | tekintettel „A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok” című 2008. december 5-i bizottsági közleményre (9) (feltőkésítési közlemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok” című 2008. december 5-i bizottsági közleményre (9) (feltőkésítési közlemény),

| — | tekintettel az értékvesztett eszközöknek a közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló 2009. február 25-i bizottsági közleményre (10) (az értékvesztett eszközökről szóló közlemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az értékvesztett eszközöknek a közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló 2009. február 25-i bizottsági közleményre (10) (az értékvesztett eszközökről szóló közlemény),

| — | tekintettel az „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című 2009. július 23-i bizottsági közleményre (11) (a szerkezetátalakításról szóló közlemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című 2009. július 23-i bizottsági közleményre (11) (a szerkezetátalakításról szóló közlemény),

| — | tekintettel az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című 2008. december 17-i bizottsági közleményre (12) (az ideiglenes keretrendszer), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című 2008. december 17-i bizottsági közleményre (12) (az ideiglenes keretrendszer),

| — | tekintettel „A finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban alkalmazott ideiglenes közösségi keretszabály” című 2010. december 1-jei bizottsági közleményre (13) (a 2010. december 31-én lejáró helyébe lépő új ideiglenes keretszabály), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban alkalmazott ideiglenes közösségi keretszabály” című 2010. december 1-jei bizottsági közleményre (13) (a 2010. december 31-én lejáró helyébe lépő új ideiglenes keretszabály),

| — | tekintettel az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2013. augusztus 1-jétől való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (a bankokról szóló közlemény) (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2013. augusztus 1-jétől való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (a bankokról szóló közlemény) (14),

| — | tekintettel a bankok szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás átdolgozásáról szóló, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak címzett bizottsági vitaanyagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bankok szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás átdolgozásáról szóló, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak címzett bizottsági vitaanyagra,

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága Tematikus Főosztályának az „Állami támogatás – Válságszabályok a pénzügyi szektor és a reálgazdaság számára” című 2011. júniusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága Tematikus Főosztályának az „Állami támogatás – Válságszabályok a pénzügyi szektor és a reálgazdaság számára” című 2011. júniusi tanulmányára,

| — | tekintettel az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (15),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozatra (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozatra (16),

| — | tekintettel „A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011)” című bizottsági közleményre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabály (2011)” című bizottsági közleményre (17),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletre (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletre (18),

| — | tekintettel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó uniós állami támogatási szabályok reformjáról szóló 2011. november 15-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel „Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése” című, 2012. február 9-i bizottsági közleményre (COM(2012)0209), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése” című, 2012. február 9-i bizottsági közleményre (COM(2012)0209),

| — | tekintettel az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira [helyesen: kategóriáira] történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. júlis 30-i tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0730), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 92. és 93. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira [helyesen: kategóriáira] történő alkalmazásáról szóló, 1998. május 7-i 994/98/EK tanácsi rendelet és a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2012. júlis 30-i tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0730),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendeletet módosító, 2012. július 5-i tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0725), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendeletet módosító, 2012. július 5-i tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2012)0725),

| — | tekintettel a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló bizottsági iránymutatásokra (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló bizottsági iránymutatásokra (21),

| — | tekintettel a szélesebb körű állami támogatási rendszerek részét képező regionális politikákról szóló 2013. június 12-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szélesebb körű állami támogatási rendszerek részét képező regionális politikákról szóló 2013. június 12-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i egységes szerkezetbe foglalt keretmegállapodásra (23) (a továbbiakban: „keretmegállapodás”) és különösen annak (9), (12), (15) és (16) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. október 20-i egységes szerkezetbe foglalt keretmegállapodásra (23) (a továbbiakban: „keretmegállapodás”) és különösen annak (9), (12), (15) és (16) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2003. évi, versenypolitikáról szóló XXXIII. éves jelentéséről szóló 2005. február 22-i (24), a versenypolitikáról szóló 2004. évi bizottsági jelentésről szóló 2006. április 4-i (25), a versenypolitikáról szóló 2005. évi jelentésről szóló 2007. június 19-i (26), a versenypolitikáról szóló 2006. és 2007. évi jelentésről szóló 2009. március 10-i (27), a versenypolitikáról szóló 2008. évi jelentésről szóló 2010. március 9-i (28), a versenypolitikáról szóló 2009. évi jelentésről szóló 2011. január 20-i (29), az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről szóló 2012. február 2-i (30), az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről szóló 2013. június 12-i (31), valamint az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről szóló 2013. december 11-i (32) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2003. évi, versenypolitikáról szóló XXXIII. éves jelentéséről szóló 2005. február 22-i (24), a versenypolitikáról szóló 2004. évi bizottsági jelentésről szóló 2006. április 4-i (25), a versenypolitikáról szóló 2005. évi jelentésről szóló 2007. június 19-i (26), a versenypolitikáról szóló 2006. és 2007. évi jelentésről szóló 2009. március 10-i (27), a versenypolitikáról szóló 2008. évi jelentésről szóló 2010. március 9-i (28), a versenypolitikáról szóló 2009. évi jelentésről szóló 2011. január 20-i (29), az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről szóló 2012. február 2-i (30), az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről szóló 2013. június 12-i (31), valamint az EU versenypolitikájáról szóló éves jelentésről szóló 2013. december 11-i (32) állásfoglalására,

| — | tekintettel „A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása” című 2013. június 20-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása” című 2013. június 20-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása” című 2014. július 9-i fehér könyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A vállalkozások közötti összefonódások uniós ellenőrzésének javítása” című 2014. július 9-i fehér könyvére,

| — | tekintettel „A versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokról – a következő lépések” című 2014. február 5-i állásfoglalására (33), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokról – a következő lépések” című 2014. február 5-i állásfoglalására (33),

| — | tekintettel a Margrethe Vestager versenypolitikáért felelős biztos által az adózáson keresztül nyújtott állami támogatásra irányuló vizsgálatokról 2014. november 6-án tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Margrethe Vestager versenypolitikáért felelős biztos által az adózáson keresztül nyújtott állami támogatásra irányuló vizsgálatokról 2014. november 6-án tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság digitális menetrendjének 2014. évi eredménytáblájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság digitális menetrendjének 2014. évi eredménytáblájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0019/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0019/2015),

| A. | mivel az egységes piacon belül egyes ágazatokat továbbra is megosztanak a nemzeti határok és mesterséges akadályok, miközben az olyan aggasztó gyakorlatok, mint például a szociális dömping vagy a strukturális alapok hűtlen kezelése, aggályokat vetnek fel, és az uniós versenypolitika keretében ezekkel is foglalkozni kell; mivel a verseny nem minden tagállamban működik ugyanolyan kielégítő mértékben, |
| --- | --- |

A.

mivel az egységes piacon belül egyes ágazatokat továbbra is megosztanak a nemzeti határok és mesterséges akadályok, miközben az olyan aggasztó gyakorlatok, mint például a szociális dömping vagy a strukturális alapok hűtlen kezelése, aggályokat vetnek fel, és az uniós versenypolitika keretében ezekkel is foglalkozni kell; mivel a verseny nem minden tagállamban működik ugyanolyan kielégítő mértékben,

| B. | mivel a versenypolitika önmagában az európai demokráciát védő eszköz, minthogy megakadályozza a gazdasági és pénzügyi hatalom kevesek kezében való túlzott koncentrálódását, amely aláásná az európai politikai hatóságok nagy ipari és bankcsoportoktól való függetlenségét; |
| --- | --- |

B.

mivel a versenypolitika önmagában az európai demokráciát védő eszköz, minthogy megakadályozza a gazdasági és pénzügyi hatalom kevesek kezében való túlzott koncentrálódását, amely aláásná az európai politikai hatóságok nagy ipari és bankcsoportoktól való függetlenségét;

| C. | mivel a valamennyi ágazatban egyenlõ feltételeken alapuló versenypolitika az európai szociális piacgazdaság sarokköve és alapvetõ eszköz a dinamikus, hatékony, fenntartható és innovatív belsõ piac biztosításához, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, valamint a globális szintû versenyképesség eléréséhez; mivel a gazdasági és pénzügyi válság ezért nem szolgálhat ürügyül arra, hogy engedjenek a versenyszabályok érvényesítéséből; |
| --- | --- |

C.

mivel a valamennyi ágazatban egyenlõ feltételeken alapuló versenypolitika az európai szociális piacgazdaság sarokköve és alapvetõ eszköz a dinamikus, hatékony, fenntartható és innovatív belsõ piac biztosításához, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez, valamint a globális szintû versenyképesség eléréséhez; mivel a gazdasági és pénzügyi válság ezért nem szolgálhat ürügyül arra, hogy engedjenek a versenyszabályok érvényesítéséből;

| D. | mivel a kartellek fennállása miatt évente 181–320 milliárd EUR veszteség keletkezik, ami az EU GDP-jének hozzávetőlegesen 3 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

D.

mivel a kartellek fennállása miatt évente 181–320 milliárd EUR veszteség keletkezik, ami az EU GDP-jének hozzávetőlegesen 3 %-át teszi ki;

| E. | mivel az uniós bankok a 2008-tól 2011 végéig tartó időszakban 1,6 billió euróval egyenértékű állami támogatásban részesültek; |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós bankok a 2008-tól 2011 végéig tartó időszakban 1,6 billió euróval egyenértékű állami támogatásban részesültek;

| F. | mivel az adókijátszás, az adócsalás és az adóparadicsomok a becslések szerint bevételkiesés formájában évente 1 billió euró költséget jelentenek az uniós adófizetők számára, és torzítják a versenyt az egységes piacon azon vállalatok között, amelyek fizetnek adót, illetve amelyek nem; |
| --- | --- |

F.

mivel az adókijátszás, az adócsalás és az adóparadicsomok a becslések szerint bevételkiesés formájában évente 1 billió euró költséget jelentenek az uniós adófizetők számára, és torzítják a versenyt az egységes piacon azon vállalatok között, amelyek fizetnek adót, illetve amelyek nem;

| G. | mivel az európai polgárok kiváló minőségű és megfizethető közszolgáltatásokat szeretnének; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai polgárok kiváló minőségű és megfizethető közszolgáltatásokat szeretnének;

| H. | mivel a versenyjogi elvek szigorú alkalmazása elsősorban a fogyasztók javát szolgálja, a verseny hiánya pedig az erőforrások helytelen elosztásához és alacsonyabb termelékenységhez vezet; |
| --- | --- |

H.

mivel a versenyjogi elvek szigorú alkalmazása elsősorban a fogyasztók javát szolgálja, a verseny hiánya pedig az erőforrások helytelen elosztásához és alacsonyabb termelékenységhez vezet;

| I. | mivel az energiaköltségeket illetően az európai egységes piac rosszabbul teljesít, mint az USA, és az árak szóródása 31 %-os, szemben az USA-beli 22 %-kal; |
| --- | --- |

I.

mivel az energiaköltségeket illetően az európai egységes piac rosszabbul teljesít, mint az USA, és az árak szóródása 31 %-os, szemben az USA-beli 22 %-kal;

| J. | mivel az „egységes piaci adminisztrációs útlevél” létrehozása csökkentené a verseny torzulását és az egységes piac széttöredezettségét, és javítaná az európai gazdaság növekedési potenciálját; |
| --- | --- |

J.

mivel az „egységes piaci adminisztrációs útlevél” létrehozása csökkentené a verseny torzulását és az egységes piac széttöredezettségét, és javítaná az európai gazdaság növekedési potenciálját;

| K. | mivel a kkv-knak a szabad verseny feltételei mellett történő sikeres fejlődése a munkahelyteremtés, a fenntartható növekedés, az innováció és a befektetések egyik legfontosabb előfeltétele; mivel számos tagállamban súlyos hitelválság sújtja az uniós cégek 98 %-át kitevő kkv-kat; |
| --- | --- |

K.

mivel a kkv-knak a szabad verseny feltételei mellett történő sikeres fejlődése a munkahelyteremtés, a fenntartható növekedés, az innováció és a befektetések egyik legfontosabb előfeltétele; mivel számos tagállamban súlyos hitelválság sújtja az uniós cégek 98 %-át kitevő kkv-kat;

| L. | mivel az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgása a növekedés elengedhetetlen feltétele; mivel a protekcionizmus korlátozhatja a hazai iparágak hosszú távú növekedési kilátásait; |
| --- | --- |

L.

mivel az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgása a növekedés elengedhetetlen feltétele; mivel a protekcionizmus korlátozhatja a hazai iparágak hosszú távú növekedési kilátásait;

| M. | mivel a fel nem tárt kartellek működésének időtartama a kezdetüktől számított 6–14 év között változik, és ezek úgy sújtják a gazdaságot, hogy nagyobb terhet hárítanak az ügyfelekre és végső soron a fogyasztókra; |
| --- | --- |

M.

mivel a fel nem tárt kartellek működésének időtartama a kezdetüktől számított 6–14 év között változik, és ezek úgy sújtják a gazdaságot, hogy nagyobb terhet hárítanak az ügyfelekre és végső soron a fogyasztókra;

| N. | mivel az egységes hatályú uniós szabadalom előrelépést jelent az egységes piac kiteljesítése felé, és minden tagállamnak részt kellene benne vennie; |
| --- | --- |

N.

mivel az egységes hatályú uniós szabadalom előrelépést jelent az egységes piac kiteljesítése felé, és minden tagállamnak részt kellene benne vennie;

| O. | mivel az, hogy az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (International Consortium of Investigative Journalists) közzétette az úgynevezett „LuxLeaks” dokumentumokat, rámutat annak szükségességére, hogy alaposan és független módon kivizsgálják a tagállamok feltételes adómegállapítás terén fennálló gyakorlatait és azt, hogy azok mennyire felelnek meg az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó uniós szabályoknak; mivel a Versenypolitikai Főigazgatóság függetlensége kiemelt jelentőséggel bír ennek, valamint egyéb célkitűzéseinek sikeres elérésében; |
| --- | --- |

O.

mivel az, hogy az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (International Consortium of Investigative Journalists) közzétette az úgynevezett „LuxLeaks” dokumentumokat, rámutat annak szükségességére, hogy alaposan és független módon kivizsgálják a tagállamok feltételes adómegállapítás terén fennálló gyakorlatait és azt, hogy azok mennyire felelnek meg az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó uniós szabályoknak; mivel a Versenypolitikai Főigazgatóság függetlensége kiemelt jelentőséggel bír ennek, valamint egyéb célkitűzéseinek sikeres elérésében;

Általános észrevételek

| 1. | üdvözli, hogy az EU gazdasági dimenzióját a Szerződések a „szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaságként” alapozzák meg; hangsúlyozza, hogy a munkahelyteremtésre, a növekedésre, a beruházásokra és az európai gazdaság globális versenyképességére irányuló ambiciózus célkitűzések eléréséhez fokozottabban előtérbe kell helyezni a verseny ösztönzését, mivel a fenntartható és hatékony verseny az, ami fellendíti a beruházásokat, előnyöket teremt a végfelhasználók számára, és serkenti a gazdaságot; kiemeli a versenypolitika végrehajtásának alapvető szerepét az egyenlő feltételek megteremtésében, amely az egységes piac valamennyi szereplője és valamennyi üzleti modellje – köztük a kkv-k – számára előmozdítja az innovációt, a termelékenységet, a munkahelyteremtést és a beruházásokat, a nemzeti különbségek teljes tiszteletben tartása mellett; felkéri a Bizottságot, hogy a jól működő belső piac és a társadalmi fejlődés elérése érdekében érvényesítse a trösztellenes, az állami támogatásokra és az összefonódások ellenőrzésére vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az EU gazdasági dimenzióját a Szerződések a „szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaságként” alapozzák meg; hangsúlyozza, hogy a munkahelyteremtésre, a növekedésre, a beruházásokra és az európai gazdaság globális versenyképességére irányuló ambiciózus célkitűzések eléréséhez fokozottabban előtérbe kell helyezni a verseny ösztönzését, mivel a fenntartható és hatékony verseny az, ami fellendíti a beruházásokat, előnyöket teremt a végfelhasználók számára, és serkenti a gazdaságot; kiemeli a versenypolitika végrehajtásának alapvető szerepét az egyenlő feltételek megteremtésében, amely az egységes piac valamennyi szereplője és valamennyi üzleti modellje – köztük a kkv-k – számára előmozdítja az innovációt, a termelékenységet, a munkahelyteremtést és a beruházásokat, a nemzeti különbségek teljes tiszteletben tartása mellett; felkéri a Bizottságot, hogy a jól működő belső piac és a társadalmi fejlődés elérése érdekében érvényesítse a trösztellenes, az állami támogatásokra és az összefonódások ellenőrzésére vonatkozó szabályokat;

| 2. | úgy véli, hogy az egyenlő feltételeknek a belső piac vállalatai számára történő biztosítása függ a szociális dömping leküzdésétől és az európai szociális és környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásától is; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje az állami támogatások területén alkalmazott beavatkozásainak szociális és munkaügyi hatásait, különösen azokban a térségekben, ahol magas a munkanélküliség, és építse be ezt az elemzést határozataiba; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az egyenlő feltételeknek a belső piac vállalatai számára történő biztosítása függ a szociális dömping leküzdésétől és az európai szociális és környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásától is; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje az állami támogatások területén alkalmazott beavatkozásainak szociális és munkaügyi hatásait, különösen azokban a térségekben, ahol magas a munkanélküliség, és építse be ezt az elemzést határozataiba;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai ipari csoportokat és kkv-kat megfelelő verseny- és adópolitikai intézkedések révén segíteni kell abban, hogy megbirkózzanak a globalizációval; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az európai ipari csoportokat és kkv-kat megfelelő verseny- és adópolitikai intézkedések révén segíteni kell abban, hogy megbirkózzanak a globalizációval;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy tárja fel a tagállamok között esetlegesen fennálló, piactorzító hatású egyenlőtlenségeket, valamint azok okait és gazdasági következményeit; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy tárja fel a tagállamok között esetlegesen fennálló, piactorzító hatású egyenlőtlenségeket, valamint azok okait és gazdasági következményeit;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a versenypolitika kulcsfontosságú szerepet játszik az egységes piac holisztikus megközelítésében, melynek célja az Európát érő gazdasági, szociális és környezeti kihívások kezelése; felszólítja a Bizottságot, hogy ténylegesen tartsa tiszteletben a polgárok, a fogyasztók és a kkv-k szükségleteit azáltal, hogy problémáikat a döntéshozatali folyamat középpontjába helyezi annak érdekében, hogy a javasolt versenypolitikák hozzáadott értéket nyújtsanak az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a versenypolitika kulcsfontosságú szerepet játszik az egységes piac holisztikus megközelítésében, melynek célja az Európát érő gazdasági, szociális és környezeti kihívások kezelése; felszólítja a Bizottságot, hogy ténylegesen tartsa tiszteletben a polgárok, a fogyasztók és a kkv-k szükségleteit azáltal, hogy problémáikat a döntéshozatali folyamat középpontjába helyezi annak érdekében, hogy a javasolt versenypolitikák hozzáadott értéket nyújtsanak az európai polgárok számára;

| 6. | ismételten hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak meg kellene fontolnia a forrásoknak az elavult vagy nem teljesen kihasznált költségvetési tételekből a Versenypolitikai Főigazgatóság számára történő újraelosztását; rámutat arra, hogy elegendő személyzeti erőforrást kell biztosítani a Bizottság számára ahhoz, hogy jelentősen bővíteni tudja és el tudja mélyíteni az adózási jellegű állami támogatásokkal, például a feltételes adómegállapítással, valamint az adókijátszással kapcsolatos vizsgálatait, a versenypolitika kezdeményezőbb szemléletének biztosítása érdekében; úgy véli, hogy a Bizottságnak kompetens jogi személyzettel kell rendelkeznie a különböző tagállamok által alkalmazott célzott adózási rendszerek feltárása nyomán megfigyelt hiányosságok további azonosítása érdekében; a LuxLeaks által feltártak fényében javasolja konkrétan a Versenypolitikai Főigazgatóság adózási jellegű állami támogatásokkal foglalkozó egységének megerősítését; |
| --- | --- |

6.

ismételten hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak meg kellene fontolnia a forrásoknak az elavult vagy nem teljesen kihasznált költségvetési tételekből a Versenypolitikai Főigazgatóság számára történő újraelosztását; rámutat arra, hogy elegendő személyzeti erőforrást kell biztosítani a Bizottság számára ahhoz, hogy jelentősen bővíteni tudja és el tudja mélyíteni az adózási jellegű állami támogatásokkal, például a feltételes adómegállapítással, valamint az adókijátszással kapcsolatos vizsgálatait, a versenypolitika kezdeményezőbb szemléletének biztosítása érdekében; úgy véli, hogy a Bizottságnak kompetens jogi személyzettel kell rendelkeznie a különböző tagállamok által alkalmazott célzott adózási rendszerek feltárása nyomán megfigyelt hiányosságok további azonosítása érdekében; a LuxLeaks által feltártak fényében javasolja konkrétan a Versenypolitikai Főigazgatóság adózási jellegű állami támogatásokkal foglalkozó egységének megerősítését;

| 7. | várja a Bizottság által a versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK rendelet hatálybalépésétől számított egy évtized elteltével készített leltár közelgő közzétételét, és felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Parlamentet az ebből adódó valamennyi kezdeményezésbe vonja be; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő intézkedéseket a rendelet új – elsősorban a kártérítési keresetekről szóló irányelv elfogadásából adódó – jogi helyzethez való hozzáigazítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

várja a Bizottság által a versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK rendelet hatálybalépésétől számított egy évtized elteltével készített leltár közelgő közzétételét, és felszólítja a Bizottságot, hogy az Európai Parlamentet az ebből adódó valamennyi kezdeményezésbe vonja be; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő intézkedéseket a rendelet új – elsősorban a kártérítési keresetekről szóló irányelv elfogadásából adódó – jogi helyzethez való hozzáigazítása érdekében;

| 8. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a nemzeti versenyhatóságok függetlenségét szorosan nyomon kell követni; |
| --- | --- |

8.

emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a nemzeti versenyhatóságok függetlenségét szorosan nyomon kell követni;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a versenypolitikai eszközökkel nem szabad oly módon visszaélni, hogy adópolitikai jellegű beavatkozásokra adjanak lehetőséget; arra biztatja a Bizottságot, hogy világosan fogalmazza meg az adópolitika területével kapcsolatos aggodalmait; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a versenypolitikai eszközökkel nem szabad oly módon visszaélni, hogy adópolitikai jellegű beavatkozásokra adjanak lehetőséget; arra biztatja a Bizottságot, hogy világosan fogalmazza meg az adópolitika területével kapcsolatos aggodalmait;

| 10. | úgy véli, hogy a versenyhatóság demokratikus legitimációjának megerősítése érdekében a jövőben a versenypolitika alapjait és fontos iránymutatásait a Parlamenttel szorosan együttműködve kell kidolgozni és elfogadni; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a versenyhatóság demokratikus legitimációjának megerősítése érdekében a jövőben a versenypolitika alapjait és fontos iránymutatásait a Parlamenttel szorosan együttműködve kell kidolgozni és elfogadni;

| 11. | támogatja az állami támogatások korszerűsítésével kapcsolatban kialakított közös álláspontot, amely – különösen a válság által leginkább sújtott tagállamokban – a korlátozott költségvetési mozgástérrel összefüggésben a közkiadások hatékonyabb felhasználásának előmozdítására irányul; |
| --- | --- |

11.

támogatja az állami támogatások korszerűsítésével kapcsolatban kialakított közös álláspontot, amely – különösen a válság által leginkább sújtott tagállamokban – a korlátozott költségvetési mozgástérrel összefüggésben a közkiadások hatékonyabb felhasználásának előmozdítására irányul;

| 12. | elismeri, hogy a versenypolitika hatékony végrehajtása koherens és következetes bírósági értelmezést igényel; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy a versenypolitika hatékony végrehajtása koherens és következetes bírósági értelmezést igényel;

| 13. | megjegyzi, hogy a Bizottság egyre nagyobb mértékben hagyatkozik a kötelezettségvállalási határozatokra; úgy véli azonban, hogy az állítások érdemi tartalmával kapcsolatban nagyobb átláthatóság és nagyobb számú jogi precedens megteremtése szükséges; úgy véli, hogy ez különösen érvényes az olyan esetekre, amelyek új területeken, például a digitális javak piacán kezelik a trösztellenes kérdéseket, ahol adott esetben a vállalatok nehezen tudják megítélni, hogy egy bizonyos magatartás megsérti-e a versenyszabályokat; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a Bizottság egyre nagyobb mértékben hagyatkozik a kötelezettségvállalási határozatokra; úgy véli azonban, hogy az állítások érdemi tartalmával kapcsolatban nagyobb átláthatóság és nagyobb számú jogi precedens megteremtése szükséges; úgy véli, hogy ez különösen érvényes az olyan esetekre, amelyek új területeken, például a digitális javak piacán kezelik a trösztellenes kérdéseket, ahol adott esetben a vállalatok nehezen tudják megítélni, hogy egy bizonyos magatartás megsérti-e a versenyszabályokat;

| 14. | úgy véli, hogy a nagyobb fokú átláthatóság biztosítása és a kötelezettségvállalási határozatok néhány hátrányának mérséklése érdekében – fő előnyeik fenntartása mellett – teljes részleteiben közzé kell tenni a Bizottság által az alperesekhez intézett kifogásokat; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a nagyobb fokú átláthatóság biztosítása és a kötelezettségvállalási határozatok néhány hátrányának mérséklése érdekében – fő előnyeik fenntartása mellett – teljes részleteiben közzé kell tenni a Bizottság által az alperesekhez intézett kifogásokat;

Állami támogatás és az általános gazdasági érdekű szolgáltatások

| 15. | megjegyzi, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások a tagállamokon belül nyújtott összes szolgáltatás jelentős hányadát képviselik, és fenntartja, hogy ezeknek a (többi szolgáltatáshoz képest) nagyobb hatékonysága lényeges előnyökkel járhat; újra megerősíti annak fontosságát, hogy az európai polgárok számára létfontosságú egyetemesen hozzáférhető szolgáltatásokat általános gazdasági érdekű szolgáltatássá minősítsék, az egészségügyi ellátástól kezdve a szociális biztonságon át a lakhatás biztosításáig, miközben hangsúlyozza a Bizottság felelősségét annak biztosításában, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak nyújtott ellentételezés összeegyeztethető legyen az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokkal; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások a tagállamokon belül nyújtott összes szolgáltatás jelentős hányadát képviselik, és fenntartja, hogy ezeknek a (többi szolgáltatáshoz képest) nagyobb hatékonysága lényeges előnyökkel járhat; újra megerősíti annak fontosságát, hogy az európai polgárok számára létfontosságú egyetemesen hozzáférhető szolgáltatásokat általános gazdasági érdekű szolgáltatássá minősítsék, az egészségügyi ellátástól kezdve a szociális biztonságon át a lakhatás biztosításáig, miközben hangsúlyozza a Bizottság felelősségét annak biztosításában, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak nyújtott ellentételezés összeegyeztethető legyen az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokkal;

| 16. | megismétli, hogy az EU strukturális alapjai nem használhatók fel olyan módon, hogy közvetlenül vagy közvetve támogassák szolgáltatások vagy termelés másik tagállamba történő áthelyezését; |
| --- | --- |

16.

megismétli, hogy az EU strukturális alapjai nem használhatók fel olyan módon, hogy közvetlenül vagy közvetve támogassák szolgáltatások vagy termelés másik tagállamba történő áthelyezését;

| 17. | úgy véli, hogy tovább kell vizsgálni a sportklubokat (különösen a labdarúgásban), amelyek milliós összegekkel tartoznak a társadalombiztosítási hatóságoknak, anélkül hogy ezeket befizetnék vagy a kormány visszakövetelné, mivel ez de facto állami támogatásnak minősülhet; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy tovább kell vizsgálni a sportklubokat (különösen a labdarúgásban), amelyek milliós összegekkel tartoznak a társadalombiztosítási hatóságoknak, anélkül hogy ezeket befizetnék vagy a kormány visszakövetelné, mivel ez de facto állami támogatásnak minősülhet;

| 18. | hangsúlyozza, hogy célszerű megvizsgálni a társasági adók és az állami támogatások kumulatív hatásait; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy célszerű megvizsgálni a társasági adók és az állami támogatások kumulatív hatásait;

Antitröszt és kartellek

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon ezen irányelv tagállamok általi átültetését, és biztosítsa, hogy rendelkezéseit az egész Unióban egységesen alkalmazzák; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon ezen irányelv tagállamok általi átültetését, és biztosítsa, hogy rendelkezéseit az egész Unióban egységesen alkalmazzák;

| 20. | megismétli azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy a bírság mint egyedüli szankció alkalmazása nem elég hatékony; a szankciórendszer hatékonyságának növelése érdekében ismételten felszólít kifinomultabb eszközök kidolgozására; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatását, és kéri, hogy ezt az iránymutatást építsék be az 1/2003/EK rendeletbe; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a trösztellenes bírságok személyi szankciókkal – például személyi bírságokkal és az igazgatók eltiltásával – történő kiegészítésének lehetőségét; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jogsértő vállalatokat ne érjék olyan negatív következmények, amelyek túlmutatnak az elkövetett jogsértéssel szembeni arányos jogorvoslaton; |
| --- | --- |

20.

megismétli azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy a bírság mint egyedüli szankció alkalmazása nem elég hatékony; a szankciórendszer hatékonyságának növelése érdekében ismételten felszólít kifinomultabb eszközök kidolgozására; ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatását, és kéri, hogy ezt az iránymutatást építsék be az 1/2003/EK rendeletbe; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a trösztellenes bírságok személyi szankciókkal – például személyi bírságokkal és az igazgatók eltiltásával – történő kiegészítésének lehetőségét; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jogsértő vállalatokat ne érjék olyan negatív következmények, amelyek túlmutatnak az elkövetett jogsértéssel szembeni arányos jogorvoslaton;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre a főigazgatóságokat átfogó különleges munkacsoportokat azon ágazatok felügyeletére, amelyekben a strukturális jellemzők (például a magas piacra lépési korlátok vagy a fogyasztók magas szolgáltatóváltási költségei) miatt valószínűbb a trösztellenes szabályok megsértése; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre a főigazgatóságokat átfogó különleges munkacsoportokat azon ágazatok felügyeletére, amelyekben a strukturális jellemzők (például a magas piacra lépési korlátok vagy a fogyasztók magas szolgáltatóváltási költségei) miatt valószínűbb a trösztellenes szabályok megsértése;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy segítsen életbe léptetni egy olyan intézményi mechanizmust, amely minden egyes alkalommal, amikor egy nemzeti hatóság trösztellenes határozatot hoz, gondoskodna az automatikus követő ellenőrzésről, amelynek keretében a Bizottság megvizsgálná, hogy hasonló problémák érintenek-e olyan más földrajzi piacokat is Európa-szerte, ahol a szankcionált vállalat szintén működik; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy segítsen életbe léptetni egy olyan intézményi mechanizmust, amely minden egyes alkalommal, amikor egy nemzeti hatóság trösztellenes határozatot hoz, gondoskodna az automatikus követő ellenőrzésről, amelynek keretében a Bizottság megvizsgálná, hogy hasonló problémák érintenek-e olyan más földrajzi piacokat is Európa-szerte, ahol a szankcionált vállalat szintén működik;

| 23. | támogatja az Európai Versenyhatóságok Hálózatán belüli jelenlegi együttműködést, amelynek köszönhetően Unió-szerte biztosítható a versenyszabályok érvényesítésének koherenciája, és ösztönzi e hálózat továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

23.

támogatja az Európai Versenyhatóságok Hálózatán belüli jelenlegi együttműködést, amelynek köszönhetően Unió-szerte biztosítható a versenyszabályok érvényesítésének koherenciája, és ösztönzi e hálózat továbbfejlesztését;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy a vizsgálati folyamat felgyorsítása és az indokolatlan meghosszabbítások elkerülése érdekében írjon elő egyértelmű eljárásokat az ütemezésre és a határidőkre vonatkozóan; formális jogokat kér az antitröszt- és kartellügyekben érintett valamennyi áldozat és fél számára, kellő hangsúlyt helyezve az ártatlanság vélelmének elvére; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy a vizsgálati folyamat felgyorsítása és az indokolatlan meghosszabbítások elkerülése érdekében írjon elő egyértelmű eljárásokat az ütemezésre és a határidőkre vonatkozóan; formális jogokat kér az antitröszt- és kartellügyekben érintett valamennyi áldozat és fél számára, kellő hangsúlyt helyezve az ártatlanság vélelmének elvére;

| 25. | felszólítja a Bizottságot az antitröszt- és kartellügyek átfogó jogi és gazdasági értékelésére, különösen a gyorsan változó piacokon, hogy világos képet kapjon a piac szerkezetéről és a piaci trendekről, valamint hogy megfelelő intézkedéseket hozhasson a fogyasztók védelme érdekében; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot az antitröszt- és kartellügyek átfogó jogi és gazdasági értékelésére, különösen a gyorsan változó piacokon, hogy világos képet kapjon a piac szerkezetéről és a piaci trendekről, valamint hogy megfelelő intézkedéseket hozhasson a fogyasztók védelme érdekében;

| 26. | megjegyzi, hogy a versenypolitikának különösen a fogyasztók védelmére, a fogyasztói jólét javítására, az innováció előmozdítására és a gazdasági növekedés ösztönzésére kell összpontosítania; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a versenypolitikának különösen a fogyasztók védelmére, a fogyasztói jólét javítására, az innováció előmozdítására és a gazdasági növekedés ösztönzésére kell összpontosítania;

| 27. | e tekintetben kéri azon feltételek részletes megadását, amelyek mellett azok az anyavállalatok, amelyek bizonyos mértékű befolyással rendelkeznek leányvállalataik felett, egyénileg felelősségre vonhatók a trösztellenes jogszabályok leányvállalataik általi megsértéséért még akkor is, ha ők maguk a jogsértésben közvetlenül nem érintettek; |
| --- | --- |

27.

e tekintetben kéri azon feltételek részletes megadását, amelyek mellett azok az anyavállalatok, amelyek bizonyos mértékű befolyással rendelkeznek leányvállalataik felett, egyénileg felelősségre vonhatók a trösztellenes jogszabályok leányvállalataik általi megsértéséért még akkor is, ha ők maguk a jogsértésben közvetlenül nem érintettek;

| 28. | a visszaeső jogsértők tekintetében ismételten kéri, hogy hozzanak létre egyértelmű kapcsolatot egyrészt a vizsgált jogsértés, másrészt pedig az érintett vállalatok által korábban elkövetett jogsértések között; |
| --- | --- |

28.

a visszaeső jogsértők tekintetében ismételten kéri, hogy hozzanak létre egyértelmű kapcsolatot egyrészt a vizsgált jogsértés, másrészt pedig az érintett vállalatok által korábban elkövetett jogsértések között;

| 29. | megállapítja, hogy egyre több kérelem érkezik a bírság fizetésképtelenség miatti csökkentésére, különösen az egytermékes vállalkozásoktól és a kkv-któl; megerősíti, hogy az egytermékes vállalkozások és a kkv-k sajátos körülményeire tekintettel ki kell igazítani a bírságok megállapításáról szóló iránymutatást; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy egyre több kérelem érkezik a bírság fizetésképtelenség miatti csökkentésére, különösen az egytermékes vállalkozásoktól és a kkv-któl; megerősíti, hogy az egytermékes vállalkozások és a kkv-k sajátos körülményeire tekintettel ki kell igazítani a bírságok megállapításáról szóló iránymutatást;

| 30. | úgy véli, hogy a növekedésből, innovációból és sikerből adódó piaci erőfölény a verseny szempontjából önmagában nem probléma; a piaci erőfölénnyel való visszaélést ezzel szemben komoly problémának tekinti a verseny szempontjából; ezért felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is védelmezze a versennyel kapcsolatos eljárások pártatlanságát és objektivitását; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a növekedésből, innovációból és sikerből adódó piaci erőfölény a verseny szempontjából önmagában nem probléma; a piaci erőfölénnyel való visszaélést ezzel szemben komoly problémának tekinti a verseny szempontjából; ezért felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is védelmezze a versennyel kapcsolatos eljárások pártatlanságát és objektivitását;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy eltökélten vizsgálja ki a folyamatban lévő trösztellenes vizsgálatok során feltárt ügyeket, és tegye meg a szükséges intézkedéseket a káros gyakorlatok megszüntetése és a tisztességes verseny helyreállítása érdekében; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy eltökélten vizsgálja ki a folyamatban lévő trösztellenes vizsgálatok során feltárt ügyeket, és tegye meg a szükséges intézkedéseket a káros gyakorlatok megszüntetése és a tisztességes verseny helyreállítása érdekében;

Az összefonódások ellenőrzése

| 32. | egyetért azzal, hogy az összefonódások hatékony ellenőrzése a verseny érvényesítésének fontos eszköze, mivel hozzájárul a piaci résztvevőkre nehezedő versenykényszer fenntartásához; |
| --- | --- |

32.

egyetért azzal, hogy az összefonódások hatékony ellenőrzése a verseny érvényesítésének fontos eszköze, mivel hozzájárul a piaci résztvevőkre nehezedő versenykényszer fenntartásához;

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson figyelmet azokra az esetekre, ahol az összefonódás engedélyezése után nem sokkal növekednek a fogyasztói árak, vagy jelentős mértékben csökken a termékminőség; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot, hogy fordítson figyelmet azokra az esetekre, ahol az összefonódás engedélyezése után nem sokkal növekednek a fogyasztói árak, vagy jelentős mértékben csökken a termékminőség;

| 34. | üdvözli az összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló 2013. december 5-i bizottsági javaslatot és a legfrissebb fehér könyvben (34) megfogalmazott javaslatokat, ugyanakkor kéri a piaci részesedés, a piaci erőfölény, illetve a piacok elhatárolása fogalmának lényegesen egyértelműbb meghatározását; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló 2013. december 5-i bizottsági javaslatot és a legfrissebb fehér könyvben (34) megfogalmazott javaslatokat, ugyanakkor kéri a piaci részesedés, a piaci erőfölény, illetve a piacok elhatárolása fogalmának lényegesen egyértelműbb meghatározását;

| 35. | hangsúlyozza, hogy felülvizsgálatra van szükség annak megállapítására, hogy az összefonódások ellenőrzésének jelenlegi gyakorlata figyelembe veszi-e a piacok nemzetközivé válását, különös tekintettel a piacok térbeli elhatárolására; úgy véli, hogy a Bizottságnak az összefonódások ellenőrzésére vonatkozó szabályok átdolgozásának keretében figyelembe kell vennie egy ilyen vizsgálat eredményeit; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy felülvizsgálatra van szükség annak megállapítására, hogy az összefonódások ellenőrzésének jelenlegi gyakorlata figyelembe veszi-e a piacok nemzetközivé válását, különös tekintettel a piacok térbeli elhatárolására; úgy véli, hogy a Bizottságnak az összefonódások ellenőrzésére vonatkozó szabályok átdolgozásának keretében figyelembe kell vennie egy ilyen vizsgálat eredményeit;

| 36. | felhívja a Bizottságot annak alapos vizsgálatára, hogy ténylegesen fennállnak-e szabályozási hiányosságok a Bizottságnak az ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedések vizsgálatával kapcsolatos hatáskörében; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot annak alapos vizsgálatára, hogy ténylegesen fennállnak-e szabályozási hiányosságok a Bizottságnak az ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedések vizsgálatával kapcsolatos hatáskörében;

Az ágazatokkal kapcsolatos fejlemények

Energia és környezet

| 37. | hangsúlyozza az energiaellátás megfizethetőségének, fenntarthatóságának és biztonságának fontosságát az európai gazdaság és annak versenyképessége szempontjából; úgy véli, hogy a versenypolitikának figyelembe kell vennie ezt a hármas célt, amikor kezeli a piac jelenlegi szétaprózottságát, amikor biztosítja a gáz és villamos energia piacára vonatkozó harmadik liberalizációs csomag helyes és kellő időben történő végrehajtását, amikor a versenyellenes gyakorlatok megakadályozása érdekében ösztönzi a nagykereskedelmi és lakossági szolgáltatások szétválasztását, valamint amikor hozzájárul a háztartások és a vállalkozások számára megfizethető energiaellátáshoz; elismeri, hogy a környezetvédelmi és energetikai célú állami támogatásokra vonatkozó új bizottsági iránymutatások korlátozhatják néhány tagállam azon törekvését, hogy előmozdítsa a megújuló energiát; hangsúlyozza, hogy a fenntartható energiaforrásoknak nyújtott állami támogatás szabályozását a lehetséges mértékig ugyanolyan szellemben kell végrehajtani, mint bármely más ágazatban, figyelembe véve ugyanakkor az EU éghajlatra és energiára vonatkozó 2030-as célkitűzéseit és a nemzeti különbségeket; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza az energiaellátás megfizethetőségének, fenntarthatóságának és biztonságának fontosságát az európai gazdaság és annak versenyképessége szempontjából; úgy véli, hogy a versenypolitikának figyelembe kell vennie ezt a hármas célt, amikor kezeli a piac jelenlegi szétaprózottságát, amikor biztosítja a gáz és villamos energia piacára vonatkozó harmadik liberalizációs csomag helyes és kellő időben történő végrehajtását, amikor a versenyellenes gyakorlatok megakadályozása érdekében ösztönzi a nagykereskedelmi és lakossági szolgáltatások szétválasztását, valamint amikor hozzájárul a háztartások és a vállalkozások számára megfizethető energiaellátáshoz; elismeri, hogy a környezetvédelmi és energetikai célú állami támogatásokra vonatkozó új bizottsági iránymutatások korlátozhatják néhány tagállam azon törekvését, hogy előmozdítsa a megújuló energiát; hangsúlyozza, hogy a fenntartható energiaforrásoknak nyújtott állami támogatás szabályozását a lehetséges mértékig ugyanolyan szellemben kell végrehajtani, mint bármely más ágazatban, figyelembe véve ugyanakkor az EU éghajlatra és energiára vonatkozó 2030-as célkitűzéseit és a nemzeti különbségeket;

| 38. | hangsúlyozza a monopolisztikus gyakorlatok elkerülésének fontosságát a teljes mértékben tisztességes és versengő európai energiapiac megvalósítása érdekében; e tekintetben felhív a monopolisztikus beszállítók és a fogyasztókkal szembeni megkülönböztető gyakorlatok megszüntetésére; úgy véli, hogy az európai gázpiacnak az energiaforrások diverzifikálásának javításán és a stratégiai infrastruktúrához való hozzáférés megkönnyítésén keresztül tisztességes és állandó árak jellemezte energiaunióvá kell válnia; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza a monopolisztikus gyakorlatok elkerülésének fontosságát a teljes mértékben tisztességes és versengő európai energiapiac megvalósítása érdekében; e tekintetben felhív a monopolisztikus beszállítók és a fogyasztókkal szembeni megkülönböztető gyakorlatok megszüntetésére; úgy véli, hogy az európai gázpiacnak az energiaforrások diverzifikálásának javításán és a stratégiai infrastruktúrához való hozzáférés megkönnyítésén keresztül tisztességes és állandó árak jellemezte energiaunióvá kell válnia;

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatokat és tegye meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az átvitelirendszer-irányítók teljes mértékben a villamosenergia-piac rendelkezésére bocsássák a meglévő villamosenergia-hálózati rendszerösszekötőket, a belső villamosenergia-piac működésének javítása és annak érdekében, hogy támogassák az EU éghajlatra és energiára vonatkozó 2030-as célkitűzéseinek az uniós szinten a lehető legalacsonyabb társadalmi-gazdasági költségek melletti teljesítését; |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot, hogy végezzen vizsgálatokat és tegye meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az átvitelirendszer-irányítók teljes mértékben a villamosenergia-piac rendelkezésére bocsássák a meglévő villamosenergia-hálózati rendszerösszekötőket, a belső villamosenergia-piac működésének javítása és annak érdekében, hogy támogassák az EU éghajlatra és energiára vonatkozó 2030-as célkitűzéseinek az uniós szinten a lehető legalacsonyabb társadalmi-gazdasági költségek melletti teljesítését;

| 40. | sürgeti a Bizottságot, hogy írja elő a tőzsdén jegyzett vállalatok és az egységes piacon tőzsdei bevezetést kérelmező vállalatok számára, hogy készítsenek jelentést fosszilistüzelőanyag-tartalékukról és potenciális szén-dioxid-kibocsátásukról, valamint hogy készítsen pontos és megbízható, összevont környezetvédelmi célú jelentést, illetve megfelelő beszámolókészítési iránymutatások alkalmazásával tegye közzé a tartalékok és a kibocsátások szintjét, mivel ez elengedhetetlen ahhoz, hogy biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket a fenntartható befektetések piacán; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a Bizottságot, hogy írja elő a tőzsdén jegyzett vállalatok és az egységes piacon tőzsdei bevezetést kérelmező vállalatok számára, hogy készítsenek jelentést fosszilistüzelőanyag-tartalékukról és potenciális szén-dioxid-kibocsátásukról, valamint hogy készítsen pontos és megbízható, összevont környezetvédelmi célú jelentést, illetve megfelelő beszámolókészítési iránymutatások alkalmazásával tegye közzé a tartalékok és a kibocsátások szintjét, mivel ez elengedhetetlen ahhoz, hogy biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket a fenntartható befektetések piacán;

| 41. | felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a kritikus nyersanyagok beszállítóinak milyen mértékű koncentrációja okozhat egyenlőtlen versenyfeltételeket és lehet káros a kiszolgált ágazatok és az ökohatékonyabb gazdaság tevékenységére; úgy véli, hogy ezen nyersanyagok némelyike kiemelkedő fontossággal bír az ökohatékony technológiák bevezetésében és a környezetvédelmi célok eléréséhez szükséges innovációban; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a kritikus nyersanyagok beszállítóinak milyen mértékű koncentrációja okozhat egyenlőtlen versenyfeltételeket és lehet káros a kiszolgált ágazatok és az ökohatékonyabb gazdaság tevékenységére; úgy véli, hogy ezen nyersanyagok némelyike kiemelkedő fontossággal bír az ökohatékony technológiák bevezetésében és a környezetvédelmi célok eléréséhez szükséges innovációban;

| 42. | megismétli, hogy a versenypolitikának hozzá kellene járulnia az átláthatóság, a nyílt szabványok és az interoperabilitás ösztönzéséhez annak érdekében, hogy megakadályozza, hogy bármely piaci szereplő a fogyasztók és ügyfelek technológiai elszigetelődését okozza az energiaszektorban; sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse szorosan figyelemmel a verseny szintjét, mivel a piacok 90-es évek közepe óta tartó fokozatos megnyitása ellenére a három legnagyobb szereplő még mindig a villamosenergia-piac körülbelül 75 %-át, illetve a gázpiac több mint 60 %-át képviseli; felszólítja a Bizottságot a megfelelő verseny biztosítására az energiapiacon, hogy javítsa az innovációra nyújtott állami támogatást és a megújuló energiaforrásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

42.

megismétli, hogy a versenypolitikának hozzá kellene járulnia az átláthatóság, a nyílt szabványok és az interoperabilitás ösztönzéséhez annak érdekében, hogy megakadályozza, hogy bármely piaci szereplő a fogyasztók és ügyfelek technológiai elszigetelődését okozza az energiaszektorban; sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse szorosan figyelemmel a verseny szintjét, mivel a piacok 90-es évek közepe óta tartó fokozatos megnyitása ellenére a három legnagyobb szereplő még mindig a villamosenergia-piac körülbelül 75 %-át, illetve a gázpiac több mint 60 %-át képviseli; felszólítja a Bizottságot a megfelelő verseny biztosítására az energiapiacon, hogy javítsa az innovációra nyújtott állami támogatást és a megújuló energiaforrásokhoz való hozzáférést;

| 43. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az energiaügyi rendeleteket és irányelveket valamennyi tagállamban megfelelően ültessék át és helyesen alkalmazzák; felszólítja a Bizottságot, hogy legyen különösen éber, ha az árak az EU átlaga fölé emelkednek, mivel a magas árak torzítják a versenyt és károsítják a fogyasztókat; |
| --- | --- |

43.

kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az energiaügyi rendeleteket és irányelveket valamennyi tagállamban megfelelően ültessék át és helyesen alkalmazzák; felszólítja a Bizottságot, hogy legyen különösen éber, ha az árak az EU átlaga fölé emelkednek, mivel a magas árak torzítják a versenyt és károsítják a fogyasztókat;

Az információs és kommunikációs technológiák (ikt) és a média

| 44. | úgy véli, hogy a digitális egységes piac biztosításának az EU arra irányuló erőfeszítéseinek középpontjában kell állnia, hogy eredményeket érjen el a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások terén; elismeri a versenypolitika szerepét az egységes digitális piac megvalósítására való törekvésben; úgy véli, hogy az európai jogszabályi keretnek gyorsan alkalmazkodnia kell a piaci fejleményekhez; felszólítja a Bizottságot annak a rendelkezésre álló versenyjogi eszközök felülvizsgálatára, hogy megállapítsa, megfelelnek-e a digitális kor követelményeinek; úgy véli, hogy „A balti-tengeri régióban az egységes digitális piac megteremtésére irányuló prioritások” című jelentésben meghatározott prioritásoknak az Unió egészére vonatkozó célkitűzésekké kell válniuk; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a digitális egységes piac biztosításának az EU arra irányuló erőfeszítéseinek középpontjában kell állnia, hogy eredményeket érjen el a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások terén; elismeri a versenypolitika szerepét az egységes digitális piac megvalósítására való törekvésben; úgy véli, hogy az európai jogszabályi keretnek gyorsan alkalmazkodnia kell a piaci fejleményekhez; felszólítja a Bizottságot annak a rendelkezésre álló versenyjogi eszközök felülvizsgálatára, hogy megállapítsa, megfelelnek-e a digitális kor követelményeinek; úgy véli, hogy „A balti-tengeri régióban az egységes digitális piac megteremtésére irányuló prioritások” című jelentésben meghatározott prioritásoknak az Unió egészére vonatkozó célkitűzésekké kell válniuk;

| 45. | üdvözli a versenypolitikáért felelős biztos bejelentését, hogy a Bizottság további vizsgálatokat indít a Google mobilszektorban ás általában a digitális piacon folytatott gyakorlataival kapcsolatban; sajnálja, hogy négyévnyi vizsgálódás és három kötelezettségvállalási javaslat ellenére a Bizottság nem ért el kézzelfogható eredményt a Google-lal szembeni trösztellenes ügy fő versenypolitikai aggályának rendezésében, mely aggály lényege, hogy a Google a keresési eredmények megjelenítése során kedvezményesen kezeli saját szolgáltatásait; hangsúlyozza, hogy amennyiben a Bizottság fenn kívánja tartani a digitális menetrendre vonatkozó stratégiájának hitelességét, az egyenlő feltételek megteremtése érdekében sürgősen meg kell oldania a Google-ügyet; sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottan minden azonosított aggállyal kapcsolatban, hozzon határozott, a megkülönböztetés elvén alapuló intézkedéseket a gyorsan változó és dinamikus digitális piacokon, például az online keresési és hirdetési piacokon tapasztalható versenyjogi jogsértések ellen, valamint találjon a kiegyensúlyozott, tisztességes és nyitott internetes keresési struktúra irányába mutató, hosszú távú megoldást; |
| --- | --- |

45.

üdvözli a versenypolitikáért felelős biztos bejelentését, hogy a Bizottság további vizsgálatokat indít a Google mobilszektorban ás általában a digitális piacon folytatott gyakorlataival kapcsolatban; sajnálja, hogy négyévnyi vizsgálódás és három kötelezettségvállalási javaslat ellenére a Bizottság nem ért el kézzelfogható eredményt a Google-lal szembeni trösztellenes ügy fő versenypolitikai aggályának rendezésében, mely aggály lényege, hogy a Google a keresési eredmények megjelenítése során kedvezményesen kezeli saját szolgáltatásait; hangsúlyozza, hogy amennyiben a Bizottság fenn kívánja tartani a digitális menetrendre vonatkozó stratégiájának hitelességét, az egyenlő feltételek megteremtése érdekében sürgősen meg kell oldania a Google-ügyet; sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottan minden azonosított aggállyal kapcsolatban, hozzon határozott, a megkülönböztetés elvén alapuló intézkedéseket a gyorsan változó és dinamikus digitális piacokon, például az online keresési és hirdetési piacokon tapasztalható versenyjogi jogsértések ellen, valamint találjon a kiegyensúlyozott, tisztességes és nyitott internetes keresési struktúra irányába mutató, hosszú távú megoldást;

| 46. | felkéri a Bizottságot, hogy összpontosítson a versenypolitikai eszközök és a piaci szakértelem mozgósítására, hogy azok adott esetben hozzájáruljanak a munkahelyteremtésre és növekedésre irányuló menetrendhez, beleértve a digitális egységes piac területét is; ebben az összefüggésben fontosnak tartja, hogy továbbra is dolgozzanak a versenypolitikai kérdések értékelésének gazdasági és jogi megközelítésén, és a Bizottság szélesebb körű tevékenységeit támogatva továbbfejlesszék a piacfelügyeletet; |
| --- | --- |

46.

felkéri a Bizottságot, hogy összpontosítson a versenypolitikai eszközök és a piaci szakértelem mozgósítására, hogy azok adott esetben hozzájáruljanak a munkahelyteremtésre és növekedésre irányuló menetrendhez, beleértve a digitális egységes piac területét is; ebben az összefüggésben fontosnak tartja, hogy továbbra is dolgozzanak a versenypolitikai kérdések értékelésének gazdasági és jogi megközelítésén, és a Bizottság szélesebb körű tevékenységeit támogatva továbbfejlesszék a piacfelügyeletet;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a szélessávú technológiák következő generációjában a korábbi monopóliumok megdöbbentő, 80 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek; emlékeztet arra, hogy a tényleges verseny a hatékony beruházások legjobb hajtóereje, és maximális előnyt jelent a fogyasztók számára a választék, az árak és a minőség tekintetében; felszólítja tehát a Bizottságot, hogy előzetesen és utólagosan is megfelelően hajtsa végre az EU versenyszabályait, hogy megakadályozza a túlzott piaci koncentrációt és a piaci erőfölénnyel való visszaélést, mivel a versenykényszer a kulcsa annak, hogy a fogyasztók megfizethető áron magas színvonalú szolgáltatásokat vehessenek igénybe; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a szélessávú technológiák következő generációjában a korábbi monopóliumok megdöbbentő, 80 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek; emlékeztet arra, hogy a tényleges verseny a hatékony beruházások legjobb hajtóereje, és maximális előnyt jelent a fogyasztók számára a választék, az árak és a minőség tekintetében; felszólítja tehát a Bizottságot, hogy előzetesen és utólagosan is megfelelően hajtsa végre az EU versenyszabályait, hogy megakadályozza a túlzott piaci koncentrációt és a piaci erőfölénnyel való visszaélést, mivel a versenykényszer a kulcsa annak, hogy a fogyasztók megfizethető áron magas színvonalú szolgáltatásokat vehessenek igénybe;

| 48. | hangsúlyozza, hogy nem valószínű, hogy a verseny korlátozása több szélessávú beruházást eredményez, még a távoli térségekben sem, mivel az alapvető szélessávú szolgáltatások teljes lefedettségét Európában egy olyan szabályozási kerettel érték el, amely biztosítja a domináns üzemeltetők hálózataihoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy nem valószínű, hogy a verseny korlátozása több szélessávú beruházást eredményez, még a távoli térségekben sem, mivel az alapvető szélessávú szolgáltatások teljes lefedettségét Európában egy olyan szabályozási kerettel érték el, amely biztosítja a domináns üzemeltetők hálózataihoz való hozzáférést;

| 49. | úgy véli, hogy a következő generációs szélessávú infrastruktúrába való befektetés egyértelműen létfontosságú a digitális gazdaság és társadalom megvalósításához, azonban a befektetések maximalizálása érdekében a távközlési politikának lehetővé kell tennie valamennyi szereplő számára a hatékony beruházást, tényleges hozzáférést biztosítva számukra a nem megsokszorozható hálózati eszközökhöz és a célnak megfelelő nagykereskedelmi hozzáférési termékekhez; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a következő generációs szélessávú infrastruktúrába való befektetés egyértelműen létfontosságú a digitális gazdaság és társadalom megvalósításához, azonban a befektetések maximalizálása érdekében a távközlési politikának lehetővé kell tennie valamennyi szereplő számára a hatékony beruházást, tényleges hozzáférést biztosítva számukra a nem megsokszorozható hálózati eszközökhöz és a célnak megfelelő nagykereskedelmi hozzáférési termékekhez;

| 50. | felszólítja a Bizottságot, hogy döntéseit és szakpolitikai javaslatait pontos, releváns és független adatkészletek alapos és pártatlan elemzésére alapozza; kétségeinek ad hangot különösen azon adatok helyességével kapcsolatban, amelyeket arról mutattak be, hogy az EU globális összehasonlításban alulteljesít a nagysebességű szélessávú infrastruktúra terén, beleértve a végfelhasználónál jelentkező sebességet, az infrastrukturális beruházásokat és az ágazat pénzügyi helyzetét; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Bizottságot, hogy döntéseit és szakpolitikai javaslatait pontos, releváns és független adatkészletek alapos és pártatlan elemzésére alapozza; kétségeinek ad hangot különösen azon adatok helyességével kapcsolatban, amelyeket arról mutattak be, hogy az EU globális összehasonlításban alulteljesít a nagysebességű szélessávú infrastruktúra terén, beleértve a végfelhasználónál jelentkező sebességet, az infrastrukturális beruházásokat és az ágazat pénzügyi helyzetét;

| 51. | emlékeztet arra, hogy a hálózatsemlegesség kiemelkedő fontosságú az internetszolgáltatások közötti megkülönböztetésmentesség biztosításához, valamint a verseny maradéktalan garantálásához; |
| --- | --- |

51.

emlékeztet arra, hogy a hálózatsemlegesség kiemelkedő fontosságú az internetszolgáltatások közötti megkülönböztetésmentesség biztosításához, valamint a verseny maradéktalan garantálásához;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a digitális ágazatban a verseny előmozdítása, valamint a növekedés, a versenyképesség és az ágazatba vetett bizalom fokozása szempontjából elengedhetetlen az egységes digitális piac szétaprózottságának többek között a piac kulcsfontosságú ágazataiba való belépést gátló meglévő akadályok jellegének kivizsgálása révén történő leküzdése, a nyitott internet garantálása, valamint – annak biztosítása érdekében, hogy minden internetes forgalmat egyenlő módon, megkülönböztetés, korlátozás vagy beavatkozás nélkül kezeljenek – a hálózatsemlegesség uniós jogban történő rögzítése; azon a véleményen van, hogy a nyílt szabványok és az interoperabilitás hozzájárulnak a tisztességes versenyhez; hangsúlyozza, hogy olyan versenypolitikára van szükség, amely képes megfelelni a jövőbeli kihívásoknak, és figyelembe veszi az online értékesítés új módjait; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a digitális ágazatban a verseny előmozdítása, valamint a növekedés, a versenyképesség és az ágazatba vetett bizalom fokozása szempontjából elengedhetetlen az egységes digitális piac szétaprózottságának többek között a piac kulcsfontosságú ágazataiba való belépést gátló meglévő akadályok jellegének kivizsgálása révén történő leküzdése, a nyitott internet garantálása, valamint – annak biztosítása érdekében, hogy minden internetes forgalmat egyenlő módon, megkülönböztetés, korlátozás vagy beavatkozás nélkül kezeljenek – a hálózatsemlegesség uniós jogban történő rögzítése; azon a véleményen van, hogy a nyílt szabványok és az interoperabilitás hozzájárulnak a tisztességes versenyhez; hangsúlyozza, hogy olyan versenypolitikára van szükség, amely képes megfelelni a jövőbeli kihívásoknak, és figyelembe veszi az online értékesítés új módjait;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a szabad és tisztességes verseny ösztönzésére irányuló – többek között a digitális egységes piac, valamint a szolgáltatási ágazat egyéb aspektusainak fejlesztése révén történő – törekvéseknek mindig a fogyasztók és a kkv-k érdekeit kell szolgálniuk; ismételten hangsúlyozza, hogy az ilyen erőfeszítések bővítik a fogyasztók rendelkezésére álló választékot, és olyan környezetet alakítanak ki, amelyben a kkv-k és a mikrovállalkozások innovatívabban és kreatívabban tudnak fellépni; úgy véli, hogy a versenypolitika végrehajtása szempontjából alapvető jelentőségűek a szabályozók és a végrehajtásért felelős hatóságok félrevezető és tisztességtelen gyakorlatokkal szembeni gyors fellépései; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a szabad és tisztességes verseny ösztönzésére irányuló – többek között a digitális egységes piac, valamint a szolgáltatási ágazat egyéb aspektusainak fejlesztése révén történő – törekvéseknek mindig a fogyasztók és a kkv-k érdekeit kell szolgálniuk; ismételten hangsúlyozza, hogy az ilyen erőfeszítések bővítik a fogyasztók rendelkezésére álló választékot, és olyan környezetet alakítanak ki, amelyben a kkv-k és a mikrovállalkozások innovatívabban és kreatívabban tudnak fellépni; úgy véli, hogy a versenypolitika végrehajtása szempontjából alapvető jelentőségűek a szabályozók és a végrehajtásért felelős hatóságok félrevezető és tisztességtelen gyakorlatokkal szembeni gyors fellépései;

Az együttműködő fogyasztás

| 54. | felszólítja a Bizottságot annak elemzésére, hogy hogyan lehet az európai jogba beilleszteni az egyre terjedő együttműködő fogyasztást; úgy véli, hogy a valamennyi érintett szereplő közötti tisztességes versenyt biztosító egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében szükséges ez a fajta kiigazítás; |
| --- | --- |

54.

felszólítja a Bizottságot annak elemzésére, hogy hogyan lehet az európai jogba beilleszteni az egyre terjedő együttműködő fogyasztást; úgy véli, hogy a valamennyi érintett szereplő közötti tisztességes versenyt biztosító egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében szükséges ez a fajta kiigazítás;

| 55. | úgy véli, hogy az úgynevezett együttműködő fogyasztásban érintett vállalatoknak a hagyományos vállalkozásokkal azonos módon adót kell fizetniük és be kell tartaniuk a szabályozásokat, mivel ha nem teszik, az nemcsak a versenyt torzítja, hanem negatív költségvetési következményekkel is jár a tagállamok államháztartására nézve; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az úgynevezett együttműködő fogyasztásban érintett vállalatoknak a hagyományos vállalkozásokkal azonos módon adót kell fizetniük és be kell tartaniuk a szabályozásokat, mivel ha nem teszik, az nemcsak a versenyt torzítja, hanem negatív költségvetési következményekkel is jár a tagállamok államháztartására nézve;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az erőfölényben lévő cégek magatartásának hatékony ellenőrzése, valamint a visszaélésekre adott gyors válaszok különösen fontosak, mivel az illegális gyakorlatok ahhoz vezethetnek, hogy a kis és innovatív versenytársak idő előtt elhagyják a piacot; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az erőfölényben lévő cégek magatartásának hatékony ellenőrzése, valamint a visszaélésekre adott gyors válaszok különösen fontosak, mivel az illegális gyakorlatok ahhoz vezethetnek, hogy a kis és innovatív versenytársak idő előtt elhagyják a piacot;

| 57. | megjegyzi, hogy az együttműködő fogyasztás szabályozatlansága tisztességtelen előnyhöz juttat néhány vállalatot, miközben csökkenti a befektetés ösztönzését az érintett ágazatokban; |
| --- | --- |

57.

megjegyzi, hogy az együttműködő fogyasztás szabályozatlansága tisztességtelen előnyhöz juttat néhány vállalatot, miközben csökkenti a befektetés ösztönzését az érintett ágazatokban;

Közbeszerzés

| 58. | felszólítja a tagállamokat, hogy a tisztességes verseny fellendítése és a közhatóságok számára a legelőnyösebb ár-érték arány biztosítása érdekében időben hajtsák végre az új uniós közbeszerzési szabályokat, többek között a szerződés tárgyával kapcsolatos kritériumokra – köztük a társadalmi, környezetvédelmi és innovatív jellemzőkre – vonatkozó rendelkezéseket, valamint az e-közigazgatásra, az e-közbeszerzésre és a részekre bontásra vonatkozó rendelkezéseket; sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon ezek lehető legteljesebb mértékű alkalmazásáról annak érdekében, hogy leküzdje az ajánlattételi összejátszásból, a piaci erőfölénnyel való visszaélésből, a megkülönböztetésből és a kkv-k hozzáférésének hiányából fakadó versenytorzulásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy intézkedéseit illessze globális keretbe, összekapcsolva az Európán belüli uniós versenypolitikát az Unión kívüli közbeszerzési piacok megnyitásának támogatásával; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a tagállamokat, hogy a tisztességes verseny fellendítése és a közhatóságok számára a legelőnyösebb ár-érték arány biztosítása érdekében időben hajtsák végre az új uniós közbeszerzési szabályokat, többek között a szerződés tárgyával kapcsolatos kritériumokra – köztük a társadalmi, környezetvédelmi és innovatív jellemzőkre – vonatkozó rendelkezéseket, valamint az e-közigazgatásra, az e-közbeszerzésre és a részekre bontásra vonatkozó rendelkezéseket; sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon ezek lehető legteljesebb mértékű alkalmazásáról annak érdekében, hogy leküzdje az ajánlattételi összejátszásból, a piaci erőfölénnyel való visszaélésből, a megkülönböztetésből és a kkv-k hozzáférésének hiányából fakadó versenytorzulásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy intézkedéseit illessze globális keretbe, összekapcsolva az Európán belüli uniós versenypolitikát az Unión kívüli közbeszerzési piacok megnyitásának támogatásával;

| 59. | hangsúlyozza a vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak, valamint a közhatóságoknak szóló részletes és világos bizottsági útmutató fontosságát, hogy azok könnyebben megértsék a legutóbb elfogadott közbeszerzési jogszabályt és különösen az abban kínált rugalmas lehetőségeket; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza a vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak, valamint a közhatóságoknak szóló részletes és világos bizottsági útmutató fontosságát, hogy azok könnyebben megértsék a legutóbb elfogadott közbeszerzési jogszabályt és különösen az abban kínált rugalmas lehetőségeket;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan ellenőrizze a közbeszerzési piaci beszerzések központosítását az összejátszás és a vásárlóerő túlzott mértékű koncentrációjának elkerülése, valamint a kkv-k piacra jutási lehetőségeinek megőrzése érdekében, összhangban az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban foglaltakkal; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan ellenőrizze a közbeszerzési piaci beszerzések központosítását az összejátszás és a vásárlóerő túlzott mértékű koncentrációjának elkerülése, valamint a kkv-k piacra jutási lehetőségeinek megőrzése érdekében, összhangban az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagban foglaltakkal;

| 61. | felszólítja a Bizottságot, hogy a főigazgatóságain és ügynökségein keresztül lebonyolított közbeszerzési eljárások során több kis értékű és 193 000 EUR feletti szerződést ítéljen oda ahelyett, hogy szinte kizárólag keretszerződéseket alkalmazna, amelyek megakadályozzák a közbeszerzési piac európai kkv-k számára történő megnyitását, mivel csak a döntéshozatali központok közelében lévő nagyvállalatok és konzorciumok érdekeit szolgálják; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot, hogy a főigazgatóságain és ügynökségein keresztül lebonyolított közbeszerzési eljárások során több kis értékű és 193 000 EUR feletti szerződést ítéljen oda ahelyett, hogy szinte kizárólag keretszerződéseket alkalmazna, amelyek megakadályozzák a közbeszerzési piac európai kkv-k számára történő megnyitását, mivel csak a döntéshozatali központok közelében lévő nagyvállalatok és konzorciumok érdekeit szolgálják;

Pénzügyi szolgáltatások

| 62. | negyedik egymást követő alkalommal hív fel a bankszektornak állami támogatásokat nyújtó válságszabályozási rendszer gyors megszüntetésére; elismeri, hogy a Bizottság 2013. augusztusi, bankokról szóló közleménye nem elégséges az európai adófizetők védelméhez és a bankoknak adható támogatás összegének korlátozásához; hangsúlyozza, hogy a bankrendszernek nyújtott állami támogatás nem növelte a hitelkínálatot, és a bizalmat sem állította helyre; sürgeti a Bizottságot, hogy az európai bankpiacokon a verseny fokozása érdekében tartsa fenn a bankszektor szoros felügyeletét, maximalizálva ezzel az uniós polgárok számára jelentkező hasznot; hangsúlyozza, hogy amint a bankszektor számára lehetséges, vissza kell térni az állami támogatások ellenőrzésének hagyományos alkalmazásához; |
| --- | --- |

62.

negyedik egymást követő alkalommal hív fel a bankszektornak állami támogatásokat nyújtó válságszabályozási rendszer gyors megszüntetésére; elismeri, hogy a Bizottság 2013. augusztusi, bankokról szóló közleménye nem elégséges az európai adófizetők védelméhez és a bankoknak adható támogatás összegének korlátozásához; hangsúlyozza, hogy a bankrendszernek nyújtott állami támogatás nem növelte a hitelkínálatot, és a bizalmat sem állította helyre; sürgeti a Bizottságot, hogy az európai bankpiacokon a verseny fokozása érdekében tartsa fenn a bankszektor szoros felügyeletét, maximalizálva ezzel az uniós polgárok számára jelentkező hasznot; hangsúlyozza, hogy amint a bankszektor számára lehetséges, vissza kell térni az állami támogatások ellenőrzésének hagyományos alkalmazásához;

| 63. | kiemeli, hogy a kartellekkel szembeni fellépés hozzájárul ahhoz, hogy átláthatóbb legyen a pénzügyi szolgáltatások ágazata; |
| --- | --- |

63.

kiemeli, hogy a kartellekkel szembeni fellépés hozzájárul ahhoz, hogy átláthatóbb legyen a pénzügyi szolgáltatások ágazata;

| 64. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság nem hozott intézkedéseket a magánbankok szerkezetátalakítása során elkövetett visszaélések kezelésére, beleértve azokat is, amelyek a kisbetéteseket és a pénzügyi eszközök, például elsőbbségi részvények kisbefektetőit érintették, amely eszközöket gyakran az uniós jogszabályoknak való teljes körű megfelelés nélkül hoztak forgalomba; |
| --- | --- |

64.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság nem hozott intézkedéseket a magánbankok szerkezetátalakítása során elkövetett visszaélések kezelésére, beleértve azokat is, amelyek a kisbetéteseket és a pénzügyi eszközök, például elsőbbségi részvények kisbefektetőit érintették, amely eszközöket gyakran az uniós jogszabályoknak való teljes körű megfelelés nélkül hoztak forgalomba;

| 65. | felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a pénzügyi szektort annak érdekében, hogy fokozza a versenyt és a befektetők és fogyasztók védelmét az európai bank- és befektetési piacon; megjegyzi, hogy a bankszektor konszolidálása oly mértékben megnövelte számos pénzügyi vállalkozás piaci részesedését, hogy az a válság előtti szintnél magasabbra emelkedett, és a pénzügyi befektetési szektor ezzel egyidejűleg úgy nőtt, hogy ez nem járt semmilyen haszonnal a reálgazdaság számára az Unióban; úgy véli, hogy egy teljes mértékben működőképes egységes piac fenntartásához egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni a pénzügyi szektor szereplői között, illetve intézkedéseket kell hozni az átláthatóság csökkenésének és a kartellszerű konstrukciók kialakulásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kísérje figyelemmel a pénzügyi szektort annak érdekében, hogy fokozza a versenyt és a befektetők és fogyasztók védelmét az európai bank- és befektetési piacon; megjegyzi, hogy a bankszektor konszolidálása oly mértékben megnövelte számos pénzügyi vállalkozás piaci részesedését, hogy az a válság előtti szintnél magasabbra emelkedett, és a pénzügyi befektetési szektor ezzel egyidejűleg úgy nőtt, hogy ez nem járt semmilyen haszonnal a reálgazdaság számára az Unióban; úgy véli, hogy egy teljes mértékben működőképes egységes piac fenntartásához egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni a pénzügyi szektor szereplői között, illetve intézkedéseket kell hozni az átláthatóság csökkenésének és a kartellszerű konstrukciók kialakulásának elkerülése érdekében;

| 66. | elismeri, hogy az állami támogatások ellenőrzése a válság kitörése óta fontos szerepet tölt be a bajba jutott bankok szerkezetátalakítási és szanálási mechanizmusaként; |
| --- | --- |

66.

elismeri, hogy az állami támogatások ellenőrzése a válság kitörése óta fontos szerepet tölt be a bajba jutott bankok szerkezetátalakítási és szanálási mechanizmusaként;

| 67. | meggyőződése, hogy a válság alatt az állami támogatások ellenőrzésének egyformán összpontosítania kell az egységes piacon a bankrendszer stabilizálására, valamint a hitelfeltételek nem tisztességes szegmentálódásának és a kkv-kkal szembeni megkülönböztetés felszámolására; |
| --- | --- |

67.

meggyőződése, hogy a válság alatt az állami támogatások ellenőrzésének egyformán összpontosítania kell az egységes piacon a bankrendszer stabilizálására, valamint a hitelfeltételek nem tisztességes szegmentálódásának és a kkv-kkal szembeni megkülönböztetés felszámolására;

| 68. | úgy véli, hogy a Bizottságnak mérlegelnie kell azt a lehetőséget, hogy a bankoknak nyújtott állami támogatást a kkv-knak nyújtott hitelezéshez kösse; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy a Bizottságnak mérlegelnie kell azt a lehetőséget, hogy a bankoknak nyújtott állami támogatást a kkv-knak nyújtott hitelezéshez kösse;

| 69. | úgy véli, hogy a banki szabályozásnak figyelembe kellene vennie, hogy a kis intézmények kevesebb forrással rendelkeznek megfelelésük biztosítására, és így a szabályozásnak a nagy bankoknak kedvező torzulások elkerülése érdekében a lehető legegyszerűbbnek kell lennie; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a banki szabályozásnak figyelembe kellene vennie, hogy a kis intézmények kevesebb forrással rendelkeznek megfelelésük biztosítására, és így a szabályozásnak a nagy bankoknak kedvező torzulások elkerülése érdekében a lehető legegyszerűbbnek kell lennie;

| 70. | sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse szorosan figyelemmel a bankszektorban azokat a piacokat, ahol a koncentráció nagy vagy növekszik, különösen a válságra reagáló szerkezetátalakítás következményeként; emlékeztet arra, hogy az oligopolisztikus piacok különösen hajlamosak a versenyellenes gyakorlatokra; tart attól, hogy ez a koncentráció végső soron a fogyasztók kárára válhat; |
| --- | --- |

70.

sürgeti a Bizottságot, hogy kövesse szorosan figyelemmel a bankszektorban azokat a piacokat, ahol a koncentráció nagy vagy növekszik, különösen a válságra reagáló szerkezetátalakítás következményeként; emlékeztet arra, hogy az oligopolisztikus piacok különösen hajlamosak a versenyellenes gyakorlatokra; tart attól, hogy ez a koncentráció végső soron a fogyasztók kárára válhat;

| 71. | sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy mielőtt a bankok állami támogatásban részesülnek, a más vállalkozásokban lévő részesedéseiket eladják, csökkentve ezzel az adófizetők terhét; |
| --- | --- |

71.

sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy mielőtt a bankok állami támogatásban részesülnek, a más vállalkozásokban lévő részesedéseiket eladják, csökkentve ezzel az adófizetők terhét;

| 72. | úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a kártyás elektronikus fizetés piacának szétaprózódására, többek között az olyan helyzetekre, amikor a fogyasztó egy másik tagállamba költözés esetén elveszíti a szolgáltatását; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a kártyás elektronikus fizetés piacának szétaprózódására, többek között az olyan helyzetekre, amikor a fogyasztó egy másik tagállamba költözés esetén elveszíti a szolgáltatását;

| 73. | üdvözli az EUB versenyellenes hitelkártyadíjakról szóló 2014. szeptember 11-i ítéletét, valamint a Bizottság annak biztosítása iránti sikeres fellépését, hogy a pénzforgalmi szolgáltatások ágazatára vonatkozó szabványosítási folyamatok ne befolyásolják a piacra lépést és az innovációt; fenntartja a Parlament álláspontját, amely szerint a fogyasztóknak okozott szükségtelen költségek csökkentése érdekében be kell vezetni a kártyás fizetési díjak felső határát; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a mobil fizetések szabványosításának feltérképezésére irányuló munkát, egyidejűleg azt is biztosítva, hogy semmilyen esetleges fellépés ne zárja ki az új belépőket, vagy ne kedvezzen az erőfölénnyel rendelkező szereplőknek, és a szabályozási keret technológiailag semleges legyen a jövőbeni technológiai fejlesztések elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

73.

üdvözli az EUB versenyellenes hitelkártyadíjakról szóló 2014. szeptember 11-i ítéletét, valamint a Bizottság annak biztosítása iránti sikeres fellépését, hogy a pénzforgalmi szolgáltatások ágazatára vonatkozó szabványosítási folyamatok ne befolyásolják a piacra lépést és az innovációt; fenntartja a Parlament álláspontját, amely szerint a fogyasztóknak okozott szükségtelen költségek csökkentése érdekében be kell vezetni a kártyás fizetési díjak felső határát; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a mobil fizetések szabványosításának feltérképezésére irányuló munkát, egyidejűleg azt is biztosítva, hogy semmilyen esetleges fellépés ne zárja ki az új belépőket, vagy ne kedvezzen az erőfölénnyel rendelkező szereplőknek, és a szabályozási keret technológiailag semleges legyen a jövőbeni technológiai fejlesztések elősegítése érdekében;

| 74. | úgy véli, hogy az ezen ágazaton belüli fejleményekkel járó externáliákat gondosan figyelemmel kell kísérni; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a pénzügyi szabályozás egységesítése következtében az egyenlő versenytársak között eltérő normák alakulnak ki; |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy az ezen ágazaton belüli fejleményekkel járó externáliákat gondosan figyelemmel kell kísérni; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a pénzügyi szabályozás egységesítése következtében az egyenlő versenytársak között eltérő normák alakulnak ki;

| 75. | megemlíti azt a lényeges előrelépést, amelyet 2008 óta értek el a pénzügyi szektor szabályozása terén; hangsúlyozza, hogy továbbra is foglalkozni kell az olyan pénzügyi intézmények problémájával, amelyek túl nagyok ahhoz, hogy csődbe menjenek, és emiatt továbbra is implicit támogatásban részesülnek; úgy véli, hogy az új uniós pénzügyi szabályozás versenyre vonatkozó szempontjainak átfogó elemzését be kellene építeni a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatáról és áttekintéséről szóló ECON-jelentésbe annak biztosításához, hogy az uniós bankok minden körülmények között versenyképesek legyenek a nemzetközi pénzügyi intézményekkel szemben; |
| --- | --- |

75.

megemlíti azt a lényeges előrelépést, amelyet 2008 óta értek el a pénzügyi szektor szabályozása terén; hangsúlyozza, hogy továbbra is foglalkozni kell az olyan pénzügyi intézmények problémájával, amelyek túl nagyok ahhoz, hogy csődbe menjenek, és emiatt továbbra is implicit támogatásban részesülnek; úgy véli, hogy az új uniós pénzügyi szabályozás versenyre vonatkozó szempontjainak átfogó elemzését be kellene építeni a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok hatásvizsgálatáról és áttekintéséről szóló ECON-jelentésbe annak biztosításához, hogy az uniós bankok minden körülmények között versenyképesek legyenek a nemzetközi pénzügyi intézményekkel szemben;

Adózási jellegű állami támogatások

| 76. | aggodalmának ad hangot a tagállamokban a társasági adót érintő lehetséges illegális gyakorlatok miatt, és felszólítja a Bizottságot, hogy az összes rendelkezésére álló bizonyíték felhasználásával mihamarabb zárja le az adómegállapítások kapcsán jelenleg zajló vizsgálatait; kéri, hogy kezeljék kiemelten az adócsökkentések vizsgálatát, amelyek a nem megengedett állami támogatás egyik formájának minősülhetnek; hangsúlyozza, hogy a belső piac integritásához, az államháztartás teherbíró képességéhez és az egyenlő versenyfeltételekhez elengedhetetlen a tisztességes adóverseny; |
| --- | --- |

76.

aggodalmának ad hangot a tagállamokban a társasági adót érintő lehetséges illegális gyakorlatok miatt, és felszólítja a Bizottságot, hogy az összes rendelkezésére álló bizonyíték felhasználásával mihamarabb zárja le az adómegállapítások kapcsán jelenleg zajló vizsgálatait; kéri, hogy kezeljék kiemelten az adócsökkentések vizsgálatát, amelyek a nem megengedett állami támogatás egyik formájának minősülhetnek; hangsúlyozza, hogy a belső piac integritásához, az államháztartás teherbíró képességéhez és az egyenlő versenyfeltételekhez elengedhetetlen a tisztességes adóverseny;

| 77. | rámutat arra, hogy az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (International Consortium of Investigative Journalists) közzétette az úgynevezett „LuxLeaks” dokumentumokat; üdvözli, hogy a versenypolitikáért felelős biztos kötelezettséget vállalt a tagállamok feltételes adómegállapítási gyakorlatainak és azok uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőségének alapos és független kivizsgálására; megállapítja, hogy néhány vállalat adókikerülése torzítja a versenyt az egységes piacon; sürgeti a Bizottságot, hogy teljes éberséggel hajtsa végre az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó uniós szabályokat; |
| --- | --- |

77.

rámutat arra, hogy az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (International Consortium of Investigative Journalists) közzétette az úgynevezett „LuxLeaks” dokumentumokat; üdvözli, hogy a versenypolitikáért felelős biztos kötelezettséget vállalt a tagállamok feltételes adómegállapítási gyakorlatainak és azok uniós versenyjoggal való összeegyeztethetőségének alapos és független kivizsgálására; megállapítja, hogy néhány vállalat adókikerülése torzítja a versenyt az egységes piacon; sürgeti a Bizottságot, hogy teljes éberséggel hajtsa végre az állami támogatások ellenőrzésére vonatkozó uniós szabályokat;

| 78. | felhívja a Bizottság elnökét, hogy biztosítsa a tagállamok feltételes adómegállapítási gyakorlataival kapcsolatban a versenypolitikáért felelős biztos vezetése alatt folyó jelenlegi és jövőbeli vizsgálatok függetlenségét; ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentet tájékoztassák a vizsgálatokban elért eredményekről, azok átlátható és független lefolytatásának biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy megállapításairól a lehető leghamarabb nyújtson be jelentést; emlékeztet a versenypolitikáért felelős biztos azon kötelezettségvállalására, hogy a tények összegyűjtése után mérlegeli a vállalatok államilag ösztönzött, agresszív adóelkerülési gyakorlatainak a versenyt érintõ átfogóbb következményeit, és szükség esetén kiterjeszti a vizsgálatot; |
| --- | --- |

78.

felhívja a Bizottság elnökét, hogy biztosítsa a tagállamok feltételes adómegállapítási gyakorlataival kapcsolatban a versenypolitikáért felelős biztos vezetése alatt folyó jelenlegi és jövőbeli vizsgálatok függetlenségét; ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlamentet tájékoztassák a vizsgálatokban elért eredményekről, azok átlátható és független lefolytatásának biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy megállapításairól a lehető leghamarabb nyújtson be jelentést; emlékeztet a versenypolitikáért felelős biztos azon kötelezettségvállalására, hogy a tények összegyűjtése után mérlegeli a vállalatok államilag ösztönzött, agresszív adóelkerülési gyakorlatainak a versenyt érintõ átfogóbb következményeit, és szükség esetén kiterjeszti a vizsgálatot;

Agrár-élelmiszeripar

| 79. | felszólítja a Bizottságot, hogy a közös agrárpolitika közelgő reformjának keretében vizsgálja meg az átutalt pénzösszegekre vonatkozó társfinanszírozást, valamint kéri a versenyképességre irányuló EFA-intézkedések egyszerűsítését és az EFA-együtthatók versenyjogi szempontból semleges felülvizsgálatát a köztes kultúrák és a nitrogénmegkötő növények vonatkozásában; |
| --- | --- |

79.

felszólítja a Bizottságot, hogy a közös agrárpolitika közelgő reformjának keretében vizsgálja meg az átutalt pénzösszegekre vonatkozó társfinanszírozást, valamint kéri a versenyképességre irányuló EFA-intézkedések egyszerűsítését és az EFA-együtthatók versenyjogi szempontból semleges felülvizsgálatát a köztes kultúrák és a nitrogénmegkötő növények vonatkozásában;

| 80. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU élelmiszerszektorában a modern kiskereskedelem által a választékra és az innovációra gyakorolt gazdasági hatás legutóbbi felülvizsgálatát követően vizsgálja meg a piacot olyan mértékben meghatározó nagy szupermarketek lehetséges hatását, hogy együttes vásárlóerejük torzítja a versenyt az ellátási láncokban, mind Európában, mind a fejlődő világban; |
| --- | --- |

80.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU élelmiszerszektorában a modern kiskereskedelem által a választékra és az innovációra gyakorolt gazdasági hatás legutóbbi felülvizsgálatát követően vizsgálja meg a piacot olyan mértékben meghatározó nagy szupermarketek lehetséges hatását, hogy együttes vásárlóerejük torzítja a versenyt az ellátási láncokban, mind Európában, mind a fejlődő világban;

Gyógyszeripar és az egészségügyi szolgáltatások ágazata

| 81. | megállapítja, hogy a nemzeti szabályozás miatt ez az ágazat nem egységes; üdvözli, hogy az uniós versenypolitika közreműködik a piacra lépés mesterséges akadályainak megszüntetésében; |
| --- | --- |

81.

megállapítja, hogy a nemzeti szabályozás miatt ez az ágazat nem egységes; üdvözli, hogy az uniós versenypolitika közreműködik a piacra lépés mesterséges akadályainak megszüntetésében;

| 82. | kéri, hogy az átmeneti árképzéssel járó esetek megítélése során fordítsanak különleges figyelmet az innovatív gyógyszerekre és orvosi eljárásokra; |
| --- | --- |

82.

kéri, hogy az átmeneti árképzéssel járó esetek megítélése során fordítsanak különleges figyelmet az innovatív gyógyszerekre és orvosi eljárásokra;

| 83. | megjegyzi, hogy a versenypolitika szerepet játszhat a generikus gyógyszerekhez való hozzáférés javításában; |
| --- | --- |

83.

megjegyzi, hogy a versenypolitika szerepet játszhat a generikus gyógyszerekhez való hozzáférés javításában;

Közlekedési és postai szolgáltatások

| 84. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az egyenlő feltételeket, ami valamennyi közlekedési módban lehetővé teszi a szabad, ugyanakkor tisztességes versenyt; mindazonáltal úgy véli, hogy ennek kapcsán megfelelően figyelembe kell venni a közlekedésjog számos nemzeti sajátosságát; hangsúlyozza, hogy a közlekedési infrastruktúra elengedhetetlen a természetes és jogi személyek megélhetése és jólléte szempontjából, különösen a ritkán lakott területeken és a távoli fekvésű szigeteken; |
| --- | --- |

84.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az egyenlő feltételeket, ami valamennyi közlekedési módban lehetővé teszi a szabad, ugyanakkor tisztességes versenyt; mindazonáltal úgy véli, hogy ennek kapcsán megfelelően figyelembe kell venni a közlekedésjog számos nemzeti sajátosságát; hangsúlyozza, hogy a közlekedési infrastruktúra elengedhetetlen a természetes és jogi személyek megélhetése és jólléte szempontjából, különösen a ritkán lakott területeken és a távoli fekvésű szigeteken;

| 85. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket a tisztességes verseny és a jobb minőségű szolgáltatások garantálása érdekében egyrészt a vasúti ágazatban, másrészt a kikötői és repülőtéri hálózatok vezetésében, különösen akkor, ha e hálózatokat egy központi kormányzati monopólium kezeli; hangsúlyozza, hogy a verseny nem feltétlenül jár együtt a meglévő szolgáltatások privatizálásával; felszólítja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fuvarozók ne éljenek vissza erőfölényükkel bizonyos repülőtereken; |
| --- | --- |

85.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek fokozott erőfeszítéseket a tisztességes verseny és a jobb minőségű szolgáltatások garantálása érdekében egyrészt a vasúti ágazatban, másrészt a kikötői és repülőtéri hálózatok vezetésében, különösen akkor, ha e hálózatokat egy központi kormányzati monopólium kezeli; hangsúlyozza, hogy a verseny nem feltétlenül jár együtt a meglévő szolgáltatások privatizálásával; felszólítja továbbá a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fuvarozók ne éljenek vissza erőfölényükkel bizonyos repülőtereken;

| 86. | úgy véli, hogy az európai közlekedési ágazat versenyképességének javítása érdekében a Bizottságnak tovább kellene erősítenie a versenypolitika és a közlekedéspolitika közötti kapcsolatokat, és tovább kellene lépnie az egységes közlekedési piac kiteljesítése felé; |
| --- | --- |

86.

úgy véli, hogy az európai közlekedési ágazat versenyképességének javítása érdekében a Bizottságnak tovább kellene erősítenie a versenypolitika és a közlekedéspolitika közötti kapcsolatokat, és tovább kellene lépnie az egységes közlekedési piac kiteljesítése felé;

| 87. | sürgeti a Bizottságot, hogy fejezze be az egységes európai vasúti térség megvalósítását, biztosítsa a pályahálózat-üzemeltetők és a vasúti vállalkozások közötti pénzáramlások teljes átláthatóságát, és győződjön meg arról, hogy minden tagállam erős és független nemzeti szabályozó hatósággal rendelkezik-e; |
| --- | --- |

87.

sürgeti a Bizottságot, hogy fejezze be az egységes európai vasúti térség megvalósítását, biztosítsa a pályahálózat-üzemeltetők és a vasúti vállalkozások közötti pénzáramlások teljes átláthatóságát, és győződjön meg arról, hogy minden tagállam erős és független nemzeti szabályozó hatósággal rendelkezik-e;

| 88. | hangsúlyozza, hogy a vasúti áruszállításban az egységes piacot hátrányosan érinti az uniós jog tagállamok általi helytelen vagy nem teljes körű átültetése, valamint a határokon átnyúló mobilitást korlátozó szűk keresztmetszetek, amelyek ártanak a versenynek és a növekedésnek; felhívja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy a műszaki vagy piaci akadályok, így például a tagállamonként eltérő pályanyomtávok, az energiaellátás és a jelzőberendezések a versenyre vonatkozó szabályok megsértésének tekinthetők-e; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy a vasúti áruszállításban az egységes piacot hátrányosan érinti az uniós jog tagállamok általi helytelen vagy nem teljes körű átültetése, valamint a határokon átnyúló mobilitást korlátozó szűk keresztmetszetek, amelyek ártanak a versenynek és a növekedésnek; felhívja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy a műszaki vagy piaci akadályok, így például a tagállamonként eltérő pályanyomtávok, az energiaellátás és a jelzőberendezések a versenyre vonatkozó szabályok megsértésének tekinthetők-e;

| 89. | felkéri a Bizottságot, hogy biztosítson indokolással ellátott áttekintést annak ellenőrzése céljából, hogy mely légi fuvarozók részesülnek előnyben más szolgáltatókkal szemben különleges feltételek vagy az erőfölényükkel való állítólagos visszaélés révén bizonyos repülőtereken; |
| --- | --- |

89.

felkéri a Bizottságot, hogy biztosítson indokolással ellátott áttekintést annak ellenőrzése céljából, hogy mely légi fuvarozók részesülnek előnyben más szolgáltatókkal szemben különleges feltételek vagy az erőfölényükkel való állítólagos visszaélés révén bizonyos repülőtereken;

| 90. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok eltérő módon hajtják végre és érvényesítik a nemzetközi közúti közlekedésre vonatkozó szabályozásokat, például a kabotázsról és a pihenőidőről szóló rendeleteket, valamint aggódik a tágabb értelemben vett közlekedési szolgáltatásokon belüli potenciális szociális dömping miatt, és úgy véli, hogy ezekkel a problémákkal foglalkozni kell; |
| --- | --- |

90.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok eltérő módon hajtják végre és érvényesítik a nemzetközi közúti közlekedésre vonatkozó szabályozásokat, például a kabotázsról és a pihenőidőről szóló rendeleteket, valamint aggódik a tágabb értelemben vett közlekedési szolgáltatásokon belüli potenciális szociális dömping miatt, és úgy véli, hogy ezekkel a problémákkal foglalkozni kell;

| 91. | üdvözli a Bizottság nemzetközi autókölcsönző vállalatokat célzó kezdeményezését, amelynek célja, hogy véget vessen azoknak a gyakorlatoknak, amelyek miatt a fogyasztók nem férnek hozzá a rendelkezésre álló legkedvezőbb árakhoz, mivel azok a tartózkodás szerinti országtól függnek; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat nem helyénvaló megakadályozni abban, hogy a rendelkezésre álló legkedvezőbb árat válasszák, amikor az egységes piacon árukat vagy szolgáltatásokat vásárolnak; |
| --- | --- |

91.

üdvözli a Bizottság nemzetközi autókölcsönző vállalatokat célzó kezdeményezését, amelynek célja, hogy véget vessen azoknak a gyakorlatoknak, amelyek miatt a fogyasztók nem férnek hozzá a rendelkezésre álló legkedvezőbb árakhoz, mivel azok a tartózkodás szerinti országtól függnek; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat nem helyénvaló megakadályozni abban, hogy a rendelkezésre álló legkedvezőbb árat válasszák, amikor az egységes piacon árukat vagy szolgáltatásokat vásárolnak;

| 92. | felhívja a Bizottságot, hogy lépjen fel az autóbérlési ágazat széttöredezettségével szemben, mivel jelenleg a nemzeti szabályozások nagyban növelik a határokon átnyúló mozgás költségeit, károsítva ezzel az egységes piacot; |
| --- | --- |

92.

felhívja a Bizottságot, hogy lépjen fel az autóbérlési ágazat széttöredezettségével szemben, mivel jelenleg a nemzeti szabályozások nagyban növelik a határokon átnyúló mozgás költségeit, károsítva ezzel az egységes piacot;

| 93. | hangsúlyozza, hogy a versenyképes Unió ösztönzésére irányuló erőfeszítéseknek mindig a közérdeket kell szolgálniuk; elismeri a hatékony uniós versenypolitika és az alapvető közszolgáltatásokra irányuló nagyléptékű beruházások szükségessége közötti kapcsolatot, ideértve a közlekedési szolgáltatásokat is; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza, hogy a versenyképes Unió ösztönzésére irányuló erőfeszítéseknek mindig a közérdeket kell szolgálniuk; elismeri a hatékony uniós versenypolitika és az alapvető közszolgáltatásokra irányuló nagyléptékű beruházások szükségessége közötti kapcsolatot, ideértve a közlekedési szolgáltatásokat is;

Kultúra és sport

| 94. | sürgeti a Bizottságot, hogy tekintse át a nemzetközi sportszövetségek korlátozó és visszaélésszerű gyakorlatát, például hogy megtagadják tagjaiktól az olyan más sporteseményeken való részvétel jogát, amelyeket az adott szövetségek nem hagytak jóvá, továbbá hogy ha nem felelnek meg a szabályaiknak, egész életre megtiltják a sportolók, tisztviselők és edzők számára az olyan versenyeken való részvételt, mint az olimpiai játékok és a világbajnokságok; |
| --- | --- |

94.

sürgeti a Bizottságot, hogy tekintse át a nemzetközi sportszövetségek korlátozó és visszaélésszerű gyakorlatát, például hogy megtagadják tagjaiktól az olyan más sporteseményeken való részvétel jogát, amelyeket az adott szövetségek nem hagytak jóvá, továbbá hogy ha nem felelnek meg a szabályaiknak, egész életre megtiltják a sportolók, tisztviselők és edzők számára az olyan versenyeken való részvételt, mint az olimpiai játékok és a világbajnokságok;

Nemzetközi dimenzió

| 95. | szorgalmazza, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodás egészüljön ki egy versenyről szóló fejezettel, amely rendelkezéseket tartalmaz az antitrösztre, az összefonódásokra, az állami tulajdonú vállalkozásokra, a támogatásokra és az egyenlőtlen piacra jutásra vonatkozóan; szorgalmazza, hogy az ilyen megállapodásokban szereplő intézkedésekről és a megállapodásokkal kapcsolatos problémákról és előrelépésekről a média semleges hangnemben tudósítson; |
| --- | --- |

95.

szorgalmazza, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségi megállapodás egészüljön ki egy versenyről szóló fejezettel, amely rendelkezéseket tartalmaz az antitrösztre, az összefonódásokra, az állami tulajdonú vállalkozásokra, a támogatásokra és az egyenlőtlen piacra jutásra vonatkozóan; szorgalmazza, hogy az ilyen megállapodásokban szereplő intézkedésekről és a megállapodásokkal kapcsolatos problémákról és előrelépésekről a média semleges hangnemben tudósítson;

| 96. | elismeri és támogatja, hogy a Bizottságnak meg kell erősítenie a versenypolitika szerepét a nemzetközi gazdasági együttműködésben, a versenyhivatalokkal globális szinten folytatott együttműködésen keresztül is; emlékeztet arra, hogy az ilyen szabályozási és végrehajtási együttműködés segít biztosítani az egyenlő versenyfeltételeket a globális piacokon működő európai vállalatok számára; |
| --- | --- |

96.

elismeri és támogatja, hogy a Bizottságnak meg kell erősítenie a versenypolitika szerepét a nemzetközi gazdasági együttműködésben, a versenyhivatalokkal globális szinten folytatott együttműködésen keresztül is; emlékeztet arra, hogy az ilyen szabályozási és végrehajtási együttműködés segít biztosítani az egyenlő versenyfeltételeket a globális piacokon működő európai vállalatok számára;

| 97. | hangsúlyozza, hogy a globalizáció korában a versenyjogi elvek hatékony alkalmazásához elengedhetetlen a nemzetközi együttműködés; ezért felhívja a Bizottságot, hogy határozottan mozdítsa elő a versenyjogi kérdésekben a nemzetközi együttműködést; |
| --- | --- |

97.

hangsúlyozza, hogy a globalizáció korában a versenyjogi elvek hatékony alkalmazásához elengedhetetlen a nemzetközi együttműködés; ezért felhívja a Bizottságot, hogy határozottan mozdítsa elő a versenyjogi kérdésekben a nemzetközi együttműködést;

| 98. | felhívja a Bizottságot annak a lehetőségnek a megvizsgálására, hogy további harmadik országokkal is olyan versenyjogi megállapodásokat kössenek, amelyek lehetővé teszik a vizsgálatot folytató versenyhatóságok közötti információcserét; hangsúlyozza, hogy a Svájccal nemrég megkötött versenyjogi megállapodás mintaként szolgálhat az ilyen jellegű jövőbeni megállapodások számára; |
| --- | --- |

98.

felhívja a Bizottságot annak a lehetőségnek a megvizsgálására, hogy további harmadik országokkal is olyan versenyjogi megállapodásokat kössenek, amelyek lehetővé teszik a vizsgálatot folytató versenyhatóságok közötti információcserét; hangsúlyozza, hogy a Svájccal nemrég megkötött versenyjogi megállapodás mintaként szolgálhat az ilyen jellegű jövőbeni megállapodások számára;

Az Európai Parlament szerepe

| 99. | kiemeli, hogy a keretmegállapodás az üléseken való részvétel és a tájékoztatás tekintetében egyenlő bánásmódot ír elő a Parlament és a Tanács számára a versenypolitikával kapcsolatos jogszabályok vagy puha jog előkészítése tekintetében; |
| --- | --- |

99.

kiemeli, hogy a keretmegállapodás az üléseken való részvétel és a tájékoztatás tekintetében egyenlő bánásmódot ír elő a Parlament és a Tanács számára a versenypolitikával kapcsolatos jogszabályok vagy puha jog előkészítése tekintetében;

| 100. | kiemeli az Európai Parlament alapvető szerepét abban, hogy képviseli az európai fogyasztók érdekeit a versenyszabályok megfelelő végrehajtása során; |
| --- | --- |

100.

kiemeli az Európai Parlament alapvető szerepét abban, hogy képviseli az európai fogyasztók érdekeit a versenyszabályok megfelelő végrehajtása során;

| 101. | üdvözli, hogy a Parlament társjogalkotói szerepet tölt be az antitrösztszabályok megsértésén alapuló kártérítési keresetekről szóló irányelv tekintetében, és az ezen irányelvvel kapcsolatban folyó eljárásokat a versenyjogi kérdésekben folytatandó jövőbeli intézményközi együttműködés modelljének tekinti; |
| --- | --- |

101.

üdvözli, hogy a Parlament társjogalkotói szerepet tölt be az antitrösztszabályok megsértésén alapuló kártérítési keresetekről szóló irányelv tekintetében, és az ezen irányelvvel kapcsolatban folyó eljárásokat a versenyjogi kérdésekben folytatandó jövőbeli intézményközi együttműködés modelljének tekinti;

| 102. | megismétli, hogy a versenypolitika alakítása során a Bizottságnak elszámoltathatónak kell lennie, és követnie kell a Parlament állásfoglalásait; |
| --- | --- |

102.

megismétli, hogy a versenypolitika alakítása során a Bizottságnak elszámoltathatónak kell lennie, és követnie kell a Parlament állásfoglalásait;

| 103. | felhívja a biztost, hogy tartson rendszeres találkozókat az illetékes parlamenti bizottsággal/bizottságokkal, valamint a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottságának versenyjogi munkacsoportjával; |
| --- | --- |

103.

felhívja a biztost, hogy tartson rendszeres találkozókat az illetékes parlamenti bizottsággal/bizottságokkal, valamint a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottságának versenyjogi munkacsoportjával;

| 104. | úgy véli, hogy a Parlamentnek a versenypolitika területén együttdöntési hatáskörrel kellene rendelkeznie; sajnálja, hogy az EUMSZ 103. és 109. cikke a Parlamenttel csupán konzultációt irányoz elő; úgy véli, hogy ez a demokratikus deficit elfogadhatatlan; javasolja e deficit lehető leghamarabbi megszüntetését a versenypolitikára vonatkozó intézményközi megállapodások révén, illetve kijavítását a Szerződés következő változtatása során; |
| --- | --- |

104.

úgy véli, hogy a Parlamentnek a versenypolitika területén együttdöntési hatáskörrel kellene rendelkeznie; sajnálja, hogy az EUMSZ 103. és 109. cikke a Parlamenttel csupán konzultációt irányoz elő; úgy véli, hogy ez a demokratikus deficit elfogadhatatlan; javasolja e deficit lehető leghamarabbi megszüntetését a versenypolitikára vonatkozó intézményközi megállapodások révén, illetve kijavítását a Szerződés következő változtatása során;

A Bizottság versenypolitikai prioritásai

| 105. | kiemeli a versenypolitikáért felelős biztos szerepét a munkahelyteremtés és a növekedés ösztönzésében, valamint az egységes digitális piac, az energiapolitika, a pénzügyi szolgáltatások, az iparpolitika és az adócsalás elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

105.

kiemeli a versenypolitikáért felelős biztos szerepét a munkahelyteremtés és a növekedés ösztönzésében, valamint az egységes digitális piac, az energiapolitika, a pénzügyi szolgáltatások, az iparpolitika és az adócsalás elleni küzdelem terén;

| 106. | sürgeti a Bizottságot, hogy az Európai Versenyhatóságok Hálózata keretében dolgozzon ki iránymutatásokat és eljárásokat, biztosítva a hatékony felügyeletet a tekintetben, hogy a tagállamok feltételes adómegállapításai megfelelnek-e az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak; |
| --- | --- |

106.

sürgeti a Bizottságot, hogy az Európai Versenyhatóságok Hálózata keretében dolgozzon ki iránymutatásokat és eljárásokat, biztosítva a hatékony felügyeletet a tekintetben, hogy a tagállamok feltételes adómegállapításai megfelelnek-e az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak;

| 107. | üdvözli a Bizottság elkötelezettségét a versenyszabályoknak az antitröszt és a kartellek, az összefonódások és az állami támogatás terén történő hatékony végrehajtása iránt, megőrizve a piaci fejleményekkel összehangolt versenypolitikai eszközöket, ugyanakkor ösztönözve egy innovatív versenykultúra kialakulását is az Unióban és világszerte egyaránt; |
| --- | --- |

107.

üdvözli a Bizottság elkötelezettségét a versenyszabályoknak az antitröszt és a kartellek, az összefonódások és az állami támogatás terén történő hatékony végrehajtása iránt, megőrizve a piaci fejleményekkel összehangolt versenypolitikai eszközöket, ugyanakkor ösztönözve egy innovatív versenykultúra kialakulását is az Unióban és világszerte egyaránt;

| 108. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a legújabb antitrösztügyeket, és foglalkozzon a felvetett formai szempontokkal; |
| --- | --- |

108.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a legújabb antitrösztügyeket, és foglalkozzon a felvetett formai szempontokkal;

| 109. | felhívja a Bizottságot, hogy összehangolt módon dolgozzon ki az adóverseny területére vonatkozó javaslatokat, és nyújtsa be azokat a Tanácsnak; |
| --- | --- |

109.

felhívja a Bizottságot, hogy összehangolt módon dolgozzon ki az adóverseny területére vonatkozó javaslatokat, és nyújtsa be azokat a Tanácsnak;

| 110. | felszólítja a Bizottságot, hogy a továbbiakban is évente tegyen jelentést a Parlamentnek a versenypolitika alkalmazásával kapcsolatos fejleményekről és az általa gyakorolt hatásokról; |
| --- | --- |

110.

felszólítja a Bizottságot, hogy a továbbiakban is évente tegyen jelentést a Parlamentnek a versenypolitika alkalmazásával kapcsolatos fejleményekről és az általa gyakorolt hatásokról;

| 111. | üdvözli a biztos által a meghallgatása során tett kötelezettségvállalásokat, különös tekintettel a Parlamenttel folytatandó jövőbeli együttműködésre és a kapcsolatok megerősítésére; |
| --- | --- |

111.

üdvözli a biztos által a meghallgatása során tett kötelezettségvállalásokat, különös tekintettel a Parlamenttel folytatandó jövőbeli együttműködésre és a kapcsolatok megerősítésére;

| 112. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy határozottabban lépjen fel az aktív versenypolitika mint a szociális piacgazdaság alappillérének erősítése érdekében; |
| --- | --- |

112.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy határozottabban lépjen fel az aktív versenypolitika mint a szociális piacgazdaság alappillérének erősítése érdekében;

| 113. | úgy véli, hogy a közeljövőben a fogyasztók és a vállalkozások rendelkezésére kellene bocsátani egy esetgyűjteményt, amely versenyjogi közlönyként szolgálna; |
| --- | --- |

113.

úgy véli, hogy a közeljövőben a fogyasztók és a vállalkozások rendelkezésére kellene bocsátani egy esetgyűjteményt, amely versenyjogi közlönyként szolgálna;

| 114. | megállapítja, hogy sok tagállamban továbbra sem világos, hogy az európai fogyasztói központok finanszírozása jogszerűtlen állami támogatásnak minősül-e; aggódik, amiért következésképpen veszély fenyegeti e központok finanszírozását; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai fogyasztói központok további támogatásának garantálása érdekében minél előbb tájékoztassa a tagállamokat arról, hogy az ilyen finanszírozást be kell jelenteni; |
| --- | --- |

114.

megállapítja, hogy sok tagállamban továbbra sem világos, hogy az európai fogyasztói központok finanszírozása jogszerűtlen állami támogatásnak minősül-e; aggódik, amiért következésképpen veszély fenyegeti e központok finanszírozását; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai fogyasztói központok további támogatásának garantálása érdekében minél előbb tájékoztassa a tagállamokat arról, hogy az ilyen finanszírozást be kell jelenteni;

| 115. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi politikai szinten vállaljanak kötelezettséget az állami támogatásokra vonatkozó szabályok szigorú betartására; |
| --- | --- |

115.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi politikai szinten vállaljanak kötelezettséget az állami támogatásokra vonatkozó szabályok szigorú betartására;

| 116. | kéri egy közös, a Parlament, a Tanács, a Bizottság és a tudományos világ képviselőiből álló testület felállítását, amely a versenypolitika hosszú távú orientációját és továbbfejlesztését elemzi olyan jövőbe mutató ágazatokban, mint a digitális gazdaság vagy az energiaszektor; |
| --- | --- |

116.

kéri egy közös, a Parlament, a Tanács, a Bizottság és a tudományos világ képviselőiből álló testület felállítását, amely a versenypolitika hosszú távú orientációját és továbbfejlesztését elemzi olyan jövőbe mutató ágazatokban, mint a digitális gazdaság vagy az energiaszektor;

| 117. | kéri, hogy fenntartások nélkül elemezzék, mi számít felelős nemzeti versenypolitikának, különösen a tisztességtelen adópolitikák, valamint a versenyt torzító adószabályozások és -mentességek szempontjából, hogy a jövőben hatékony intézkedéseket lehessen hozni az ilyen gyakorlatokkal szemben; |
| --- | --- |

117.

kéri, hogy fenntartások nélkül elemezzék, mi számít felelős nemzeti versenypolitikának, különösen a tisztességtelen adópolitikák, valamint a versenyt torzító adószabályozások és -mentességek szempontjából, hogy a jövőben hatékony intézkedéseket lehessen hozni az ilyen gyakorlatokkal szemben;

o

o o

| 118. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti versenyhatóságoknak. |
| --- | --- |

118.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti versenyhatóságoknak.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

(2)  HL L 61., 2009.3.5., 1. o.

(3)  HL L 349., 2014.12.5., 1. o.

(4)  HL C 167., 2013.6.13., 19. o.

(5)  HL L 201., 2013.7.26., 60. o.

(6)  HL C 120., 2013.4.26., 22. o.

(7)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(8)  HL C 270., 2008.10.25., 8. o.

(9)  HL C 10., 2009.1.15., 2. o.

(10)  HL C 72., 2009.3.26., 1. o.

(11)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

(12)  HL C 16., 2009.1.22., 1. o.

(13)  HL C 6., 2011.1.11., 5. o.

(14)  HL C 216., 2013.7.30., 1. o.

(15)  HL C 8., 2012.1.11., 4. o.

(16)  HL L 7., 2012.1.11., 3. o.

(17)  HL C 8., 2012.1.11., 15. o.

(18)  HL L 114., 2012.4.26., 8. o.

(19)  HL C 153. E, 2013.5.31., 51. o.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0026.

(21)  HL C 184., 2008.7.22., 13. o.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0267.

(23)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(24)  HL C 304. E, 2005.12.1., 114. o.

(25)  HL C 293. E, 2006.12.2., 143. o.

(26)  HL C 146. E, 2008.6.12., 105. o.

(27)  HL C 87. E, 2010.4.1., 43. o.

(28)  HL C 349. E, 2010.12.22., 16. o.

(29)  HL C 136. E, 2012.5.11., 60. o.

(30)  HL C 239. E, 2013.8.20., 97. o.

(31)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0268.

(32)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0576.

(33)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0079.

(34)  COM(2014)0449, 2014. július 9.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/30

---

P8_TA(2015)0052

Az Európai Központi Bank 2013. évi éves jelentése

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2013. évi éves jelentéséről (2014/2157(INI))

(2016/C 316/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2013. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2013. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára, és különösen annak 15. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára, és különösen annak 15. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 284. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 284. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 126. cikkére és 132. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 126. cikkére és 132. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0011/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0011/2015),

| A. | mivel a Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése szerint az euróövezetben a GDP – a 2012-ben elkönyvelt 0,7 %-os visszaesést követően – 2013-ban 0,4 %-kal csökkent, és mivel a Bizottság szolgálatai fellendülést prognosztizálnak, melynek keretében a GDP 2014-ben 1,2 %-kal, 2015-ben pedig várhatóan 1,7 %-kal nő majd; mivel a Bizottság szolgálatainak 2014. őszi előrejelzése lefelé módosította a növekedési előrejelzéseket, amelyek szerint a GDP 2014-ben várhatóan csak 0,8 %-kal, 2015-ben pedig csak 1,1 %-kal fog nőni, állandósuló lefelé ható kockázatok mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság szolgálatainak 2014. tavaszi előrejelzése szerint az euróövezetben a GDP – a 2012-ben elkönyvelt 0,7 %-os visszaesést követően – 2013-ban 0,4 %-kal csökkent, és mivel a Bizottság szolgálatai fellendülést prognosztizálnak, melynek keretében a GDP 2014-ben 1,2 %-kal, 2015-ben pedig várhatóan 1,7 %-kal nő majd; mivel a Bizottság szolgálatainak 2014. őszi előrejelzése lefelé módosította a növekedési előrejelzéseket, amelyek szerint a GDP 2014-ben várhatóan csak 0,8 %-kal, 2015-ben pedig csak 1,1 %-kal fog nőni, állandósuló lefelé ható kockázatok mellett;

| B. | mivel az őszi előrejelzés szerint az euróövezetben 2012 végén mért 11,3 %-os munkanélküliségi ráta 2013 végére 11,9 %-osra emelkedett, és 2014-ben is magas marad; |
| --- | --- |

B.

mivel az őszi előrejelzés szerint az euróövezetben 2012 végén mért 11,3 %-os munkanélküliségi ráta 2013 végére 11,9 %-osra emelkedett, és 2014-ben is magas marad;

| C. | mivel a különböző tagállamokban mért munkanélküliségi ráta jelentős eltéréseket mutat, 5 % és 26 % közötti tartományban váltakozva; mivel az ifjúsági munkanélküliség aránya – mely még ennél is magasabb – egyes tagállamokban akár az 50 %-ot is eléri; mivel a munkanélküliségi ráták különbségei a tagállamok körében további gazdasági különbségekhez vezetnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a különböző tagállamokban mért munkanélküliségi ráta jelentős eltéréseket mutat, 5 % és 26 % közötti tartományban váltakozva; mivel az ifjúsági munkanélküliség aránya – mely még ennél is magasabb – egyes tagállamokban akár az 50 %-ot is eléri; mivel a munkanélküliségi ráták különbségei a tagállamok körében további gazdasági különbségekhez vezetnek;

| D. | mivel azt, hogy a végleges értékpapír-adásvételi műveleti (OMT) program bejelentésével sikerült csökkenteni a hitelfelvételi kamatlábakat, a tagállamok nem használhatják fel arra, hogy kibújjanak a növekedési potenciál javításához és a költségvetés fenntarthatóságának középtávon történő eléréséhez szükséges strukturális reformok végrehajtása alól; mivel fennáll a kockázata, hogy a foglalkoztatási és a szegénység csökkentésével kapcsolatos adatok elmaradnak az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött nemzeti céloktól; |
| --- | --- |

D.

mivel azt, hogy a végleges értékpapír-adásvételi műveleti (OMT) program bejelentésével sikerült csökkenteni a hitelfelvételi kamatlábakat, a tagállamok nem használhatják fel arra, hogy kibújjanak a növekedési potenciál javításához és a költségvetés fenntarthatóságának középtávon történő eléréséhez szükséges strukturális reformok végrehajtása alól; mivel fennáll a kockázata, hogy a foglalkoztatási és a szegénység csökkentésével kapcsolatos adatok elmaradnak az Európa 2020 stratégia keretében kitűzött nemzeti céloktól;

| E. | mivel az Európai Központi Bank (EKB) 2013-ban egyszer májusban, majd novemberben ismét csökkentette az irányadó kamatlábakat, 0,25 %-ra csökkentve a fő refinanszírozási műveletek kamatlábát; mivel a 2014 eleje óta bejelentett további monetáris politikai intézkedések mellett a fő refinanszírozási kamatlábat mostanáig 0,05 %-ig, a betéti rendelkezésre állás kamatlábát pedig -0,20 %-ig csökkentették; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Központi Bank (EKB) 2013-ban egyszer májusban, majd novemberben ismét csökkentette az irányadó kamatlábakat, 0,25 %-ra csökkentve a fő refinanszírozási műveletek kamatlábát; mivel a 2014 eleje óta bejelentett további monetáris politikai intézkedések mellett a fő refinanszírozási kamatlábat mostanáig 0,05 %-ig, a betéti rendelkezésre állás kamatlábát pedig -0,20 %-ig csökkentették;

| F. | mivel a leszállított reálkamatlábak nem járnak sem a háztartások és a vállalkozások számára nyújtott hitelek növekedésével, sem a GDP növekedésével és munkahelyteremtéssel; |
| --- | --- |

F.

mivel a leszállított reálkamatlábak nem járnak sem a háztartások és a vállalkozások számára nyújtott hitelek növekedésével, sem a GDP növekedésével és munkahelyteremtéssel;

| G. | mivel az eurórendszer összevont pénzügyi kimutatása 2013 végén 2,285 billió eurót tett ki, ami 2013 folyamán hozzávetőlegesen 25 %-os csökkenést jelent; |
| --- | --- |

G.

mivel az eurórendszer összevont pénzügyi kimutatása 2013 végén 2,285 billió eurót tett ki, ami 2013 folyamán hozzávetőlegesen 25 %-os csökkenést jelent;

| H. | mivel az eurórendszernek 2013 folyamán fedezetként nyújtott eszközök legnagyobb részét a nem forgalomképes eszközök képezték, ami a teljes fedezet körülbelül 25 %-át tette ki; mivel a nem forgalomképes eszközök az eszközzel fedezett értékpapírokkal együtt a fedezetként nyújtott összes eszköz körülbelül 40 %-át adták; |
| --- | --- |

H.

mivel az eurórendszernek 2013 folyamán fedezetként nyújtott eszközök legnagyobb részét a nem forgalomképes eszközök képezték, ami a teljes fedezet körülbelül 25 %-át tette ki; mivel a nem forgalomképes eszközök az eszközzel fedezett értékpapírokkal együtt a fedezetként nyújtott összes eszköz körülbelül 40 %-át adták;

| I. | mivel a Bizottság szolgálatainak 2014. őszi előrejelzése szerint az euróövezetben az infláció átlagos mértéke a 2012-ben mért 2,5 %-ról 2013-ban 1,4 %-ra csökkent; mivel az euróövezetben az infláció 2014 eleje óta továbbra is csökkenő tendenciát mutat, a 2014-es becsült éves átlaga 0,5 % volt, 2014 szeptemberében pedig elérte a rendkívül alacsony, 0,3 %-os szintet; mivel a harmonizált fogyasztói árindex (HICP) inflációs rátája 2014 szeptemberében egyes tagállamokban elérte a 0 %-ot vagy az alá esett, és 2015-ben is a célszint alatt marad; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság szolgálatainak 2014. őszi előrejelzése szerint az euróövezetben az infláció átlagos mértéke a 2012-ben mért 2,5 %-ról 2013-ban 1,4 %-ra csökkent; mivel az euróövezetben az infláció 2014 eleje óta továbbra is csökkenő tendenciát mutat, a 2014-es becsült éves átlaga 0,5 % volt, 2014 szeptemberében pedig elérte a rendkívül alacsony, 0,3 %-os szintet; mivel a harmonizált fogyasztói árindex (HICP) inflációs rátája 2014 szeptemberében egyes tagállamokban elérte a 0 %-ot vagy az alá esett, és 2015-ben is a célszint alatt marad;

| J. | mivel az euróövezetben az inflációs ráták csökkenéséhez hozzájáruló fő tényezők egyikét az alacsony energiaárak – különösen az alacsony olajárak – jelentették; |
| --- | --- |

J.

mivel az euróövezetben az inflációs ráták csökkenéséhez hozzájáruló fő tényezők egyikét az alacsony energiaárak – különösen az alacsony olajárak – jelentették;

| K. | mivel az állami és magánberuházások szintje az euróövezetben a válság kezdete előtt mértnél lényegesen alacsonyabb szinten stagnál; mivel általánossá vált a nagyvállalatok körében, hogy az olcsó pénz jellemezte környezetet kihasználva az új beruházások helyett önös érdekű visszavásárlásokat valósítanak meg; mivel a beruházások GDP-n belüli relatív aránya már a válság előtt is folyamatosan csökkent, és azok élénkítésére sürgős szükség lett volna; |
| --- | --- |

K.

mivel az állami és magánberuházások szintje az euróövezetben a válság kezdete előtt mértnél lényegesen alacsonyabb szinten stagnál; mivel általánossá vált a nagyvállalatok körében, hogy az olcsó pénz jellemezte környezetet kihasználva az új beruházások helyett önös érdekű visszavásárlásokat valósítanak meg; mivel a beruházások GDP-n belüli relatív aránya már a válság előtt is folyamatosan csökkent, és azok élénkítésére sürgős szükség lett volna;

| L. | mivel az M3 éves növekedési üteme továbbra is lassul, a 2012. decemberi 3,5 %-ról 1 %-ra esve vissza 2013 decemberéig; |
| --- | --- |

L.

mivel az M3 éves növekedési üteme továbbra is lassul, a 2012. decemberi 3,5 %-ról 1 %-ra esve vissza 2013 decemberéig;

| M. | mivel a magánszektorba történő hitelkihelyezés még tovább mozdult el a negatív tartományban, éves változása 2013. decemberben -2,3 % volt, míg ez az arány 2012. decemberben még -0,7 % volt; mivel néhány tagállamban a kkv-k részére nyújtott hitelek hiánya a gazdasági fellendülést hátráltató egyik legsúlyosabb probléma; mivel 2008 és 2013 között a kkv-knak nyújtott hitelek visszaesése körülbelül 35 %-os volt; mivel feltétlenül meg kell könnyíteni a kkv-khoz való hitelkihelyezést, minthogy ezek a cégek foglalkoztatják az euróövezet munkaerejének 72 %-át, és az általuk elért bruttó munkahelyteremtés nagyobb, mint a nagyvállalatok esetében; |
| --- | --- |

M.

mivel a magánszektorba történő hitelkihelyezés még tovább mozdult el a negatív tartományban, éves változása 2013. decemberben -2,3 % volt, míg ez az arány 2012. decemberben még -0,7 % volt; mivel néhány tagállamban a kkv-k részére nyújtott hitelek hiánya a gazdasági fellendülést hátráltató egyik legsúlyosabb probléma; mivel 2008 és 2013 között a kkv-knak nyújtott hitelek visszaesése körülbelül 35 %-os volt; mivel feltétlenül meg kell könnyíteni a kkv-khoz való hitelkihelyezést, minthogy ezek a cégek foglalkoztatják az euróövezet munkaerejének 72 %-át, és az általuk elért bruttó munkahelyteremtés nagyobb, mint a nagyvállalatok esetében;

| N. | mivel a pénzügyi fragmentáció továbbra is jelentős probléma, hiszen a kkv-kat sokkal magasabb hitelfelvételi költségek terhelik – különösen a már egyébként is súlyos gazdasági nehézségekkel küszködő euróövezeti országokban –, ami torzulásokhoz vezet az egységes piacon, lelassítva a fellendülést, és növelve az országok közötti eltéréseket; mivel az európai bankok átfogó értékelése során kapott eredményeknek kedvező hatást kell gyakorolniuk a jelenlegi monetáris politikákra és a bankok – különösen a reálgazdaság felé irányuló – hitelezési tevékenységeik fokozására való hajlandóságára; |
| --- | --- |

N.

mivel a pénzügyi fragmentáció továbbra is jelentős probléma, hiszen a kkv-kat sokkal magasabb hitelfelvételi költségek terhelik – különösen a már egyébként is súlyos gazdasági nehézségekkel küszködő euróövezeti országokban –, ami torzulásokhoz vezet az egységes piacon, lelassítva a fellendülést, és növelve az országok közötti eltéréseket; mivel az európai bankok átfogó értékelése során kapott eredményeknek kedvező hatást kell gyakorolniuk a jelenlegi monetáris politikákra és a bankok – különösen a reálgazdaság felé irányuló – hitelezési tevékenységeik fokozására való hajlandóságára;

| O. | mivel az eurórendszer mérlegének mérete 2013 folyamán tartósan csökkent, ami a hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek forrásainak a bankok általi visszafizetését tükrözi; |
| --- | --- |

O.

mivel az eurórendszer mérlegének mérete 2013 folyamán tartósan csökkent, ami a hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek forrásainak a bankok általi visszafizetését tükrözi;

| P. | mivel az EKB Kormányzótanácsa 2013 júliusában úgy döntött, hogy iránymutatást nyújt az irányadó kamatok pályájára vonatkozóan, kijelentve, hogy a fő kamatlábak várhatóan tartósan a jelenlegi vagy még alacsonyabb szinten maradnak; |
| --- | --- |

P.

mivel az EKB Kormányzótanácsa 2013 júliusában úgy döntött, hogy iránymutatást nyújt az irányadó kamatok pályájára vonatkozóan, kijelentve, hogy a fő kamatlábak várhatóan tartósan a jelenlegi vagy még alacsonyabb szinten maradnak;

| Q. | mivel az euróövezetben a lehetséges mennyiségi lazítás hatásait a bankszektor túlzott hitelközvetítése valószínűleg csillapítaná; |
| --- | --- |

Q.

mivel az euróövezetben a lehetséges mennyiségi lazítás hatásait a bankszektor túlzott hitelközvetítése valószínűleg csillapítaná;

| R. | mivel az EUMSZ 282. cikke szerint a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) elsődleges célja az árstabilitás fenntartása; mivel az EUMSZ 127. cikke kimondja, hogy a KBER az árstabilitási cél veszélyeztetése nélkül támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát; mivel az EUMSZ 123. cikke és a Központi Bankok Európai Rendszere és az EKB alapokmányának 21. cikke tiltja, hogy a nemzeti bankok vagy az EKB közvetlenül vásároljon uniós vagy nemzeti hatóságok vagy szervek által kibocsátott adósságinstrumentumokat; mivel ennek elfogadása több tagállam esetében a gazdasági és monetáris unióhoz való csatlakozás elengedhetetlen feltétele volt; mivel ilyen vásárlásokra a másodlagos piacokon van lehetőség; |
| --- | --- |

R.

mivel az EUMSZ 282. cikke szerint a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) elsődleges célja az árstabilitás fenntartása; mivel az EUMSZ 127. cikke kimondja, hogy a KBER az árstabilitási cél veszélyeztetése nélkül támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát; mivel az EUMSZ 123. cikke és a Központi Bankok Európai Rendszere és az EKB alapokmányának 21. cikke tiltja, hogy a nemzeti bankok vagy az EKB közvetlenül vásároljon uniós vagy nemzeti hatóságok vagy szervek által kibocsátott adósságinstrumentumokat; mivel ennek elfogadása több tagállam esetében a gazdasági és monetáris unióhoz való csatlakozás elengedhetetlen feltétele volt; mivel ilyen vásárlásokra a másodlagos piacokon van lehetőség;

Monetáris politika

| 1. | üdvözli, hogy az EKB gyorsan reagált a komoly kihívást jelentő jelenlegi környezetben, és hogy a monetáris politikát az euróövezet pénzügyi piacaira nehezedő stressz csökkentésére és a befektetők közös valuta iránti bizalmának helyreállítására használták fel; üdvözli, hogy az EKB kész mindent megtenni az euró megmentése érdekében; megállapítja, hogy a válság kezdete óta lényegében mindenhol, de különösen a leginkább eladósodott euróövezeti országokban kedvező módon, korábban soha nem látott szintre csökkentek a hosszú távú belföldi hozamok; rámutat, hogy az alacsony hozamok nem vezettek munkahelyteremtéshez és növekedéshez, és ennek hiánya veszélyt jelent a pénzügyi stabilitásra nézve; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy az EKB gyorsan reagált a komoly kihívást jelentő jelenlegi környezetben, és hogy a monetáris politikát az euróövezet pénzügyi piacaira nehezedő stressz csökkentésére és a befektetők közös valuta iránti bizalmának helyreállítására használták fel; üdvözli, hogy az EKB kész mindent megtenni az euró megmentése érdekében; megállapítja, hogy a válság kezdete óta lényegében mindenhol, de különösen a leginkább eladósodott euróövezeti országokban kedvező módon, korábban soha nem látott szintre csökkentek a hosszú távú belföldi hozamok; rámutat, hogy az alacsony hozamok nem vezettek munkahelyteremtéshez és növekedéshez, és ennek hiánya veszélyt jelent a pénzügyi stabilitásra nézve;

| 2. | megállapítja, hogy a fő refinanszírozási műveletek, a rögzített kamatláb melletti teljes allokációt magukban foglaló közép- és hosszú távú refinanszírozási műveletek alkalmazása, az aktív oldali rendelkezésre állás, a rendkívüli likviditási segítségnyújtás és a betéti rendelkezésre állás igénybevétele egész 2013 folyamán jelentősen magas szinten maradt, ami a monetáris transzmissziós mechanizmus és az euróövezeti bankközi hitelezési piac súlyos sérülésének folytatódó fennállását jelzi, jóllehet a helyzet az előző évekhez képest jelentősen javult, amit a hozamkülönbözetek stabilizálódása, a bankközi piacok fokozatos normalizálódása és a Target II egyensúlyhiányainak csökkenése bizonyít; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a fő refinanszírozási műveletek, a rögzített kamatláb melletti teljes allokációt magukban foglaló közép- és hosszú távú refinanszírozási műveletek alkalmazása, az aktív oldali rendelkezésre állás, a rendkívüli likviditási segítségnyújtás és a betéti rendelkezésre állás igénybevétele egész 2013 folyamán jelentősen magas szinten maradt, ami a monetáris transzmissziós mechanizmus és az euróövezeti bankközi hitelezési piac súlyos sérülésének folytatódó fennállását jelzi, jóllehet a helyzet az előző évekhez képest jelentősen javult, amit a hozamkülönbözetek stabilizálódása, a bankközi piacok fokozatos normalizálódása és a Target II egyensúlyhiányainak csökkenése bizonyít;

| 3. | bátorítónak érzi a Target II egyensúlyhiányok szintjeinek 2013-ban bekövetkezett stabilizálódását; hangsúlyozza, hogy a Target II elszámolási rendszer alapvető szerepet tölt be az euróövezeti pénzügyi rendszer integritásának megőrzésében; |
| --- | --- |

3.

bátorítónak érzi a Target II egyensúlyhiányok szintjeinek 2013-ban bekövetkezett stabilizálódását; hangsúlyozza, hogy a Target II elszámolási rendszer alapvető szerepet tölt be az euróövezeti pénzügyi rendszer integritásának megőrzésében;

| 4. | továbbra is mély aggodalommal tölti el a gazdasági tevékenység tartós lanyhasága, miután az euróövezet 2013-ban – már a második évben – negatív GDP-növekedést produkált, és a GDP növekedése 2014 első három negyedévében továbbra is gyenge volt, továbbá számos euróövezeti tagállamban olyan szintre emelkedett a munkanélküliség, hogy az már az euróövezet stabilitását veszélyezteti, és aláássa az európai projekt szélesebb társadalmi és politikai támogatását; |
| --- | --- |

4.

továbbra is mély aggodalommal tölti el a gazdasági tevékenység tartós lanyhasága, miután az euróövezet 2013-ban – már a második évben – negatív GDP-növekedést produkált, és a GDP növekedése 2014 első három negyedévében továbbra is gyenge volt, továbbá számos euróövezeti tagállamban olyan szintre emelkedett a munkanélküliség, hogy az már az euróövezet stabilitását veszélyezteti, és aláássa az európai projekt szélesebb társadalmi és politikai támogatását;

| 5. | aggasztónak tartja az euróövezeti inflációs ráta 2011 óta tartó folyamatos csökkenését, valamint a tagállamok közötti inflációs eltéréseket; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi inflációs ráták, amelyek közel vannak a nullához, sőt, több euróövezeti tagállamban nulla alatt vannak, igen messze vannak az EKB azon kifejezett céljától, hogy az inflációs rátát középtávon 2 % alatt, de ahhoz közel tartsa; aggodalommal tölti el, hogy – amint azt az EKB elnöke is elismeri – a jelenlegi deflációs tendenciák a közép- és hosszabb távú inflációs kilátásoktól való elszakadást eredményezhetik; |
| --- | --- |

5.

aggasztónak tartja az euróövezeti inflációs ráta 2011 óta tartó folyamatos csökkenését, valamint a tagállamok közötti inflációs eltéréseket; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi inflációs ráták, amelyek közel vannak a nullához, sőt, több euróövezeti tagállamban nulla alatt vannak, igen messze vannak az EKB azon kifejezett céljától, hogy az inflációs rátát középtávon 2 % alatt, de ahhoz közel tartsa; aggodalommal tölti el, hogy – amint azt az EKB elnöke is elismeri – a jelenlegi deflációs tendenciák a közép- és hosszabb távú inflációs kilátásoktól való elszakadást eredményezhetik;

| 6. | elismeri, hogy a pénzügyi és nem pénzügyi szektorokban zajló mérlegkiigazítási folyamat a magas munkanélküliséggel párosulva 2013-ban is fékezte az euróövezeti gazdasági tevékenységet; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy a pénzügyi és nem pénzügyi szektorokban zajló mérlegkiigazítási folyamat a magas munkanélküliséggel párosulva 2013-ban is fékezte az euróövezeti gazdasági tevékenységet;

| 7. | figyelmesen nyomon követi a defláció lehetséges kockázatait; emlékeztet arra, hogy a nullához közeli inflációs ráta az euróövezetben rontja a monetáris politika hatékonyságát; tudomásul veszi, hogy az EKB a nagyon alacsony inflációt a rövid távú hatások következményének tartja, és hogy az EKB bízik abban, hogy a középtávú célkitűzés elérhető egy deflációs szakasz bekövetkezte nélkül; megjegyzi ugyanakkor, hogy az EKB 0,1 % és 0,2 % közötti mértékben tovább módosította lefelé a 2015-re és 2016-ra vonatkozó inflációs várakozásokat; |
| --- | --- |

7.

figyelmesen nyomon követi a defláció lehetséges kockázatait; emlékeztet arra, hogy a nullához közeli inflációs ráta az euróövezetben rontja a monetáris politika hatékonyságát; tudomásul veszi, hogy az EKB a nagyon alacsony inflációt a rövid távú hatások következményének tartja, és hogy az EKB bízik abban, hogy a középtávú célkitűzés elérhető egy deflációs szakasz bekövetkezte nélkül; megjegyzi ugyanakkor, hogy az EKB 0,1 % és 0,2 % közötti mértékben tovább módosította lefelé a 2015-re és 2016-ra vonatkozó inflációs várakozásokat;

| 8. | rámutat, hogy a következő évekre előre jelzett, a célértéket el nem érő infláció hatással lesz több tagállam adósságcsökkentési programjára; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy a következő évekre előre jelzett, a célértéket el nem érő infláció hatással lesz több tagállam adósságcsökkentési programjára;

| 9. | rámutat, hogy a további alkalmazkodó politikák – így például a mennyiségi lazítás – ismeretében, valamint a végleges értékpapír-adásvételi műveleti programmal kapcsolatos jogi kihívásokra tekintettel kritikus jelentőségű a jogi egyértelműség és bizonyosság annak lehetővé tételéhez, hogy ezeket az eszközöket eredményesen tudják alkalmazni, szem előtt tartva a Pedro Cruz Villalón, az Európai Unió Bíróságának főtanácsnoka által a C-62/14 ügyben 2015. január 14-én kifejtett indítványt; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a további alkalmazkodó politikák – így például a mennyiségi lazítás – ismeretében, valamint a végleges értékpapír-adásvételi műveleti programmal kapcsolatos jogi kihívásokra tekintettel kritikus jelentőségű a jogi egyértelműség és bizonyosság annak lehetővé tételéhez, hogy ezeket az eszközöket eredményesen tudják alkalmazni, szem előtt tartva a Pedro Cruz Villalón, az Európai Unió Bíróságának főtanácsnoka által a C-62/14 ügyben 2015. január 14-én kifejtett indítványt;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok alacsony hitelfelvételi költségei olyan növekvő államadóssággal járnak együtt, amely sok esetben megközelíti vagy eléri a GDP 100 %-át, és figyelmeztet arra, hogy egy új válság a kockázat pénzügyi piacok általi átértékeléséhez vezethet; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok alacsony hitelfelvételi költségei olyan növekvő államadóssággal járnak együtt, amely sok esetben megközelíti vagy eléri a GDP 100 %-át, és figyelmeztet arra, hogy egy új válság a kockázat pénzügyi piacok általi átértékeléséhez vezethet;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az EKB a 2013-ban közzétett előrejelzéseiben nem elővételezte az igen csekély növekedés és a nagyon alacsony szintű infláció, sőt, akár a deflációs jelek együttes megjelenését; mindezek fényében arra figyelmeztet, hogy a jelenlegi előrejelzéseket, amelyek 2015-re és 2016-ra erősebb gazdasági növekedést és lényegesen magasabb inflációt jósolnak, kellő óvatossággal kell kezelni; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az EKB a 2013-ban közzétett előrejelzéseiben nem elővételezte az igen csekély növekedés és a nagyon alacsony szintű infláció, sőt, akár a deflációs jelek együttes megjelenését; mindezek fényében arra figyelmeztet, hogy a jelenlegi előrejelzéseket, amelyek 2015-re és 2016-ra erősebb gazdasági növekedést és lényegesen magasabb inflációt jósolnak, kellő óvatossággal kell kezelni;

| 12. | meggyőződése, hogy a gyenge mérlegek nemcsak a bankokat érintik, hanem kedvezőtlenül visszahatnak a vállalkozásokra és egyéb magánszektorbeli szereplőkre, mivel a tőke és a finanszírozás hiánya gátolja a vállalkozásokat abban, hogy versenyképesek tudjanak maradni, növekedjenek és végső soron munkahelyeket tartsanak meg és teremtsenek; |
| --- | --- |

12.

meggyőződése, hogy a gyenge mérlegek nemcsak a bankokat érintik, hanem kedvezőtlenül visszahatnak a vállalkozásokra és egyéb magánszektorbeli szereplőkre, mivel a tőke és a finanszírozás hiánya gátolja a vállalkozásokat abban, hogy versenyképesek tudjanak maradni, növekedjenek és végső soron munkahelyeket tartsanak meg és teremtsenek;

| 13. | rendkívül fontosnak tartja olyan feltételek megteremtését, amelyek az euróövezetben előmozdítják a köz- és magánberuházások újbóli megélénkülését, figyelembe véve, hogy az EKB kedvező finanszírozási feltételek fenntartására irányuló intézkedései ellenére a beruházások még nem álltak helyre; felhívja ezzel összefüggésben a tagállamokat, hogy munkálkodjanak a pénzügyi fragmentáció mögöttes okainak, így az eltérő kockázati struktúráknak a megszüntetésén, amelyek az érintett országokban költségesebbé teszik a hitelfelvételt; kéri továbbá a tagállamokat, hogy a kedvező üzleti környezet helyreállítása érdekében hajtsanak végre megfelelő strukturális reformokat, különösen az országspecifikus ajánlások végrehajtása révén; |
| --- | --- |

13.

rendkívül fontosnak tartja olyan feltételek megteremtését, amelyek az euróövezetben előmozdítják a köz- és magánberuházások újbóli megélénkülését, figyelembe véve, hogy az EKB kedvező finanszírozási feltételek fenntartására irányuló intézkedései ellenére a beruházások még nem álltak helyre; felhívja ezzel összefüggésben a tagállamokat, hogy munkálkodjanak a pénzügyi fragmentáció mögöttes okainak, így az eltérő kockázati struktúráknak a megszüntetésén, amelyek az érintett országokban költségesebbé teszik a hitelfelvételt; kéri továbbá a tagállamokat, hogy a kedvező üzleti környezet helyreállítása érdekében hajtsanak végre megfelelő strukturális reformokat, különösen az országspecifikus ajánlások végrehajtása révén;

| 14. | ösztönzi az EKB-t, hogy mérlegbővítési politikájának keretében mérlegelje EBB projektkötvények vásárlását, amelyek az euróövezetben a termelőbb jellegű beruházások egy részét finanszírozzák, különösen olyan projektekhez tartozó projektkötvény vásárlását, amelyeket a Bizottság költség-haszon elemzést követően európai hozzáadott értékkel rendelkező projektként kiválasztott, gondolva itt különösen az energia és a közlekedés területén megvalósuló TEN-T projektekre és a digitális egységes piachoz kapcsolódó projektekre; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi az EKB-t, hogy mérlegbővítési politikájának keretében mérlegelje EBB projektkötvények vásárlását, amelyek az euróövezetben a termelőbb jellegű beruházások egy részét finanszírozzák, különösen olyan projektekhez tartozó projektkötvény vásárlását, amelyeket a Bizottság költség-haszon elemzést követően európai hozzáadott értékkel rendelkező projektként kiválasztott, gondolva itt különösen az energia és a közlekedés területén megvalósuló TEN-T projektekre és a digitális egységes piachoz kapcsolódó projektekre;

| 15. | tudomásul veszi, hogy Mario Draghi a jegybankárok éves Jackson Hole-i konferenciáján 2014. augusztus 22-én tartott beszédében kijelentette, hogy a gazdaság mindkét oldalán fellépésekre van szükség, megjegyezve, hogy: az aggregált keresleti politikákat nemzeti szintű strukturális reformoknak és szakpolitikáknak kell kísérniük; a keresleti oldalon a monetáris politika központi szerepet tölthet be, és kell is betöltenie, ami jelenleg azt jelenti, hogy tartósan alkalmazkodó monetáris politikát kell folytatni; a monetáris politika mellett nagyobb szerepet játszhat a költségvetési politika, miközben figyelembe kell venni az államadósság fenntarthatóságát; miközben a magánberuházások beindítása és a strukturális reformok elősegítése érdekében szükség van a közberuházások újjáalakítására, súlyt kell fektetni a megfelelő költségvetési politikai intézkedésekre is; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi, hogy Mario Draghi a jegybankárok éves Jackson Hole-i konferenciáján 2014. augusztus 22-én tartott beszédében kijelentette, hogy a gazdaság mindkét oldalán fellépésekre van szükség, megjegyezve, hogy: az aggregált keresleti politikákat nemzeti szintű strukturális reformoknak és szakpolitikáknak kell kísérniük; a keresleti oldalon a monetáris politika központi szerepet tölthet be, és kell is betöltenie, ami jelenleg azt jelenti, hogy tartósan alkalmazkodó monetáris politikát kell folytatni; a monetáris politika mellett nagyobb szerepet játszhat a költségvetési politika, miközben figyelembe kell venni az államadósság fenntarthatóságát; miközben a magánberuházások beindítása és a strukturális reformok elősegítése érdekében szükség van a közberuházások újjáalakítására, súlyt kell fektetni a megfelelő költségvetési politikai intézkedésekre is;

| 16. | egyetért Draghi elnökkel abban, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályain belül fennálló rugalmasságot ki lehetne használni a gyenge fellendülés jobb kezelésére és a szükséges strukturális reformok költségeinek előteremtésére; |
| --- | --- |

16.

egyetért Draghi elnökkel abban, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályain belül fennálló rugalmasságot ki lehetne használni a gyenge fellendülés jobb kezelésére és a szükséges strukturális reformok költségeinek előteremtésére;

| 17. | egyetért Draghi elnökkel abban, hogy nyitva áll a lehetőség a költségvetési politikák növekedésbarátabb kombinációjának elérésére és az adóteher költségvetés-semleges módon történő csökkentésére; |
| --- | --- |

17.

egyetért Draghi elnökkel abban, hogy nyitva áll a lehetőség a költségvetési politikák növekedésbarátabb kombinációjának elérésére és az adóteher költségvetés-semleges módon történő csökkentésére;

| 18. | egyetért Draghi elnökkel abban, hogy uniós szintű kiegészítő intézkedés is szükségesnek látszik mind a megfelelő összesített pozíció, mind pedig egy nagyszabású közberuházási program biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

egyetért Draghi elnökkel abban, hogy uniós szintű kiegészítő intézkedés is szükségesnek látszik mind a megfelelő összesített pozíció, mind pedig egy nagyszabású közberuházási program biztosítása érdekében;

| 19. | megjegyzi, hogy a főbb kamatlábak csökkentése és a refinanszírozási műveletek növelése mellett az EKB alkalmaz olyan innovatív eszközöket is, mint a célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek (CHLRM), továbbá olyan új kommunikációs stratégiákat, mint az irányadó kamatok pályájára vonatkozó iránymutatás; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a főbb kamatlábak csökkentése és a refinanszírozási műveletek növelése mellett az EKB alkalmaz olyan innovatív eszközöket is, mint a célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek (CHLRM), továbbá olyan új kommunikációs stratégiákat, mint az irányadó kamatok pályájára vonatkozó iránymutatás;

| 20. | úgy véli, hogy a transzmissziós mechanizmus nem működik megfelelően, és hogy az EKB által a válság kezdete óta alkalmazott monetáris politikai eszközök – bár megkönnyebbülést hoztak a bajba jutott pénzügyi piacok számára – önmagukban nem lehetnek hatékonyak a pénzügyi fragmentáció elleni küzdelem, a növekedés ösztönzése és a munkaerő-piaci helyzet javítása terén; ösztönzi az EKB-t, hogy szakpolitikáit jobban igazítsa hozzá a reálgazdaság szükségleteihez, különös tekintettel a kkv-kra; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a transzmissziós mechanizmus nem működik megfelelően, és hogy az EKB által a válság kezdete óta alkalmazott monetáris politikai eszközök – bár megkönnyebbülést hoztak a bajba jutott pénzügyi piacok számára – önmagukban nem lehetnek hatékonyak a pénzügyi fragmentáció elleni küzdelem, a növekedés ösztönzése és a munkaerő-piaci helyzet javítása terén; ösztönzi az EKB-t, hogy szakpolitikáit jobban igazítsa hozzá a reálgazdaság szükségleteihez, különös tekintettel a kkv-kra;

| 21. | úgy véli, hogy a monetáris transzmissziós mechanizmus súlyos sérülése miatt az EKB irányadó kamatlábainak a csökkentésére vonatkozó döntések pozitív hatásai is korlátozottak; rámutat arra, hogy a nagyon alacsony kamatlábak hosszú távon torzulásokhoz vezetnek az üzleti szektorban, és károsnak bizonyulhatnak a magánmegtakarításokra és nyugdíj-előtakarékosságra nézve is; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a monetáris transzmissziós mechanizmus súlyos sérülése miatt az EKB irányadó kamatlábainak a csökkentésére vonatkozó döntések pozitív hatásai is korlátozottak; rámutat arra, hogy a nagyon alacsony kamatlábak hosszú távon torzulásokhoz vezetnek az üzleti szektorban, és károsnak bizonyulhatnak a magánmegtakarításokra és nyugdíj-előtakarékosságra nézve is;

| 22. | üdvözli az EKB által 2014 júniusában bejelentett intézkedéseket, melyek a monetáris politika transzmissziós mechanizmusa működésének javítását célozzák; megjegyzi, hogy a célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek első alkalommal teremtenek kapcsolatot a nem pénzügyi magánszektor számára nyújtott banki hitelek és a bankok által igényelhető refinanszírozás összege között; reméli, hogy az eszközminőség-elemzés eredményei fokozni fogják a célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek európai bankok általi igénybevételét, előmozdítva a likviditás reálgazdaságba való eljutását; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az EKB által 2014 júniusában bejelentett intézkedéseket, melyek a monetáris politika transzmissziós mechanizmusa működésének javítását célozzák; megjegyzi, hogy a célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek első alkalommal teremtenek kapcsolatot a nem pénzügyi magánszektor számára nyújtott banki hitelek és a bankok által igényelhető refinanszírozás összege között; reméli, hogy az eszközminőség-elemzés eredményei fokozni fogják a célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek európai bankok általi igénybevételét, előmozdítva a likviditás reálgazdaságba való eljutását;

| 23. | megjegyzi, hogy az EKB bejelentette eszközfedezetű értékpapírok (ABS) és fedezett kötvények vásárlását a célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek hitelezéskönnyítő hatásának fokozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az ilyen beavatkozásoknak az eszközfedezetű értékpapírok piacán kellően jelentősnek kell lenniük ahhoz, hogy hatással legyenek a kkv-k hitelfelvételi kamatlábaira, csökkentsék a fragmentációt, továbbá hogy ezeket átlátható módon kell végrehajtani, hogy azok ne hozzanak létre túlzott kockázatokat az EKB mérlegében; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy az EKB bejelentette eszközfedezetű értékpapírok (ABS) és fedezett kötvények vásárlását a célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek hitelezéskönnyítő hatásának fokozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az ilyen beavatkozásoknak az eszközfedezetű értékpapírok piacán kellően jelentősnek kell lenniük ahhoz, hogy hatással legyenek a kkv-k hitelfelvételi kamatlábaira, csökkentsék a fragmentációt, továbbá hogy ezeket átlátható módon kell végrehajtani, hogy azok ne hozzanak létre túlzott kockázatokat az EKB mérlegében;

| 24. | aggodalmának ad hangot a kkv-k hitelfelvételi feltételei tekintetében az euróövezeti országokban megfigyelhető jelentős széttöredezettség kapcsán, valamint a kkv-knak, illetve a nagyobb vállalatoknak nyújtott finanszírozás kamatai közötti szakadékkal kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy e régóta fennálló problémákat nem kezelik megfelelően az EKB által bejelentett, a banki kölcsönök előmozdítását célzó közelmúltbeli intézkedések, és hogy az EKB-nak meg kell vizsgálnia azokat a mögöttes tényezőket, amelyek akadályozzák a kkv-k hitelhez jutását; felhívja az EKB-t, hogy vizsgálja meg, hogy ez a szakadék bármilyen kapcsolatban áll-e a bankszektoron belüli koncentrációval; |
| --- | --- |

24.

aggodalmának ad hangot a kkv-k hitelfelvételi feltételei tekintetében az euróövezeti országokban megfigyelhető jelentős széttöredezettség kapcsán, valamint a kkv-knak, illetve a nagyobb vállalatoknak nyújtott finanszírozás kamatai közötti szakadékkal kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy e régóta fennálló problémákat nem kezelik megfelelően az EKB által bejelentett, a banki kölcsönök előmozdítását célzó közelmúltbeli intézkedések, és hogy az EKB-nak meg kell vizsgálnia azokat a mögöttes tényezőket, amelyek akadályozzák a kkv-k hitelhez jutását; felhívja az EKB-t, hogy vizsgálja meg, hogy ez a szakadék bármilyen kapcsolatban áll-e a bankszektoron belüli koncentrációval;

| 25. | rámutat, hogy a 2014 júniusában és szeptemberében bejelentett intézkedésekkel az EKB mérlegének mérete várhatóan megközelíti majd a mérleg 2012 eleji méretét; megjegyzi, hogy ez az előrevetített méretnövekedés erős éberséget követel meg az EKB-tól a végső soron általa vállalt hitelkockázatok tekintetében; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy a 2014 júniusában és szeptemberében bejelentett intézkedésekkel az EKB mérlegének mérete várhatóan megközelíti majd a mérleg 2012 eleji méretét; megjegyzi, hogy ez az előrevetített méretnövekedés erős éberséget követel meg az EKB-tól a végső soron általa vállalt hitelkockázatok tekintetében;

| 26. | az a véleménye, hogy az eddig nyújtott hallgatólagos támogatások teljes összegét fokozatosan vissza kell téríttetni az adófizetők javára, miután helyreálltak a rendes gazdasági feltételek; |
| --- | --- |

26.

az a véleménye, hogy az eddig nyújtott hallgatólagos támogatások teljes összegét fokozatosan vissza kell téríttetni az adófizetők javára, miután helyreálltak a rendes gazdasági feltételek;

| 27. | tudomásul veszi, hogy az EKB már többször is kijelentette, hogy készen áll további, a megbízatása keretében rendelkezésére álló nem konvencionális eszközök alkalmazására és beavatkozásai méretének vagy összetételének megváltoztatására, amennyiben az alacsony infláció jellemezte időszak túlságosan elhúzódna; továbbra is nyitott újabb nem konvencionális eszközök alkalmazására, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések nem lesznek elegendők a költségvetési politika, a beruházások és a strukturális reformok megfelelő elegye nélkül; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi, hogy az EKB már többször is kijelentette, hogy készen áll további, a megbízatása keretében rendelkezésére álló nem konvencionális eszközök alkalmazására és beavatkozásai méretének vagy összetételének megváltoztatására, amennyiben az alacsony infláció jellemezte időszak túlságosan elhúzódna; továbbra is nyitott újabb nem konvencionális eszközök alkalmazására, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések nem lesznek elegendők a költségvetési politika, a beruházások és a strukturális reformok megfelelő elegye nélkül;

| 28. | hangsúlyozza, hogy nem szabad túlbecsülni a jelenleg alkalmazott nem konvencionális monetáris politikai intézkedések reálgazdaságra gyakorolt hatását; hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések átmeneti jellegűek, és céljuk az, hogy időt adjanak a tagállamoknak a költségvetési helyzetük konszolidálására és a szükséges strukturális reformok végrehajtására a gazdasági növekedés és a munkaerő-piaci helyzet javulásának ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy nem szabad túlbecsülni a jelenleg alkalmazott nem konvencionális monetáris politikai intézkedések reálgazdaságra gyakorolt hatását; hangsúlyozza, hogy ezek az intézkedések átmeneti jellegűek, és céljuk az, hogy időt adjanak a tagállamoknak a költségvetési helyzetük konszolidálására és a szükséges strukturális reformok végrehajtására a gazdasági növekedés és a munkaerő-piaci helyzet javulásának ösztönzése érdekében;

| 29. | megjegyzi, hogy a nem szokványos monetáris politikák tartós alkalmazása súlyosbíthatja a tőkepiaci torzulásokat; kéri az EKB-t, hogy teremtse meg a megfelelő egyensúlyt az alkalmazkodó monetáris politika idő előtti kivezetésével járó kockázatok, illetve az ilyen politikákkal esetleg járó torzulásokból eredő kockázatok és költségek között; ezért arra kéri az EKB-t, hogy a nem szokványos politikák paramétereit az ilyen torzulások korlátozására törekedve határozza meg; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a nem szokványos monetáris politikák tartós alkalmazása súlyosbíthatja a tőkepiaci torzulásokat; kéri az EKB-t, hogy teremtse meg a megfelelő egyensúlyt az alkalmazkodó monetáris politika idő előtti kivezetésével járó kockázatok, illetve az ilyen politikákkal esetleg járó torzulásokból eredő kockázatok és költségek között; ezért arra kéri az EKB-t, hogy a nem szokványos politikák paramétereit az ilyen torzulások korlátozására törekedve határozza meg;

| 30. | emlékeztet arra, hogy a monetáris politika nem képes ösztönözni az aggregált keresletet, ha nem egészítik ki nemzeti szinten megfelelő fiskális és strukturális reformok és politikák; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy a monetáris politika nem képes ösztönözni az aggregált keresletet, ha nem egészítik ki nemzeti szinten megfelelő fiskális és strukturális reformok és politikák;

| 31. | hangsúlyozza, hogy – mint azt a válság előtti évek tapasztalata is szemlélteti – a kamatlábra vonatkozó, EKB által meghatározott középtávú célkitűzéssel összhangban álló stabil inflációs ráták a magánadósság fenntarthatatlan dinamikájával kapcsolódhatnak össze, ami miatt az eszközbuborékokat és a hitelnövekedést akkor is fontos kezelni, ha az árstabilitás biztosított; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy – mint azt a válság előtti évek tapasztalata is szemlélteti – a kamatlábra vonatkozó, EKB által meghatározott középtávú célkitűzéssel összhangban álló stabil inflációs ráták a magánadósság fenntarthatatlan dinamikájával kapcsolódhatnak össze, ami miatt az eszközbuborékokat és a hitelnövekedést akkor is fontos kezelni, ha az árstabilitás biztosított;

| 32. | emlékeztet arra, hogy az EKB monetáris politikájának irányításában fennálló, a Szerződésekben lefektetett függetlensége elengedhetetlen az árstabilitás megőrzése, vagyis az infláció 2 % alatti, de ahhoz közeli szinten tartása érdekében; emlékeztet rá, hogy a kormányoknak és a nemzeti közhatóságoknak kivétel nélkül szintén tartózkodniuk kell attól, hogy az EKB-tól intézkedéseket kérjenek; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy az EKB monetáris politikájának irányításában fennálló, a Szerződésekben lefektetett függetlensége elengedhetetlen az árstabilitás megőrzése, vagyis az infláció 2 % alatti, de ahhoz közeli szinten tartása érdekében; emlékeztet rá, hogy a kormányoknak és a nemzeti közhatóságoknak kivétel nélkül szintén tartózkodniuk kell attól, hogy az EKB-tól intézkedéseket kérjenek;

| 33. | emlékeztet arra, hogy a meghozott döntések az EKB Általános Tanácsának minden tagját kötik, és azok bizalmasak maradnak, kivéve akkor, ha döntést hoznak a nyilvánosságra hozatalukról; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy a meghozott döntések az EKB Általános Tanácsának minden tagját kötik, és azok bizalmasak maradnak, kivéve akkor, ha döntést hoznak a nyilvánosságra hozatalukról;

| 34. | felhívja az EKB-t, hogy a trojkában betöltött szerepében tartson nagyobb távolságot annak érdekében, hogy megerősítse a politikai döntésektől való függetlenségét; |
| --- | --- |

34.

felhívja az EKB-t, hogy a trojkában betöltött szerepében tartson nagyobb távolságot annak érdekében, hogy megerősítse a politikai döntésektől való függetlenségét;

| 35. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 127. cikke szerint az EKB az elsődleges célkitűzésének veszélyeztetése nélkül támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát, amint azt az EUMSZ 282. cikke is kimondja; hangsúlyozza e tekintetben a monetáris párbeszéd fontosságát; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 127. cikke szerint az EKB az elsődleges célkitűzésének veszélyeztetése nélkül támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát, amint azt az EUMSZ 282. cikke is kimondja; hangsúlyozza e tekintetben a monetáris párbeszéd fontosságát;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a monetáris és költségvetési politika egymástól való világos elkülönítése maga után vonja, hogy a monetáris hatóságnak nem szabad támogatást nyújtania a likviditásban részesülő intézmények számára, mivel ez a támogatásnyújtás költségvetési politikával érne fel; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a monetáris és költségvetési politika egymástól való világos elkülönítése maga után vonja, hogy a monetáris hatóságnak nem szabad támogatást nyújtania a likviditásban részesülő intézmények számára, mivel ez a támogatásnyújtás költségvetési politikával érne fel;

| 37. | sajnálatosnak tartja, hogy az EKB túllépte a Szerződésen alapuló megbízatásának kereteit, amint azt az EKB korábbi elnöke által a spanyol, olasz és ír kormánynak küldött levelek is szemléltetik; |
| --- | --- |

37.

sajnálatosnak tartja, hogy az EKB túllépte a Szerződésen alapuló megbízatásának kereteit, amint azt az EKB korábbi elnöke által a spanyol, olasz és ír kormánynak küldött levelek is szemléltetik;

| 38. | előrelépésként értékeli és üdvözli az EKB-nak az üléseiről készülő összefoglaló jegyzőkönyvek közzétételére vonatkozó döntését, és várakozással tekint e gyakorlat 2015. januári bevezetése elé; üdvözli, hogy a Parlament EKB-ről szóló valamennyi éves jelentésében megfogalmazott ezen kérésre az EKB Kormányzótanácsa intézkedéssel reagált; |
| --- | --- |

38.

előrelépésként értékeli és üdvözli az EKB-nak az üléseiről készülő összefoglaló jegyzőkönyvek közzétételére vonatkozó döntését, és várakozással tekint e gyakorlat 2015. januári bevezetése elé; üdvözli, hogy a Parlament EKB-ről szóló valamennyi éves jelentésében megfogalmazott ezen kérésre az EKB Kormányzótanácsa intézkedéssel reagált;

| 39. | meggyőződése, hogy a központi bankoknak világszerte tevőlegesen azon kell munkálkodniuk, hogy elkerüljenek bármilyen olyan politikát, amely kedvezőtlen átgyűrűző hatást fejtene ki másokra; megállapítja, hogy egyes központi bankok jóval azután hívnak fel más központi bankokat arra, hogy foglalkozzanak a monetáris politikák lehetséges kedvezőtlen átgyűrűző hatásaival, hogy maguk már egyoldalúan végrehajtották saját politikáikat; |
| --- | --- |

39.

meggyőződése, hogy a központi bankoknak világszerte tevőlegesen azon kell munkálkodniuk, hogy elkerüljenek bármilyen olyan politikát, amely kedvezőtlen átgyűrűző hatást fejtene ki másokra; megállapítja, hogy egyes központi bankok jóval azután hívnak fel más központi bankokat arra, hogy foglalkozzanak a monetáris politikák lehetséges kedvezőtlen átgyűrűző hatásaival, hogy maguk már egyoldalúan végrehajtották saját politikáikat;

| 40. | meggyőződése, hogy a nemrégiben napvilágra került információk is megerősítik a rendkívüli likviditási segítségnyújtás jövőbeni prudens alkalmazásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy nem lehet még egyszer elfogadni, hogy egy tagállam bankszektora ilyen módon, GDP-je lényeges százalékarányában eladósítsa magát; |
| --- | --- |

40.

meggyőződése, hogy a nemrégiben napvilágra került információk is megerősítik a rendkívüli likviditási segítségnyújtás jövőbeni prudens alkalmazásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy nem lehet még egyszer elfogadni, hogy egy tagállam bankszektora ilyen módon, GDP-je lényeges százalékarányában eladósítsa magát;

| 41. | ösztönzi az EKB-t, hogy a jelenlegi különbség megszüntetése érdekében kinevezéseivel folytassa a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikájának javítását; üdvözli Danièle Nouy kinevezését az európai bankszektor felügyeletének élére, különösen kimagasló érdemei és meggyőző szakmai életrajza miatt; |
| --- | --- |

41.

ösztönzi az EKB-t, hogy a jelenlegi különbség megszüntetése érdekében kinevezéseivel folytassa a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikájának javítását; üdvözli Danièle Nouy kinevezését az európai bankszektor felügyeletének élére, különösen kimagasló érdemei és meggyőző szakmai életrajza miatt;

| 42. | meggyőződése, hogy a növekedésre és a közberuházásra helyezett nagyobb hangsúly (így például a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker által javasolt 300 milliárd eurós beruházási csomag) kiegészítené az EKB európai foglalkoztatás és növekedés fokozására irányuló politikai erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

42.

meggyőződése, hogy a növekedésre és a közberuházásra helyezett nagyobb hangsúly (így például a Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker által javasolt 300 milliárd eurós beruházási csomag) kiegészítené az EKB európai foglalkoztatás és növekedés fokozására irányuló politikai erőfeszítéseit;

Pénzügyi stabilitás

| 43. | üdvözli, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus – a bankunió első pillére – 2014. november 4. óta teljesen működőképes; megjegyzi, hogy az európai pénzügyi integráció e jelentős lépését az előkészítő munka sikeres befejezésének köszönhetően lehetett megtenni, ideértve az eszközminőség-elemzést is; megköszöni az EKB-nak, hogy hitelességét latba vetve támogatja az európai bankrendszert; hangsúlyozza, hogy nem szabad összeolvasztani az EKB felügyeleti és monetáris funkcióit; |
| --- | --- |

43.

üdvözli, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus – a bankunió első pillére – 2014. november 4. óta teljesen működőképes; megjegyzi, hogy az európai pénzügyi integráció e jelentős lépését az előkészítő munka sikeres befejezésének köszönhetően lehetett megtenni, ideértve az eszközminőség-elemzést is; megköszöni az EKB-nak, hogy hitelességét latba vetve támogatja az európai bankrendszert; hangsúlyozza, hogy nem szabad összeolvasztani az EKB felügyeleti és monetáris funkcióit;

| 44. | megállapítja, hogy az eszközminőség-elemzés és az Európai Bankhatóság (EBH) által az egységes felügyeleti mechanizmussal együttműködésben elvégzett stresszteszt továbbra is fennálló gyengeségeket tárt fel az európai bankrendszerben; reméli, hogy az eredmények az európai bankszektor „eljapánosodásának” és a visszafizethetetlen hitelek örökös fennállásának elkerülése érdekében megfelelően figyelembe vettek minden kockázatot; |
| --- | --- |

44.

megállapítja, hogy az eszközminőség-elemzés és az Európai Bankhatóság (EBH) által az egységes felügyeleti mechanizmussal együttműködésben elvégzett stresszteszt továbbra is fennálló gyengeségeket tárt fel az európai bankrendszerben; reméli, hogy az eredmények az európai bankszektor „eljapánosodásának” és a visszafizethetetlen hitelek örökös fennállásának elkerülése érdekében megfelelően figyelembe vettek minden kockázatot;

| 45. | úgy véli, hogy az EKB-t nagy felelősség terheli annak biztosításában, hogy a jövőbeni banki feltőkésítéseket a belső feltőkésítési rendszeren keresztül végezzék el, ha a piacokhoz való hozzáférés nehéz vagy lehetetlen; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy az EKB-t nagy felelősség terheli annak biztosításában, hogy a jövőbeni banki feltőkésítéseket a belső feltőkésítési rendszeren keresztül végezzék el, ha a piacokhoz való hozzáférés nehéz vagy lehetetlen;

| 46. | felhívja az EKB-t, hogy napi gyakorlatában biztosítsa a monetáris politika és a bankfelügyeletként betöltött szerepének teljes különválasztását; |
| --- | --- |

46.

felhívja az EKB-t, hogy napi gyakorlatában biztosítsa a monetáris politika és a bankfelügyeletként betöltött szerepének teljes különválasztását;

| 47. | hangsúlyozza, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus célja az euróövezeti bankszektor és ezáltal a pénzügyi stabilitás iránti bizalom fenntartása; emlékeztet arra, hogy az új egységes felügyeleti mechanizmus Parlament általi demokratikus elszámoltathatósága döntő fontosságú az új felügyeleti rendszer hitelességének biztosítása érdekében; ezért hangsúlyozza az Európai Parlament és az EKB között 2013. novemberben létrejött, az egységes felügyeleti mechanizmus feletti demokratikus ellenőrzés gyakorlásának és annak teljes körű végrehajtásának gyakorlati szabályairól szóló intézményközi megállapodás fontosságát; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus célja az euróövezeti bankszektor és ezáltal a pénzügyi stabilitás iránti bizalom fenntartása; emlékeztet arra, hogy az új egységes felügyeleti mechanizmus Parlament általi demokratikus elszámoltathatósága döntő fontosságú az új felügyeleti rendszer hitelességének biztosítása érdekében; ezért hangsúlyozza az Európai Parlament és az EKB között 2013. novemberben létrejött, az egységes felügyeleti mechanizmus feletti demokratikus ellenőrzés gyakorlásának és annak teljes körű végrehajtásának gyakorlati szabályairól szóló intézményközi megállapodás fontosságát;

| 48. | támogatja azt az elképzelést, hogy a belső feltőkésítés hitelességének és hatékonyságának növelése érdekében az európai jogalkotásnak afelé kell haladnia, hogy elkülönítse a kockázatosabb befektetési tevékenységeket a hagyományos banki tevékenységektől; |
| --- | --- |

48.

támogatja azt az elképzelést, hogy a belső feltőkésítés hitelességének és hatékonyságának növelése érdekében az európai jogalkotásnak afelé kell haladnia, hogy elkülönítse a kockázatosabb befektetési tevékenységeket a hagyományos banki tevékenységektől;

| 49. | az a véleménye, hogy a legutóbbi stressztesztek egyértelműen rámutatnak a jelenlegi intézményközi felállás korlátaira, mivel a stressztesztekben annak ellenére nem vizsgáltak deflációs forgatókönyvet, hogy ezek a deflációs kockázatok egyáltalán nem állnak távol a valóságtól; |
| --- | --- |

49.

az a véleménye, hogy a legutóbbi stressztesztek egyértelműen rámutatnak a jelenlegi intézményközi felállás korlátaira, mivel a stressztesztekben annak ellenére nem vizsgáltak deflációs forgatókönyvet, hogy ezek a deflációs kockázatok egyáltalán nem állnak távol a valóságtól;

| 50. | megjegyzi, hogy a viszonylag alacsony nyereségesség ellenére az euróövezeti bankoknak sikerült folyamatosan erősíteni tőkepozíciójukat tőkeemelések, a kockázattal súlyozott eszközeik leépítésének együttes alkalmazása, valamint állami támogatás révén; elismeri, hogy a tőkeemeléseket több esetben a tagállamok pénzügyi támogatási programjainak keretében hajtották végre; |
| --- | --- |

50.

megjegyzi, hogy a viszonylag alacsony nyereségesség ellenére az euróövezeti bankoknak sikerült folyamatosan erősíteni tőkepozíciójukat tőkeemelések, a kockázattal súlyozott eszközeik leépítésének együttes alkalmazása, valamint állami támogatás révén; elismeri, hogy a tőkeemeléseket több esetben a tagállamok pénzügyi támogatási programjainak keretében hajtották végre;

| 51. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy sok euróövezeti bank továbbra is függ a központi banki finanszírozástól; létfontosságúnak tartja egy jól szabályozott tőkepiaci unió létrehozását annak érdekében, hogy csökkentsék az euróövezet gazdaságainak a bankrendszertől való túlzott függőségét; |
| --- | --- |

51.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy sok euróövezeti bank továbbra is függ a központi banki finanszírozástól; létfontosságúnak tartja egy jól szabályozott tőkepiaci unió létrehozását annak érdekében, hogy csökkentsék az euróövezet gazdaságainak a bankrendszertől való túlzott függőségét;

| 52. | rámutat arra, hogy a jó kormányzás megszilárdulása a bankoknál növeli a bankszektor iránti bizalmat, és ezáltal hozzájárul a pénzügyi stabilitáshoz is; |
| --- | --- |

52.

rámutat arra, hogy a jó kormányzás megszilárdulása a bankoknál növeli a bankszektor iránti bizalmat, és ezáltal hozzájárul a pénzügyi stabilitáshoz is;

| 53. | rámutat, hogy a kormányzati értékpapírokkal végzett műveletek továbbra is jelentős nyereségforrást jelentenek az euróövezeti bankok számára, még akkor is, ha a nem pénzügyi magánszektorba való hitelkihelyezés továbbra is nehézkes; úgy véli, hogy az államadóssággal járó kockázatokra vonatkozó technikai és jogalkotási munkát fel kell gyorsítani; felhívja az EKB-t, hogy figyelmeztesse azokat a bankokat, amelyek folyamatosan növelik államkötvény-állományukat, miközben csökkentik a magánszektornak nyújtott hiteleiket; |
| --- | --- |

53.

rámutat, hogy a kormányzati értékpapírokkal végzett műveletek továbbra is jelentős nyereségforrást jelentenek az euróövezeti bankok számára, még akkor is, ha a nem pénzügyi magánszektorba való hitelkihelyezés továbbra is nehézkes; úgy véli, hogy az államadóssággal járó kockázatokra vonatkozó technikai és jogalkotási munkát fel kell gyorsítani; felhívja az EKB-t, hogy figyelmeztesse azokat a bankokat, amelyek folyamatosan növelik államkötvény-állományukat, miközben csökkentik a magánszektornak nyújtott hiteleiket;

| 54. | üdvözli a Bizottság bankszektor strukturális reformjára vonatkozó jogalkotási javaslatát; megjegyzi, hogy hasonló reformokat több tagállamban bevezettek már; felkéri az EKB-t, hogy a többi érintett intézménnyel együtt munkálkodjon európai szinten a fenntartható strukturális reformon, amely véget vet a nagy pénzügyi intézmények kereskedési tevékenységeihez nyújtott támogatásoknak és egyenlő feltételeket teremt a pénzügyi szolgáltatások számára; |
| --- | --- |

54.

üdvözli a Bizottság bankszektor strukturális reformjára vonatkozó jogalkotási javaslatát; megjegyzi, hogy hasonló reformokat több tagállamban bevezettek már; felkéri az EKB-t, hogy a többi érintett intézménnyel együtt munkálkodjon európai szinten a fenntartható strukturális reformon, amely véget vet a nagy pénzügyi intézmények kereskedési tevékenységeihez nyújtott támogatásoknak és egyenlő feltételeket teremt a pénzügyi szolgáltatások számára;

| 55. | emlékeztet arra, hogy az egységes szanálási mechanizmus – a bankunió második pillére – 2015 elején hatályba lép; hangsúlyozza, hogy tovább kell fejleszteni a bankunió harmadik pillérét; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet arra, hogy az egységes szanálási mechanizmus – a bankunió második pillére – 2015 elején hatályba lép; hangsúlyozza, hogy tovább kell fejleszteni a bankunió harmadik pillérét;

o

o o

| 56. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

56.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Központi Banknak.

---

2015. március 11., szerda

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/37

---

P8_TA(2015)0062

2013. évi éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2013. évi éves jelentésről (2014/2155(INI))

(2016/C 316/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 325. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottság 2014. július 17-i, „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2013. évi éves jelentés” című jelentésére (COM(2014)0474) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2014)0243, SWD(2014)0244, SWD(2014)0245, SWD(2014)0246, SWD(2014)0247 és SWD(2014)0248), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. július 17-i, „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2013. évi éves jelentés” című jelentésére (COM(2014)0474) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2014)0243, SWD(2014)0244, SWD(2014)0245, SWD(2014)0246, SWD(2014)0247 és SWD(2014)0248),

| — | tekintettel az OLAF 2013. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF 2013. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentésére: 2013. február – 2014. január, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentésére: 2013. február – 2014. január,

| — | tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek a 2013-es pénzügyi évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt,

| — | tekintettel az Európai Unió költségvetésének 2013 végéig megvalósított védelméről szóló 2014. szeptember 29-i bizottsági közleményre (COM(2014)0618), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió költségvetésének 2013 végéig megvalósított védelméről szóló 2014. szeptember 29-i bizottsági közleményre (COM(2014)0618),

| — | tekintettel a Bizottság „Az Európai Unió antikorrupciós jelentése” című, 2014. február 3-i jelentésére (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az Európai Unió antikorrupciós jelentése” című, 2014. február 3-i jelentésére (COM(2014)0038),

| — | tekintettel az Eurobarométer a korrupcióról szóló, 397. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurobarométer a korrupcióról szóló, 397. számú különjelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság héabevétel-kiesésről szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság héabevétel-kiesésről szóló jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló program (Hercule III program) létrehozásáról és a 804/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 250/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló program (Hercule III program) létrehozásáról és a 804/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 250/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló 2013. július 17-i javaslatra (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló 2013. július 17-i javaslatra (COM(2013)0534),

| — | tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet helyébe lépő, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet helyébe lépő, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2012. július 11-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2012. július 11-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0363),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3);

| — | tekintettel az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (4), az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló 2010. május 18-i nyilatkozatára (5) és a korrupció elleni uniós küzdelemről szóló 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (4), az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló 2010. május 18-i nyilatkozatára (5) és a korrupció elleni uniós küzdelemről szóló 2011. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2011)0308);

| — | tekintettel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az ENSZ korrupció elleni egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ korrupció elleni egyezményére,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a korrupcióról szóló polgári jogi és büntetőjogi egyezményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a korrupcióról szóló polgári jogi és büntetőjogi egyezményeire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0024/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0024/2015),

| A. | mivel az uniós költségvetés, amelyhez a közös objektív kritériumok szerint minden tagállam arányosan járul hozzá, támogatást biztosít az uniós szakpolitikák végrehajtásához, és az egység kifejeződése, valamint az európai integráció előmozdításának eszköze; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós költségvetés, amelyhez a közös objektív kritériumok szerint minden tagállam arányosan járul hozzá, támogatást biztosít az uniós szakpolitikák végrehajtásához, és az egység kifejeződése, valamint az európai integráció előmozdításának eszköze;

| B. | mivel az Unió pénzügyi érdekei védelmének, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének együttesen garantálniuk kell, hogy a költségvetés bevételei és kiadásai hozzájáruljanak az Unió prioritásai és céljai eléréséhez, valamint a polgárok bizalmának növeléséhez azáltal, hogy biztosítja őket arról, hogy pénzük átlátható módon, teljes mértékben az Unió céljainak és szakpolitikáinak megfelelően, a polgárok érdekében kerül felhasználásra; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió pénzügyi érdekei védelmének, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének együttesen garantálniuk kell, hogy a költségvetés bevételei és kiadásai hozzájáruljanak az Unió prioritásai és céljai eléréséhez, valamint a polgárok bizalmának növeléséhez azáltal, hogy biztosítja őket arról, hogy pénzük átlátható módon, teljes mértékben az Unió céljainak és szakpolitikáinak megfelelően, a polgárok érdekében kerül felhasználásra;

| C. | mivel a tagállamok jogi és adminisztratív rendszereinek sokfélesége megnehezíti a szabálytalanságok leküzdését és a csalás elleni küzdelmet, míg az uniós források bármely nem megfelelő felhasználása nem csupán egyéni, hanem kollektív veszteséget von maga után, és árt az egyes tagállamok, illetve az Unió egésze érdekeinek; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamok jogi és adminisztratív rendszereinek sokfélesége megnehezíti a szabálytalanságok leküzdését és a csalás elleni küzdelmet, míg az uniós források bármely nem megfelelő felhasználása nem csupán egyéni, hanem kollektív veszteséget von maga után, és árt az egyes tagállamok, illetve az Unió egésze érdekeinek;

| D. | mivel a csalás, a korrupció, a pénzmosás és egyéb illegális, az Unió pénzügyi érdekeit sértő tevékenységek elleni küzdelmet szolgáló meglévő intézkedések – mint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (PIF-egyezmény) – megerősítése érdekében a Bizottság két büntetőjogi eszközre – a PIF-irányelvre és az Európai Ügyészségről szóló rendeletre (EPPO rendelet), – vonatkozó javaslatot nyújtott be, melyek célja hatékonyabb vizsgálatok biztosítása és az adófizetők pénzének jobb védelme a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség egészében; |
| --- | --- |

D.

mivel a csalás, a korrupció, a pénzmosás és egyéb illegális, az Unió pénzügyi érdekeit sértő tevékenységek elleni küzdelmet szolgáló meglévő intézkedések – mint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény (PIF-egyezmény) – megerősítése érdekében a Bizottság két büntetőjogi eszközre – a PIF-irányelvre és az Európai Ügyészségről szóló rendeletre (EPPO rendelet), – vonatkozó javaslatot nyújtott be, melyek célja hatékonyabb vizsgálatok biztosítása és az adófizetők pénzének jobb védelme a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség egészében;

| E. | mivel az EU-n belüli csalás, korrupció és pénzmosás elleni küzdelemnek a közösségi intézmények politikai fellépése során elsődleges célt kell képeznie, és ezért alapvető fontosságú a tagállamok közötti politikai és igazságügyi együttműködés; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-n belüli csalás, korrupció és pénzmosás elleni küzdelemnek a közösségi intézmények politikai fellépése során elsődleges célt kell képeznie, és ezért alapvető fontosságú a tagállamok közötti politikai és igazságügyi együttműködés;

I.   
  A nem csalárd és csalárd szabálytalanságok észlelése és jelentése

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2013. évi éves jelentés” című jelentését (a Bizottság éves jelentése); üdvözli a Bizottság által 2011 óta hozott jogi és adminisztratív intézkedések széles körét, amelyek új környezetet teremtenek az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló politika további megerősítéséhez; hangsúlyozza, hogy a csalás elleni küzdelem jelenlegi elégtelen eredménye nem a szabályozás hiányának, hanem a nem megfelelő végrehajtásnak köszönhető; kéri a Bizottságot, hogy a soron következő bizottsági jelentésben reagáljon gyorsabban a Parlamentnek az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatos éves jelentésében megfogalmazott kéréseire; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottság „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – Csalás elleni küzdelem – 2013. évi éves jelentés” című jelentését (a Bizottság éves jelentése); üdvözli a Bizottság által 2011 óta hozott jogi és adminisztratív intézkedések széles körét, amelyek új környezetet teremtenek az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló politika további megerősítéséhez; hangsúlyozza, hogy a csalás elleni küzdelem jelenlegi elégtelen eredménye nem a szabályozás hiányának, hanem a nem megfelelő végrehajtásnak köszönhető; kéri a Bizottságot, hogy a soron következő bizottsági jelentésben reagáljon gyorsabban a Parlamentnek az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatos éves jelentésében megfogalmazott kéréseire;

| 2. | emlékeztet, hogy az uniós tagállamok jelenlegi gazdasági nehézségei idején és tekintettel az uniós költségvetési források elégtelen voltára különösen fontos az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme; hangsúlyozza, hogy az uniós forrásokat megfelelően kell kezelni és a lehető leghatékonyabban kell azokat felhasználni; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet, hogy az uniós tagállamok jelenlegi gazdasági nehézségei idején és tekintettel az uniós költségvetési források elégtelen voltára különösen fontos az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme; hangsúlyozza, hogy az uniós forrásokat megfelelően kell kezelni és a lehető leghatékonyabban kell azokat felhasználni;

| 3. | megjegyzi, hogy 2013-ban összesen 15 779 esetben jelentettek szabálytalanságokat a Bizottságnak, ebből 14 170 esetben nem csalárd szabálytalanságról, míg 1609 esetben csalárd szabálytalanságról volt szó, melyek teljes összege 2,14 milliárd eurót tett ki, melyből mintegy 1,76 milliárd euró a kiadásokkal volt kapcsolatos és az összes kifizetés 1,34 %-ának, a maradék 380 millió euró pedig a bruttó tradicionális saját források (TOR) 1,86 %-ának felelt meg; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy 2013-ban összesen 15 779 esetben jelentettek szabálytalanságokat a Bizottságnak, ebből 14 170 esetben nem csalárd szabálytalanságról, míg 1609 esetben csalárd szabálytalanságról volt szó, melyek teljes összege 2,14 milliárd eurót tett ki, melyből mintegy 1,76 milliárd euró a kiadásokkal volt kapcsolatos és az összes kifizetés 1,34 %-ának, a maradék 380 millió euró pedig a bruttó tradicionális saját források (TOR) 1,86 %-ának felelt meg;

| 4. | megjegyzi, hogy bár a 2013-ban jelentett nem csalárd szabálytalanságok teljes pénzügyi hatása mintegy 1,84 milliárd euróra csökkent, ami a 2012-es összeg kevesebb, mint 38 %-a, az ilyen, nyilvántartásba vett szabálytalanságok száma a korábbi évhez képest 16 %-os emelkedést mutat; megjegyzi továbbá, hogy a 2013-ban jelentett csalárd szabálytalanságok száma a 2012-es adatokhoz képest 30 %-kal nőtt, míg ezek pénzügyi hatása, amely 309 millió euró értékben érint uniós támogatásokat, 21 %-kal csökkent |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy bár a 2013-ban jelentett nem csalárd szabálytalanságok teljes pénzügyi hatása mintegy 1,84 milliárd euróra csökkent, ami a 2012-es összeg kevesebb, mint 38 %-a, az ilyen, nyilvántartásba vett szabálytalanságok száma a korábbi évhez képest 16 %-os emelkedést mutat; megjegyzi továbbá, hogy a 2013-ban jelentett csalárd szabálytalanságok száma a 2012-es adatokhoz képest 30 %-kal nőtt, míg ezek pénzügyi hatása, amely 309 millió euró értékben érint uniós támogatásokat, 21 %-kal csökkent

| 5. | megjegyzi, hogy mivel a tagállamok és a Bizottság jelentősen megváltoztatták a szabálytalanságok jelentésének módját, és ezért új információk állnak rendelkezésre, amelynek eredményeként a Bizottság 2013. évi éves jelentésében a hangsúly az általánosságban vizsgált szabálytalanságokról a csalárdként bejelentett szabálytalanságokra tevődött át; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is ezt a megközelítést alkalmazza az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló, következő éves jelentésében; ugyanakkor határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy tegye elérhetőbbé az információkat, és fokozza a nem csalárd szabálytalanságok hatókörére, típusára és hatására vonatkozó elemzések számát, tekintettel az ilyen szabálytalanságok jelentős számára és az ebből következő negatív pénzügyi hatásra, ami hátrányosan érinti az Európai Unió pénzügyi érdekeit; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy mivel a tagállamok és a Bizottság jelentősen megváltoztatták a szabálytalanságok jelentésének módját, és ezért új információk állnak rendelkezésre, amelynek eredményeként a Bizottság 2013. évi éves jelentésében a hangsúly az általánosságban vizsgált szabálytalanságokról a csalárdként bejelentett szabálytalanságokra tevődött át; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is ezt a megközelítést alkalmazza az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről szóló, következő éves jelentésében; ugyanakkor határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy tegye elérhetőbbé az információkat, és fokozza a nem csalárd szabálytalanságok hatókörére, típusára és hatására vonatkozó elemzések számát, tekintettel az ilyen szabálytalanságok jelentős számára és az ebből következő negatív pénzügyi hatásra, ami hátrányosan érinti az Európai Unió pénzügyi érdekeit;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezései értelmében a Bizottságnak és a tagállamoknak is minden tőlük telhetőt meg kell tenniük a csalás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő más illegális tevékenységek elleni küzdelem érdekében; emlékeztet arra, hogy a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés és koordináció elengedhetetlen ahhoz, hogy hatékonyan lehessen biztosítani az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, és hogy ezért elsődleges fontosságú az együttműködés és a koordináció erősítése és lehető leghatékonyabbá tétele; rámutat arra, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a források és a kiadások tekintetében egyforma szintű figyelmet követel meg; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezései értelmében a Bizottságnak és a tagállamoknak is minden tőlük telhetőt meg kell tenniük a csalás, a korrupció és az Unió pénzügyi érdekeit sértő más illegális tevékenységek elleni küzdelem érdekében; emlékeztet arra, hogy a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés és koordináció elengedhetetlen ahhoz, hogy hatékonyan lehessen biztosítani az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, és hogy ezért elsődleges fontosságú az együttműködés és a koordináció erősítése és lehető leghatékonyabbá tétele; rámutat arra, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a források és a kiadások tekintetében egyforma szintű figyelmet követel meg;

| 7. | megjegyzi, hogy a lehetséges csalárd szabálytalanságok feltárása és jelentése terén az utóbbi öt évben általános tendenciaként lassú csökkenés figyelhető meg, ugyanakkor a nem csalárdként jelentett szabálytalanságok száma fokozatos növekedést mutat; annak részletesebb vizsgálatára kéri a Bizottságot, hogy elsősorban milyen okok miatt növekszik a szabálytalanságok száma, valamint hogy készítsen olyan elemzést, amely választ ad arra a kérdésre, hogy a tapasztalt tendencia a szabálytalanság eseteinek felderítése felé történő elmozdulásnak tudható-e be, vagy annak, ahogyan a tagállamok az eseteket minősítik; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a lehetséges csalárd szabálytalanságok feltárása és jelentése terén az utóbbi öt évben általános tendenciaként lassú csökkenés figyelhető meg, ugyanakkor a nem csalárdként jelentett szabálytalanságok száma fokozatos növekedést mutat; annak részletesebb vizsgálatára kéri a Bizottságot, hogy elsősorban milyen okok miatt növekszik a szabálytalanságok száma, valamint hogy készítsen olyan elemzést, amely választ ad arra a kérdésre, hogy a tapasztalt tendencia a szabálytalanság eseteinek felderítése felé történő elmozdulásnak tudható-e be, vagy annak, ahogyan a tagállamok az eseteket minősítik;

| 8. | meggyőződése, hogy a PIF-irányelvben szereplő büntetőjogi eszközök csak akkor lesznek hatékonyak, ha világosan meg tudják határozni az uniós pénzügyi érdekeket sértő bűncselekményeket, a valamennyi részt vevő tagállamban alkalmazandó, szabadságvesztéssel járó szankciók minimális és maximális szintjét és az elévülés minimumszabályait, és ha ezeket a rendelkezéseket a továbbiakban valamennyi tagállam azonos módon és hatékonyan hajtja végre; |
| --- | --- |

8.

meggyőződése, hogy a PIF-irányelvben szereplő büntetőjogi eszközök csak akkor lesznek hatékonyak, ha világosan meg tudják határozni az uniós pénzügyi érdekeket sértő bűncselekményeket, a valamennyi részt vevő tagállamban alkalmazandó, szabadságvesztéssel járó szankciók minimális és maximális szintjét és az elévülés minimumszabályait, és ha ezeket a rendelkezéseket a továbbiakban valamennyi tagállam azonos módon és hatékonyan hajtja végre;

Bevételek – Saját források

| 9. | üdvözli, hogy a tradicionális saját források (TOR) 98 %-át jelentősebb problémák nélkül gyűjtik össze, valamint hogy a jelentett csalárd szabálytalanságok a megállapított bruttó tradicionális saját forrásoknak 0,29 %-át (61 millió euró értékben), a nem csalárd szabálytalanságok pedig 1,57 %-át (327,4 millió euró) teszik ki; megjegyzi, hogy a csalás és a szabálytalanságok esetei 2013-ban 380 millió eurót tettek ki, amiből a tagállamok összesen 234 millió eurót fizettettek vissza; különösen megjegyzi, hogy a tradicionális saját források esetében 2013-ban teljesített, szóban forgó 62 %-os visszafizettetési arány az utóbbi évtized eddigi legjobb eredménye; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a tradicionális saját források (TOR) 98 %-át jelentősebb problémák nélkül gyűjtik össze, valamint hogy a jelentett csalárd szabálytalanságok a megállapított bruttó tradicionális saját forrásoknak 0,29 %-át (61 millió euró értékben), a nem csalárd szabálytalanságok pedig 1,57 %-át (327,4 millió euró) teszik ki; megjegyzi, hogy a csalás és a szabálytalanságok esetei 2013-ban 380 millió eurót tettek ki, amiből a tagállamok összesen 234 millió eurót fizettettek vissza; különösen megjegyzi, hogy a tradicionális saját források esetében 2013-ban teljesített, szóban forgó 62 %-os visszafizettetési arány az utóbbi évtized eddigi legjobb eredménye;

| 10. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy 2013-ban az EU-28-ban az OWNRES adatbázisban megállapított összegek legnagyobb része a vámeljárás „szabad forgalomba bocsátás”elemével volt kapcsolatos mind a csalások esetében (93 %), mind a szabálytalanságok esetében (87 %); felhívja a Bizottságot, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket a vámeljárás „szabad forgalomba bocsátás”elemének megerősítése céljából, hogy az kevésbé biztosítson lehetőséget csalások és szabálytalanságok elkövetésére; |
| --- | --- |

10.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy 2013-ban az EU-28-ban az OWNRES adatbázisban megállapított összegek legnagyobb része a vámeljárás „szabad forgalomba bocsátás”elemével volt kapcsolatos mind a csalások esetében (93 %), mind a szabálytalanságok esetében (87 %); felhívja a Bizottságot, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket a vámeljárás „szabad forgalomba bocsátás”elemének megerősítése céljából, hogy az kevésbé biztosítson lehetőséget csalások és szabálytalanságok elkövetésére;

| 11. | aggasztónak találja, hogy 2013-ban az OWNRES adatbázisban a csalások esetében a visszafizettetési arány csak 23,74 %-os volt, ami alatta marad a 2008–2012 közötti időszakban mért 33,5 %- os átlagnak; rámutat, hogy a 2013-ban jelentett szabálytalanságok esetében a visszafizettetési arány 67,9 %; hangsúlyozza általánosságban tagállami hatóságok és a Bizottság szervezeti egységeinek felelősségét a jogosulatlanul kifizetett pénzösszegek visszakövetelése tekintetében, és felhívja e hatóságokat és szervezeti egységeket, hogy lássák el megfelelően ezt a feladatukat és növeljék jelentősen a visszafizetési rátát a csalások esetében, amely a nem csalárd szabálytalanságok esetében mutatkozó visszaszerzési aránynál általában jóval alacsonyabb szinten áll; |
| --- | --- |

11.

aggasztónak találja, hogy 2013-ban az OWNRES adatbázisban a csalások esetében a visszafizettetési arány csak 23,74 %-os volt, ami alatta marad a 2008–2012 közötti időszakban mért 33,5 %- os átlagnak; rámutat, hogy a 2013-ban jelentett szabálytalanságok esetében a visszafizettetési arány 67,9 %; hangsúlyozza általánosságban tagállami hatóságok és a Bizottság szervezeti egységeinek felelősségét a jogosulatlanul kifizetett pénzösszegek visszakövetelése tekintetében, és felhívja e hatóságokat és szervezeti egységeket, hogy lássák el megfelelően ezt a feladatukat és növeljék jelentősen a visszafizetési rátát a csalások esetében, amely a nem csalárd szabálytalanságok esetében mutatkozó visszaszerzési aránynál általában jóval alacsonyabb szinten áll;

| 12. | üdvözli, hogy az Európai Unió 2013-ban aláírta az ENSZ a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvét; megjegyzi, hogy 15 tagállam írta alá a jegyzőkönyvet, de hogy jelenleg csak Ausztria ratifikálta azt; ezért felhívja a többi tagállamot, hogy a lehető leghamarabb zárják le a ratifikációs folyamatot; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy az Európai Unió 2013-ban aláírta az ENSZ a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvét; megjegyzi, hogy 15 tagállam írta alá a jegyzőkönyvet, de hogy jelenleg csak Ausztria ratifikálta azt; ezért felhívja a többi tagállamot, hogy a lehető leghamarabb zárják le a ratifikációs folyamatot;

| 13. | rámutat, hogy a magas adótartalmú termékek csempészete komoly bevételkiesést okoz az EU és a tagállamok költségvetése számára, és hogy csak a cigarettacsempészet következtében keletkező közvetlen vámbevétel-kiesés becsült összege meghaladja az évi 10 milliárd eurót; ezenfelül felhívja a figyelmet a hamis áruk kereskedelmére, ami kárt okoz mind a tagállamok adóhatóságainak, mind az uniós vállalkozásoknak; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy a magas adótartalmú termékek csempészete komoly bevételkiesést okoz az EU és a tagállamok költségvetése számára, és hogy csak a cigarettacsempészet következtében keletkező közvetlen vámbevétel-kiesés becsült összege meghaladja az évi 10 milliárd eurót; ezenfelül felhívja a figyelmet a hamis áruk kereskedelmére, ami kárt okoz mind a tagállamok adóhatóságainak, mind az uniós vállalkozásoknak;

| 14. | hivatkozik a bruttó nemzeti jövedelemre (GNI) vonatkozó adatok javítására irányuló folyamatban lévő erőfeszítésekre, valamint azokra az ügyekre, amelyeket az Európai Számvevőszék 11/2013. sz. különleges jelentése említ, amely a GNI-adatok rövidebb ideig tartó, célzottabb ellenőrzésére, valamint az eredményekről való jelentéstétel javítására és nagyobb koordinációra szólít fel, annak érdekében, hogy az uniós jövedelmek kiszámítása során a GNI-rendszer megbízhatóbbá váljon; |
| --- | --- |

14.

hivatkozik a bruttó nemzeti jövedelemre (GNI) vonatkozó adatok javítására irányuló folyamatban lévő erőfeszítésekre, valamint azokra az ügyekre, amelyeket az Európai Számvevőszék 11/2013. sz. különleges jelentése említ, amely a GNI-adatok rövidebb ideig tartó, célzottabb ellenőrzésére, valamint az eredményekről való jelentéstétel javítására és nagyobb koordinációra szólít fel, annak érdekében, hogy az uniós jövedelmek kiszámítása során a GNI-rendszer megbízhatóbbá váljon;

| 15. | megjegyzi, hogy a láthatatlan gazdaságnak a nemzeti számlákban való megjelenítése hozzájárul a teljesebb és megbízhatóbb GNI-adatok biztosításához, és felhívja a Bizottságot és az Eurostatot, hogy mélyítsék el az együttműködést a nemzeti statisztikai intézményekkel annak biztosítása érdekében, hogy ezt az elemet valamennyi tagállamban koherens és összehasonlítható módon, a legfrissebb információkat felhasználva kezeljék; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a láthatatlan gazdaságnak a nemzeti számlákban való megjelenítése hozzájárul a teljesebb és megbízhatóbb GNI-adatok biztosításához, és felhívja a Bizottságot és az Eurostatot, hogy mélyítsék el az együttműködést a nemzeti statisztikai intézményekkel annak biztosítása érdekében, hogy ezt az elemet valamennyi tagállamban koherens és összehasonlítható módon, a legfrissebb információkat felhasználva kezeljék;

| 16. | hangsúlyozza, hogy számos tagállamban a héacsalás és a héakikerülés miatt a héabevétel-kiesés folyamatosan magas szinten áll; hangsúlyozza, hogy a Bizottság hatáskörrel rendelkezik a tagállamok által hozott intézkedések ellenőrzésére és felügyeletére; ezért felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben éljen hatáskörével a tagállamok héacsalás és a héakikerülés elleni küzdelmének támogatására; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy számos tagállamban a héacsalás és a héakikerülés miatt a héabevétel-kiesés folyamatosan magas szinten áll; hangsúlyozza, hogy a Bizottság hatáskörrel rendelkezik a tagállamok által hozott intézkedések ellenőrzésére és felügyeletére; ezért felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben éljen hatáskörével a tagállamok héacsalás és a héakikerülés elleni küzdelmének támogatására;

| 17. | megjegyzi továbbá, hogy 2013-ban a tagállamok 133, cigarettacsempészettel kapcsolatos esetet vettek nyilvántartásba, melyek mintegy 7 millió eurót kitevő tradicionális saját forrást érintettek; hangsúlyozza, hogy ez a tendencia meredek csökkenést jelent 2012-höz képest, amikor 224 esetről számoltak be, melyek során mintegy 25 millió eurós kár keletkezett; mélységes aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Dánia, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Ciprus, Luxemburg, Portugália, Szlovénia, Szlovákia és Svédország 2013-as, a Bizottságnak küldött jelentéseiben egyetlen cigarettacsempészési ügy sem szerepelt, és megkérdőjelezi az említett tagállamokban használatos jelentéstételi eljárás hatékonyságát; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi tagállam pontosan és időben jelentsen a Bizottságnak a csempészési és hamisítási ügyekről, hogy jobban fel lehessen becsülni a hátrányosan érintett tradicionális saját források mennyiségét; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi továbbá, hogy 2013-ban a tagállamok 133, cigarettacsempészettel kapcsolatos esetet vettek nyilvántartásba, melyek mintegy 7 millió eurót kitevő tradicionális saját forrást érintettek; hangsúlyozza, hogy ez a tendencia meredek csökkenést jelent 2012-höz képest, amikor 224 esetről számoltak be, melyek során mintegy 25 millió eurós kár keletkezett; mélységes aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Dánia, Észtország, Spanyolország, Franciaország, Ciprus, Luxemburg, Portugália, Szlovénia, Szlovákia és Svédország 2013-as, a Bizottságnak küldött jelentéseiben egyetlen cigarettacsempészési ügy sem szerepelt, és megkérdőjelezi az említett tagállamokban használatos jelentéstételi eljárás hatékonyságát; ragaszkodik ahhoz, hogy valamennyi tagállam pontosan és időben jelentsen a Bizottságnak a csempészési és hamisítási ügyekről, hogy jobban fel lehessen becsülni a hátrányosan érintett tradicionális saját források mennyiségét;

| 18. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság tanulmányt fog közzétenni egy a dohánytermékekre vonatkozó árukövető és nyomon követési rendszer megvalósíthatóságáról; hangsúlyozza, hogy ez hatalmas előrelépés a csempészet elleni küzdelemben; kéri a Bizottságot, hogy tervezzen meg és valósítson meg egy nyílt és versenyképes árukövető és nyomon követési rendszert oly módon, hogy annak kialakítása és megvalósításának módja ne kedvezzen egyetlen, vagy csak néhány megoldásszállítónak; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság tanulmányt fog közzétenni egy a dohánytermékekre vonatkozó árukövető és nyomon követési rendszer megvalósíthatóságáról; hangsúlyozza, hogy ez hatalmas előrelépés a csempészet elleni küzdelemben; kéri a Bizottságot, hogy tervezzen meg és valósítson meg egy nyílt és versenyképes árukövető és nyomon követési rendszert oly módon, hogy annak kialakítása és megvalósításának módja ne kedvezzen egyetlen, vagy csak néhány megoldásszállítónak;

Jövedékitermék-szállítási és felügyeleti rendszer;

| 19. | emlékeztet arra, hogy






  — | a Parlament az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 2012. évi éves jelentésről készített, a 2014. április 3-i állásfoglalásában (7) megjegyezte, hogy a bűnüldöző hatóságok a jövedékitermék-szállítási és felügyeleti rendszerrel (EMCS) kapcsolatos, bűnözői csoportok által elkövetett visszaélések fokozódását figyelték meg, és a Parlament meg van győződve arról, hogy nem történik meg az EMCS keretében szállított áruk fizikai ellenőrzése; |
| --- | --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy

—

a Parlament az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 2012. évi éves jelentésről készített, a 2014. április 3-i állásfoglalásában (7) megjegyezte, hogy a bűnüldöző hatóságok a jövedékitermék-szállítási és felügyeleti rendszerrel (EMCS) kapcsolatos, bűnözői csoportok által elkövetett visszaélések fokozódását figyelték meg, és a Parlament meg van győződve arról, hogy nem történik meg az EMCS keretében szállított áruk fizikai ellenőrzése;

| — | a Bizottságnak friss információkkal kell ellátnia a Parlamentet a fizikai ellenőrzés fokozására irányuló intézkedésekről az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, következő, 2014-es éves jelentésben; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak friss információkkal kell ellátnia a Parlamentet a fizikai ellenőrzés fokozására irányuló intézkedésekről az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, következő, 2014-es éves jelentésben;

| — | szigorítani kell az EMCS-hez való hozzáférési jogokat, annak érdekében, hogy a rendszer magában foglalja az áruba bocsátás előtti megfelelés átfogó történetét, és ennek révén lehetővé váljon, hogy az üzleti szereplők megkaphassák a „felhatalmazott gazdasági szereplő” („megbízható gazdálkodó alany”) státuszt, és ily módon kizárólag közvetlenül ezek a szereplők működhessenek az EMCS keretében; |
| --- | --- |

—

szigorítani kell az EMCS-hez való hozzáférési jogokat, annak érdekében, hogy a rendszer magában foglalja az áruba bocsátás előtti megfelelés átfogó történetét, és ennek révén lehetővé váljon, hogy az üzleti szereplők megkaphassák a „felhatalmazott gazdasági szereplő” („megbízható gazdálkodó alany”) státuszt, és ily módon kizárólag közvetlenül ezek a szereplők működhessenek az EMCS keretében;

| — | a Parlament kérte a Bizottságot, hogy ismertesse a 2008/118/EK irányelv módosításának szükségességére vonatkozó jelenlegi vizsgálatok eredményeit; |
| --- | --- |

—

a Parlament kérte a Bizottságot, hogy ismertesse a 2008/118/EK irányelv módosításának szükségességére vonatkozó jelenlegi vizsgálatok eredményeit;

| — | a nyilvántartáshoz való hozzáférést kérelmező személyek és vállalkozások tekintetében a tagállamok által végzett hitelesítő ellenőrzéseknek szigorúbbaknak és átfogóbbaknak kell lenniük; |
| --- | --- |

—

a nyilvántartáshoz való hozzáférést kérelmező személyek és vállalkozások tekintetében a tagállamok által végzett hitelesítő ellenőrzéseknek szigorúbbaknak és átfogóbbaknak kell lenniük;

| — | a Bizottságnak meg kell magyaráznia az adóhatóságokkal való szorosabb együttműködést célzó fellépést, mivel az áruk tekintetében könnyedén tehető félrevezető nyilatkozat a jövedéki adó elkerülésének céljából; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak meg kell magyaráznia az adóhatóságokkal való szorosabb együttműködést célzó fellépést, mivel az áruk tekintetében könnyedén tehető félrevezető nyilatkozat a jövedéki adó elkerülésének céljából;

| — | az engedélyezett raktárak közti jövedékitermék-szállítási határidők irreálisan hosszúk, ami lehetővé teszi, hogy ugyanazon nyilatkozat alapján több szállítást valósítsanak meg, illetve, hogy eltereljék az árut, mielőtt a teljesítés időpontját bevezetnék a rendszerbe; ezért ismételten kéri, hogy a feladó haladéktalanul tájékoztassa a változásokról a bejelentett rendeltetési hely és az új rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságát; |
| --- | --- |

—

az engedélyezett raktárak közti jövedékitermék-szállítási határidők irreálisan hosszúk, ami lehetővé teszi, hogy ugyanazon nyilatkozat alapján több szállítást valósítsanak meg, illetve, hogy eltereljék az árut, mielőtt a teljesítés időpontját bevezetnék a rendszerbe; ezért ismételten kéri, hogy a feladó haladéktalanul tájékoztassa a változásokról a bejelentett rendeltetési hely és az új rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságát;

| — | a Parlament kérte, hogy a jövedéki áru átvételéről szóló jelentés bemutatására biztosított maximális idő egy munkanap legyen, valamint, hogy az egyes szállítmányokkal kapcsolatos szállítási időt az alkalmazott szállítási eszköznek és a feladási és rendeltetési hely közötti távolságnak megfelelően számítsák ki és állapítsák meg; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, amint ezek a kérések teljesülnek; |
| --- | --- |

—

a Parlament kérte, hogy a jövedéki áru átvételéről szóló jelentés bemutatására biztosított maximális idő egy munkanap legyen, valamint, hogy az egyes szállítmányokkal kapcsolatos szállítási időt az alkalmazott szállítási eszköznek és a feladási és rendeltetési hely közötti távolságnak megfelelően számítsák ki és állapítsák meg; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, amint ezek a kérések teljesülnek;

| — | a vámraktárak létrehozásához szükséges garanciák túl alacsonyak a jövedéki áruk érétkéhez képest, és hogy ezért a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy állapítson meg egy, az áruk típusa és a tényleges kereskedelem értékétől függő változót; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, amint ezek a kérések teljesülnek; |
| --- | --- |

—

a vámraktárak létrehozásához szükséges garanciák túl alacsonyak a jövedéki áruk érétkéhez képest, és hogy ezért a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy állapítson meg egy, az áruk típusa és a tényleges kereskedelem értékétől függő változót; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, amint ezek a kérések teljesülnek;

| — | a Parlamentet aggasztja, hogy a tagállamok saját EMCS rendszerüket az Európai Bizottság által tágan meghatározott követelmények alapján valósították meg; ismételten kéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze egy egységesebb rendszer uniós szintű bevezetését; |
| --- | --- |

—

a Parlamentet aggasztja, hogy a tagállamok saját EMCS rendszerüket az Európai Bizottság által tágan meghatározott követelmények alapján valósították meg; ismételten kéri a Bizottságot, hogy kezdeményezze egy egységesebb rendszer uniós szintű bevezetését;

Kiadások

| 20. | felhívja a figyelmet az uniós kiadásokkal kapcsolatos csalárd szabálytalanságként jelentett esetek számának aggasztó, 76 %-os növekedésére, és sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a jövőben megakadályozzák az ilyen, negatív trendek kialakulását; |
| --- | --- |

20.

felhívja a figyelmet az uniós kiadásokkal kapcsolatos csalárd szabálytalanságként jelentett esetek számának aggasztó, 76 %-os növekedésére, és sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a jövőben megakadályozzák az ilyen, negatív trendek kialakulását;

| 21. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a mezőgazdasági ágazatban általában a szabálytalanságok és különösen a csalárd szabálytalanságok száma a 2013-as adatokhoz képest 2013-ban jelentősen emelkedett; megjegyzi, hogy 2013-ban a „kedvezményezett nem rendelkezik az előírt minőséggel” megjelölésű új, jelentős jogsértési tendencia jelent meg, melynek során 51 csalárd szabálysértési esetet jelentettek; úgy véli, hogy ezek a trendek olyan intézkedéseket tesznek szükségessé, amelyek egyrészt az esetlegesen nem szándékos jogsértéseket eredményező gyakorlatok felszámolását, másrészt a korrupt és bűnözői magatartás elleni agresszív fellépést célozzák; |
| --- | --- |

21.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a mezőgazdasági ágazatban általában a szabálytalanságok és különösen a csalárd szabálytalanságok száma a 2013-as adatokhoz képest 2013-ban jelentősen emelkedett; megjegyzi, hogy 2013-ban a „kedvezményezett nem rendelkezik az előírt minőséggel” megjelölésű új, jelentős jogsértési tendencia jelent meg, melynek során 51 csalárd szabálysértési esetet jelentettek; úgy véli, hogy ezek a trendek olyan intézkedéseket tesznek szükségessé, amelyek egyrészt az esetlegesen nem szándékos jogsértéseket eredményező gyakorlatok felszámolását, másrészt a korrupt és bűnözői magatartás elleni agresszív fellépést célozzák;

| 22. | elismeri, hogy a 2013-as pénzügyi évben a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén a tagállamok 197 millió eurót téríttettek vissza a kedvezményezettekkel, ugyanakkor az említett pénzügyi év végén maradt 1 318,3 millió euró, amelyet a kedvezményezetteknek még vissza kell téríteniük, amelyből az 50/50 mechanizmus bevezetését követően 1 097,1 millió euró az uniós költségvetéssel szemben fennálló tartozások összege; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) vonatkozásában a visszafizettetési arány a teljes átlag alatt volt, és a 2009-ben felderített szabálytalanságoknak 2013 végéig még a felét sem téríttették vissza; |
| --- | --- |

22.

elismeri, hogy a 2013-as pénzügyi évben a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén a tagállamok 197 millió eurót téríttettek vissza a kedvezményezettekkel, ugyanakkor az említett pénzügyi év végén maradt 1 318,3 millió euró, amelyet a kedvezményezetteknek még vissza kell téríteniük, amelyből az 50/50 mechanizmus bevezetését követően 1 097,1 millió euró az uniós költségvetéssel szemben fennálló tartozások összege; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) vonatkozásában a visszafizettetési arány a teljes átlag alatt volt, és a 2009-ben felderített szabálytalanságoknak 2013 végéig még a felét sem téríttették vissza;

| 23. | rámutat, hogy a tagállamok közt jelentős különbségek vannak a KAP keretében észlelt szabálytalan kifizetések eredményeként keletkezett veszteségek visszakövetelésére való képességük tekintetében, és sürgeti a 33 %-os visszafizettetési aránynál alacsonyabb eredményt felmutató tagállamokat, hogy 2015-ben és az azt követő években tegyenek jelentős előrelépést ezen a téren; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a tagállamok közt jelentős különbségek vannak a KAP keretében észlelt szabálytalan kifizetések eredményeként keletkezett veszteségek visszakövetelésére való képességük tekintetében, és sürgeti a 33 %-os visszafizettetési aránynál alacsonyabb eredményt felmutató tagállamokat, hogy 2015-ben és az azt követő években tegyenek jelentős előrelépést ezen a téren;

| 24. | elismeri, hogy a 2013. évi közös agrárpolitika (KAP) reformját követően a tagállamok nagyobb mértékű rugalmasságot élveznek a politika végrehajtását illetően, nevezetesen azt regionális és nemzeti képességeikhez és prioritásaikhoz igazíthatják, valamint annak különböző pillérei között átcsoportosításokat hajthatnak végre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a rugalmasság növekedése ne a nyomon követési és értékelő rendszerek kárára valósuljon meg; megjegyzi továbbá, hogy az új KAP keretében a Bizottság egy egyszerűsítési menetrenden dolgozik; felhívja a Bizottságot, hogy az egyszerűsítési menetrendet igazítsa teljes mértékben a Mezőgazdasági Főigazgatóság csalás elleni stratégiájához és hogy megfelelő kontrollrendszer biztosításával alakítson ki egyensúlyt az egyszerűsítés és az uniós pénzeszközök gondos kezelése között; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a 2013. évi közös agrárpolitika (KAP) reformját követően a tagállamok nagyobb mértékű rugalmasságot élveznek a politika végrehajtását illetően, nevezetesen azt regionális és nemzeti képességeikhez és prioritásaikhoz igazíthatják, valamint annak különböző pillérei között átcsoportosításokat hajthatnak végre; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a rugalmasság növekedése ne a nyomon követési és értékelő rendszerek kárára valósuljon meg; megjegyzi továbbá, hogy az új KAP keretében a Bizottság egy egyszerűsítési menetrenden dolgozik; felhívja a Bizottságot, hogy az egyszerűsítési menetrendet igazítsa teljes mértékben a Mezőgazdasági Főigazgatóság csalás elleni stratégiájához és hogy megfelelő kontrollrendszer biztosításával alakítson ki egyensúlyt az egyszerűsítés és az uniós pénzeszközök gondos kezelése között;

| 25. | aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt, hogy egy adott szabálytalanság elkövetése és feltárása, majd végül Bizottságnak történő jelentése között eltelt idő átlagosan 6,3 év a mezőgazdasági ágazatban, illetve 2,75 év az egyéb ágazatokban; emlékeztet arra, hogy a szabálytalanságok feltárását további eljárások követik (visszafizettetési felszólítások, OLAF-vizsgálatok stb.); kéri a Bizottságot, hogy az egyes szakpolitikai ágazatokban határozza meg a megosztott irányítás keretében feltárt szabálytalanságok átlagos, minimális és maximális élettartamát; |
| --- | --- |

25.

aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt, hogy egy adott szabálytalanság elkövetése és feltárása, majd végül Bizottságnak történő jelentése között eltelt idő átlagosan 6,3 év a mezőgazdasági ágazatban, illetve 2,75 év az egyéb ágazatokban; emlékeztet arra, hogy a szabálytalanságok feltárását további eljárások követik (visszafizettetési felszólítások, OLAF-vizsgálatok stb.); kéri a Bizottságot, hogy az egyes szakpolitikai ágazatokban határozza meg a megosztott irányítás keretében feltárt szabálytalanságok átlagos, minimális és maximális élettartamát;

| 26. | reméli, hogy a szabálytalanságoknak a halászati ágazatban 2013-ban jelentett 475 %-os növekedése csak egyetlen évben előforduló csúcsérték, amely az ágazatban alkalmazott programok késedelmes végrehajtásával függ össze, valamint hogy ez nem alkothat olyan, negatív tendenciát, amely aláássa az uniós halászati politika értékének külső megítélését; |
| --- | --- |

26.

reméli, hogy a szabálytalanságoknak a halászati ágazatban 2013-ban jelentett 475 %-os növekedése csak egyetlen évben előforduló csúcsérték, amely az ágazatban alkalmazott programok késedelmes végrehajtásával függ össze, valamint hogy ez nem alkothat olyan, negatív tendenciát, amely aláássa az uniós halászati politika értékének külső megítélését;

| 27. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a kohéziós politika területén jelentett szabálytalanságok száma 15 %-os növekedést mutat; ugyanakkor megjegyzi, hogy a nem csalárd szabálytalanságok esetében érintett összegek 49 %-kal, a csalások esetében pedig 22 %-kal csökkentek; |
| --- | --- |

27.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a kohéziós politika területén jelentett szabálytalanságok száma 15 %-os növekedést mutat; ugyanakkor megjegyzi, hogy a nem csalárd szabálytalanságok esetében érintett összegek 49 %-kal, a csalások esetében pedig 22 %-kal csökkentek;

| 28. | megállapítja, hogy 321 csalárdként és 4 672 nem csalárdként bejelentett szabálytalanság kapcsolódott a kohéziós politikához; tudomásul veszi, hogy mindkét kategóriában 15 %-kal nőtt a bejelentések száma 2012-höz képest, és hogy a korábbi évekhez hasonlóan a 2013-ban feltárt szabálytalanságokhoz kapcsolódó összegek legnagyobb része (63 %) továbbra is a kohéziós politika területét érinti; rámutat azonban, hogy mindkét kategóriában növekedtek a kapcsolódó összegek, a korábbi évek tapasztalata alapján fokozatos javulás figyelhető meg, és hogy első alkalommal fordult elő, hogy nem a kohéziós politika volt a költségvetési kiadások azon területe, ahol a csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma a legmagasabb volt; |
| --- | --- |

28.

megállapítja, hogy 321 csalárdként és 4 672 nem csalárdként bejelentett szabálytalanság kapcsolódott a kohéziós politikához; tudomásul veszi, hogy mindkét kategóriában 15 %-kal nőtt a bejelentések száma 2012-höz képest, és hogy a korábbi évekhez hasonlóan a 2013-ban feltárt szabálytalanságokhoz kapcsolódó összegek legnagyobb része (63 %) továbbra is a kohéziós politika területét érinti; rámutat azonban, hogy mindkét kategóriában növekedtek a kapcsolódó összegek, a korábbi évek tapasztalata alapján fokozatos javulás figyelhető meg, és hogy első alkalommal fordult elő, hogy nem a kohéziós politika volt a költségvetési kiadások azon területe, ahol a csalárdként bejelentett szabálytalanságok száma a legmagasabb volt;

| 29. | ugyanakkor sajnálattal állapítja meg a visszatérítendő összegekkel és a kifejezetten a 2013. pénzügyi évre vonatkozó kohéziós politikához kapcsolódó visszafizetési rátával kapcsolatos információk hiányát; kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli éves jelentésében erről nyújtson részletes tájékoztatást; |
| --- | --- |

29.

ugyanakkor sajnálattal állapítja meg a visszatérítendő összegekkel és a kifejezetten a 2013. pénzügyi évre vonatkozó kohéziós politikához kapcsolódó visszafizetési rátával kapcsolatos információk hiányát; kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli éves jelentésében erről nyújtson részletes tájékoztatást;

| 30. | megjegyzi, hogy a centralizált irányítás alá tartozó kiadások tekintetében ötéves távlatban a csalárd szabálytalanságként jelentett szabálytalanságok esetében a visszafizettetési arány 54,5 %-os, a nem csalárd szabálytalanságok esetében pedig 63,9 %-os; sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa tovább a visszafizettetési eljárást és rövidítse le annak időtartamát; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy a centralizált irányítás alá tartozó kiadások tekintetében ötéves távlatban a csalárd szabálytalanságként jelentett szabálytalanságok esetében a visszafizettetési arány 54,5 %-os, a nem csalárd szabálytalanságok esetében pedig 63,9 %-os; sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa tovább a visszafizettetési eljárást és rövidítse le annak időtartamát;

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy vállaljon teljes felelősséget az uniós költségvetésből jogosulatlanul kifizetett pénzeszközök visszafizettetéséért, és a jelentéstétel vonatkozásában dolgozzon ki minden tagállamra nézve egységes elveket annak érdekében, hogy biztosítsák a megfelelő összehasonlítható és pontos adatok gyűjtését; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot, hogy vállaljon teljes felelősséget az uniós költségvetésből jogosulatlanul kifizetett pénzeszközök visszafizettetéséért, és a jelentéstétel vonatkozásában dolgozzon ki minden tagállamra nézve egységes elveket annak érdekében, hogy biztosítsák a megfelelő összehasonlítható és pontos adatok gyűjtését;

| 32. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 2009 és 2013 között centralizált irányítás keretében szabálytalanságnak (csalárd és nem csalárd szabálytalanságként bejelentett szabálytalanságok összesen) minősülő esetekben kibocsátott visszafizettetési felszólítások esetében a szabálytalanság bekövetkezte és feltárása között átlagosan 3,4 év telt el: az esetek több mint felének (54 %) feltárására a szabálytalanság elkövetésének évét követő 4 éven belül került sor, míg az esetek másik fele (46 %) esetében az eltelt idő 4 és 13 év között szóródott; emlékeztet arra, hogy a szabálytalanságok feltárását további eljárások követik (visszafizettetési felszólítások, OLAF-vizsgálatok stb.); kéri a Bizottságot, hogy határozza meg a centralizált irányítás keretében feltárt szabálytalanságok átlagos, minimális és maximális élettartamát; |
| --- | --- |

32.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a 2009 és 2013 között centralizált irányítás keretében szabálytalanságnak (csalárd és nem csalárd szabálytalanságként bejelentett szabálytalanságok összesen) minősülő esetekben kibocsátott visszafizettetési felszólítások esetében a szabálytalanság bekövetkezte és feltárása között átlagosan 3,4 év telt el: az esetek több mint felének (54 %) feltárására a szabálytalanság elkövetésének évét követő 4 éven belül került sor, míg az esetek másik fele (46 %) esetében az eltelt idő 4 és 13 év között szóródott; emlékeztet arra, hogy a szabálytalanságok feltárását további eljárások követik (visszafizettetési felszólítások, OLAF-vizsgálatok stb.); kéri a Bizottságot, hogy határozza meg a centralizált irányítás keretében feltárt szabálytalanságok átlagos, minimális és maximális élettartamát;

| 33. | üdvözli, hogy az Európai Szociális Alapot érintő, csalárdként jelentett esetek száma 2013-ban 40 %-kal alacsonyabb volt, mint 2009-ben és 2010-ben, valamint hogy 2013 megszakítás nélkül a harmadik olyan év volt, amelynek során folytatódott a pozitív tendencia; |
| --- | --- |

33.

üdvözli, hogy az Európai Szociális Alapot érintő, csalárdként jelentett esetek száma 2013-ban 40 %-kal alacsonyabb volt, mint 2009-ben és 2010-ben, valamint hogy 2013 megszakítás nélkül a harmadik olyan év volt, amelynek során folytatódott a pozitív tendencia;

| 34. | üdvözli, hogy a 2007–2013 közötti programozási időszak tekintetében az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések és audit-műveletek eredményeként a csalárd szabálytalanságokat sokkal nagyobb arányban tárták fel (63 %), mint a korábbi, hét éves időszakban (20 %), bár 2013-ban ez az arány csak 55 %-os volt; |
| --- | --- |

34.

üdvözli, hogy a 2007–2013 közötti programozási időszak tekintetében az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések és audit-műveletek eredményeként a csalárd szabálytalanságokat sokkal nagyobb arányban tárták fel (63 %), mint a korábbi, hét éves időszakban (20 %), bár 2013-ban ez az arány csak 55 %-os volt;

| 35. | tudomásul veszi, hogy 2013-ban a Bizottság a kohéziós politika területén 217 olyan ügyet zárt le, melyek a kifizetés megszakításával végződtek, valamint hogy az év végén 131 ügy – 1,977 millió euró értékben – még lezáratlan volt; továbbá tudomásul veszi, hogy a Bizottság 15 felfüggesztési határozatot fogadott el 2013-ban, kettőt pedig 2014 januárjában; |
| --- | --- |

35.

tudomásul veszi, hogy 2013-ban a Bizottság a kohéziós politika területén 217 olyan ügyet zárt le, melyek a kifizetés megszakításával végződtek, valamint hogy az év végén 131 ügy – 1,977 millió euró értékben – még lezáratlan volt; továbbá tudomásul veszi, hogy a Bizottság 15 felfüggesztési határozatot fogadott el 2013-ban, kettőt pedig 2014 januárjában;

| 36. | tudomásul veszi, hogy 2013-ban, az előcsatlakozási támogatás (PAA) részeként 33 szabálytalanságot jelentettek be csalárd szabálytalanságként, melyek összege 14,4 millió euró volt, valamint hogy a szóban forgó szabálytalanságok jórészt a Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Programhoz (SAPARD) köthetők; ezenfelül megjegyzi, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) részeként kilenc, összesen 1,2 millió euró értékű csalárd szabálytalanságot jelentettek; megjegyzi, hogy 2003 és 2013 között a PAA keretében a visszafizettetési arány 37,36 % volt a szabálytalansági ügyekben, illetve 29,22 % a csalási ügyekben; felhívja a Bizottságot és az IPA kedvezményezett országait, hogy intézkedjenek az IPA vonatkozásában elért visszafizetetési arányok növelése érdekében; |
| --- | --- |

36.

tudomásul veszi, hogy 2013-ban, az előcsatlakozási támogatás (PAA) részeként 33 szabálytalanságot jelentettek be csalárd szabálytalanságként, melyek összege 14,4 millió euró volt, valamint hogy a szóban forgó szabálytalanságok jórészt a Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Programhoz (SAPARD) köthetők; ezenfelül megjegyzi, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) részeként kilenc, összesen 1,2 millió euró értékű csalárd szabálytalanságot jelentettek; megjegyzi, hogy 2003 és 2013 között a PAA keretében a visszafizettetési arány 37,36 % volt a szabálytalansági ügyekben, illetve 29,22 % a csalási ügyekben; felhívja a Bizottságot és az IPA kedvezményezett országait, hogy intézkedjenek az IPA vonatkozásában elért visszafizetetési arányok növelése érdekében;

| 37. | javaslatokat kér a kiadási programok számának csökkentésére, különösen azokban az esetekben, amikor ezek részlegesen fedik egymást, valamint a programok lehetőleg olyan tagállamokhoz való igazítására, amelyek a leginkább rászorulnak a támogatásra, hogy ne szükségszerűen minden program szolgáljon tevékenységek támogatására valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

37.

javaslatokat kér a kiadási programok számának csökkentésére, különösen azokban az esetekben, amikor ezek részlegesen fedik egymást, valamint a programok lehetőleg olyan tagállamokhoz való igazítására, amelyek a leginkább rászorulnak a támogatásra, hogy ne szükségszerűen minden program szolgáljon tevékenységek támogatására valamennyi tagállamban;

| 38. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy számos, az EBB által finanszírozott projekt érintett korrupcióban és csalásban; úgy véli, hogy a 2013. november 8-i EBB-dokumentum, amely megállapítja az EBB-nek a korrupt gyakorlatok, csalás, összejátszás, kényszerítés, akadályozás, pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megakadályozására, illetve az ezektől való visszatartásra irányuló politikáját, az EBB által finanszírozott projektek végrehajtásakor számos esetben a megfelelő ellenőrzés hiányára mutat rá; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy 2013-ban az EBB összesen 350 millió euróval finanszírozta a Passante di Mestre projektet annak ellenére, hogy a projekt korrupcióban és csalásban volt érintett, melynek következtében számos, a projektben résztvevő személyt letartóztattak, és most az EBB azt fontolgatja, hogy projektkötvényeken keresztül további 700 millió euróval refinanszírozza a projektet; ezért kéri, hogy a csalás és korrupció bizonyított eseteiben írják elő az EBB számára, hogy függessze fel és/vagy fagyassza be az érintett projekt minden tervbe vett vagy folyamatban lévő finanszírozását; |
| --- | --- |

38.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy számos, az EBB által finanszírozott projekt érintett korrupcióban és csalásban; úgy véli, hogy a 2013. november 8-i EBB-dokumentum, amely megállapítja az EBB-nek a korrupt gyakorlatok, csalás, összejátszás, kényszerítés, akadályozás, pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megakadályozására, illetve az ezektől való visszatartásra irányuló politikáját, az EBB által finanszírozott projektek végrehajtásakor számos esetben a megfelelő ellenőrzés hiányára mutat rá; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy 2013-ban az EBB összesen 350 millió euróval finanszírozta a Passante di Mestre projektet annak ellenére, hogy a projekt korrupcióban és csalásban volt érintett, melynek következtében számos, a projektben résztvevő személyt letartóztattak, és most az EBB azt fontolgatja, hogy projektkötvényeken keresztül további 700 millió euróval refinanszírozza a projektet; ezért kéri, hogy a csalás és korrupció bizonyított eseteiben írják elő az EBB számára, hogy függessze fel és/vagy fagyassza be az érintett projekt minden tervbe vett vagy folyamatban lévő finanszírozását;

II.   
  Azonosított problémák és szükséges intézkedések

| 39. | aggodalmának ad hangot az uniós költségvetés tartós fenyegetettsége miatt, amely a szabályoknak való megfelelés elmaradásából (nem csalárd szabálytalanságok), valamint a szándékos törvénysértésekből és bűncselekményekből (ti. csalásból) ered; ragaszkodik a tagállamok és a Bizottság közti fokozott együttműködéshez, melynek az a célja, hogy releváns és megfelelő intézkedéseket és eszközöket biztosítsanak a nem csalárd szabálytalanságok elkerülése és orvoslása, valamint a csalás elleni fellépés érdekében; |
| --- | --- |

39.

aggodalmának ad hangot az uniós költségvetés tartós fenyegetettsége miatt, amely a szabályoknak való megfelelés elmaradásából (nem csalárd szabálytalanságok), valamint a szándékos törvénysértésekből és bűncselekményekből (ti. csalásból) ered; ragaszkodik a tagállamok és a Bizottság közti fokozott együttműködéshez, melynek az a célja, hogy releváns és megfelelő intézkedéseket és eszközöket biztosítsanak a nem csalárd szabálytalanságok elkerülése és orvoslása, valamint a csalás elleni fellépés érdekében;

| 40. | hangsúlyozza, hogy sok éve visszatérő jelenség, hogy a tagállamok elmulasztják az adatok időben történő benyújtását, illetve pontos adatok benyújtását; ismételten hangsúlyozza, hogy a csalárd és nem csalárd szabálytalanságok felderítése és bejelentése terén az egyes tagállamokban még mindig eltérő megközelítéseket alkalmaznak, ideértve az olyan területeket, mint a kohéziós politika és a mezőgazdaság, valamint hogy egyes esetekben nem szabványosított értelmezések tapasztalhatók a jogi keret alkalmazása során; rámutat arra, hogy ez megakadályozza összevetések és objektív értékelések készítését, valamint a Parlament, a Bizottság és az OLAF emiatt nem képes ajánlásokat kiadni; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös iránymutatásokat és mutatókat a tagállamok által alkalmazott megközelítések közötti különbségek csökkentése érdekében, valamint hogy alakítson ki egy egységes és átfogó információs adatbázist a jelenleg vizsgált szabálytalanságok és a meghozott intézkedések vonatkozásában, ideértve a köztisztviselőket érintő csalások és korrupció eseteit, és ezáltal biztosítson megbízható, összehasonlítható, és központosított adatokat a hatékony korrekciós intézkedések végrehajtásához, valamint a törvénysértések tényleges, és nem csupán észlelt súlyának, illetve a felelős érintett felek objektív megítéléséhez; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy sok éve visszatérő jelenség, hogy a tagállamok elmulasztják az adatok időben történő benyújtását, illetve pontos adatok benyújtását; ismételten hangsúlyozza, hogy a csalárd és nem csalárd szabálytalanságok felderítése és bejelentése terén az egyes tagállamokban még mindig eltérő megközelítéseket alkalmaznak, ideértve az olyan területeket, mint a kohéziós politika és a mezőgazdaság, valamint hogy egyes esetekben nem szabványosított értelmezések tapasztalhatók a jogi keret alkalmazása során; rámutat arra, hogy ez megakadályozza összevetések és objektív értékelések készítését, valamint a Parlament, a Bizottság és az OLAF emiatt nem képes ajánlásokat kiadni; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös iránymutatásokat és mutatókat a tagállamok által alkalmazott megközelítések közötti különbségek csökkentése érdekében, valamint hogy alakítson ki egy egységes és átfogó információs adatbázist a jelenleg vizsgált szabálytalanságok és a meghozott intézkedések vonatkozásában, ideértve a köztisztviselőket érintő csalások és korrupció eseteit, és ezáltal biztosítson megbízható, összehasonlítható, és központosított adatokat a hatékony korrekciós intézkedések végrehajtásához, valamint a törvénysértések tényleges, és nem csupán észlelt súlyának, illetve a felelős érintett felek objektív megítéléséhez;

| 41. | megjegyzi, hogy a Bizottság által 2012-ben a tagállamokhoz intézett ajánlások – különösen a csalásellenes koordinációs szolgálatok, a csalásokkal kapcsolatos közös szabályok, a közbeszerzések reformja, a jelentett csalárd szabálytalanságokaz ellenőrző, irányító és a kockázatértékelési rendszerek tekintetében –, melyek végrehajtási állapotát a Bizottság 2013. évi éves jelentése tartalmazza, általában megfelelőek voltak, és sajnálatosnak tartja, hogy számos bizottsági aggály kezelése nem volt teljes körű; megjegyzi például, hogy nem minden tagállam kezdte meg az előkészületeket a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a csalások megelőzésére vonatkozó rendelkezései a végrehajtásához; kéri a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a Bizottság 2012-es, nekik címzett ajánlásai nyomán, és biztosítsák a 2011-es, valamint 2013-as jelentésében nekik címzett ajánlások maradéktalan teljesítését, és nyújtsanak be indokolással ellátott magyarázatot abban az esetben, ha nem lehetséges figyelembe venni ezeket az ajánlásokat; |
| --- | --- |

41.

megjegyzi, hogy a Bizottság által 2012-ben a tagállamokhoz intézett ajánlások – különösen a csalásellenes koordinációs szolgálatok, a csalásokkal kapcsolatos közös szabályok, a közbeszerzések reformja, a jelentett csalárd szabálytalanságokaz ellenőrző, irányító és a kockázatértékelési rendszerek tekintetében –, melyek végrehajtási állapotát a Bizottság 2013. évi éves jelentése tartalmazza, általában megfelelőek voltak, és sajnálatosnak tartja, hogy számos bizottsági aggály kezelése nem volt teljes körű; megjegyzi például, hogy nem minden tagállam kezdte meg az előkészületeket a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a csalások megelőzésére vonatkozó rendelkezései a végrehajtásához; kéri a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket a Bizottság 2012-es, nekik címzett ajánlásai nyomán, és biztosítsák a 2011-es, valamint 2013-as jelentésében nekik címzett ajánlások maradéktalan teljesítését, és nyújtsanak be indokolással ellátott magyarázatot abban az esetben, ha nem lehetséges figyelembe venni ezeket az ajánlásokat;

| 42. | tudomásul veszi, hogy a nem csalárd szabálytalanságokra gyakran a szabályok ismeretének hiánya, a követelmények és rendeletek bonyolultsága miatt kerül sor; rámutat, hogy a szabályok bevétellel és kiadással kapcsolatos módosításai, így az egyszerűsítést célzó módosítások elfogadásához az azok megfelelő végrehajtásáért felelős hatóságoknak időre van szükségük; ezzel kapcsolatban sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hangolják össze jobban a jogi keretrendszer értelmezését és annak szigorú alkalmazását, hajtsanak végre célzott és időben meghozott intézkedéseket az adminisztratív kapacitások megerősítése céljából, mind a közigazgatásokban, mind az érdekelt felek között, így a civil társadalmi szervezetekben, többek közt útmutatás és képzés biztosításával, valamint a képesítéssel rendelkező és szakképzett alkalmazottak megtartását célzó rendszerek létrehozása révén; felhívja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy készítsenek félidős értékelést arról, hogy a kohéziós politika új szabályozási szerkezete nagyobb mértékben megelőzi és csökkenti-e a szabálytalanságok kockázatát, valamint hogy mérjék föl a meglévő szabályok nagyobb mértékű egyszerűsítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

42.

tudomásul veszi, hogy a nem csalárd szabálytalanságokra gyakran a szabályok ismeretének hiánya, a követelmények és rendeletek bonyolultsága miatt kerül sor; rámutat, hogy a szabályok bevétellel és kiadással kapcsolatos módosításai, így az egyszerűsítést célzó módosítások elfogadásához az azok megfelelő végrehajtásáért felelős hatóságoknak időre van szükségük; ezzel kapcsolatban sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hangolják össze jobban a jogi keretrendszer értelmezését és annak szigorú alkalmazását, hajtsanak végre célzott és időben meghozott intézkedéseket az adminisztratív kapacitások megerősítése céljából, mind a közigazgatásokban, mind az érdekelt felek között, így a civil társadalmi szervezetekben, többek közt útmutatás és képzés biztosításával, valamint a képesítéssel rendelkező és szakképzett alkalmazottak megtartását célzó rendszerek létrehozása révén; felhívja az európai intézményeket és a tagállamokat, hogy készítsenek félidős értékelést arról, hogy a kohéziós politika új szabályozási szerkezete nagyobb mértékben megelőzi és csökkenti-e a szabálytalanságok kockázatát, valamint hogy mérjék föl a meglévő szabályok nagyobb mértékű egyszerűsítésének lehetőségét;

| 43. | úgy véli, hogy támogatni és ösztönözni kell azokat a tagállamokat, amelyek maguk tárják fel és jelentik a szabálytalanságokat, így a csalásokat is, hogy tovább javítsák a jelentés és irányítás terén alkalmazott rendszereiket; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság képtelen annak megállapítására, hogy egyes tagállamok esetében a szabálytalanságok és csalások feltárásának alacsony aránya és az egyes évek vonatkozásában jelentett esetek számának jelentős eltérései vajon az érintett államok által alkalmazott ellenőrző rendszerek alacsony hatékonyságának tudhatók-e be; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy támogatni és ösztönözni kell azokat a tagállamokat, amelyek maguk tárják fel és jelentik a szabálytalanságokat, így a csalásokat is, hogy tovább javítsák a jelentés és irányítás terén alkalmazott rendszereiket; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság képtelen annak megállapítására, hogy egyes tagállamok esetében a szabálytalanságok és csalások feltárásának alacsony aránya és az egyes évek vonatkozásában jelentett esetek számának jelentős eltérései vajon az érintett államok által alkalmazott ellenőrző rendszerek alacsony hatékonyságának tudhatók-e be;

| 44. | sajnálja, hogy csupán néhány tagállam fordít jelentős erőforrásokat a csalás elleni fellépésre, és elfogadhatatlannak találja, hogy csalárd szabálytalanságok esetén egyes tagállamok fellépése csupán korrekciós intézkedésekre korlátozódik, és nem vizsgálják ki a lehetséges bűncselekményeket, illetve nem szankcionálják a felelősöket, és így nem védik megfelelően sem az Unió, sem az adófizető polgárok pénzügyi érdekeit; megjegyzi, hogy a büntetőügyekre és kimenetelükre vonatkozó tagállami statisztikák hiányosak, ami nehézzé teszi a csalásokkal kapcsolatos vizsgálati és vádemelési eljárások értékelését a tagállamokban; ezért úgy véli, hogy az uniós szinten büntetőjogi felelősséget bevezető határozatok elfogadása és az ilyen szabálytalanságok ügyében a nyomozások megindításának és koordinálásának eszközéül szolgáló európai ügyészi hivatal létrehozása hatékonyan visszatart a törvénytelenségek elkövetésétől, valamint a megfelelő eljárás alkalmazásának elmulasztásától az Unió pénzügyi érdekeit sértő korrupt vagy bűnözői magatartás üldözése és szankcionálása vonatkozásában; |
| --- | --- |

44.

sajnálja, hogy csupán néhány tagállam fordít jelentős erőforrásokat a csalás elleni fellépésre, és elfogadhatatlannak találja, hogy csalárd szabálytalanságok esetén egyes tagállamok fellépése csupán korrekciós intézkedésekre korlátozódik, és nem vizsgálják ki a lehetséges bűncselekményeket, illetve nem szankcionálják a felelősöket, és így nem védik megfelelően sem az Unió, sem az adófizető polgárok pénzügyi érdekeit; megjegyzi, hogy a büntetőügyekre és kimenetelükre vonatkozó tagállami statisztikák hiányosak, ami nehézzé teszi a csalásokkal kapcsolatos vizsgálati és vádemelési eljárások értékelését a tagállamokban; ezért úgy véli, hogy az uniós szinten büntetőjogi felelősséget bevezető határozatok elfogadása és az ilyen szabálytalanságok ügyében a nyomozások megindításának és koordinálásának eszközéül szolgáló európai ügyészi hivatal létrehozása hatékonyan visszatart a törvénytelenségek elkövetésétől, valamint a megfelelő eljárás alkalmazásának elmulasztásától az Unió pénzügyi érdekeit sértő korrupt vagy bűnözői magatartás üldözése és szankcionálása vonatkozásában;

| 45. | úgy véli, hogy a korrupció ellen csak úgy lehet hatékonyan fellépni, ha a büntetőjogi intézkedéseket tiszteletben tartják, és azokat egyéb, többek közt a jobb átláthatóságra és elszámoltathatóságra irányuló intézkedések is kiegészítik; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok hatékony korrupció elleni jogszabályok elfogadása és az uniós szinten meglévő javaslatok továbbvitele révén nemzeti és uniós szinten egyaránt mutassanak szilárd politikai szándékot a korrupció elleni hatékony fellépésre, és felhívja a polgárokat, hogy gyakoroljanak meggyőző nyomást a kormányokra, hogy azok valódi korrupcióellenes szakpolitikákat hajtsanak végre; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a korrupció ellen csak úgy lehet hatékonyan fellépni, ha a büntetőjogi intézkedéseket tiszteletben tartják, és azokat egyéb, többek közt a jobb átláthatóságra és elszámoltathatóságra irányuló intézkedések is kiegészítik; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok hatékony korrupció elleni jogszabályok elfogadása és az uniós szinten meglévő javaslatok továbbvitele révén nemzeti és uniós szinten egyaránt mutassanak szilárd politikai szándékot a korrupció elleni hatékony fellépésre, és felhívja a polgárokat, hogy gyakoroljanak meggyőző nyomást a kormányokra, hogy azok valódi korrupcióellenes szakpolitikákat hajtsanak végre;

| 46. | üdvözli az EU 2014. februári első antikorrupciós jelentését, amely a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések nyomon követésének és értékelésének értékes eszköze, és újra megerősíti, hogy különösen fontos a jelentésben kiemelt jelenlegi bevált gyakorlatok cseréjének fokozása; üdvözli továbbá a Bizottság korrupció elleni uniós küzdelemről szóló közleményét (COM(2011)0308), amely feltárja a meglévő, korrupció elleni eszközök jobb végrehajtásához szükséges lépéseket, és javaslatokat tesz arra, miként lehetne erőteljesebb antikorrupciós szempontokat érvényesíteni egy sor belső és külső szakpolitikai területen; rámutat ugyanakkor arra, hogy fontos lenne kiterjeszteni az antikorrupciós jelentés hatókörét a korrupció határokon átnyúló és uniós szintű elemére, valamint az uniós intézmények feddhetetlenségének további javítása érdekében hozott intézkedések vizsgálatára, és hangsúlyozza egy olyan teljes mértékben átfogó és következetes, valamennyi uniós politikát felölelő korrupció elleni stratégia szükségességét, amely többek között az EU első antikorrupciós jelentésében megfogalmazott aggályokkal foglalkozna; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a belső korrupció elleni politikák, többek közt az ENSZ korrupció elleni egyezménye értelmében fennálló kötelezettségek európai intézmények általi végrehajtásáról; |
| --- | --- |

46.

üdvözli az EU 2014. februári első antikorrupciós jelentését, amely a korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések nyomon követésének és értékelésének értékes eszköze, és újra megerősíti, hogy különösen fontos a jelentésben kiemelt jelenlegi bevált gyakorlatok cseréjének fokozása; üdvözli továbbá a Bizottság korrupció elleni uniós küzdelemről szóló közleményét (COM(2011)0308), amely feltárja a meglévő, korrupció elleni eszközök jobb végrehajtásához szükséges lépéseket, és javaslatokat tesz arra, miként lehetne erőteljesebb antikorrupciós szempontokat érvényesíteni egy sor belső és külső szakpolitikai területen; rámutat ugyanakkor arra, hogy fontos lenne kiterjeszteni az antikorrupciós jelentés hatókörét a korrupció határokon átnyúló és uniós szintű elemére, valamint az uniós intézmények feddhetetlenségének további javítása érdekében hozott intézkedések vizsgálatára, és hangsúlyozza egy olyan teljes mértékben átfogó és következetes, valamennyi uniós politikát felölelő korrupció elleni stratégia szükségességét, amely többek között az EU első antikorrupciós jelentésében megfogalmazott aggályokkal foglalkozna; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a belső korrupció elleni politikák, többek közt az ENSZ korrupció elleni egyezménye értelmében fennálló kötelezettségek európai intézmények általi végrehajtásáról;

| 47. | hangsúlyozza az irányító hatóságok és a csalás elleni szervek közötti strukturált koordináció szükségességét, valamint a tagállamok és az egy tagállamon belüli különböző közigazgatási szervek közötti koordináció, valamint a bevált gyakorlatok cseréje fontosságát a csalások megakadályozására irányuló megközelítések lehető legnagyobb mértékig történő egységesítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy a nemzeti illetékes hatóságok közti információcserét elősegítő mechanizmust, hogy lehetségessé váljon a két vagy több tagállam közti tranzakciókra vonatkozó könyvviteli nyilvántartások összehasonlítása, hogy ezáltal feltárhatóak legyenek a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret összefüggésében elkövetett transznacionális csalások az európai strukturális és beruházási alapok makrokategóriája tekintetében (Európai Szociális Alap – ESZA; Európai Regionális Fejlesztési Alap – ERFA; Kohéziós Alap; Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap – EMVA; Európai Tengerügyi és Halászati Alap – ETHA), biztosítandó az Európai Unió pénzügyi érdekei védelmének horizontális megközelítését; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza az irányító hatóságok és a csalás elleni szervek közötti strukturált koordináció szükségességét, valamint a tagállamok és az egy tagállamon belüli különböző közigazgatási szervek közötti koordináció, valamint a bevált gyakorlatok cseréje fontosságát a csalások megakadályozására irányuló megközelítések lehető legnagyobb mértékig történő egységesítése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy a nemzeti illetékes hatóságok közti információcserét elősegítő mechanizmust, hogy lehetségessé váljon a két vagy több tagállam közti tranzakciókra vonatkozó könyvviteli nyilvántartások összehasonlítása, hogy ezáltal feltárhatóak legyenek a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret összefüggésében elkövetett transznacionális csalások az európai strukturális és beruházási alapok makrokategóriája tekintetében (Európai Szociális Alap – ESZA; Európai Regionális Fejlesztési Alap – ERFA; Kohéziós Alap; Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap – EMVA; Európai Tengerügyi és Halászati Alap – ETHA), biztosítandó az Európai Unió pénzügyi érdekei védelmének horizontális megközelítését;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő ellenőrzéshez szükséges nagyobb átláthatóság kulcsfontosságú az adókijátszási konstrukciók feltárásához; emlékeztet arra, hogy a korábbi években a Parlament kérte a Bizottságot, hogy lépjen fel az uniós pénzeszközök bármely tagállamból származó valamennyi kedvezményezettje átláthatóságának egy lépésben történő biztosítása érdekében, és e célból a Bizottság internetes oldalán – az alap kezelőjétől függetlenül és a tagállamok által legalább az Unió egy munkanyelvén megadandó, szabványos információkategóriák alapján – tegye közzé az uniós pénzeszközök összes kedvezményezettjének listáját; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal, valamint adjanak teljes körű és megbízható információkat a tagállamok által kezelt uniós pénzeszközök kedvezményezettjeiről; sajnálattal veszi tudomásul, hogy ezt az intézkedést nem hajtották végre, és felhívja a Bizottságot, hogy ezt sürgősen tegye meg; sajnálatának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy ezt az ismételt kérést a Bizottság nem vette figyelembe; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a megfelelő ellenőrzéshez szükséges nagyobb átláthatóság kulcsfontosságú az adókijátszási konstrukciók feltárásához; emlékeztet arra, hogy a korábbi években a Parlament kérte a Bizottságot, hogy lépjen fel az uniós pénzeszközök bármely tagállamból származó valamennyi kedvezményezettje átláthatóságának egy lépésben történő biztosítása érdekében, és e célból a Bizottság internetes oldalán – az alap kezelőjétől függetlenül és a tagállamok által legalább az Unió egy munkanyelvén megadandó, szabványos információkategóriák alapján – tegye közzé az uniós pénzeszközök összes kedvezményezettjének listáját; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal, valamint adjanak teljes körű és megbízható információkat a tagállamok által kezelt uniós pénzeszközök kedvezményezettjeiről; sajnálattal veszi tudomásul, hogy ezt az intézkedést nem hajtották végre, és felhívja a Bizottságot, hogy ezt sürgősen tegye meg; sajnálatának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy ezt az ismételt kérést a Bizottság nem vette figyelembe;

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a visszaélést bejelentő személyek védelméről, az információkhoz való hozzáférésről és a lobbizás átláthatóságáról szóló megfelelő jogszabályok kidolgozását, mivel ezek szükségesek a kormányok és az uniós intézmények civil kontrollja és az általuk követett gyakorlat nyilvános ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében, valamint hogy az uniós források felhasználásával támogassa az e területen működő független szervezetek munkáját, többek között biztosítson pénzügyi támogatást a határokon átnyúló oknyomozó újságírás számára; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a visszaélést bejelentő személyek védelméről, az információkhoz való hozzáférésről és a lobbizás átláthatóságáról szóló megfelelő jogszabályok kidolgozását, mivel ezek szükségesek a kormányok és az uniós intézmények civil kontrollja és az általuk követett gyakorlat nyilvános ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében, valamint hogy az uniós források felhasználásával támogassa az e területen működő független szervezetek munkáját, többek között biztosítson pénzügyi támogatást a határokon átnyúló oknyomozó újságírás számára;

| 50. | ösztönzi a Bizottságot, hogy auditálási, ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek, korrekciós cselekvési tervek és a kifizetési kérelmek benyújtását megelőző figyelmeztető levelek révén erősítse tovább az uniós költségvetési kiadásokkal kapcsolatos felügyeleti szerepét; felhívja a tagállamokat és hatóságaikat, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket és a rendelkezésükre álló információk teljes mértékű felhasználása révén aknázzák ki a hibák észlelésére és kijavítására rendelkezésre álló potenciáljukat, mielőtt költségtérítés iránti igénnyel fordulnának a Bizottsághoz; e tekintetben hangsúlyozza a megelőző intézkedések különleges értékét a törvénytelen kifizetések megakadályozása terén, mivel alkalmazásuk feleslegessé teszi a jogellenesen felhasznált pénzösszegek visszafizettetését célzó későbbi intézkedéseket; |
| --- | --- |

50.

ösztönzi a Bizottságot, hogy auditálási, ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek, korrekciós cselekvési tervek és a kifizetési kérelmek benyújtását megelőző figyelmeztető levelek révén erősítse tovább az uniós költségvetési kiadásokkal kapcsolatos felügyeleti szerepét; felhívja a tagállamokat és hatóságaikat, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket és a rendelkezésükre álló információk teljes mértékű felhasználása révén aknázzák ki a hibák észlelésére és kijavítására rendelkezésre álló potenciáljukat, mielőtt költségtérítés iránti igénnyel fordulnának a Bizottsághoz; e tekintetben hangsúlyozza a megelőző intézkedések különleges értékét a törvénytelen kifizetések megakadályozása terén, mivel alkalmazásuk feleslegessé teszi a jogellenesen felhasznált pénzösszegek visszafizettetését célzó későbbi intézkedéseket;

| 51. | üdvözli a közbeszerzési irányelvek és a koncessziók odaítéléséről szóló irányelv elfogadását, továbbá üdvözli, hogy tíz tagállam a közbeszerzések terén már most egyedi intézkedéseket vagy intézkedéscsoportokat vezetett be a korrupció csökkentése, az átláthatóság, valamint az irányítási, kontroll és ellenőrzési rendszerek hatékonyságának fokozása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a közbeszerzéssel kapcsolatos szabályok végrehajtását, hogy útmutatás, a legjobb gyakorlatok cseréje és képzés révén biztosítsa a tagállamok számára a szükséges támogatást; felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan és pártatlanul kövesse nyomon a hatályos irányelvek tagállamok általi betartását, és szükség esetén indítson kötelezettségszegési eljárásokat; |
| --- | --- |

51.

üdvözli a közbeszerzési irányelvek és a koncessziók odaítéléséről szóló irányelv elfogadását, továbbá üdvözli, hogy tíz tagállam a közbeszerzések terén már most egyedi intézkedéseket vagy intézkedéscsoportokat vezetett be a korrupció csökkentése, az átláthatóság, valamint az irányítási, kontroll és ellenőrzési rendszerek hatékonyságának fokozása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a közbeszerzéssel kapcsolatos szabályok végrehajtását, hogy útmutatás, a legjobb gyakorlatok cseréje és képzés révén biztosítsa a tagállamok számára a szükséges támogatást; felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan és pártatlanul kövesse nyomon a hatályos irányelvek tagállamok általi betartását, és szükség esetén indítson kötelezettségszegési eljárásokat;

| 52. | megjegyzi, hogy a közbeszerzési szabályok be nem tartása által okozott szabálytalanságok és csalások száma továbbra is magas; felhívja a tagállamokat, hogy a szabálytalanságok és csalások kockázatának további mérséklése érdekében késlekedés nélkül ültessék át nemzeti jogukba a nemrégiben elfogadott, a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU (2014. február 26.) európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8), a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló 2014/25/EU (2014. február 26.) európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9), illetve a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU (2014. február 26.) európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10). |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy a közbeszerzési szabályok be nem tartása által okozott szabálytalanságok és csalások száma továbbra is magas; felhívja a tagállamokat, hogy a szabálytalanságok és csalások kockázatának további mérséklése érdekében késlekedés nélkül ültessék át nemzeti jogukba a nemrégiben elfogadott, a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU (2014. február 26.) európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8), a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló 2014/25/EU (2014. február 26.) európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9), illetve a koncessziós szerződésekről szóló 2014/23/EU (2014. február 26.) európai parlamenti és tanácsi irányelvet (10).

| 53. | üdvözli az igazgatási kapacitásnak az ERFA és a Kohéziós Alap igazgatásáért felelős közigazgatások támogatását szolgáló kiépítését célzó szakértői központ létrehozását és a szakértői központ és az illetékes bizottsági szervezeti egységek által kialakított közbeszerzési cselekvési terv bevezetését; ugyanakkor kéri, hogy a Bizottság tegyen jelentést a szakértői központ tevékenységei és a fent említett cselekvési terv végrehajtása révén elért konkrét eredményekről; |
| --- | --- |

53.

üdvözli az igazgatási kapacitásnak az ERFA és a Kohéziós Alap igazgatásáért felelős közigazgatások támogatását szolgáló kiépítését célzó szakértői központ létrehozását és a szakértői központ és az illetékes bizottsági szervezeti egységek által kialakított közbeszerzési cselekvési terv bevezetését; ugyanakkor kéri, hogy a Bizottság tegyen jelentést a szakértői központ tevékenységei és a fent említett cselekvési terv végrehajtása révén elért konkrét eredményekről;

| 54. | sürgeti a Bizottságot, hogy tartsa fenn a kifizetések megszakításának és felfüggesztésének szigorú politikáját; |
| --- | --- |

54.

sürgeti a Bizottságot, hogy tartsa fenn a kifizetések megszakításának és felfüggesztésének szigorú politikáját;

| 55. | üdvözli a Bizottság csalás elleni stratégiája végrehajtásáról szóló jelentést és a tagállamok irányító hatóságai számára a vonatkozó, csalás elleni rendelkezések végrehajtásáról biztosított útmutatást; ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy az európai strukturális és beruházási alapokhoz tartozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban és végrehajtási aktusokban a Bizottság egyszerűbb szabályokat fogadjon el, ezáltal megkönnyítve a hatékony és tényleges felhasználást, egyúttal garantálva, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok ne veszélyeztessék a csalás elleni fellépés szintjét; |
| --- | --- |

55.

üdvözli a Bizottság csalás elleni stratégiája végrehajtásáról szóló jelentést és a tagállamok irányító hatóságai számára a vonatkozó, csalás elleni rendelkezések végrehajtásáról biztosított útmutatást; ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy az európai strukturális és beruházási alapokhoz tartozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban és végrehajtási aktusokban a Bizottság egyszerűbb szabályokat fogadjon el, ezáltal megkönnyítve a hatékony és tényleges felhasználást, egyúttal garantálva, hogy ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok ne veszélyeztessék a csalás elleni fellépés szintjét;

| 56. | üdvözli a csalásellenes koordinációs szolgálatoknak (AFCOS) az új OLAF-rendelet 3. cikke (4) bekezdése szerinti létrehozását a tagállamokban, valamint hogy Németország újra megerősítette az OLAF-fal fennálló együttműködési megállapodását; megállapítja, hogy az AFCOS szolgálatok célja, hogy megkönnyítsék az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) való hatékony együttműködést és információcserét, és ragaszkodik ahhoz, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem hoztak létre ilyen szolgálatokat, késlekedés nélkül tegyék ezt meg; elvárja, hogy az AFCOS segítséget nyújt majd a szabálytalanságokkal kapcsolatos jobb jelentések elkészítésének elősegítésében, és hozzájárul a vonatkozó uniós aktusok kiegyensúlyozott értelmezéséhez; mindazonáltal aggasztónak tartja a tagállamokban létrehozott AFCOS szolgálatok között a funkciók, feladatok és hatáskörök, valamint a rendelkezésükre bocsátott emberi erőforrások tekintetében máris meglévő jelentős eltéréseket; elismeri, hogy a 883/2013/EU, Euratom rendelet nem határozza meg részletesen az AFCOS megbízatását, intézményi kereteit és feladatait, de véleménye szerint a függetlenül működő, átfogó megbízatással, ezen belül nyomozati jogkörökkel rendelkező AFCOS képviseli az összes tagállam által követendő viszonyítási alapot; |
| --- | --- |

56.

üdvözli a csalásellenes koordinációs szolgálatoknak (AFCOS) az új OLAF-rendelet 3. cikke (4) bekezdése szerinti létrehozását a tagállamokban, valamint hogy Németország újra megerősítette az OLAF-fal fennálló együttműködési megállapodását; megállapítja, hogy az AFCOS szolgálatok célja, hogy megkönnyítsék az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) való hatékony együttműködést és információcserét, és ragaszkodik ahhoz, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem hoztak létre ilyen szolgálatokat, késlekedés nélkül tegyék ezt meg; elvárja, hogy az AFCOS segítséget nyújt majd a szabálytalanságokkal kapcsolatos jobb jelentések elkészítésének elősegítésében, és hozzájárul a vonatkozó uniós aktusok kiegyensúlyozott értelmezéséhez; mindazonáltal aggasztónak tartja a tagállamokban létrehozott AFCOS szolgálatok között a funkciók, feladatok és hatáskörök, valamint a rendelkezésükre bocsátott emberi erőforrások tekintetében máris meglévő jelentős eltéréseket; elismeri, hogy a 883/2013/EU, Euratom rendelet nem határozza meg részletesen az AFCOS megbízatását, intézményi kereteit és feladatait, de véleménye szerint a függetlenül működő, átfogó megbízatással, ezen belül nyomozati jogkörökkel rendelkező AFCOS képviseli az összes tagállam által követendő viszonyítási alapot;

| 57. | tudomásul veszi a Bizottság jelentését a Herkules II program eredményeiről; tudomásul veszi, hogy a Herkules II program költségvetése 2012-höz képest kötelezettségvállalási előirányzatokban 14 millió euró, kifizetési előirányzatokban pedig 9,9 millió euróra csökkent, ami nehézségeket okozott a 2013-ban és a korábban tett pénzügyi kötelezettségvállalások teljesítése terén; elégedetten állapítja meg, hogy a tagállamok fokozódó érdeklődést mutatnak a Herkules II program tevékenységei iránt, amit a pályázati felhívások után beérkező pályázatok növekvő száma is igazol; üdvözli a 2013 során, a program keretében beszerzett rendkívül fejlett és transznacionális szinten is kompatibilis technikai eszközök üzembe helyezésének köszönhetően többek között Németországban, Spanyolországban és Romániában elért eredményeket; |
| --- | --- |

57.

tudomásul veszi a Bizottság jelentését a Herkules II program eredményeiről; tudomásul veszi, hogy a Herkules II program költségvetése 2012-höz képest kötelezettségvállalási előirányzatokban 14 millió euró, kifizetési előirányzatokban pedig 9,9 millió euróra csökkent, ami nehézségeket okozott a 2013-ban és a korábban tett pénzügyi kötelezettségvállalások teljesítése terén; elégedetten állapítja meg, hogy a tagállamok fokozódó érdeklődést mutatnak a Herkules II program tevékenységei iránt, amit a pályázati felhívások után beérkező pályázatok növekvő száma is igazol; üdvözli a 2013 során, a program keretében beszerzett rendkívül fejlett és transznacionális szinten is kompatibilis technikai eszközök üzembe helyezésének köszönhetően többek között Németországban, Spanyolországban és Romániában elért eredményeket;

| 58. | üdvözli a 2014–2020 közötti pénzügyi időszakra szóló Herkules III programot létrehozó rendelet elfogadását, amely a Herkules II programról szóló rendeletben foglalt legfeljebb 50 %-os arány helyett lehetővé teszi a nagyobb arányú, a támogatható költségek maximum 80 %-os – illetve kivételes és megfelelően indokolt esetekben legfeljebb 90 %-os – társfinanszírozását a technikai segítségnyújtási támogatások esetében; megjegyzi, hogy 2014-ben sikeresen kiírták az első pályázati felhívást; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a programot különösen érinti a fennmaradó kifizetések problémája, ami a finanszírozott és jövőbeli projektek esetében káros hatásokhoz vezethet; emlékeztet a megbízható pénzügyi eszközök, mint a Periklész 2020 és a Herkules III fontosságára az Unió forrásait érintő illegális tevékenységek elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

58.

üdvözli a 2014–2020 közötti pénzügyi időszakra szóló Herkules III programot létrehozó rendelet elfogadását, amely a Herkules II programról szóló rendeletben foglalt legfeljebb 50 %-os arány helyett lehetővé teszi a nagyobb arányú, a támogatható költségek maximum 80 %-os – illetve kivételes és megfelelően indokolt esetekben legfeljebb 90 %-os – társfinanszírozását a technikai segítségnyújtási támogatások esetében; megjegyzi, hogy 2014-ben sikeresen kiírták az első pályázati felhívást; mindazonáltal aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a programot különösen érinti a fennmaradó kifizetések problémája, ami a finanszírozott és jövőbeli projektek esetében káros hatásokhoz vezethet; emlékeztet a megbízható pénzügyi eszközök, mint a Periklész 2020 és a Herkules III fontosságára az Unió forrásait érintő illegális tevékenységek elleni küzdelemben;

| 59. | üdvözli a számos közös vámügyi művelet eredményeit, melyekben az OLAF, a tagállamok és több harmadik országbeli szolgálat működött közre, és amelyet aktívan támogatott az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, a vámunió, az Europol és a Frontex, melynek eredményeként többek közt 68 millió csempészett cigarettát, 124 kg kokaint és 140 000 liter dízelolajat foglaltak le; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a számos közös vámügyi művelet eredményeit, melyekben az OLAF, a tagállamok és több harmadik országbeli szolgálat működött közre, és amelyet aktívan támogatott az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, a vámunió, az Europol és a Frontex, melynek eredményeként többek közt 68 millió csempészett cigarettát, 124 kg kokaint és 140 000 liter dízelolajat foglaltak le;

| 60. | tudomásul veszi, hogy az OLAF 2013-ban 353 a megfelelő uniós intézmények, szervek, hivatalok, ügynökségek vagy az illetékes nemzeti hatóságok által lefolytatandó közigazgatási, fegyelmi, pénzügyi vagy igazságügyi eljárásra irányuló ajánlást adott ki, és hogy mintegy 402,8 euró összegű visszafizettetésre tett javaslatot; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az OLAF igazságügyi eljárásra vonatkozó ajánlásai nyomán született vádemelések aránya a 2006–2013 közötti időszakban mindössze 54 % volt; aggódik amiatt, hogy a vádemelések alacsony aránya rossz fényt vet az OLAF vizsgálati eredményeinek minőségére és használhatóságára; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen javítsa az OLAF hatékonyságát; elengedhetetlennek tartja az OLAF ügyeinek a Felügyelő Bizottság általi teljes körű és megfelelő felügyeletét (a folyamatban lévő vizsgálatokba való beavatkozás nélkül), ezért sürgeti a Bizottságot és az OLAF-ot, hogy javítsák a jelenlegi helyzetet, amelyben a Felügyelő Bizottság nem képes rendeltetésének megfelelően eljárni; sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy nem áll rendelkezésre információ az elmarasztaló ítéletek arányával kapcsolatban az Unió költségvetésének sérelmére elkövetett bűncselekményeket érintő ügyekben; |
| --- | --- |

60.

tudomásul veszi, hogy az OLAF 2013-ban 353 a megfelelő uniós intézmények, szervek, hivatalok, ügynökségek vagy az illetékes nemzeti hatóságok által lefolytatandó közigazgatási, fegyelmi, pénzügyi vagy igazságügyi eljárásra irányuló ajánlást adott ki, és hogy mintegy 402,8 euró összegű visszafizettetésre tett javaslatot; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az OLAF igazságügyi eljárásra vonatkozó ajánlásai nyomán született vádemelések aránya a 2006–2013 közötti időszakban mindössze 54 % volt; aggódik amiatt, hogy a vádemelések alacsony aránya rossz fényt vet az OLAF vizsgálati eredményeinek minőségére és használhatóságára; felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen javítsa az OLAF hatékonyságát; elengedhetetlennek tartja az OLAF ügyeinek a Felügyelő Bizottság általi teljes körű és megfelelő felügyeletét (a folyamatban lévő vizsgálatokba való beavatkozás nélkül), ezért sürgeti a Bizottságot és az OLAF-ot, hogy javítsák a jelenlegi helyzetet, amelyben a Felügyelő Bizottság nem képes rendeltetésének megfelelően eljárni; sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy nem áll rendelkezésre információ az elmarasztaló ítéletek arányával kapcsolatban az Unió költségvetésének sérelmére elkövetett bűncselekményeket érintő ügyekben;

III.   
  Vizsgálatok és az OLAF szerepe

| 61. | tudomásul veszi, hogy saját jelentése alapján az OLAF 2013-ban kapta az eddigi legnagyobb mennyiségű információt, és állítása szerint rekordmennyiségű ajánlást adott ki; rámutat arra, hogy a beérkező információk és kiadott ajánlások számításának módja is megváltozott; kéri a Felügyelő Bizottságot, hogy elemezze ezen adatváltozások hatásait és az OLAF által kiadott ajánlások minőségét; |
| --- | --- |

61.

tudomásul veszi, hogy saját jelentése alapján az OLAF 2013-ban kapta az eddigi legnagyobb mennyiségű információt, és állítása szerint rekordmennyiségű ajánlást adott ki; rámutat arra, hogy a beérkező információk és kiadott ajánlások számításának módja is megváltozott; kéri a Felügyelő Bizottságot, hogy elemezze ezen adatváltozások hatásait és az OLAF által kiadott ajánlások minőségét;

| 62. | felhívja az OLAF Felügyelő Bizottságát, hogy tájékoztassa a Parlamentet az OLAF-vizsgálatok időtartamáról és az ennek számítási módjáról, mivel a módszer 2012-ben megváltozott rámutat arra, hogy ez a változás mesterségesen csökkenthette a vizsgálatok látszólagos időtartamát; kéri a Felügyelő Bizottságot, hogy elemezze az OLAF által szolgáltatott információk minőségét, beleértve az intézményeknek készített jelentéseket is; |
| --- | --- |

62.

felhívja az OLAF Felügyelő Bizottságát, hogy tájékoztassa a Parlamentet az OLAF-vizsgálatok időtartamáról és az ennek számítási módjáról, mivel a módszer 2012-ben megváltozott rámutat arra, hogy ez a változás mesterségesen csökkenthette a vizsgálatok látszólagos időtartamát; kéri a Felügyelő Bizottságot, hogy elemezze az OLAF által szolgáltatott információk minőségét, beleértve az intézményeknek készített jelentéseket is;

| 63. | tudomásul veszi az OLAF és annak Felügyelő Bizottsága közti új munkavégzési megállapodások elfogadását, és szorgalmazza az e két intézmény közötti még rendezetlen kérdések gyors megoldását; |
| --- | --- |

63.

tudomásul veszi az OLAF és annak Felügyelő Bizottsága közti új munkavégzési megállapodások elfogadását, és szorgalmazza az e két intézmény közötti még rendezetlen kérdések gyors megoldását;

o

o o

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Számvevőszéknek, az OLAF Felügyelő Bizottságának és az OLAF-nak. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Számvevőszéknek, az OLAF Felügyelő Bizottságának és az OLAF-nak.

---

(1)  HL L 84., 2014.3.20., 6. o.

(2)  HL L 248., 2013.9.18., 1. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  HL C 51. E, 2013.2.22., 121. o.

(5)  HL C 161. E, 2011.5.31., 62. o.

(6)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0338.

(8)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(9)  HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

(10)  HL L 94., 2014.3.28., 1. o.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/48

---

P8_TA(2015)0063

A Montenegróról szóló 2014. évi eredményjelentés

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2947(RSP))

(2016/C 316/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács következtetéseire, és annak „Thesszaloníki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács következtetéseire, és annak „Thesszaloníki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (1),

| — | tekintettel a 2014. december 16-i EU–Montenegró csatlakozási konferencia eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. december 16-i EU–Montenegró csatlakozási konferencia eredményeire,

| — | tekintettel a reformok végrehajtása terén Montenegró által elért eredményekről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2012. május 22-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0222) és a Tanács 2012. június 26-i következtetéseire, amelyek értelmében 2012. június 29-én megkezdődtek a csatlakozási tárgyalások Montenegróval, |
| --- | --- |

—

tekintettel a reformok végrehajtása terén Montenegró által elért eredményekről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2012. május 22-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0222) és a Tanács 2012. június 26-i következtetéseire, amelyek értelmében 2012. június 29-én megkezdődtek a csatlakozási tárgyalások Montenegróval,

| — | tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2015” című, 2014. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2014)0700), valamint az azt kísérő, a Montenegró által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0301), továbbá a 2014. augusztus 19-én elfogadott tájékoztató jellegű stratégiai dokumentumra (2014–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2015” című, 2014. október 8-i bizottsági közleményre (COM(2014)0700), valamint az azt kísérő, a Montenegró által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2014)0301), továbbá a 2014. augusztus 19-én elfogadott tájékoztató jellegű stratégiai dokumentumra (2014–2020),

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2014. december 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2014. december 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2014. december 1–2-án rendezett kilencedik ülésén született nyilatkozatra és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2014. december 1–2-án rendezett kilencedik ülésén született nyilatkozatra és ajánlásokra,

| — | tekintettel a Montenegróról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Montenegróról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Charles Tannock, a Külügyi Bizottság Koszovóért felelős állandó előadója által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Charles Tannock, a Külügyi Bizottság Koszovóért felelős állandó előadója által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel jelenleg Montenegró a térség egyetlen olyan országa, amely az Unióval tárgyalási fejezeteket nyit meg és zár le ideiglenesen, ami igen kedvező fejlemény; mivel ez a vezető szerep fokozottabb felelősséget jelent mind regionális szinten, mind a bővítési folyamat egésze tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel jelenleg Montenegró a térség egyetlen olyan országa, amely az Unióval tárgyalási fejezeteket nyit meg és zár le ideiglenesen, ami igen kedvező fejlemény; mivel ez a vezető szerep fokozottabb felelősséget jelent mind regionális szinten, mind a bővítési folyamat egésze tekintetében;

| B. | mivel minden tagjelölt országot az eredményei alapján ítélnek meg, és a további előrelépés az ország reformstratégiáinak és cselekvési terveinek hatékony végrehajtásától függ; |
| --- | --- |

B.

mivel minden tagjelölt országot az eredményei alapján ítélnek meg, és a további előrelépés az ország reformstratégiáinak és cselekvési terveinek hatékony végrehajtásától függ;

| C. | mivel a csatlakozási előkészületekben történő előrelépés, valamint a választók által a választási rendszerbe és az állami intézményekbe vetett bizalom szavatolása érdekében fontos a kormány és az ellenzék közötti fenntartható párbeszéd és konstruktív együttműködés; mivel valamennyi politikai erőnek továbbra is az ország uniós csatlakozási folyamatára kell összpontosítania; |
| --- | --- |

C.

mivel a csatlakozási előkészületekben történő előrelépés, valamint a választók által a választási rendszerbe és az állami intézményekbe vetett bizalom szavatolása érdekében fontos a kormány és az ellenzék közötti fenntartható párbeszéd és konstruktív együttműködés; mivel valamennyi politikai erőnek továbbra is az ország uniós csatlakozási folyamatára kell összpontosítania;

| D. | mivel Montenegrónak a továbbiakban is jelentős eredményeket kell felmutatnia az uniós csatlakozás egyik alapvető előfeltételének számító jogállamiság tekintetében, és vállalnia kell az uniós tagsággal járó kötelezettségeket; mivel a korrupció továbbra is súlyos aggodalomra ad okot; |
| --- | --- |

D.

mivel Montenegrónak a továbbiakban is jelentős eredményeket kell felmutatnia az uniós csatlakozás egyik alapvető előfeltételének számító jogállamiság tekintetében, és vállalnia kell az uniós tagsággal járó kötelezettségeket; mivel a korrupció továbbra is súlyos aggodalomra ad okot;

| E. | mivel a civil társadalom fontos szerepet játszik a reformok és az uniós csatlakozás folyamatában; |
| --- | --- |

E.

mivel a civil társadalom fontos szerepet játszik a reformok és az uniós csatlakozás folyamatában;

| F. | mivel a véleménynyilvánítás szabadságával és a sajtószabadsággal kapcsolatos helyzet továbbra is aggodalomra ad okot; mivel a jelentés által lefedett időszakban is történtek olyan esetek, amelyekben erőszakot alkalmaztak a médiával szemben, bár ezek száma a jelentések szerint csökkent; mivel az illetékes hatóságoknak fokozniuk kell a régi és új esetekhez kapcsolódó nyomozások és bírósági eljárások hatékonyságát, és a média szabad és független működését elősegítő pozitív légkört kell teremteniük; |
| --- | --- |

F.

mivel a véleménynyilvánítás szabadságával és a sajtószabadsággal kapcsolatos helyzet továbbra is aggodalomra ad okot; mivel a jelentés által lefedett időszakban is történtek olyan esetek, amelyekben erőszakot alkalmaztak a médiával szemben, bár ezek száma a jelentések szerint csökkent; mivel az illetékes hatóságoknak fokozniuk kell a régi és új esetekhez kapcsolódó nyomozások és bírósági eljárások hatékonyságát, és a média szabad és független működését elősegítő pozitív légkört kell teremteniük;

| 1. | üdvözli a csatlakozási tárgyalásokon elért haladást, és megjegyzi, hogy ez idáig 16 fejezetet, köztük a 23., 24. és 31. fejezetet, nyitottak meg, és kettőt (tudomány és kutatás, oktatás és kultúra) ideiglenesen lezártak; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a csatlakozási tárgyalásokon elért haladást, és megjegyzi, hogy ez idáig 16 fejezetet, köztük a 23., 24. és 31. fejezetet, nyitottak meg, és kettőt (tudomány és kutatás, oktatás és kultúra) ideiglenesen lezártak;

| 2. | ösztönzi a csatlakozási tárgyalások folytatását különösen a jogállamiság, a médiakörnyezet és a korrupció elleni küzdelem terén végrehajtott reformok és elért konkrét eredmények alapján; üdvözli, hogy 2014. december 16-án több olyan törvényt is elfogadtak, amelyek összhangban állnak a 23. fejezet cselekvési tervével; úgy véli, hogy a tárgyalások során történő előrelépést, illetve a stratégiai, normatív és intézményi keret javítását az országban elért tényleges eredményeknek kell kísérniük, amelyeknek a vonatkozó cselekvési tervek és stratégiák elfogadására kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

2.

ösztönzi a csatlakozási tárgyalások folytatását különösen a jogállamiság, a médiakörnyezet és a korrupció elleni küzdelem terén végrehajtott reformok és elért konkrét eredmények alapján; üdvözli, hogy 2014. december 16-án több olyan törvényt is elfogadtak, amelyek összhangban állnak a 23. fejezet cselekvési tervével; úgy véli, hogy a tárgyalások során történő előrelépést, illetve a stratégiai, normatív és intézményi keret javítását az országban elért tényleges eredményeknek kell kísérniük, amelyeknek a vonatkozó cselekvési tervek és stratégiák elfogadására kell összpontosítaniuk;

| 3. | üdvözli a tárgyalási struktúrák további megerősítését, beleértve a Jogállamisági Tanács létrehozását; sürgeti a kormányt, hogy erősítse meg az intézményeken belüli koordinációt, és szélesítse ki a minisztériumközi egyeztetéseket; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a tárgyalási struktúrák további megerősítését, beleértve a Jogállamisági Tanács létrehozását; sürgeti a kormányt, hogy erősítse meg az intézményeken belüli koordinációt, és szélesítse ki a minisztériumközi egyeztetéseket;

| 4. | ismételten hangsúlyozza, hogy a jogállamisággal kapcsolatos reformok az európai integrációs folyamat központi elemét képezik, és elsődleges feltételei az átfogó csatlakozási tárgyalásoknak; úgy véli, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni fellépés terén a politikai akarat elsődleges fontosságú a tartós eredmények eléréséhez és fenntartásához, hiszen ez az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségének, hatékonyságának és professzionalizmusának próbája; |
| --- | --- |

4.

ismételten hangsúlyozza, hogy a jogállamisággal kapcsolatos reformok az európai integrációs folyamat központi elemét képezik, és elsődleges feltételei az átfogó csatlakozási tárgyalásoknak; úgy véli, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni fellépés terén a politikai akarat elsődleges fontosságú a tartós eredmények eléréséhez és fenntartásához, hiszen ez az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségének, hatékonyságának és professzionalizmusának próbája;

| 5. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a civil társadalom aktív részvételével zajló reformfolyamat mindenre kiterjedjen annak érdekében, hogy a csatlakozási tárgyalások során el lehessen érni a szükséges eredményeket; e tekintetben aktívabb parlamenti felügyeletet sürget; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a civil társadalom aktív részvételével zajló reformfolyamat mindenre kiterjedjen annak érdekében, hogy a csatlakozási tárgyalások során el lehessen érni a szükséges eredményeket; e tekintetben aktívabb parlamenti felügyeletet sürget;

| 6. | üdvözli a parlamenti felügyelet megerősítésére vonatkozó 2014-es cselekvési terv és a képviselői etikai kódex 2014. decemberi elfogadását; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a montenegrói parlament kapacitásait, és nyomon kell követni a 2013 júliusában elfogadott, a közpénzekkel pártpolitikai célokra történő állítólagos visszaélésekről szóló technikai jelentést, valamint azt, hogy az ezzel kapcsolatos bírósági eljárás továbbra sem zárult le; felkéri a kormányt, hogy fontolja meg a montenegrói parlament vonatkozó ajánlásait, és javítsa a parlament hozzáférését a vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a parlamenti felügyelet megerősítésére vonatkozó 2014-es cselekvési terv és a képviselői etikai kódex 2014. decemberi elfogadását; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a montenegrói parlament kapacitásait, és nyomon kell követni a 2013 júliusában elfogadott, a közpénzekkel pártpolitikai célokra történő állítólagos visszaélésekről szóló technikai jelentést, valamint azt, hogy az ezzel kapcsolatos bírósági eljárás továbbra sem zárult le; felkéri a kormányt, hogy fontolja meg a montenegrói parlament vonatkozó ajánlásait, és javítsa a parlament hozzáférését a vonatkozó információkhoz;

| 7. | aggasztónak tartja, hogy az országot jellemző mély megosztottság következtében a legnagyobb ellenzéki párt bojkottál bizonyos parlamenti üléseket, nevezetesen a miniszterelnökhöz intézett kérdések óráját, és úgy véli, hogy ez aláássa az intézmények demokratikus működését; felszólítja az összes politikai erőt – mind a kormánypártiakat, mind az ellenzékieket –, hogy az ország uniós integrációjának folyamatára összpontosítsanak, és kezdjenek fenntartható párbeszédet és konstruktív együttműködést, különösen a parlamenten belül; hangsúlyozza, hogy a sikeres végrehajtáshoz és az intézmények megerősítéséhez határozott politikai akaratra van szükség; |
| --- | --- |

7.

aggasztónak tartja, hogy az országot jellemző mély megosztottság következtében a legnagyobb ellenzéki párt bojkottál bizonyos parlamenti üléseket, nevezetesen a miniszterelnökhöz intézett kérdések óráját, és úgy véli, hogy ez aláássa az intézmények demokratikus működését; felszólítja az összes politikai erőt – mind a kormánypártiakat, mind az ellenzékieket –, hogy az ország uniós integrációjának folyamatára összpontosítsanak, és kezdjenek fenntartható párbeszédet és konstruktív együttműködést, különösen a parlamenten belül; hangsúlyozza, hogy a sikeres végrehajtáshoz és az intézmények megerősítéséhez határozott politikai akaratra van szükség;

| 8. | felkéri a kormányt, hogy hatékony módon hajtsa végre az EBESZ/ODIHR, a Velencei Bizottság és a GRECO választási szabályokra vonatkozó ajánlásait az európai normákkal és a bevált gyakorlatokkal összhangban, beleértve a független jelöltként való indulás jogát, az összes jelöltnek biztosítandó egyenlő esélyek érdekében történő arányos közfinanszírozást és a politikai pártok pénzügyi ellenőrzését; megjegyzi, hogy a helyhatósági választásokat állítólagos választási bűncselekményekkel kapcsolatos vádak árnyékolták be; hangsúlyozza, hogy ezeket ki kell vizsgálni, és az illetékes hatóságoknak szükség esetén büntetőeljárást kell indítaniuk; |
| --- | --- |

8.

felkéri a kormányt, hogy hatékony módon hajtsa végre az EBESZ/ODIHR, a Velencei Bizottság és a GRECO választási szabályokra vonatkozó ajánlásait az európai normákkal és a bevált gyakorlatokkal összhangban, beleértve a független jelöltként való indulás jogát, az összes jelöltnek biztosítandó egyenlő esélyek érdekében történő arányos közfinanszírozást és a politikai pártok pénzügyi ellenőrzését; megjegyzi, hogy a helyhatósági választásokat állítólagos választási bűncselekményekkel kapcsolatos vádak árnyékolták be; hangsúlyozza, hogy ezeket ki kell vizsgálni, és az illetékes hatóságoknak szükség esetén büntetőeljárást kell indítaniuk;

| 9. | hangsúlyozza az állam és a pártok egyértelmű elválasztásának fontosságát; üdvözli a politikai pártok finanszírozásáról szóló új törvény 2014. decemberi elfogadását, és sürgeti az összes politikai pártot, hogy igazoltan szavatolja annak hatékony végrehajtását, hiszen ez jelentősen csökkentheti a lehetőséget a közpénzekkel való visszaélésre; sajnálatosnak tartja, hogy a vonatkozó szabályozás fontos elemeit pártközi egyetértés nélkül fogadták el; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza az állam és a pártok egyértelmű elválasztásának fontosságát; üdvözli a politikai pártok finanszírozásáról szóló új törvény 2014. decemberi elfogadását, és sürgeti az összes politikai pártot, hogy igazoltan szavatolja annak hatékony végrehajtását, hiszen ez jelentősen csökkentheti a lehetőséget a közpénzekkel való visszaélésre; sajnálatosnak tartja, hogy a vonatkozó szabályozás fontos elemeit pártközi egyetértés nélkül fogadták el;

| 10. | üdvözli, hogy a csatlakozási tárgyalások során a Bizottság fokozottabban összpontosít a közigazgatási reformra; üdvözli, hogy folyamatban van az előrelépés e tekintetben, ám megjegyzi, hogy további lépéseket lehet tenni a szabályozás és a helyi végrehajtás minőségének javítása érdekében; osztja a közigazgatás átpolitizálásával kapcsolatos aggodalmakat; előrelépést sürget a központi és a helyi önkormányzati igazgatás átláthatóságának, hatékonyságának és elszámoltathatóságának javításában, és szorgalmazza összehangolásuk, illetve a helyi önkormányzatok közötti koordináció javítását, konkrétan a beruházások, a projekttervezés és a megvalósítás területén; alapvetően fontosnak tartja az alkalmazottak felvételére, elbocsátására és értékelésére vonatkozó kritériumokkal, a teljesítményértékelés elmaradásával, valamint a gyenge adminisztratív, felügyeleti és ellenőrzési kapacitásokkal kapcsolatos hiányosságok orvoslását; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a csatlakozási tárgyalások során a Bizottság fokozottabban összpontosít a közigazgatási reformra; üdvözli, hogy folyamatban van az előrelépés e tekintetben, ám megjegyzi, hogy további lépéseket lehet tenni a szabályozás és a helyi végrehajtás minőségének javítása érdekében; osztja a közigazgatás átpolitizálásával kapcsolatos aggodalmakat; előrelépést sürget a központi és a helyi önkormányzati igazgatás átláthatóságának, hatékonyságának és elszámoltathatóságának javításában, és szorgalmazza összehangolásuk, illetve a helyi önkormányzatok közötti koordináció javítását, konkrétan a beruházások, a projekttervezés és a megvalósítás területén; alapvetően fontosnak tartja az alkalmazottak felvételére, elbocsátására és értékelésére vonatkozó kritériumokkal, a teljesítményértékelés elmaradásával, valamint a gyenge adminisztratív, felügyeleti és ellenőrzési kapacitásokkal kapcsolatos hiányosságok orvoslását;

| 11. | szorgalmazza az ombudsmani hivatal korrupciós ügyekkel szembeni kapacitásainak megerősítésére irányuló további erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

11.

szorgalmazza az ombudsmani hivatal korrupciós ügyekkel szembeni kapacitásainak megerősítésére irányuló további erőfeszítéseket;

| 12. | üdvözli a 2014–2018-as időszakra szóló, új igazságügyi reformra vonatkozó stratégiát, és elégedetten nyugtázza a vonatkozó cselekvési terv általánosságban időben történő végrehajtását és az új legfőbb ügyész megválasztását; üdvözli az államügyészek megválasztásával kapcsolatos átláthatóság javítására irányuló új jogi intézkedéseket; megjegyzi, hogy az igazságügyi reform terén elért eredményeknek köszönhetően a 2014. decemberi kormányközi konferencián négy újabb fejezetet lehetett megnyitni; további erőfeszítéseket sürget az ügyhátralékok és a bírósági eljárások időtartamának figyelemmel kísérésére és csökkentésére, valamint az alkotmánybíróság hatékonyságának fokozására; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a 2014–2018-as időszakra szóló, új igazságügyi reformra vonatkozó stratégiát, és elégedetten nyugtázza a vonatkozó cselekvési terv általánosságban időben történő végrehajtását és az új legfőbb ügyész megválasztását; üdvözli az államügyészek megválasztásával kapcsolatos átláthatóság javítására irányuló új jogi intézkedéseket; megjegyzi, hogy az igazságügyi reform terén elért eredményeknek köszönhetően a 2014. decemberi kormányközi konferencián négy újabb fejezetet lehetett megnyitni; további erőfeszítéseket sürget az ügyhátralékok és a bírósági eljárások időtartamának figyelemmel kísérésére és csökkentésére, valamint az alkotmánybíróság hatékonyságának fokozására;

| 13. | üdvözli a Montenegró által az igazságszolgáltatás függetlenségét és fokozott hatékonyságát célzó reformok végrehajtása terén elért eredményeket; továbbra is rendkívül aggasztónak tartja a bírói függetlenség jogtalan befolyásolását, különösen a bírók és ügyészek felvétele és előmenetele tekintetében; szorgalmazza a kinevezésre és előléptetésre vonatkozó kiválasztási feltételek sürgős javítását, valamint a törvényesség és arányosság elveinek betartását a fegyelmi eljárások során; sürgeti a bírók és ügyészek felvételével, előléptetésével és fegyelmi rendszereivel kapcsolatos kulcsfontosságú reformintézkedéseket; megjegyzi, hogy ezen aggodalmak némelyikét megoldhatja majd az igazságszolgáltatás szervezésével kapcsolatos jogszabálycsomag; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Montenegró által az igazságszolgáltatás függetlenségét és fokozott hatékonyságát célzó reformok végrehajtása terén elért eredményeket; továbbra is rendkívül aggasztónak tartja a bírói függetlenség jogtalan befolyásolását, különösen a bírók és ügyészek felvétele és előmenetele tekintetében; szorgalmazza a kinevezésre és előléptetésre vonatkozó kiválasztási feltételek sürgős javítását, valamint a törvényesség és arányosság elveinek betartását a fegyelmi eljárások során; sürgeti a bírók és ügyészek felvételével, előléptetésével és fegyelmi rendszereivel kapcsolatos kulcsfontosságú reformintézkedéseket; megjegyzi, hogy ezen aggodalmak némelyikét megoldhatja majd az igazságszolgáltatás szervezésével kapcsolatos jogszabálycsomag;

| 14. | aggasztónak tartja az alkotmánybíróság ügyhátralékát, különös tekintettel az emberi jogok feltételezett rendszeres megsértésével kapcsolatos ügyekre, mint amilyen például a szabálysértési törvény alkotmányosságának vizsgálatára irányuló indítvány; |
| --- | --- |

14.

aggasztónak tartja az alkotmánybíróság ügyhátralékát, különös tekintettel az emberi jogok feltételezett rendszeres megsértésével kapcsolatos ügyekre, mint amilyen például a szabálysértési törvény alkotmányosságának vizsgálatára irányuló indítvány;

| 15. | aggasztónak tartja, hogy nem történtek komoly erőfeszítések a háborús bűnök tekintetében fennálló büntetlenség megszüntetésére; ösztönzi az illetékes hatóságokat, hogy megfelelő időben indítsanak eljárást a háborús bűnösök ellen, még a legmagasabb szinten is; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy ténylegesen vizsgálják ki, emeljenek vádat, állítsák bíróság elé és büntessék a háborús bűncselekményeket a nemzetközi normáknak megfelelően, továbbá biztosítsák a bírósági ítéletek végrehajtását, illetve az áldozatok számára az igazságszolgáltatáshoz való gyors hozzáférést és a méltányos kártérítést; |
| --- | --- |

15.

aggasztónak tartja, hogy nem történtek komoly erőfeszítések a háborús bűnök tekintetében fennálló büntetlenség megszüntetésére; ösztönzi az illetékes hatóságokat, hogy megfelelő időben indítsanak eljárást a háborús bűnösök ellen, még a legmagasabb szinten is; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy ténylegesen vizsgálják ki, emeljenek vádat, állítsák bíróság elé és büntessék a háborús bűncselekményeket a nemzetközi normáknak megfelelően, továbbá biztosítsák a bírósági ítéletek végrehajtását, illetve az áldozatok számára az igazságszolgáltatáshoz való gyors hozzáférést és a méltányos kártérítést;

| 16. | aggasztónak tartja, hogy a nemzetközi felajánlók által a hatóságok számára juttatott jelentős pénzügyi források ellenére a korrupció elleni küzdelem terén csak korlátozott előrelépés történt, holott a korrupció továbbra is fenyegetést jelent a demokratikus intézmények megfelelő működésére és stabilitására, a jogállamiságra és a gazdasági fejlődésre nézve; kéri, hogy a legfontosabb korrupcióellenes koordináló testület, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni fellépésre irányuló stratégia végrehajtásáért felelős országos bizottság játsszon proaktívabb szerepet; sürgeti a kormány, a közélet valamennyi szegmense és a civil társadalom aktívabb részvételét és hatékony együttműködését a megelőzésben, valamint a jogalkotási keret megerősítésében és a visszaéléseket bejelentő személyek védelmében; |
| --- | --- |

16.

aggasztónak tartja, hogy a nemzetközi felajánlók által a hatóságok számára juttatott jelentős pénzügyi források ellenére a korrupció elleni küzdelem terén csak korlátozott előrelépés történt, holott a korrupció továbbra is fenyegetést jelent a demokratikus intézmények megfelelő működésére és stabilitására, a jogállamiságra és a gazdasági fejlődésre nézve; kéri, hogy a legfontosabb korrupcióellenes koordináló testület, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni fellépésre irányuló stratégia végrehajtásáért felelős országos bizottság játsszon proaktívabb szerepet; sürgeti a kormány, a közélet valamennyi szegmense és a civil társadalom aktívabb részvételét és hatékony együttműködését a megelőzésben, valamint a jogalkotási keret megerősítésében és a visszaéléseket bejelentő személyek védelmében;

| 17. | sürgeti a hatóságokat, hogy javítsák az ügyészek, a bírák, a rendőrség és más bűnüldöző hatóságok kapacitásait, valamint a nyomozások, vádemelések és elmarasztaló ítéletek terén minden szinten, köztük a magas szintű korrupciós esetekben elért eredményességet; üdvözli a korrupcióval szembeni, és különösen a lobbitevékenységekkel, az általános igazgatási eljárásokkal és a közbeszerzéssel kapcsolatos törvények elfogadását, valamint az összeférhetetlenség megelőzéséről szóló törvények módosítását; szorgalmazza ezek hatékony végrehajtását annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a bűnüldöző hatóságok közötti fokozottabb együttműködést, valamint az összeférhetetlenséggel és a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos ellenőrzések rendszerének javítását; felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon e törvények végrehajtását; fontosnak tartja az intézmények megerősítését annak érdekében, hogy képesek legyenek proaktívabb megközelítést alkalmazni a korrupcióval szemben, továbbá úgy véli, hogy teljes körűen be kell vonni a Korrupcióellenes Ügynökség munkájának felügyeletéért felelős új parlamenti bizottságot, az ügynökség számára pedig elegendő forrást kell biztosítani; hangsúlyozza, hogy az igazságügyi rendszer függetlensége és elszámoltathatósága tekintetében fennálló hiányosságok továbbra is súlyos aggodalomra adnak okot, és akadályozzák a korrupció elleni fellépést; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a hatóságokat, hogy javítsák az ügyészek, a bírák, a rendőrség és más bűnüldöző hatóságok kapacitásait, valamint a nyomozások, vádemelések és elmarasztaló ítéletek terén minden szinten, köztük a magas szintű korrupciós esetekben elért eredményességet; üdvözli a korrupcióval szembeni, és különösen a lobbitevékenységekkel, az általános igazgatási eljárásokkal és a közbeszerzéssel kapcsolatos törvények elfogadását, valamint az összeférhetetlenség megelőzéséről szóló törvények módosítását; szorgalmazza ezek hatékony végrehajtását annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a bűnüldöző hatóságok közötti fokozottabb együttműködést, valamint az összeférhetetlenséggel és a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos ellenőrzések rendszerének javítását; felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon e törvények végrehajtását; fontosnak tartja az intézmények megerősítését annak érdekében, hogy képesek legyenek proaktívabb megközelítést alkalmazni a korrupcióval szemben, továbbá úgy véli, hogy teljes körűen be kell vonni a Korrupcióellenes Ügynökség munkájának felügyeletéért felelős új parlamenti bizottságot, az ügynökség számára pedig elegendő forrást kell biztosítani; hangsúlyozza, hogy az igazságügyi rendszer függetlensége és elszámoltathatósága tekintetében fennálló hiányosságok továbbra is súlyos aggodalomra adnak okot, és akadályozzák a korrupció elleni fellépést;

| 18. | felszólítja továbbá bírói kart, hogy átláthatóbban dolgozzanak a korrupciós és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben, különösen az ilyen cselekményekben érintett vállalkozások, személyek és köztisztviselők neveinek az ítéletekben való közzététele tekintetében; |
| --- | --- |

18.

felszólítja továbbá bírói kart, hogy átláthatóbban dolgozzanak a korrupciós és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben, különösen az ilyen cselekményekben érintett vállalkozások, személyek és köztisztviselők neveinek az ítéletekben való közzététele tekintetében;

| 19. | megjegyzi, hogy a jogszabályok gyakori változásai akadályozhatják a szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékonyságát; kéri az illetékes hatóságok kapacitásainak bővítését, különösen a nehéz esetek összetett kivizsgálása és kezelése tekintetében; üdvözli a büntetőtörvénykönyv módosítását, melynek célja a radikalizálódás és a vallásos szélsőségek megakadályozása és figyelemmel kísérése; üdvözli az új büntetőjogi törvényt, amely bűncselekménynek tekinti a „külföldi harcosok”, köztük a dzsihádisták tevékenységét; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy hatékonyan hajtsák végre a vonatkozó jogi rendelkezéseket annak érdekében, hogy meg lehessen előzni és nyomon lehessen követni a montenegrói állampolgárok biztonságát fenyegető cselekményeket; hangsúlyozza a szélsőségesség valamennyi formája elleni fellépés fontosságát; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy a jogszabályok gyakori változásai akadályozhatják a szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékonyságát; kéri az illetékes hatóságok kapacitásainak bővítését, különösen a nehéz esetek összetett kivizsgálása és kezelése tekintetében; üdvözli a büntetőtörvénykönyv módosítását, melynek célja a radikalizálódás és a vallásos szélsőségek megakadályozása és figyelemmel kísérése; üdvözli az új büntetőjogi törvényt, amely bűncselekménynek tekinti a „külföldi harcosok”, köztük a dzsihádisták tevékenységét; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy hatékonyan hajtsák végre a vonatkozó jogi rendelkezéseket annak érdekében, hogy meg lehessen előzni és nyomon lehessen követni a montenegrói állampolgárok biztonságát fenyegető cselekményeket; hangsúlyozza a szélsőségesség valamennyi formája elleni fellépés fontosságát;

| 20. | üdvözli a Montenegró és az EUROPOL közötti stratégiai és műveleti együttműködési megállapodás aláírását, az EUROJUST-tal kötendő megállapodásra irányuló tárgyalásokban elért előrelépést, valamint a montenegrói intézmények megfelelő európai igazságügyi hálózatokon belül elnyert megfigyelői státuszát; ösztönzi az érintett európai igazságügyi testületekkel folytatott szoros operatív együttműködést, többek között az emberkereskedelem problémáját illetően; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a Montenegró és az EUROPOL közötti stratégiai és műveleti együttműködési megállapodás aláírását, az EUROJUST-tal kötendő megállapodásra irányuló tárgyalásokban elért előrelépést, valamint a montenegrói intézmények megfelelő európai igazságügyi hálózatokon belül elnyert megfigyelői státuszát; ösztönzi az érintett európai igazságügyi testületekkel folytatott szoros operatív együttműködést, többek között az emberkereskedelem problémáját illetően;

| 21. | nyugtázza a civil társadalmi szervezetekkel való egyeztetési mechanizmusok javítására irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseket a döntéshozatalban és a jogalkotásban megvalósuló fokozottabb átláthatóság inkluzív folyamatban történő megvalósítása érdekében; üdvözli a 23. és 24. fejezettel kapcsolatos cselekvési tervek felülvizsgálatáról szóló nyilvános vitát; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy javítsák tovább a civil társadalmi szervezetek fenntartható állami finanszírozását és a megfelelő intézményi keretet; üdvözli, hogy a kormány a nem kormányzati szervezetek fejlesztésével foglalkozó új tanácsot jelölt ki; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy a jogi keret és az alkalmazott gyakorlatok módosítása révén védjék meg a civil társadalmi aktivistákat a jelentések szerint bizonyos újságok által szított támadásokkal és gyűlölettel szemben, és alakítsanak ki olyan légkört, amelyben félelem vagy megtorlás nélkül tudnak dolgozni; |
| --- | --- |

21.

nyugtázza a civil társadalmi szervezetekkel való egyeztetési mechanizmusok javítására irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseket a döntéshozatalban és a jogalkotásban megvalósuló fokozottabb átláthatóság inkluzív folyamatban történő megvalósítása érdekében; üdvözli a 23. és 24. fejezettel kapcsolatos cselekvési tervek felülvizsgálatáról szóló nyilvános vitát; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy javítsák tovább a civil társadalmi szervezetek fenntartható állami finanszírozását és a megfelelő intézményi keretet; üdvözli, hogy a kormány a nem kormányzati szervezetek fejlesztésével foglalkozó új tanácsot jelölt ki; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy a jogi keret és az alkalmazott gyakorlatok módosítása révén védjék meg a civil társadalmi aktivistákat a jelentések szerint bizonyos újságok által szított támadásokkal és gyűlölettel szemben, és alakítsanak ki olyan légkört, amelyben félelem vagy megtorlás nélkül tudnak dolgozni;

| 22. | ismételten kiemeli a véleménynyilvánítás szabadsága mint az egyik uniós alapérték jelentőségét; elengedhetetlennek tartja az újságírók teljes függetlenségét; felettébb aggasztónak tartja a médiaszabadság romló helyzetét, továbbá a montenegrói médiamunkások körében érvényesülő alacsony szintű szakmai és etikai normákat; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy továbbra is célzott incidenseket követnek el újságírókkal és médiatulajdonosokkal szemben; megjegyzi, hogy a montenegrói kormány bizottságot állított fel az újságírókkal szemben elkövetett támadások kivizsgálása céljából; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy hajtsák végre e bizottság ajánlásait, és érjenek el következetesen jó eredményeket az elkövetők elleni bűnvádi eljárások és jogerős ítéletek terén; a demokratikus normák elmélyítése érdekében alapvető jelentőségűnek tartja a független közszolgálati média jelenlétét, amelyet szerkesztői függetlenség, valamint stabil és fenntartható finanszírozás jellemez; hangsúlyozza mindazok felelősségét, akik a politikával és a médiával foglalkoznak, hogy az eltérő vélemények számára teremtsék meg a tolerancia légkörét; hangsúlyozza, hogy a média szabadságát támogató nyilatkozatok hozzájárulnak az újságírók tiszteletben tartását és védelmét elősegítő légkör kialakításához; üdvözli a média képviselői között létrejött megállapodást a szakmai etikai kódex felülvizsgálatára, amely a média önszabályozásának javítása irányában tett első lépés; úgy véli, hogy olyan egyértelmű jogi keretet kell elfogadni, amely meghatározza a média tulajdoni viszonyaira és a médiafinanszírozásra vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

22.

ismételten kiemeli a véleménynyilvánítás szabadsága mint az egyik uniós alapérték jelentőségét; elengedhetetlennek tartja az újságírók teljes függetlenségét; felettébb aggasztónak tartja a médiaszabadság romló helyzetét, továbbá a montenegrói médiamunkások körében érvényesülő alacsony szintű szakmai és etikai normákat; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy továbbra is célzott incidenseket követnek el újságírókkal és médiatulajdonosokkal szemben; megjegyzi, hogy a montenegrói kormány bizottságot állított fel az újságírókkal szemben elkövetett támadások kivizsgálása céljából; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy hajtsák végre e bizottság ajánlásait, és érjenek el következetesen jó eredményeket az elkövetők elleni bűnvádi eljárások és jogerős ítéletek terén; a demokratikus normák elmélyítése érdekében alapvető jelentőségűnek tartja a független közszolgálati média jelenlétét, amelyet szerkesztői függetlenség, valamint stabil és fenntartható finanszírozás jellemez; hangsúlyozza mindazok felelősségét, akik a politikával és a médiával foglalkoznak, hogy az eltérő vélemények számára teremtsék meg a tolerancia légkörét; hangsúlyozza, hogy a média szabadságát támogató nyilatkozatok hozzájárulnak az újságírók tiszteletben tartását és védelmét elősegítő légkör kialakításához; üdvözli a média képviselői között létrejött megállapodást a szakmai etikai kódex felülvizsgálatára, amely a média önszabályozásának javítása irányában tett első lépés; úgy véli, hogy olyan egyértelmű jogi keretet kell elfogadni, amely meghatározza a média tulajdoni viszonyaira és a médiafinanszírozásra vonatkozó szabályokat;

| 23. | úgy véli, hogy a múlt önkényuralmi rendszerével kapcsolatos átláthatóság, ezen belül a titkosszolgálatok archívumainak nyilvánosságra hozatala az első lépés a fokozott demokratizálódás, az elszámoltathatóság és egy erősebb intézményrendszer felé; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a múlt önkényuralmi rendszerével kapcsolatos átláthatóság, ezen belül a titkosszolgálatok archívumainak nyilvánosságra hozatala az első lépés a fokozott demokratizálódás, az elszámoltathatóság és egy erősebb intézményrendszer felé;

| 24. | üdvözli, hogy a megkülönböztetés elleni törvényt csaknem teljes mértékben összhangba hozták a közösségi joganyaggal; felszólítja a hatóságokat a faji alapú megkülönböztetéssel és a szankciókról szóló rendelkezésekkel kapcsolatos fennmaradó hiányosságok orvoslására; felszólítja a hatóságokat, hogy biztosítsanak minden szükséges pénzügyi és adminisztratív forrást az Antidiszkriminációs Tanács számára; elismeri ugyan, hogy történt némi előrelépés a roma népesség társadalmi befogadása és oktatása terén, de aggasztónak tartja a roma tanulók iskolából való kimaradási arányát és a teljes diákpopuláción belüli alacsony arányát; szorgalmazza a roma lakosság lakhatását, egészségét, oktatását és foglalkoztatását támogató kezdeményezéseket, valamint a roma nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a roma női diákok oktatását; üdvözli az illetékes hatóságoknak az LMBTI-jogok védelmére tett erőfeszítéseit a második meleg méltóság felvonuláson, amely incidensek nélkül zajlott le; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy továbbra is történnek támadások LMBTI személyek és aktivisták ellen; sürgeti egyrészt a politikai, másrészt a civil szereplőket, hogy küzdjenek a szexuális kisebbségekkel szembeni széles körben elterjedt ellenségeskedés és erőszak ellen, különösen a közvélemény nevelésére és tájékoztatására irányuló erőfeszítésekkel az attitűdök megváltoztatása érdekében, valamint megfelelő képzést biztosítva a rendőrség, az ügyészek és a bírók számára; |
| --- | --- |

24.

üdvözli, hogy a megkülönböztetés elleni törvényt csaknem teljes mértékben összhangba hozták a közösségi joganyaggal; felszólítja a hatóságokat a faji alapú megkülönböztetéssel és a szankciókról szóló rendelkezésekkel kapcsolatos fennmaradó hiányosságok orvoslására; felszólítja a hatóságokat, hogy biztosítsanak minden szükséges pénzügyi és adminisztratív forrást az Antidiszkriminációs Tanács számára; elismeri ugyan, hogy történt némi előrelépés a roma népesség társadalmi befogadása és oktatása terén, de aggasztónak tartja a roma tanulók iskolából való kimaradási arányát és a teljes diákpopuláción belüli alacsony arányát; szorgalmazza a roma lakosság lakhatását, egészségét, oktatását és foglalkoztatását támogató kezdeményezéseket, valamint a roma nők társadalmi szerepvállalásának növelését és a roma női diákok oktatását; üdvözli az illetékes hatóságoknak az LMBTI-jogok védelmére tett erőfeszítéseit a második meleg méltóság felvonuláson, amely incidensek nélkül zajlott le; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy továbbra is történnek támadások LMBTI személyek és aktivisták ellen; sürgeti egyrészt a politikai, másrészt a civil szereplőket, hogy küzdjenek a szexuális kisebbségekkel szembeni széles körben elterjedt ellenségeskedés és erőszak ellen, különösen a közvélemény nevelésére és tájékoztatására irányuló erőfeszítésekkel az attitűdök megváltoztatása érdekében, valamint megfelelő képzést biztosítva a rendőrség, az ügyészek és a bírók számára;

| 25. | üdvözli a fogyatékossággal élőkre vonatkozó jogi keret javítását; megjegyzi, hogy az uniós joganyagnak való megfeleléshez további intézkedésekre van szükség; sürgeti a kormányt, hogy gyorsítsa fel az épületek akadálymentesítését, és sajnálatosnak tartja, hogy a legtöbb állami és önkormányzati intézmény épületei – ideértve a kiemelt épületeket, például a parlamentet és a bíróságokat is – továbbra sem akadálymentesek; továbbra is aggasztónak tartja, hogy a fogyatékossággal élő körében magas az általános iskola és a középiskola után az oktatásból lemorzsolódók aránya; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kellő átláthatóság jellemezze a fogyatékossággal élők rehabilitációját és foglalkoztatását támogató alapot és annak kiadásait; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a fogyatékossággal élőkre vonatkozó jogi keret javítását; megjegyzi, hogy az uniós joganyagnak való megfeleléshez további intézkedésekre van szükség; sürgeti a kormányt, hogy gyorsítsa fel az épületek akadálymentesítését, és sajnálatosnak tartja, hogy a legtöbb állami és önkormányzati intézmény épületei – ideértve a kiemelt épületeket, például a parlamentet és a bíróságokat is – továbbra sem akadálymentesek; továbbra is aggasztónak tartja, hogy a fogyatékossággal élő körében magas az általános iskola és a középiskola után az oktatásból lemorzsolódók aránya; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kellő átláthatóság jellemezze a fogyatékossággal élők rehabilitációját és foglalkoztatását támogató alapot és annak kiadásait;

| 26. | hangsúlyozza, hogy még jobban meg kell erősíteni a gyermekekkel kapcsolatos jogszabályok és szakpolitikák végrehajtását és nyomon követését, valamint megfelelő kapacitásokat kell biztosítani e célból; kéri, hogy fokozzák a gyermekek oktatásának minőségét, és tegyenek további erőfeszítéseket a veszélyeztetett gyermekek támogatása céljából; rámutat, hogy az igazságszolgáltatáshoz való szélesebb körű hozzáférés előmozdítása érdekében fontos, hogy a fiatalkorúak igazságszolgáltatási rendszerének reformját a közigazgatási, polgári és büntetőjogi eljárásokban részt vevő gyermekekre is kiterjesszék; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy még jobban meg kell erősíteni a gyermekekkel kapcsolatos jogszabályok és szakpolitikák végrehajtását és nyomon követését, valamint megfelelő kapacitásokat kell biztosítani e célból; kéri, hogy fokozzák a gyermekek oktatásának minőségét, és tegyenek további erőfeszítéseket a veszélyeztetett gyermekek támogatása céljából; rámutat, hogy az igazságszolgáltatáshoz való szélesebb körű hozzáférés előmozdítása érdekében fontos, hogy a fiatalkorúak igazságszolgáltatási rendszerének reformját a közigazgatási, polgári és büntetőjogi eljárásokban részt vevő gyermekekre is kiterjesszék;

| 27. | aggasztónak tartja, hogy a női jogok, a nemek közötti egyenlőség, a nők politikai életben és munkaerőpiacon való részvétele és a családon belül erőszak elleni küzdelem terén továbbra is csak korlátozott előrelépés történt; hangsúlyozza, hogy a női jogok, a nemek közötti egyenlőség, a nők politikai életben és munkaerőpiacon való részvétele és a családon belül erőszak elleni küzdelem terén sürgősen fel kell gyorsítani az előrelépést; ebben a tekintetben sürgeti a parlament fokozottabb bevonását, a civil társadalommal folytatott strukturáltabb együttműködést és az intézményi kapacitások fejlesztését, beleértve a szociális szolgálatok és a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés fejlesztését; szorgalmazza, hogy az áldozatok jogai kerüljenek valamennyi intézkedés középpontjába, továbbá hogy gyakoroljanak kellő körültekintést a családon belüli erőszak megakadályozása, kivizsgálása, büntetése és az azzal kapcsolatos kártérítések esetében; |
| --- | --- |

27.

aggasztónak tartja, hogy a női jogok, a nemek közötti egyenlőség, a nők politikai életben és munkaerőpiacon való részvétele és a családon belül erőszak elleni küzdelem terén továbbra is csak korlátozott előrelépés történt; hangsúlyozza, hogy a női jogok, a nemek közötti egyenlőség, a nők politikai életben és munkaerőpiacon való részvétele és a családon belül erőszak elleni küzdelem terén sürgősen fel kell gyorsítani az előrelépést; ebben a tekintetben sürgeti a parlament fokozottabb bevonását, a civil társadalommal folytatott strukturáltabb együttműködést és az intézményi kapacitások fejlesztését, beleértve a szociális szolgálatok és a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés fejlesztését; szorgalmazza, hogy az áldozatok jogai kerüljenek valamennyi intézkedés középpontjába, továbbá hogy gyakoroljanak kellő körültekintést a családon belüli erőszak megakadályozása, kivizsgálása, büntetése és az azzal kapcsolatos kártérítések esetében;

| 28. | üdvözli Montenegró azon szakpolitikáit, amelyek a tolerancia és a befogadás légkörének megteremtésére irányulnak az összes nemzeti kisebbség számára; határozottan arra bátorítja a montenegrói hatóságokat, hogy továbbra is védelmezzék a Boka Kotorska régió többnemzetiségű identitását, és fokozzák a régió kulturális és gazdasági együttműködését a szomszédos EU-tagállamokkal; |
| --- | --- |

28.

üdvözli Montenegró azon szakpolitikáit, amelyek a tolerancia és a befogadás légkörének megteremtésére irányulnak az összes nemzeti kisebbség számára; határozottan arra bátorítja a montenegrói hatóságokat, hogy továbbra is védelmezzék a Boka Kotorska régió többnemzetiségű identitását, és fokozzák a régió kulturális és gazdasági együttműködését a szomszédos EU-tagállamokkal;

| 29. | örömmel látja, hogy a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadságot továbbra is garantálják és tiszteletben tartják; megjegyzi, hogy továbbra is feszültség érzékelhető a szerb és a montenegrói ortodox egyház között, elsősorban tulajdonjogi kérdésekben; kéri, hogy fogadjanak el új törvényt a vallási közösségek jogállásáról; |
| --- | --- |

29.

örömmel látja, hogy a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadságot továbbra is garantálják és tiszteletben tartják; megjegyzi, hogy továbbra is feszültség érzékelhető a szerb és a montenegrói ortodox egyház között, elsősorban tulajdonjogi kérdésekben; kéri, hogy fogadjanak el új törvényt a vallási közösségek jogállásáról;

| 30. | buzdítja a kormányt, hogy hajtson végre a korrupcióellenes mechanizmusokról szóló jogszabályi rendelkezéseket is tartalmazó fenntartható gazdasági reformokat a versenyképesség növelése és a strukturális hiányosságok orvoslása, a jelentős méretű informális szektor kezelése és az üzleti környezet átfogó javítása érdekében; szorgalmazza a különböző partnerek közötti szociális párbeszéd erősítését; sürgeti továbbá a gazdaságpolitika kialakításával és összehangolásával kapcsolatos kapacitások megerősítését, akár nyilvános konzultációk keretében is, többek között a regionális különbségek csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy hatékonyan fel kell lépni az adócsalással szemben; aggasztónak tartja, hogy a jogi és igazságszolgáltatási bizonytalanság, többek között az engedélyek kiadása, az adóigazgatási eljárások és a szerződések érvényesítése, kockázatokat jelenthetnek a gazdasági élet szereplői számára, és ezek miatt Montenegró kevésbé vonzó a külföldi befektetések számára; hangsúlyozza, hogy sürgősen rendezni kell a kereskedelmi vitákat a Montenegró gazdasága számára kulcsfontosságú külföldi befektetőkkel; osztja a munkaerő-piaci helyzet kézzelfogható javulásának hiányával, valamint a fiatalok munkanélküliségével és a hosszú távú munkanélküliséggel kapcsolatos aggodalmakat, ezért aktív munkaerő-piaci intézkedéseket sürget; |
| --- | --- |

30.

buzdítja a kormányt, hogy hajtson végre a korrupcióellenes mechanizmusokról szóló jogszabályi rendelkezéseket is tartalmazó fenntartható gazdasági reformokat a versenyképesség növelése és a strukturális hiányosságok orvoslása, a jelentős méretű informális szektor kezelése és az üzleti környezet átfogó javítása érdekében; szorgalmazza a különböző partnerek közötti szociális párbeszéd erősítését; sürgeti továbbá a gazdaságpolitika kialakításával és összehangolásával kapcsolatos kapacitások megerősítését, akár nyilvános konzultációk keretében is, többek között a regionális különbségek csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy hatékonyan fel kell lépni az adócsalással szemben; aggasztónak tartja, hogy a jogi és igazságszolgáltatási bizonytalanság, többek között az engedélyek kiadása, az adóigazgatási eljárások és a szerződések érvényesítése, kockázatokat jelenthetnek a gazdasági élet szereplői számára, és ezek miatt Montenegró kevésbé vonzó a külföldi befektetések számára; hangsúlyozza, hogy sürgősen rendezni kell a kereskedelmi vitákat a Montenegró gazdasága számára kulcsfontosságú külföldi befektetőkkel; osztja a munkaerő-piaci helyzet kézzelfogható javulásának hiányával, valamint a fiatalok munkanélküliségével és a hosszú távú munkanélküliséggel kapcsolatos aggodalmakat, ezért aktív munkaerő-piaci intézkedéseket sürget;

| 31. | megjegyzi, hogy még mindig nem kielégítő a párbeszéd az ipari ágazat két partnere között, és kéri, hogy erősítsék meg még jobban az új szakszervezetek alapítóinak jogait, üdvözli a munkaügyi törvény módosításait, amelyek szabályozzák az alkalmazottak jogait csőd esetén; bátorítja a kormányt, hogy gyorsítsa fel az első foglalkoztatási és szociális reformprogramjával kapcsolatos munkát annak érdekében, hogy azonosítani tudja a Montenegró előtt álló legfontosabb foglalkoztatáspolitikai, társadalmi befogadással és a szegénység csökkentésével kapcsolatos kihívásokat, és meg tudjon felelni azoknak; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy még mindig nem kielégítő a párbeszéd az ipari ágazat két partnere között, és kéri, hogy erősítsék meg még jobban az új szakszervezetek alapítóinak jogait, üdvözli a munkaügyi törvény módosításait, amelyek szabályozzák az alkalmazottak jogait csőd esetén; bátorítja a kormányt, hogy gyorsítsa fel az első foglalkoztatási és szociális reformprogramjával kapcsolatos munkát annak érdekében, hogy azonosítani tudja a Montenegró előtt álló legfontosabb foglalkoztatáspolitikai, társadalmi befogadással és a szegénység csökkentésével kapcsolatos kihívásokat, és meg tudjon felelni azoknak;

| 32. | üdvözli a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtását, valamint hogy Montenegró csatlakozott a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő EU-programhoz (COSME); kéri, hogy gyorsítsák fel a közszféra által a kkv-knak nyújtott támogatási rendszereket, hiszen a kkv-k a gazdasági fejlődés motorjai közé tartoznak; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtását, valamint hogy Montenegró csatlakozott a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő EU-programhoz (COSME); kéri, hogy gyorsítsák fel a közszféra által a kkv-knak nyújtott támogatási rendszereket, hiszen a kkv-k a gazdasági fejlődés motorjai közé tartoznak;

| 33. | továbbra is súlyosan aggasztónak tartja a legnagyobb montenegrói ipari gyártó, a KAP alumíniumüzem csődeljárásának késedelmes rendezését, amely ellentétes az ország stabilizációs és társulási megállapodás szerinti kötelezettségeivel; sürgeti a kormányt és az érintett feleket, hogy jussanak tartós megoldásra a KAP vonatkozásában, tiszteletben tartva a stabilizációs és társulási megállapodás állami támogatásokra vonatkozó szabályait, az átláthatóságot és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

33.

továbbra is súlyosan aggasztónak tartja a legnagyobb montenegrói ipari gyártó, a KAP alumíniumüzem csődeljárásának késedelmes rendezését, amely ellentétes az ország stabilizációs és társulási megállapodás szerinti kötelezettségeivel; sürgeti a kormányt és az érintett feleket, hogy jussanak tartós megoldásra a KAP vonatkozásában, tiszteletben tartva a stabilizációs és társulási megállapodás állami támogatásokra vonatkozó szabályait, az átláthatóságot és a jogállamiságot;

| 34. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy Montenegró figyelmen kívül hagyta a ciprusi bíróságnak a KAP eladása ügyében hozott végzését, és felszólítja Montenegrót, hogy teljes körűen ismerje el az uniós tagállamok igazságügyi hatóságainak vonatkozó határozatait; |
| --- | --- |

34.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy Montenegró figyelmen kívül hagyta a ciprusi bíróságnak a KAP eladása ügyében hozott végzését, és felszólítja Montenegrót, hogy teljes körűen ismerje el az uniós tagállamok igazságügyi hatóságainak vonatkozó határozatait;

| 35. | ösztönzi Montenegrót, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós vívmányokkal való összehangolás biztosítása érdekében, az igazgatási kapacitás megszilárdítása, fenntartható energiapolitika kialakítása és a beruházásokat ösztönző környezetbarát gazdasági modell előmozdítása révén tegyen további erőfeszítéseket a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén; emlékeztet rá, hogy olyan nemzeti energiastratégiát kell kialakítani, amely tekintetbe veszi a rendelkezésre álló sokféle megújuló energiaforrást, valamint hogy a természeti örökséget, illetve a védett és nemzetközileg elismert területeket tiszteletben kell tartani; sürgős konzultációkat szorgalmaz a határokon átnyúló projektekről; |
| --- | --- |

35.

ösztönzi Montenegrót, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós vívmányokkal való összehangolás biztosítása érdekében, az igazgatási kapacitás megszilárdítása, fenntartható energiapolitika kialakítása és a beruházásokat ösztönző környezetbarát gazdasági modell előmozdítása révén tegyen további erőfeszítéseket a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén; emlékeztet rá, hogy olyan nemzeti energiastratégiát kell kialakítani, amely tekintetbe veszi a rendelkezésre álló sokféle megújuló energiaforrást, valamint hogy a természeti örökséget, illetve a védett és nemzetközileg elismert területeket tiszteletben kell tartani; sürgős konzultációkat szorgalmaz a határokon átnyúló projektekről;

| 36. | hosszú távú tervezésre szólít fel a tengerparti idegenforgalom terén, valamint olyan szilárd mechanizmusok létrehozására, amelyek megakadályozzák a környezet pusztítását és a korrupciót a területfejlesztés és az építési beruházások terén; |
| --- | --- |

36.

hosszú távú tervezésre szólít fel a tengerparti idegenforgalom terén, valamint olyan szilárd mechanizmusok létrehozására, amelyek megakadályozzák a környezet pusztítását és a korrupciót a területfejlesztés és az építési beruházások terén;

| 37. | üdvözli Montenegró proaktív részvételét és konstruktív szerepét a regionális és nemzetközi együttműködésben, valamint a regionális megbékélési folyamatban; gratulál a kormánynak, amiért sikerült teljes mértékben igazodni az EU közös kül- és biztonságpolitikájához, és ösztönzi a hatóságokat, hogy továbbra is hangolják össze országuk külpolitikai álláspontját az EU álláspontjával, különösen a jelenlegi nemzetközi terrorfenyegetés helyzetében; elismerését fejezi a kormánynak, amiért – Albániával együtt – Montenegró volt az egyetlen tagjelölt ország a nyugat-balkáni térségben, amely teljes mértékben azonosult az Unió Ukrajnával kapcsolatos álláspontjaival és határozataival; felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy fűzzék szorosabbra az együttműködést nemzetközi politikai és gazdasági partnereikkel, hogy ezáltal ellenállóbbá tegyék az országot a külső nyomásokkal, valamint az ország és a régió stabilitásának megingatását célzó kísérletekkel szemben; üdvözli az ország részvételét az EU, a NATO és az ENSZ polgári és katonai misszióiban; |
| --- | --- |

37.

üdvözli Montenegró proaktív részvételét és konstruktív szerepét a regionális és nemzetközi együttműködésben, valamint a regionális megbékélési folyamatban; gratulál a kormánynak, amiért sikerült teljes mértékben igazodni az EU közös kül- és biztonságpolitikájához, és ösztönzi a hatóságokat, hogy továbbra is hangolják össze országuk külpolitikai álláspontját az EU álláspontjával, különösen a jelenlegi nemzetközi terrorfenyegetés helyzetében; elismerését fejezi a kormánynak, amiért – Albániával együtt – Montenegró volt az egyetlen tagjelölt ország a nyugat-balkáni térségben, amely teljes mértékben azonosult az Unió Ukrajnával kapcsolatos álláspontjaival és határozataival; felszólítja a montenegrói hatóságokat, hogy fűzzék szorosabbra az együttműködést nemzetközi politikai és gazdasági partnereikkel, hogy ezáltal ellenállóbbá tegyék az országot a külső nyomásokkal, valamint az ország és a régió stabilitásának megingatását célzó kísérletekkel szemben; üdvözli az ország részvételét az EU, a NATO és az ENSZ polgári és katonai misszióiban;

| 38. | felhívja a NATO tagjait, és különösen azokat az uniós tagállamokat, amelyek tagjai a NATO-nak, hogy az adriai térség biztonságának fokozása érdekében aktívan támogassák Montenegró NATO-tagságát, hiszen már a térség valamennyi állama tagja a NATO-nak, és ezáltal hozzájárul a régió biztonságához; |
| --- | --- |

38.

felhívja a NATO tagjait, és különösen azokat az uniós tagállamokat, amelyek tagjai a NATO-nak, hogy az adriai térség biztonságának fokozása érdekében aktívan támogassák Montenegró NATO-tagságát, hiszen már a térség valamennyi állama tagja a NATO-nak, és ezáltal hozzájárul a régió biztonságához;

| 39. | ösztönzi Montenegrót, hogy a csatlakozási folyamat legkorábbi szakaszában, konstruktív módon és a jó szomszédság szellemében rendezze a szomszédos államokkal a nyitott kétoldalú kérdéseket; ismételten hangsúlyozza, hogy mihamarabb rendezni kell Horvátországgal, Bosznia-Hercegovinával, Szerbiával és Koszovóval a lezáratlan határkijelölési kérdéseket; szorgalmazza a szomszédos országokkal a csatlakozási tárgyalásokkal kapcsolatos tapasztalatok megosztása révén történő további együttműködést; üdvözli Montenegró megfigyelői státusát az Energia Charta Egyezményben; |
| --- | --- |

39.

ösztönzi Montenegrót, hogy a csatlakozási folyamat legkorábbi szakaszában, konstruktív módon és a jó szomszédság szellemében rendezze a szomszédos államokkal a nyitott kétoldalú kérdéseket; ismételten hangsúlyozza, hogy mihamarabb rendezni kell Horvátországgal, Bosznia-Hercegovinával, Szerbiával és Koszovóval a lezáratlan határkijelölési kérdéseket; szorgalmazza a szomszédos országokkal a csatlakozási tárgyalásokkal kapcsolatos tapasztalatok megosztása révén történő további együttműködést; üdvözli Montenegró megfigyelői státusát az Energia Charta Egyezményben;

| 40. | sürgeti, hogy a Horvátországgal fennálló határvitát haladéktalanul és kölcsönös megállapodás útján oldják meg, és amennyiben nem sikerül kölcsönösen elfogadható megállapodást találni, a nemzetközi jog elveinek megfelelően forduljanak a hágai Nemzetközi Bírósághoz; |
| --- | --- |

40.

sürgeti, hogy a Horvátországgal fennálló határvitát haladéktalanul és kölcsönös megállapodás útján oldják meg, és amennyiben nem sikerül kölcsönösen elfogadható megállapodást találni, a nemzetközi jog elveinek megfelelően forduljanak a hágai Nemzetközi Bírósághoz;

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 108., 2010.4.29., 3. o.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/54 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/54

---

P8_TA(2015)0064

A Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról szóló 2014. évi eredményjelentés

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért eredményekről szóló 2014. évi jelentésről (2014/2948(RSP))

(2016/C 316/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2005. december 16-i, az uniós tagjelölt státusz megadásáról szóló határozatára, valamint 2013. december 17-i következtetéseire; tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2014. december 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2005. december 16-i, az uniós tagjelölt státusz megadásáról szóló határozatára, valamint 2013. december 17-i következtetéseire; tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2014. december 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanács 2014. július 23-i tizenegyedik ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Stabilizációs és Társulási Tanács 2014. július 23-i tizenegyedik ülésére,

| — | tekintettel a Bizottság elért eredményekről szóló jelentésére (SWD(2014)0303), és a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2015-ben” című, 2014. október 8-i közleményére (COM(2014)0700), valamint a 2014. augusztus 19-én elfogadott, a 2014–2020 közötti időszakra szóló indikatív stratégiai dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elért eredményekről szóló jelentésére (SWD(2014)0303), és a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2014–2015-ben” című, 2014. október 8-i közleményére (COM(2014)0700), valamint a 2014. augusztus 19-én elfogadott, a 2014–2020 közötti időszakra szóló indikatív stratégiai dokumentumra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 817 (1993) sz. és 845 (1993) sz. határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 817 (1993) sz. és 845 (1993) sz. határozataira,

| — | tekintettel a Nemzetközi Bíróságnak az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Bíróságnak az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló ítéletére,

| — | tekintettel a Velencei Bizottság által az ország alkotmányának hét módosításáról kiadott, 2014. október 10–11-i véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottság által az ország alkotmányának hét módosításáról kiadott, 2014. október 10–11-i véleményre,

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala nemzetközi választási megfigyelő missziójának az elnöki és előrehozott parlamenti választásokról szóló megállapításaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala nemzetközi választási megfigyelő missziójának az elnöki és előrehozott parlamenti választásokról szóló megállapításaira,

| — | tekintettel az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Parlamenti Vegyes Bizottság 2014. november 26–27-én megtartott 12. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Parlamenti Vegyes Bizottság 2014. november 26–27-én megtartott 12. ülésére,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Ivo Vajgl, az országért felelős külügyi bizottsági állandó előadó által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ivo Vajgl, az országért felelős külügyi bizottsági állandó előadó által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kilenc éve uniós tagjelölt ország és az uniós vívmányokhoz való igazodás tekintetében a tagjelölt országok között a legeredményesebb; |
| --- | --- |

A.

mivel Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kilenc éve uniós tagjelölt ország és az uniós vívmányokhoz való igazodás tekintetében a tagjelölt országok között a legeredményesebb;

| B. | mivel a Bizottság egymás után hat alkalommal ajánlotta a Tanácsnak a csatlakozási tárgyalások megkezdését; mivel az ország felkészült arra, hogy tárgyaljon az EU-val; mivel az elmúlt nyolc évben a Parlament folyamatosan felszólított arra, hogy nyissák meg a csatlakozási tárgyalásokat az országgal, és mivel a tárgyalások megnyitásának további késedelme negatív hatást gyakorolhat az országban zajló reformfolyamatokra és az EU hitelességére a térségben; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság egymás után hat alkalommal ajánlotta a Tanácsnak a csatlakozási tárgyalások megkezdését; mivel az ország felkészült arra, hogy tárgyaljon az EU-val; mivel az elmúlt nyolc évben a Parlament folyamatosan felszólított arra, hogy nyissák meg a csatlakozási tárgyalásokat az országgal, és mivel a tárgyalások megnyitásának további késedelme negatív hatást gyakorolhat az országban zajló reformfolyamatokra és az EU hitelességére a térségben;

| C. | mivel a Tanács a Görögországgal fennálló megoldatlan ügy miatt eddig megakadályozta, hogy az ország a csatlakozási folyamat következő szakaszába lépjen; mivel a kétoldalú kérdések nem arra szolgálnak, hogy akadályozzák az Európai Unióval folytatott csatlakozási tárgyalásokat; mivel az uniós integrációs folyamatban való előrelépés hiánya növelheti a regionális stabilitás és az EU hitelessége tekintetében felmerülő költségeket, valamint az ország demokratikus standardjainak csökkenését eredményezheti; |
| --- | --- |

C.

mivel a Tanács a Görögországgal fennálló megoldatlan ügy miatt eddig megakadályozta, hogy az ország a csatlakozási folyamat következő szakaszába lépjen; mivel a kétoldalú kérdések nem arra szolgálnak, hogy akadályozzák az Európai Unióval folytatott csatlakozási tárgyalásokat; mivel az uniós integrációs folyamatban való előrelépés hiánya növelheti a regionális stabilitás és az EU hitelessége tekintetében felmerülő költségeket, valamint az ország demokratikus standardjainak csökkenését eredményezheti;

| D. | mivel ez a további halasztás hozzájárul a macedóniai közvéleménynek az uniós integrációs folyamatban kialakult patthelyzet miatti csalódottságához, és azzal a kockázattal jár, hogy súlyosbítja a belföldi problémákat és a belső feszültségeket; |
| --- | --- |

D.

mivel ez a további halasztás hozzájárul a macedóniai közvéleménynek az uniós integrációs folyamatban kialakult patthelyzet miatti csalódottságához, és azzal a kockázattal jár, hogy súlyosbítja a belföldi problémákat és a belső feszültségeket;

| E. | mivel minden (potenciális) tagjelölt országot a saját érdemei alapján ítélnek meg, és a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg a csatlakozási menetrendet; |
| --- | --- |

E.

mivel minden (potenciális) tagjelölt országot a saját érdemei alapján ítélnek meg, és a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg a csatlakozási menetrendet;

| F. | mivel a kétoldalú kérdésekkel – konstruktív szellemben – a lehető leghamarabb foglalkozni kell, figyelembe véve az ENSZ és az EU elveit és értékeit; |
| --- | --- |

F.

mivel a kétoldalú kérdésekkel – konstruktív szellemben – a lehető leghamarabb foglalkozni kell, figyelembe véve az ENSZ és az EU elveit és értékeit;

| G. | mivel a kormány és az ellenzék közötti konstruktív és inkluzív párbeszéd hiánya és a választásokat követően az ellenzék által folytatott bojkott megnehezíti a parlamenti munkát; mivel a kormány és az ellenzék közös felelőssége a fenntartható politikai együttműködés biztosítása, amely alapvető fontosságú az ország demokratikus fejlődése és az európai csatlakozási menetrend követése szempontjából; mivel a választásokra elfogult médiatudósítások mellett és az állami és párttevékenységek összefonódásával fémjelzett légkörben került sor; |
| --- | --- |

G.

mivel a kormány és az ellenzék közötti konstruktív és inkluzív párbeszéd hiánya és a választásokat követően az ellenzék által folytatott bojkott megnehezíti a parlamenti munkát; mivel a kormány és az ellenzék közös felelőssége a fenntartható politikai együttműködés biztosítása, amely alapvető fontosságú az ország demokratikus fejlődése és az európai csatlakozási menetrend követése szempontjából; mivel a választásokra elfogult médiatudósítások mellett és az állami és párttevékenységek összefonódásával fémjelzett légkörben került sor;

| H. | mivel a Parlamenti Vegyes Bizottság 12. ülésén nem tudtak közös ajánlást elfogadni; mivel a csatlakozási folyamat feletti parlamenti ellenőrzés biztosítása érdekében elengedhetetlen a megfelelően működő parlamenti vegyes bizottság; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlamenti Vegyes Bizottság 12. ülésén nem tudtak közös ajánlást elfogadni; mivel a csatlakozási folyamat feletti parlamenti ellenőrzés biztosítása érdekében elengedhetetlen a megfelelően működő parlamenti vegyes bizottság;

| I. | mivel a jogállamiság, a médiaszabadság, a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok az uniós bővítési folyamat elengedhetetlen elemei; |
| --- | --- |

I.

mivel a jogállamiság, a médiaszabadság, a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok az uniós bővítési folyamat elengedhetetlen elemei;

| J. | mivel a korrupció és a szervezett bűnözés továbbra is súlyos problémát jelent; mivel a véleménynyilvánítás szabadságát továbbra is fenyegetik; |
| --- | --- |

J.

mivel a korrupció és a szervezett bűnözés továbbra is súlyos problémát jelent; mivel a véleménynyilvánítás szabadságát továbbra is fenyegetik;

| 1. | felszólítja – egymást követően immár kilencedszer – a Tanácsot, hogy haladéktalanul jelölje ki a csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját a lendület fenntartása, az uniós vívmányokkal kapcsolatos reformok elősegítése és a demokratizálódási folyamat erősítése érdekében; ismételten hangot ad annak a nézetének, miszerint az elnevezéssel kapcsolatos probléma – amely kétoldalú ügy – nem jelenthet akadályt a tárgyalások megkezdése tekintetében, ugyanakkor azt a csatlakozási folyamat befejezése előtt meg kell oldani; támogatja a Bizottság véleményét, miszerint az, hogy a felek csaknem két évtizednyi, közvetítéssel zajló tárgyalást követően képtelenek kompromisszumot kötni, közvetlen és kedvezőtlen hatással van az ország és lakossága európai törekvéseire; felhívja mindkét kormányt, hogy tegyenek konkrét lépéseket egy kölcsönösen elfogadható megoldás megtalálása érdekében; megismétli annak fontosságát és szükségességét, hogy konstruktív módon közelítsék meg a szomszédokkal kapcsolatos kihívásokat e kétoldalú kérdésekben; |
| --- | --- |

1.

felszólítja – egymást követően immár kilencedszer – a Tanácsot, hogy haladéktalanul jelölje ki a csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját a lendület fenntartása, az uniós vívmányokkal kapcsolatos reformok elősegítése és a demokratizálódási folyamat erősítése érdekében; ismételten hangot ad annak a nézetének, miszerint az elnevezéssel kapcsolatos probléma – amely kétoldalú ügy – nem jelenthet akadályt a tárgyalások megkezdése tekintetében, ugyanakkor azt a csatlakozási folyamat befejezése előtt meg kell oldani; támogatja a Bizottság véleményét, miszerint az, hogy a felek csaknem két évtizednyi, közvetítéssel zajló tárgyalást követően képtelenek kompromisszumot kötni, közvetlen és kedvezőtlen hatással van az ország és lakossága európai törekvéseire; felhívja mindkét kormányt, hogy tegyenek konkrét lépéseket egy kölcsönösen elfogadható megoldás megtalálása érdekében; megismétli annak fontosságát és szükségességét, hogy konstruktív módon közelítsék meg a szomszédokkal kapcsolatos kihívásokat e kétoldalú kérdésekben;

| 2. | emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségvállalására, miszerint 2015-ben ismét visszatérnek a kérdésre azzal a céllal, hogy megkezdjék a csatlakozási tárgyalásokat; úgy véli, hogy a csatlakozási tárgyalások megkezdése csak pozitívan befolyásolhatja a kétoldalú viták megoldását, ugyanakkor nagyon szükséges további reformokat ösztönöz, különösen a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és a korrupció elleni küzdelem tekintetében; hangsúlyozza, hogy a tárgyalások megkezdésének további késedelme egyre nagyobb és kiszámíthatatlan költségekkel jár az ország és a regionális stabilitás szempontjából; hangsúlyozza, hogy a status quo további fenntartása aláássa az EU bővítési politikájának hitelességét és hatékonyságát, valamint az EU térségbeli pozícióját; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet a tagállamok azon kötelezettségvállalására, miszerint 2015-ben ismét visszatérnek a kérdésre azzal a céllal, hogy megkezdjék a csatlakozási tárgyalásokat; úgy véli, hogy a csatlakozási tárgyalások megkezdése csak pozitívan befolyásolhatja a kétoldalú viták megoldását, ugyanakkor nagyon szükséges további reformokat ösztönöz, különösen a jogállamiság, az igazságszolgáltatás függetlensége és a korrupció elleni küzdelem tekintetében; hangsúlyozza, hogy a tárgyalások megkezdésének további késedelme egyre nagyobb és kiszámíthatatlan költségekkel jár az ország és a regionális stabilitás szempontjából; hangsúlyozza, hogy a status quo további fenntartása aláássa az EU bővítési politikájának hitelességét és hatékonyságát, valamint az EU térségbeli pozícióját;

| 3. | újfent hangot ad azon álláspontjának, hogy kétoldalú kérdések nem használhatók fel eszközként a csatlakozási folyamat hátráltatására; úgy véli, ezek nem akadályozhatják a csatlakozási tárgyalások hivatalos megindítását, hanem a csatlakozási folyamat lehető legkorábbi szakaszában rendezni kell őket; tisztában van azzal, hogy az egyik fél nem tartja be a Nemzetközi Bíróságnak az 1995. szeptemberi ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló, 2011. december 5-i ítéletét; felhívja Görögországot, hogy ismételten erősítse meg a 2003-as theszaloníki cselekvési programban szereplő kötelezettségvállalását, valamint hogy teremtsen kedvező környezetet a két ország közti nézetkülönbségek európai értékek és alapelvek szellemében történő megoldásának; további előrehaladásra szólít fel, többek között a kormányok közötti folyamatos magas szintű kapcsolattartás és a Bulgáriával való kétoldalú kapcsolatok terén, a közös problémákat rendező, jószomszédi viszonyról szóló megállapodás kialakítása érdekében; ismételten aggodalommal állapítja meg, hogy a jelenlegi vitában történelmi érvek hangzanak el, és örömmel fogad bármilyen erőfeszítést annak érdekében, hogy a szomszédos uniós tagállamokkal együtt ünnepeljék meg közös történelmük nevezetes eseményeit; úgy véli, hogy ez hozzájárulna a történelem jobb megértéséhez és a jószomszédi kapcsolatokhoz; |
| --- | --- |

3.

újfent hangot ad azon álláspontjának, hogy kétoldalú kérdések nem használhatók fel eszközként a csatlakozási folyamat hátráltatására; úgy véli, ezek nem akadályozhatják a csatlakozási tárgyalások hivatalos megindítását, hanem a csatlakozási folyamat lehető legkorábbi szakaszában rendezni kell őket; tisztában van azzal, hogy az egyik fél nem tartja be a Nemzetközi Bíróságnak az 1995. szeptemberi ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló, 2011. december 5-i ítéletét; felhívja Görögországot, hogy ismételten erősítse meg a 2003-as theszaloníki cselekvési programban szereplő kötelezettségvállalását, valamint hogy teremtsen kedvező környezetet a két ország közti nézetkülönbségek európai értékek és alapelvek szellemében történő megoldásának; további előrehaladásra szólít fel, többek között a kormányok közötti folyamatos magas szintű kapcsolattartás és a Bulgáriával való kétoldalú kapcsolatok terén, a közös problémákat rendező, jószomszédi viszonyról szóló megállapodás kialakítása érdekében; ismételten aggodalommal állapítja meg, hogy a jelenlegi vitában történelmi érvek hangzanak el, és örömmel fogad bármilyen erőfeszítést annak érdekében, hogy a szomszédos uniós tagállamokkal együtt ünnepeljék meg közös történelmük nevezetes eseményeit; úgy véli, hogy ez hozzájárulna a történelem jobb megértéséhez és a jószomszédi kapcsolatokhoz;

| 4. | aktívabb uniós kötelezettségvállalásra szólít fel, és támogatja az uniós politikai vezetők proaktív megközelítését; felhívja az új főképviselőt/alelnököt, hogy tegyen új kezdeményezéseket a jelenlegi patthelyzet megoldására, valamint az ENSZ különleges megbízottjával együttműködve munkálkodjék egy kölcsönösen elfogadható megoldás létrehozásán; felhívja a Tanácsot, hogy 2015 első felében folytasson alapos vitát a macedóniai uniós csatlakozás kilátásairól; fenntartja, hogy az integrációs folyamat során valamennyi tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országgal saját érdemeik alapján kell foglalkozni; úgy véli, hogy a Bizottsággal folytatott magas szintű csatlakozási párbeszéd más minőséget ad a reformfolyamatnak; |
| --- | --- |

4.

aktívabb uniós kötelezettségvállalásra szólít fel, és támogatja az uniós politikai vezetők proaktív megközelítését; felhívja az új főképviselőt/alelnököt, hogy tegyen új kezdeményezéseket a jelenlegi patthelyzet megoldására, valamint az ENSZ különleges megbízottjával együttműködve munkálkodjék egy kölcsönösen elfogadható megoldás létrehozásán; felhívja a Tanácsot, hogy 2015 első felében folytasson alapos vitát a macedóniai uniós csatlakozás kilátásairól; fenntartja, hogy az integrációs folyamat során valamennyi tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országgal saját érdemeik alapján kell foglalkozni; úgy véli, hogy a Bizottsággal folytatott magas szintű csatlakozási párbeszéd más minőséget ad a reformfolyamatnak;

| 5. | felhívja a NATO tagjait, és különösen azokat az uniós tagállamokat, amelyek tagjai a NATO-nak, hogy aktívan támogassák Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság NATO-tagságát, hogy nagyobb biztonságot és politikai stabilitást teremtsenek Délkelet-Európában; |
| --- | --- |

5.

felhívja a NATO tagjait, és különösen azokat az uniós tagállamokat, amelyek tagjai a NATO-nak, hogy aktívan támogassák Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság NATO-tagságát, hogy nagyobb biztonságot és politikai stabilitást teremtsenek Délkelet-Európában;

| 6. | ösztönzi a történelemmel, kultúrával, oktatással és az európai értékek előmozdításával kapcsolatos határokon átnyúló együttműködés kialakítását, amely támogatja a demokratikus változásokra irányuló erőfeszítéseket; felhívja a szomszédos uniós tagállamokat, hogy a jószomszédi kapcsolatok szellemében támogassák a demokratikus változások bevezetésére való hajlandóságot, ami azt jelenti, hogy támogatják a tárgyalási folyamat megkezdését; |
| --- | --- |

6.

ösztönzi a történelemmel, kultúrával, oktatással és az európai értékek előmozdításával kapcsolatos határokon átnyúló együttműködés kialakítását, amely támogatja a demokratikus változásokra irányuló erőfeszítéseket; felhívja a szomszédos uniós tagállamokat, hogy a jószomszédi kapcsolatok szellemében támogassák a demokratikus változások bevezetésére való hajlandóságot, ami azt jelenti, hogy támogatják a tárgyalási folyamat megkezdését;

| 7. | ösztönzi az országot a történelemmel és oktatással foglalkozó közös szakértői bizottságok létrehozására, azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a történelem objektív értelmezéséhez, megerősítsék a felsőoktatási együttműködést, és előmozdítsák a fiatal nemzedékek szomszédos népek iránti pozitív hozzáállását; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi az országot a történelemmel és oktatással foglalkozó közös szakértői bizottságok létrehozására, azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a történelem objektív értelmezéséhez, megerősítsék a felsőoktatási együttműködést, és előmozdítsák a fiatal nemzedékek szomszédos népek iránti pozitív hozzáállását;

| 8. | határozottan arra bátorítja a hatóságokat és a civil társadalmat, hogy tegyék meg a történelmi összebékítésre irányuló megfelelő intézkedéseket a különböző etnikai csoportok közötti és e csoportokon belüli megosztottság feloldása érdekében, beleértve a bolgár identitású állampolgárokat is; |
| --- | --- |

8.

határozottan arra bátorítja a hatóságokat és a civil társadalmat, hogy tegyék meg a történelmi összebékítésre irányuló megfelelő intézkedéseket a különböző etnikai csoportok közötti és e csoportokon belüli megosztottság feloldása érdekében, beleértve a bolgár identitású állampolgárokat is;

| 9. | tudomásul veszi az alkotmány tekintetében javasolt módosításcsomagot; úgy véli, hogy a javaslatok egy részén, többek között a házasság fogalmának meghatározásával és a nemzetközi pénzügyi övezetek kialakításával kapcsolatos rendelkezéseken további javításokat lehetne tenni a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban; emlékeztet továbbá arra, hogy tiszteletben kell tartani az Emberi Jogok Európai Egyezményét, valamint figyelembe kell venni az uniós vívmányokat is; hangsúlyozza, hogy az alkotmány bármiféle módosítására irányuló jogszabály végrehajtását gondosan elő kell készíteni; hangsúlyozza, hogy a hosszú távra szóló alkotmányos változtatás előfeltétele a széles körű politikai támogatás, a konstruktív párbeszéd és az összes politikai erő közötti együttműködés; hangsúlyozza, hogy mindenre kiterjedő nyilvános vitára, alapos konzultációra és az ellenzéki pártokkal, a civil társadalommal és az érintett felekkel való konszenzus kiépítésére van szükség; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi az alkotmány tekintetében javasolt módosításcsomagot; úgy véli, hogy a javaslatok egy részén, többek között a házasság fogalmának meghatározásával és a nemzetközi pénzügyi övezetek kialakításával kapcsolatos rendelkezéseken további javításokat lehetne tenni a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban; emlékeztet továbbá arra, hogy tiszteletben kell tartani az Emberi Jogok Európai Egyezményét, valamint figyelembe kell venni az uniós vívmányokat is; hangsúlyozza, hogy az alkotmány bármiféle módosítására irányuló jogszabály végrehajtását gondosan elő kell készíteni; hangsúlyozza, hogy a hosszú távra szóló alkotmányos változtatás előfeltétele a széles körű politikai támogatás, a konstruktív párbeszéd és az összes politikai erő közötti együttműködés; hangsúlyozza, hogy mindenre kiterjedő nyilvános vitára, alapos konzultációra és az ellenzéki pártokkal, a civil társadalommal és az érintett felekkel való konszenzus kiépítésére van szükség;

| 10. | aggódik a polarizált belföldi viszonyok miatt; felhívja a kormányt, hogy tartsa tiszteletben a parlament szerepét azáltal, hogy elegendő mozgásteret és időt biztosít a – többek között alkotmányos változtatásokról szóló – konzultációkhoz a teljes mértékű, független parlamenti ellenőrzés lehetővé tétele érdekében; felhívja a kormányt és az összes politikai pártot, hogy törekedjenek a kapcsolatok javítására a politikai stabilitás fenntartása érdekében, biztosítsanak fenntartható, konstruktív politikai együttműködést és gyorsítsák fel az európai menetrendet; emlékeztet arra, hogy a működőképes demokrácia alapja a megegyezés; hangsúlyozza, hogy javítani kell a csatlakozási folyamat befogadó jellegét és átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy a választásokat követő bojkott olyan probléma, amelyet a parlament megfelelő működésének biztosítására irányuló, a kormány és az ellenzék közötti megosztott felelősség szellemében kell megoldani; sürgeti az Unió főképviselőjét/alelnökét, hogy működjön együtt a pártokkal a párbeszéd megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

10.

aggódik a polarizált belföldi viszonyok miatt; felhívja a kormányt, hogy tartsa tiszteletben a parlament szerepét azáltal, hogy elegendő mozgásteret és időt biztosít a – többek között alkotmányos változtatásokról szóló – konzultációkhoz a teljes mértékű, független parlamenti ellenőrzés lehetővé tétele érdekében; felhívja a kormányt és az összes politikai pártot, hogy törekedjenek a kapcsolatok javítására a politikai stabilitás fenntartása érdekében, biztosítsanak fenntartható, konstruktív politikai együttműködést és gyorsítsák fel az európai menetrendet; emlékeztet arra, hogy a működőképes demokrácia alapja a megegyezés; hangsúlyozza, hogy javítani kell a csatlakozási folyamat befogadó jellegét és átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy a választásokat követő bojkott olyan probléma, amelyet a parlament megfelelő működésének biztosítására irányuló, a kormány és az ellenzék közötti megosztott felelősség szellemében kell megoldani; sürgeti az Unió főképviselőjét/alelnökét, hogy működjön együtt a pártokkal a párbeszéd megkönnyítése érdekében;

| 11. | komolyan aggódik a kormány és az ellenzék viszonyának romlása miatt, különösen a miniszterelnöknek az ellenzék vezetőjével szembeni legutóbbi vádjai, illetve a bűncselekményekre célzó viszontvádak tekintetében; elítél minden illegális megfigyelést, és felszólít arra, hogy minden állítást hozzanak nyilvánosságra, és szabadon tudósítsanak róla; független vizsgálatra szólít fel minden állításra és a végzett megfigyelésre vonatkozóan az átláthatóság, pártatlanság és az ártatlanság vélelme elvének teljes tiszteletben tartása mellett; megismétli, hogy fontos a véleménynyilvánítás szabadsága alapelvének fenntartása; felszólítja az összes politikai szereplőt, hogy kezdjenek konstruktív párbeszédbe, az ország és lakói stratégiai prioritásaira összpontosítva; |
| --- | --- |

11.

komolyan aggódik a kormány és az ellenzék viszonyának romlása miatt, különösen a miniszterelnöknek az ellenzék vezetőjével szembeni legutóbbi vádjai, illetve a bűncselekményekre célzó viszontvádak tekintetében; elítél minden illegális megfigyelést, és felszólít arra, hogy minden állítást hozzanak nyilvánosságra, és szabadon tudósítsanak róla; független vizsgálatra szólít fel minden állításra és a végzett megfigyelésre vonatkozóan az átláthatóság, pártatlanság és az ártatlanság vélelme elvének teljes tiszteletben tartása mellett; megismétli, hogy fontos a véleménynyilvánítás szabadsága alapelvének fenntartása; felszólítja az összes politikai szereplőt, hogy kezdjenek konstruktív párbeszédbe, az ország és lakói stratégiai prioritásaira összpontosítva;

| 12. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a parlamenti vegyes bizottság rendes munkájába nem kapcsolódik be az ellenzék; elengedhetetlennek tartja, hogy a parlamenti vegyes bizottság megfelelő működését minden parlamenti párt megfelelő képviselete révén biztosítsák annak eljárásai során; |
| --- | --- |

12.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a parlamenti vegyes bizottság rendes munkájába nem kapcsolódik be az ellenzék; elengedhetetlennek tartja, hogy a parlamenti vegyes bizottság megfelelő működését minden parlamenti párt megfelelő képviselete révén biztosítsák annak eljárásai során;

| 13. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az etnikumok közötti együttélés továbbra is törékeny, és ez kihívás elé állítja az országot; aggodalmát fejezi ki az etnikumok között növekvő feszültségek miatt, amelyek a közösségek közötti bizalom hiányát tükrözik; határozottan elítéli az etnocentrikus vagy megosztó nyelvezet használatát, különösen a választási kampányok során; hangsúlyozza, hogy az uniós csatlakozási tárgyalások megkezdése az etnikumok közötti kohézió e közös cél mentén történő erősítésével segíthet az országnak e kihívás hathatósabb kezelésében; elítéli a szélsőséges nacionalizmus és etnocentrizmus minden formáját, amely elmélyíti a társadalmi megosztottságot; felszólít minden politikai pártot és civil társadalmi szervezetet, hogy tevékenyen mozdítsa elő a befogadó és toleráns, több etnikumú és több vallású társadalmat, és védelmezze az etnikai kisebbségekhez tartozó személyek alapvető jogait; emlékeztet arra, hogy az oktatás nélkülözhetetlen szerepet játszik a különböző emberek közötti tolerancia és tisztelet elérésében; felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be több olyan projektet és programot, amelyek célja az etnikumok közötti párbeszéd és kölcsönös megértés erősítése; |
| --- | --- |

13.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az etnikumok közötti együttélés továbbra is törékeny, és ez kihívás elé állítja az országot; aggodalmát fejezi ki az etnikumok között növekvő feszültségek miatt, amelyek a közösségek közötti bizalom hiányát tükrözik; határozottan elítéli az etnocentrikus vagy megosztó nyelvezet használatát, különösen a választási kampányok során; hangsúlyozza, hogy az uniós csatlakozási tárgyalások megkezdése az etnikumok közötti kohézió e közös cél mentén történő erősítésével segíthet az országnak e kihívás hathatósabb kezelésében; elítéli a szélsőséges nacionalizmus és etnocentrizmus minden formáját, amely elmélyíti a társadalmi megosztottságot; felszólít minden politikai pártot és civil társadalmi szervezetet, hogy tevékenyen mozdítsa elő a befogadó és toleráns, több etnikumú és több vallású társadalmat, és védelmezze az etnikai kisebbségekhez tartozó személyek alapvető jogait; emlékeztet arra, hogy az oktatás nélkülözhetetlen szerepet játszik a különböző emberek közötti tolerancia és tisztelet elérésében; felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be több olyan projektet és programot, amelyek célja az etnikumok közötti párbeszéd és kölcsönös megértés erősítése;

| 14. | üdvözli, hogy az uniós menetrend továbbra is az ország stratégiai prioritásának számít; sürgeti az országot, hogy még inkább szilárdítsa meg a reformokat, valamint számolja fel azokat a szakpolitikákat és gyakorlatokat, amelyek még mindig gátat képezhetnek az ország európai jövője előtt, és biztosítson előrehaladást az Unióval kapcsolatos reformprioritások végrehajtása terén, többek között a magas szintű csatlakozási párbeszéd keretében is; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy az uniós menetrend továbbra is az ország stratégiai prioritásának számít; sürgeti az országot, hogy még inkább szilárdítsa meg a reformokat, valamint számolja fel azokat a szakpolitikákat és gyakorlatokat, amelyek még mindig gátat képezhetnek az ország európai jövője előtt, és biztosítson előrehaladást az Unióval kapcsolatos reformprioritások végrehajtása terén, többek között a magas szintű csatlakozási párbeszéd keretében is;

| 15. | megjegyzi, hogy a 2014. áprilisi elnök- és előrehozott parlamenti választások lebonyolítását az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) hatékonynak értékelte; azonban osztozik az állami és párttevékenységek közötti határ – a demokratikus választásokra vonatkozó nemzetközi kötelezettségekkel ellentétes – elmosódása, valamint az elfogult médiatudósítások és a szavazók állítólagos megfélemlítése miatti aggodalmakban; üdvözli a választási reformokat, de sürgeti a hatóságokat, hogy vizsgálják ki a választások előtt és alatt történt állítólagos szabálytalanságokat; felhívja a kormányt, hogy kellő időben kövesse a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala ajánlásait a választási folyamat javítása, így a választói névjegyzék kezelése és pontossága érdekében; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a nemzetközi normáknak megfelelő választói névjegyzéket kell létrehozni; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a 2014. áprilisi elnök- és előrehozott parlamenti választások lebonyolítását az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) hatékonynak értékelte; azonban osztozik az állami és párttevékenységek közötti határ – a demokratikus választásokra vonatkozó nemzetközi kötelezettségekkel ellentétes – elmosódása, valamint az elfogult médiatudósítások és a szavazók állítólagos megfélemlítése miatti aggodalmakban; üdvözli a választási reformokat, de sürgeti a hatóságokat, hogy vizsgálják ki a választások előtt és alatt történt állítólagos szabálytalanságokat; felhívja a kormányt, hogy kellő időben kövesse a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala ajánlásait a választási folyamat javítása, így a választói névjegyzék kezelése és pontossága érdekében; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a nemzetközi normáknak megfelelő választói névjegyzéket kell létrehozni;

| 16. | sürgeti a kormányt, hogy kezelje az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében nyújtott támogatás megvalósításának hiányosságait, köztük az ellenőrzési rendszer rendszerszintű problémáit, az intézményeken belüli és az azok közti elégtelen koordinációt, a közbeszerzésekben tapasztalható lemaradásokat, az intézményekre jellemző alacsony felhasználási arányt és alacsony kapacitást; felszólít az uniós támogatás és a nemzeti reformstratégiák közti kapcsolat erősítésére, valamint szorgalmazza, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköz forrásait arra használják fel, hogy az országban jóval nagyobb költségvetési decentralizációt mozdítsanak elő; felszólít a támogatások nagyobb arányú kihasználására, valamint a programok végrehajtásának felgyorsítására az uniós támogatás hatásának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a kormányt, hogy kezelje az előcsatlakozási támogatási eszköz keretében nyújtott támogatás megvalósításának hiányosságait, köztük az ellenőrzési rendszer rendszerszintű problémáit, az intézményeken belüli és az azok közti elégtelen koordinációt, a közbeszerzésekben tapasztalható lemaradásokat, az intézményekre jellemző alacsony felhasználási arányt és alacsony kapacitást; felszólít az uniós támogatás és a nemzeti reformstratégiák közti kapcsolat erősítésére, valamint szorgalmazza, hogy az előcsatlakozási támogatási eszköz forrásait arra használják fel, hogy az országban jóval nagyobb költségvetési decentralizációt mozdítsanak elő; felszólít a támogatások nagyobb arányú kihasználására, valamint a programok végrehajtásának felgyorsítására az uniós támogatás hatásának fokozása érdekében;

| 17. | üdvözli a közszolgálatra és az állami foglalkoztatásra vonatkozó új jogalkotási keret 2014. februári elfogadását, ami előrelépést jelent az egységes, átlátható és elszámoltatható közigazgatás biztosítása irányába; aggodalommal tölti el, hogy a közigazgatás a jogalkotás területén tett előrelépések ellenére továbbra is széttöredezett, politikai indíttatású és politikai befolyás alatt áll; határozottan ösztönzi a közigazgatás szakmaiságának, semlegességének és függetlenségének megerősítését minden szinten, a jog végrehajtására irányuló erőfeszítéseket szorgalmaz az átláthatóság, az érdemen alapuló és kiegyensúlyozott képviselet alapelveinek teljes körű tiszteletben tartása mellett; felhívja a kormányt, hogy fogadjon el az államháztartási gazdálkodásra vonatkozó reformprogramot; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a közszolgálatra és az állami foglalkoztatásra vonatkozó új jogalkotási keret 2014. februári elfogadását, ami előrelépést jelent az egységes, átlátható és elszámoltatható közigazgatás biztosítása irányába; aggodalommal tölti el, hogy a közigazgatás a jogalkotás területén tett előrelépések ellenére továbbra is széttöredezett, politikai indíttatású és politikai befolyás alatt áll; határozottan ösztönzi a közigazgatás szakmaiságának, semlegességének és függetlenségének megerősítését minden szinten, a jog végrehajtására irányuló erőfeszítéseket szorgalmaz az átláthatóság, az érdemen alapuló és kiegyensúlyozott képviselet alapelveinek teljes körű tiszteletben tartása mellett; felhívja a kormányt, hogy fogadjon el az államháztartási gazdálkodásra vonatkozó reformprogramot;

| 18. | sürgeti az ohridi keretmegállapodás teljes körű végrehajtását; felszólít a keretmegállapodás végrehajtására vonatkozó felülvizsgálat lezárására annak érdekében, hogy ennek alapján politikai ajánlások születhessenek; határozottan ajánlja, hogy az ohridi keretmegállapodást a jogállamiság, a közösségek közötti kapcsolatok és a folyamatos decentralizáció alapvető elemének tekintsék; határozottan ösztönzi a helyi kormányzás fejlesztését és a hosszú távú bizalomépítő intézkedések előmozdítását politikai szinten, például nyilvános viták megtartását az az ohridi keretmegállapodás előnyeinek ismertetése céljából; e tekintetben felhívja a kormányt és az illetékes helyi hatóságokat, hogy folytassák az integrált oktatásra vonatkozó stratégia végrehajtását, és biztosítson megnövelt finanszírozást e célra; fontosnak tartja a civil társadalmi szervezetek e folyamatba való bevonását; proaktívabb megközelítést ajánl az összes közösség etnikai, kulturális és nyelvi identitásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az ohridi keretmegállapodás teljes körű végrehajtását; felszólít a keretmegállapodás végrehajtására vonatkozó felülvizsgálat lezárására annak érdekében, hogy ennek alapján politikai ajánlások születhessenek; határozottan ajánlja, hogy az ohridi keretmegállapodást a jogállamiság, a közösségek közötti kapcsolatok és a folyamatos decentralizáció alapvető elemének tekintsék; határozottan ösztönzi a helyi kormányzás fejlesztését és a hosszú távú bizalomépítő intézkedések előmozdítását politikai szinten, például nyilvános viták megtartását az az ohridi keretmegállapodás előnyeinek ismertetése céljából; e tekintetben felhívja a kormányt és az illetékes helyi hatóságokat, hogy folytassák az integrált oktatásra vonatkozó stratégia végrehajtását, és biztosítson megnövelt finanszírozást e célra; fontosnak tartja a civil társadalmi szervezetek e folyamatba való bevonását; proaktívabb megközelítést ajánl az összes közösség etnikai, kulturális és nyelvi identitásának biztosítása érdekében;

| 19. | üdvözli a jogalkotási vívmányokkal való nagyfokú összhang megteremtését, a bíróságok hatékonyságának és szakmaiságának az átfogó igazságszolgáltatási reformok miatti növekedését; ugyanakkor aggodalommal tölti el, hogy egyes bíróság eljárások esetében nem helyénvaló politikai befolyás érvényesül, és hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatásnak a parlamenti és végrehajtó ágak által gyakorolt minden külső befolyástól függetlenül kell működnie; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az igazságügyi normáknak az európai normákkal és a legjobb gyakorlattal összhangban lévő, megfelelő alkalmazását; az igazságszolgáltatás egyesítésére szólít fel az igazságügyi rendszer kiszámíthatóságának és a nyilvánosság bizalmának szavatolása érdekében; felszólít az igazságszolgáltatás minőségének javítására, a bíróságon kívüli jogorvoslati lehetőségek és az alternatív vitarendezés fokozott alkalmazására, a jobb stratégiai tervezés megvalósítására, a társadalom kiszolgáltatott tagjainak az igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférése biztosítására, valamint a szakmai és civil társadalmi szervezetek nagyobb mértékű bevonására az igazságszolgáltatás függetlenségének ellenőrzésébe; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a jogalkotási vívmányokkal való nagyfokú összhang megteremtését, a bíróságok hatékonyságának és szakmaiságának az átfogó igazságszolgáltatási reformok miatti növekedését; ugyanakkor aggodalommal tölti el, hogy egyes bíróság eljárások esetében nem helyénvaló politikai befolyás érvényesül, és hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatásnak a parlamenti és végrehajtó ágak által gyakorolt minden külső befolyástól függetlenül kell működnie; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az igazságügyi normáknak az európai normákkal és a legjobb gyakorlattal összhangban lévő, megfelelő alkalmazását; az igazságszolgáltatás egyesítésére szólít fel az igazságügyi rendszer kiszámíthatóságának és a nyilvánosság bizalmának szavatolása érdekében; felszólít az igazságszolgáltatás minőségének javítására, a bíróságon kívüli jogorvoslati lehetőségek és az alternatív vitarendezés fokozott alkalmazására, a jobb stratégiai tervezés megvalósítására, a társadalom kiszolgáltatott tagjainak az igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférése biztosítására, valamint a szakmai és civil társadalmi szervezetek nagyobb mértékű bevonására az igazságszolgáltatás függetlenségének ellenőrzésébe;

| 20. | tudomásul veszi a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, korrupció elleni programok végrehajtása terén tett előrelépéseket, a személyekre és intézményekre vonatkozó feddhetetlenségi rendszer, valamint az intézmények közötti és nemzetközi együttműködés megerősítését; megjegyzi, hogy jelentős alapvető problémák várnak megoldásra a pénzmosás elleni jogszabályok – többek között a határokon átnyúló ügyek – végrehajtása, a nemzeti kockázatértékelés elvégzése és a működési hatékonyság javítása terén; ismételten kiemeli, hogy e kérdés kezelése terén a független és teljesen működőképes Állami Korrupcióellenes Bizottságnak kell a vezető állami intézménynek lennie; a bizottság munkájának javítása érdekében felkéri az illetékes hatóságokat, hogy javítsák a bíróságok és az ügyészség összekapcsolódó informatikai rendszereket, és hozzanak létre központi nyilvántartást a hivatalos személyekről; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, korrupció elleni programok végrehajtása terén tett előrelépéseket, a személyekre és intézményekre vonatkozó feddhetetlenségi rendszer, valamint az intézmények közötti és nemzetközi együttműködés megerősítését; megjegyzi, hogy jelentős alapvető problémák várnak megoldásra a pénzmosás elleni jogszabályok – többek között a határokon átnyúló ügyek – végrehajtása, a nemzeti kockázatértékelés elvégzése és a működési hatékonyság javítása terén; ismételten kiemeli, hogy e kérdés kezelése terén a független és teljesen működőképes Állami Korrupcióellenes Bizottságnak kell a vezető állami intézménynek lennie; a bizottság munkájának javítása érdekében felkéri az illetékes hatóságokat, hogy javítsák a bíróságok és az ügyészség összekapcsolódó informatikai rendszereket, és hozzanak létre központi nyilvántartást a hivatalos személyekről;

| 21. | felszólít a korrupció ellen irányuló szakpolitikák, valamint a különösen a politikára, a közigazgatásra, a közbeszerzésre és a bűnüldözésre vonatkozó jogszabályok hatékonyabb végrehajtására, továbbá az adminisztratív kapacitások növelésére; további erőfeszítéseket sürget a korrupciós ügyek elleni küzdelem során hozott ítéletek mérlegének elkészítése érdekében, beleértve a magas szintű ügyeket is; felhívja a független civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy tárják fel a korrupciós eseteket, és támogassák független és pártatlan vizsgálatok és tárgyalások lefolytatását; felszólítja az államügyészi hivatalt, hogy tegye lehetővé az e téren tett állítások megfelelő és időben történő kivizsgálását; |
| --- | --- |

21.

felszólít a korrupció ellen irányuló szakpolitikák, valamint a különösen a politikára, a közigazgatásra, a közbeszerzésre és a bűnüldözésre vonatkozó jogszabályok hatékonyabb végrehajtására, továbbá az adminisztratív kapacitások növelésére; további erőfeszítéseket sürget a korrupciós ügyek elleni küzdelem során hozott ítéletek mérlegének elkészítése érdekében, beleértve a magas szintű ügyeket is; felhívja a független civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy tárják fel a korrupciós eseteket, és támogassák független és pártatlan vizsgálatok és tárgyalások lefolytatását; felszólítja az államügyészi hivatalt, hogy tegye lehetővé az e téren tett állítások megfelelő és időben történő kivizsgálását;

| 22. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében biztosított a jogi és intézményi keret; méltányolja, hogy az ország aktív regionális és nemzetközi együttműködést folytat, többek között az Eurojuston és az Europolon keresztül is; üdvözli a szervezett csoportok ellen végrehajtott sikeres rendőrségi műveletek számát, kiemelve a kábítószer-kereskedelem és az embercsempészet nemzetközi útvonalainak elvágását; |
| --- | --- |

22.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem tekintetében biztosított a jogi és intézményi keret; méltányolja, hogy az ország aktív regionális és nemzetközi együttműködést folytat, többek között az Eurojuston és az Europolon keresztül is; üdvözli a szervezett csoportok ellen végrehajtott sikeres rendőrségi műveletek számát, kiemelve a kábítószer-kereskedelem és az embercsempészet nemzetközi útvonalainak elvágását;

| 23. | elítéli a politikai és/vagy vallási szélsőséges megnyilvánulás minden formáját, valamint a nyugat-balkáni országok és az uniós tagállamok között határokon átnyúló együttműködést tart szükségesnek; üdvözli a büntető törvénykönyv módosításait, amelyek részletesebben meghatározzák a politikai és/vagy vallási szélsőséges csoportokban részt vevő személyek esetében a bűncselekményeket és a büntetéseket; tekintettel a jelenlegi nemzetközi terrorfenyegetésekre, ismételten nyomatékosan kiemeli egy megelőző jellegű közös kül-, biztonság- és védelempolitikai stratégia szükségességét; emlékeztet arra, hogy a közpolitikának a szélsőséges megnyilvánulások minden formája ellen küzdenie kell, és ennek során gondosan kerülni kell bármely vallási csoport megbélyegzését; |
| --- | --- |

23.

elítéli a politikai és/vagy vallási szélsőséges megnyilvánulás minden formáját, valamint a nyugat-balkáni országok és az uniós tagállamok között határokon átnyúló együttműködést tart szükségesnek; üdvözli a büntető törvénykönyv módosításait, amelyek részletesebben meghatározzák a politikai és/vagy vallási szélsőséges csoportokban részt vevő személyek esetében a bűncselekményeket és a büntetéseket; tekintettel a jelenlegi nemzetközi terrorfenyegetésekre, ismételten nyomatékosan kiemeli egy megelőző jellegű közös kül-, biztonság- és védelempolitikai stratégia szükségességét; emlékeztet arra, hogy a közpolitikának a szélsőséges megnyilvánulások minden formája ellen küzdenie kell, és ennek során gondosan kerülni kell bármely vallási csoport megbélyegzését;

| 24. | sajnálatosnak tartja, hogy a jogalkotás terén nem működnek együtt a civil társadalmi szervezetekkel és a közszférán belüli érdekelt felekkel; rámutat, hogy az említett együttműködésnek a kormány arra irányuló valódi szándékán kell alapulnia, hogy a jogalkotás és a szakpolitikai döntéshozatal során egyaránt konzultáljanak a különböző érdekelt felekkel; kiemeli, hogy a civil társadalmi szervezetek létfontosságú szerepet játszhatnak a nyilvánosság figyelmének csatlakozási folyamatra való felhívásában, átláthatóbbá, elszámoltathatóbbá és inkluzívabbá téve ezáltal a folyamatot; ösztönzi a kormányt, hogy a vidéki térségekben is segítsen a civil társadalom fejlesztésében; felszólítja a kormányt, hogy kezdeményezzen érdemi vitát az egyetemekkel, az egyetemi tanárokkal és a diákokkal a felsőoktatási reformról; |
| --- | --- |

24.

sajnálatosnak tartja, hogy a jogalkotás terén nem működnek együtt a civil társadalmi szervezetekkel és a közszférán belüli érdekelt felekkel; rámutat, hogy az említett együttműködésnek a kormány arra irányuló valódi szándékán kell alapulnia, hogy a jogalkotás és a szakpolitikai döntéshozatal során egyaránt konzultáljanak a különböző érdekelt felekkel; kiemeli, hogy a civil társadalmi szervezetek létfontosságú szerepet játszhatnak a nyilvánosság figyelmének csatlakozási folyamatra való felhívásában, átláthatóbbá, elszámoltathatóbbá és inkluzívabbá téve ezáltal a folyamatot; ösztönzi a kormányt, hogy a vidéki térségekben is segítsen a civil társadalom fejlesztésében; felszólítja a kormányt, hogy kezdeményezzen érdemi vitát az egyetemekkel, az egyetemi tanárokkal és a diákokkal a felsőoktatási reformról;

| 25. | ösztönzi a hatóságokat, hogy szerezzék vissza Szerbiától a jugoszláv titkosszolgálat releváns levéltári iratait; úgy véli, hogy a múlt önkényuralmi rendszerével kapcsolatos átláthatóság, ezen belül a titkosszolgálatok archívumainak nyilvánosságra hozatala az első lépés a további demokratizálódás, az elszámoltathatóság és egy erősebb intézményrendszer felé; |
| --- | --- |

25.

ösztönzi a hatóságokat, hogy szerezzék vissza Szerbiától a jugoszláv titkosszolgálat releváns levéltári iratait; úgy véli, hogy a múlt önkényuralmi rendszerével kapcsolatos átláthatóság, ezen belül a titkosszolgálatok archívumainak nyilvánosságra hozatala az első lépés a további demokratizálódás, az elszámoltathatóság és egy erősebb intézményrendszer felé;

| 26. | rendkívüli módon aggasztja, hogy a média függetlenségét folyamatosan és jelentős mértékben aláássa a politikai és gazdasági nyomásgyakorlás; helyteleníti a véleménynyilvánítás szabadságának gyengülését, amelynek eredményeként az egész régióban itt a legalacsonyabb a sajtószabadság szintje; e tekintetben sajnálja, hogy a Riporterek Határok Nélkül által készített sajtószabadság-rangsorban az ország a 2009-ben elért 34. helyről 2015-re a 117. helyre esett vissza; növekvő aggodalommal veszi tudomásul a média feletti állami ellenőrzést, többek közt annak az állami költségvetéstől való folyamatos függősége és öncenzúra révén, valamint az alacsony szakmai és etikai normákat; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a politika és a média világában gyakran folyamodnak rágalmazáshoz; bár észleli, hogy történt néhány intézkedés a kormány és a médiaközösség közti párbeszéd helyreállítására, sajnálattal állapítja meg, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló törvényt gyorsított eljárás keretében, a médiaágazat érdekelt feleivel való megfelelő konzultáció nélkül módosították; |
| --- | --- |

26.

rendkívüli módon aggasztja, hogy a média függetlenségét folyamatosan és jelentős mértékben aláássa a politikai és gazdasági nyomásgyakorlás; helyteleníti a véleménynyilvánítás szabadságának gyengülését, amelynek eredményeként az egész régióban itt a legalacsonyabb a sajtószabadság szintje; e tekintetben sajnálja, hogy a Riporterek Határok Nélkül által készített sajtószabadság-rangsorban az ország a 2009-ben elért 34. helyről 2015-re a 117. helyre esett vissza; növekvő aggodalommal veszi tudomásul a média feletti állami ellenőrzést, többek közt annak az állami költségvetéstől való folyamatos függősége és öncenzúra révén, valamint az alacsony szakmai és etikai normákat; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a politika és a média világában gyakran folyamodnak rágalmazáshoz; bár észleli, hogy történt néhány intézkedés a kormány és a médiaközösség közti párbeszéd helyreállítására, sajnálattal állapítja meg, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló törvényt gyorsított eljárás keretében, a médiaágazat érdekelt feleivel való megfelelő konzultáció nélkül módosították;

| 27. | sürgeti a kormányt, hogy folytasson olyan szakpolitikákat, amelyek erősítik a médiapluralizmust és a vélemények sokszínűségét, valamint garantálják a közszolgálati műsorszolgáltató és a médiaszabályozó függetlenségét; aggodalommal állapítja meg, hogy a közszolgálati műsorszolgáltató jelentős elfogultságot mutatott a kormányzó pártok javára mind a választási kampányok során (ahogy arról az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala is beszámolt jelentésében), mind pedig a kampányidőszakon kívül (ahogy arról a Bizottság eredményjelentése is beszámolt); üdvözli, hogy a kormány adatokat hozott nyilvánosságra a kormányzati hirdetésekről; felkéri a kormányt ugyanakkor, hogy fokozza a pénzeszközök elosztása során alkalmazott kritériumok átláthatóságát; határozottan javasolja a Bizottságnak, hogy legyen aktívabb a politikai fejlemények nyomon követése és az ezekkel kapcsolatos tanácsadás terén, valamint a média területén érdekelt felei közti párbeszéd ösztönzésében; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a kormányt, hogy folytasson olyan szakpolitikákat, amelyek erősítik a médiapluralizmust és a vélemények sokszínűségét, valamint garantálják a közszolgálati műsorszolgáltató és a médiaszabályozó függetlenségét; aggodalommal állapítja meg, hogy a közszolgálati műsorszolgáltató jelentős elfogultságot mutatott a kormányzó pártok javára mind a választási kampányok során (ahogy arról az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala is beszámolt jelentésében), mind pedig a kampányidőszakon kívül (ahogy arról a Bizottság eredményjelentése is beszámolt); üdvözli, hogy a kormány adatokat hozott nyilvánosságra a kormányzati hirdetésekről; felkéri a kormányt ugyanakkor, hogy fokozza a pénzeszközök elosztása során alkalmazott kritériumok átláthatóságát; határozottan javasolja a Bizottságnak, hogy legyen aktívabb a politikai fejlemények nyomon követése és az ezekkel kapcsolatos tanácsadás terén, valamint a média területén érdekelt felei közti párbeszéd ösztönzésében;

| 28. | emlékezteti a kormányt és a politikai pártokat a befogadó és toleráns kultúra megteremtésével kapcsolatos felelősségükre; felhív a megkülönböztetést tiltó jogszabálynak az uniós vívmányokkal való összehangolására, mivel az nem tiltja a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést; elítéli az LMBTI-közösség elleni erőszak valamennyi megnyilvánulását, és felhív az elkövetők, többek között a szkopjei LMBTI-központ elleni erőszakos fellépések felelősei bíróság elé kell állítására; hangsúlyozza, hogy szükség van a romákkal szembeni előítéletek és hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemre helyzetük javítása érdekében, különösen a lakhatás, az egészségügy, az oktatás és a foglalkoztatás terén; felhívja a hatóságokat, hogy az összes szakpolitikai területen biztosítsák a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítését; ismételten hangot ad a nemekhez kötődő sztereotípiák a társadalomban való továbbélésével és a családon belüli erőszakkal kapcsolatos aggodalmának; ösztönzi a kormányt, hogy kezelje a gazdasági, politikai és társadalmi téren megnyilvánuló, nemek közötti strukturális egyenlőtlenséget és bérszakadékot; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen eleget arra irányuló kötelezettségvállalásának, hogy a csatlakozási folyamatban elsőbbséget biztosít a foglalkoztatással és szociálpolitikával foglalkozó fejezetnek, és ezzel kapcsolatban kezdeményezést indít az országgal folytatott magas szintű csatlakozási párbeszéd keretében; |
| --- | --- |

28.

emlékezteti a kormányt és a politikai pártokat a befogadó és toleráns kultúra megteremtésével kapcsolatos felelősségükre; felhív a megkülönböztetést tiltó jogszabálynak az uniós vívmányokkal való összehangolására, mivel az nem tiltja a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetést; elítéli az LMBTI-közösség elleni erőszak valamennyi megnyilvánulását, és felhív az elkövetők, többek között a szkopjei LMBTI-központ elleni erőszakos fellépések felelősei bíróság elé kell állítására; hangsúlyozza, hogy szükség van a romákkal szembeni előítéletek és hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemre helyzetük javítása érdekében, különösen a lakhatás, az egészségügy, az oktatás és a foglalkoztatás terén; felhívja a hatóságokat, hogy az összes szakpolitikai területen biztosítsák a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítését; ismételten hangot ad a nemekhez kötődő sztereotípiák a társadalomban való továbbélésével és a családon belüli erőszakkal kapcsolatos aggodalmának; ösztönzi a kormányt, hogy kezelje a gazdasági, politikai és társadalmi téren megnyilvánuló, nemek közötti strukturális egyenlőtlenséget és bérszakadékot; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen eleget arra irányuló kötelezettségvállalásának, hogy a csatlakozási folyamatban elsőbbséget biztosít a foglalkoztatással és szociálpolitikával foglalkozó fejezetnek, és ezzel kapcsolatban kezdeményezést indít az országgal folytatott magas szintű csatlakozási párbeszéd keretében;

| 29. | továbbra is nyugtalanítja a gyermekszegénység magas aránya és az ezzel kapcsolatos szakpolitikák és stratégiai fellépések végrehajtásáért felelős intézmények kapacitáshiánya; sürgeti a kormányt, hogy fokozza erőfeszítéseit a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel foglalkozó felülvizsgált nemzeti stratégia végrehajtása terén; kéri, hogy szenteljenek nagyobb figyelmet annak, hogy minden gyermek számára megfelelő és valódi hozzáférést biztosítsanak az igazságszolgáltatáshoz; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a kormány részéről a fogyatékossággal élő és a roma közösségekből származó gyermekek támogatása érdekében; a gyermekek egészségének és táplálkozásának javítása céljából további erőfeszítéseket szorgalmaz, különös figyelmet fordítva a roma gyerekekre; |
| --- | --- |

29.

továbbra is nyugtalanítja a gyermekszegénység magas aránya és az ezzel kapcsolatos szakpolitikák és stratégiai fellépések végrehajtásáért felelős intézmények kapacitáshiánya; sürgeti a kormányt, hogy fokozza erőfeszítéseit a szegénységgel és a társadalmi kirekesztéssel foglalkozó felülvizsgált nemzeti stratégia végrehajtása terén; kéri, hogy szenteljenek nagyobb figyelmet annak, hogy minden gyermek számára megfelelő és valódi hozzáférést biztosítsanak az igazságszolgáltatáshoz; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a kormány részéről a fogyatékossággal élő és a roma közösségekből származó gyermekek támogatása érdekében; a gyermekek egészségének és táplálkozásának javítása céljából további erőfeszítéseket szorgalmaz, különös figyelmet fordítva a roma gyerekekre;

| 30. | üdvözli, hogy az ország az üzleti környezet minősége szempontjából továbbra is vezető helyen áll a régióban, valamint hogy a Világbank globális rangsorában a 31. helyről (2013) a 30. helyre lépve (2014) javított teljesítményén; ugyanakkor megjegyzi, hogy a szerződések érvényesítésének nehézségei és a megfelelő konzultációt nélkülöző, gyakori jogi változások komoly kihívást jelentenek az üzleti környezet tekintetében; ugyanakkor hangsúlyozza annak fontosságát, hogy előrehaladást érjenek el a munkajog terén és a társadalmi párbeszéd erősítése tekintetében; hangsúlyozza az üzleti környezet a kkv-k támogatása, a regionális egyenlőtlenségek csökkentése és a kutatási és fejlesztési intézetek az üzleti és foglalkoztatási ágazathoz való kapcsolása révén történő további javításának szükségességét; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy az ország az üzleti környezet minősége szempontjából továbbra is vezető helyen áll a régióban, valamint hogy a Világbank globális rangsorában a 31. helyről (2013) a 30. helyre lépve (2014) javított teljesítményén; ugyanakkor megjegyzi, hogy a szerződések érvényesítésének nehézségei és a megfelelő konzultációt nélkülöző, gyakori jogi változások komoly kihívást jelentenek az üzleti környezet tekintetében; ugyanakkor hangsúlyozza annak fontosságát, hogy előrehaladást érjenek el a munkajog terén és a társadalmi párbeszéd erősítése tekintetében; hangsúlyozza az üzleti környezet a kkv-k támogatása, a regionális egyenlőtlenségek csökkentése és a kutatási és fejlesztési intézetek az üzleti és foglalkoztatási ágazathoz való kapcsolása révén történő további javításának szükségességét;

| 31. | üdvözli, hogy a közvetlen külföldi befektetések beáramlása továbbra is stabilan folytatódik és az export nagyobb diverzifikációját teszi lehetővé; megjegyzi, hogy a teljes közvetlen külföldi befektetésállomány 80 %-a uniós vállalatoktól származik, valamint az áruk és szolgáltatások terén az Unióval folytatott kereskedelmi forgalom tovább növekedett; ismételten kiemeli a külföldi befektetések odavonzásának jelentőségét, és úgy véli, hogy az uniós csatlakozási folyamatban elszenvedett késés akadályt jelenthet a mélyrehatóbb gazdasági integráció szempontjából; elismeri, hogy a nagy termelékenységű ágazatokban az állami bevételek növelésére és munkahelyteremtésre van szükség, mivel a teljes gazdasági struktúra középpontjában továbbra is a kis teljesítményű tevékenységek állnak; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi pénzügyi övezetekre irányadó valamennyi szabálynak összhangban kell állnia az uniós vívmányokkal és a nemzetközi követelményekkel; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy a közvetlen külföldi befektetések beáramlása továbbra is stabilan folytatódik és az export nagyobb diverzifikációját teszi lehetővé; megjegyzi, hogy a teljes közvetlen külföldi befektetésállomány 80 %-a uniós vállalatoktól származik, valamint az áruk és szolgáltatások terén az Unióval folytatott kereskedelmi forgalom tovább növekedett; ismételten kiemeli a külföldi befektetések odavonzásának jelentőségét, és úgy véli, hogy az uniós csatlakozási folyamatban elszenvedett késés akadályt jelenthet a mélyrehatóbb gazdasági integráció szempontjából; elismeri, hogy a nagy termelékenységű ágazatokban az állami bevételek növelésére és munkahelyteremtésre van szükség, mivel a teljes gazdasági struktúra középpontjában továbbra is a kis teljesítményű tevékenységek állnak; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi pénzügyi övezetekre irányadó valamennyi szabálynak összhangban kell állnia az uniós vívmányokkal és a nemzetközi követelményekkel;

| 32. | üdvözli, hogy a teljes munkanélküliségi ráta a 2013 első negyedévi 29,9 %-ról 2014 harmadik negyedévére 27,9 %-ra csökkent; felhívja a kormányt, hogy ismételten tegyen erőfeszítést a strukturális és hosszú távú munkanélküliség csökkentésére, különösen a fiatalokat érintő (esetükben 50 %-ot meghaladó arányú) és a kiszolgáltatott személyeket, köztük a romákat sújtó munkanélküliség tekintetében; reformok elfogadását szorgalmazza annak érdekében, hogy növeljék a munkaerő-piaci részvétel arányát és a munkavállalói mobilitást, illetve csökkentsék a kiterjedt informális szektort, amely továbbra is akadályozza a versenyt; aggodalommal tölti el, hogy a munkaerő oktatási és képzési szintje gyakran nem felel meg a valós gazdasági igényeknek, és hogy ennek következtében jelentős számú fiatal, képzett munkavállaló kénytelen emigrálni, mivel az országban nehezen talál megfelelő állást; aggodalmát fejezi ki a legutóbbi jogalkotási módosítások miatt, amelyek elutasítják a sztrájkhoz való jogot, és felszólítja a hatóságokat, hogy az ILO normái alapján vizsgálják felül e módosításokat; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy a teljes munkanélküliségi ráta a 2013 első negyedévi 29,9 %-ról 2014 harmadik negyedévére 27,9 %-ra csökkent; felhívja a kormányt, hogy ismételten tegyen erőfeszítést a strukturális és hosszú távú munkanélküliség csökkentésére, különösen a fiatalokat érintő (esetükben 50 %-ot meghaladó arányú) és a kiszolgáltatott személyeket, köztük a romákat sújtó munkanélküliség tekintetében; reformok elfogadását szorgalmazza annak érdekében, hogy növeljék a munkaerő-piaci részvétel arányát és a munkavállalói mobilitást, illetve csökkentsék a kiterjedt informális szektort, amely továbbra is akadályozza a versenyt; aggodalommal tölti el, hogy a munkaerő oktatási és képzési szintje gyakran nem felel meg a valós gazdasági igényeknek, és hogy ennek következtében jelentős számú fiatal, képzett munkavállaló kénytelen emigrálni, mivel az országban nehezen talál megfelelő állást; aggodalmát fejezi ki a legutóbbi jogalkotási módosítások miatt, amelyek elutasítják a sztrájkhoz való jogot, és felszólítja a hatóságokat, hogy az ILO normái alapján vizsgálják felül e módosításokat;

| 33. | tudomásul veszi a nőket érintő munkanélküliség csökkentése érdekében tett lépéseket, azonban felszólítja a kormányt, hogy tegyen további lépéseket, mivel a nők körében tapasztalható munkanélküliség még mindig jóval meghaladja az uniós átlagot; |
| --- | --- |

33.

tudomásul veszi a nőket érintő munkanélküliség csökkentése érdekében tett lépéseket, azonban felszólítja a kormányt, hogy tegyen további lépéseket, mivel a nők körében tapasztalható munkanélküliség még mindig jóval meghaladja az uniós átlagot;

| 34. | rámutat, hogy – a civil társadalom és az érdekelt felek bevonásával – jelentős erőfeszítésekre van szükség a környezetvédelem, különösen a levegő- és vízminőség, a természetvédelem és a hulladékgazdálkodás területén; aggodalmát fejezi ki a levegő és a vizek szennyezettsége miatt; aggodalommal veszi tudomásul, hogy – különösen Szkopjéban, Tetovóban, Bitolában, Kičevóban és Kavadarciban – a káros részecskék koncentrációja a megengedett határérték többszöröse; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák együttműködésüket a vonatkozó jogszabályok végrehajtása érdekében, erősítsék meg az igazgatási kapacitásokat, és biztosítsanak elegendő pénzt olyan infrastrukturális beruházásokra, mint például a szennyvíztisztító berendezések; |
| --- | --- |

34.

rámutat, hogy – a civil társadalom és az érdekelt felek bevonásával – jelentős erőfeszítésekre van szükség a környezetvédelem, különösen a levegő- és vízminőség, a természetvédelem és a hulladékgazdálkodás területén; aggodalmát fejezi ki a levegő és a vizek szennyezettsége miatt; aggodalommal veszi tudomásul, hogy – különösen Szkopjéban, Tetovóban, Bitolában, Kičevóban és Kavadarciban – a káros részecskék koncentrációja a megengedett határérték többszöröse; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák együttműködésüket a vonatkozó jogszabályok végrehajtása érdekében, erősítsék meg az igazgatási kapacitásokat, és biztosítsanak elegendő pénzt olyan infrastrukturális beruházásokra, mint például a szennyvíztisztító berendezések;

| 35. | sajnálja, hogy a 2013-ra kitűzött energetikai célkitűzéseket nem érték el, különösen az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használata tekintetében; e tekintetben szorgalmazza, hogy fogadják el a vonatkozó cselekvési terveket és azokat hangolják össze az uniós éghajlatvédelmi politikával; |
| --- | --- |

35.

sajnálja, hogy a 2013-ra kitűzött energetikai célkitűzéseket nem érték el, különösen az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használata tekintetében; e tekintetben szorgalmazza, hogy fogadják el a vonatkozó cselekvési terveket és azokat hangolják össze az uniós éghajlatvédelmi politikával;

| 36. | üdvözli, hogy az ország aktív és konstruktív maradt a regionális együttműködésben, valamint hogy szomszédjaival nincsenek megoldatlan határvitái; üdvözli, hogy a Közép-európai Kezdeményezés soron következő elnöki tisztét Macedónia látja el; felhívja a kormányt, hogy javítsa a KKBP-nyilatkozatokhoz és határozatokhoz való igazodás általános szintjét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fokozatosan átvegye az Unió külpolitikai álláspontját; |
| --- | --- |

36.

üdvözli, hogy az ország aktív és konstruktív maradt a regionális együttműködésben, valamint hogy szomszédjaival nincsenek megoldatlan határvitái; üdvözli, hogy a Közép-európai Kezdeményezés soron következő elnöki tisztét Macedónia látja el; felhívja a kormányt, hogy javítsa a KKBP-nyilatkozatokhoz és határozatokhoz való igazodás általános szintjét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fokozatosan átvegye az Unió külpolitikai álláspontját;

| 37. | üdvözli az ország és Bulgária közötti vasúti összeköttetés kiépítése terén elért előrehaladást, valamint az annak befejezésére irányuló hajlandóságot, ami a gazdasági és társadalmi kapcsolatok javulását fogja eredményezni; |
| --- | --- |

37.

üdvözli az ország és Bulgária közötti vasúti összeköttetés kiépítése terén elért előrehaladást, valamint az annak befejezésére irányuló hajlandóságot, ami a gazdasági és társadalmi kapcsolatok javulását fogja eredményezni;

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

38.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ország kormányának és parlamentjének.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/61

---

P8_TA(2015)0065

A Szerbiáról szóló 2014. évi eredményjelentés

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a Szerbiáról szóló 2014. évi eredményjelentésről (2014/2949(RSP)))

(2016/C 316/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a Szerbiával létrejött Európai Partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/56/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/213/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbiával létrejött Európai Partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/56/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/213/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Bizottság Szerbia európai uniós tagságra irányuló kérelméről szóló 2011. október 12-i véleményére (SEC(2011)1208), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Szerbia európai uniós tagságra irányuló kérelméről szóló 2011. október 12-i véleményére (SEC(2011)1208),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra, amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244(1999). számú határozatára, a Nemzetközi Bíróság 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i A/RES/64/298. számú határozatára, amely elismerte a vélemény tartalmát és üdvözölte az Unió készségét a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd elősegítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244(1999). számú határozatára, a Nemzetközi Bíróság 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i A/RES/64/298. számú határozatára, amely elismerte a vélemény tartalmát és üdvözölte az Unió készségét a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd elősegítésére,

| — | tekintettel az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2014. november 26–27-i második ülésének nyilatkozatára és ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Szerbia Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság 2014. november 26–27-i második ülésének nyilatkozatára és ajánlásaira,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. június 28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. június 28-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Szerbia által elért haladásról szóló 2014. október 8-i 2014. évi jelentésére (SWD(2014)0302), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Szerbia által elért haladásról szóló 2014. október 8-i 2014. évi jelentésére (SWD(2014)0302),

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2014. december 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2014. december 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Szerbiáról szóló 2013. évi eredményjelentésről szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbiáról szóló 2013. évi eredményjelentésről szóló 2014. január 16-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „Szerbia: a háborús bűnökkel vádolt Šešelj ügye” című, 2014. november 27-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szerbia: a háborús bűnökkel vádolt Šešelj ügye” című, 2014. november 27-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel David McAllister, a Külügyi Bizottság Szerbiáért felelős állandó előadója által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel David McAllister, a Külügyi Bizottság Szerbiáért felelős állandó előadója által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2013. június 28-i ülésén az Európai Tanács úgy döntött, hogy csatlakozási tárgyalásokat kezd Szerbiával; mivel az első kormányközi konferenciára 2014. január 21-én került sor; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013. június 28-i ülésén az Európai Tanács úgy döntött, hogy csatlakozási tárgyalásokat kezd Szerbiával; mivel az első kormányközi konferenciára 2014. január 21-én került sor;

| B. | mivel a Szerbiáról szóló 2014. évi eredményjelentésében a Bizottság beszámolt a Szerbia által az európai integráció területén elért előrelépésekről és értékelte az ország koppenhágai kritériumoknak, valamint a stabilizációs és társulási folyamat feltételrendszerének való megfelelésre irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

B.

mivel a Szerbiáról szóló 2014. évi eredményjelentésében a Bizottság beszámolt a Szerbia által az európai integráció területén elért előrelépésekről és értékelte az ország koppenhágai kritériumoknak, valamint a stabilizációs és társulási folyamat feltételrendszerének való megfelelésre irányuló erőfeszítéseit;

| C. | mivel Szerbiát, mint minden uniós tagságra törekvő országot, a saját maga által elért eredmények alapján kell megítélni a tekintetben, hogy miként teljesíti, hajtja végre és tartja be ugyanazokat a kritériumokat, és mivel a csatlakozási ütemtervet a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg; |
| --- | --- |

C.

mivel Szerbiát, mint minden uniós tagságra törekvő országot, a saját maga által elért eredmények alapján kell megítélni a tekintetben, hogy miként teljesíti, hajtja végre és tartja be ugyanazokat a kritériumokat, és mivel a csatlakozási ütemtervet a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg;

| D. | mivel az EU a jogállamiságot bővítési politikájának központi elemévé tette; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU a jogállamiságot bővítési politikájának központi elemévé tette;

| E. | mivel a Bizottság kiemelte, hogy valamennyi nyugat-balkáni országban meg kell erősíteni a gazdasági kormányzást, a jogállamiságot és a közigazgatási kapacitásokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság kiemelte, hogy valamennyi nyugat-balkáni országban meg kell erősíteni a gazdasági kormányzást, a jogállamiságot és a közigazgatási kapacitásokat;

| F. | mivel Szerbia fontos lépéseket tett Koszovóval való kapcsolatainak rendezésére, aminek eredményeképpen 2013. április 19-én létrejött a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodás; mivel haladéktalanul további lépésekre van szükség annak érdekében, hogy a két ország között függőben lévő valamennyi kérdéssel foglalkozzanak; |
| --- | --- |

F.

mivel Szerbia fontos lépéseket tett Koszovóval való kapcsolatainak rendezésére, aminek eredményeképpen 2013. április 19-én létrejött a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodás; mivel haladéktalanul további lépésekre van szükség annak érdekében, hogy a két ország között függőben lévő valamennyi kérdéssel foglalkozzanak;

| G. | mivel a jó szomszédsági kapcsolatok bármely ország sikeres európai integrációjának alapvető elemét jelentik és mivel a csatlakozási folyamat során a kétoldalú a kérdéseket a tárgyalási kerettel összhangban, konstruktív módon és a jó szomszédság szellemében kell rendezni, figyelembe véve az általános uniós érdekeket és értékeket; mivel Szerbia és szomszédai között a közelmúltban fontos lépések történtek a történelmi megbékélési folyamatban; |
| --- | --- |

G.

mivel a jó szomszédsági kapcsolatok bármely ország sikeres európai integrációjának alapvető elemét jelentik és mivel a csatlakozási folyamat során a kétoldalú a kérdéseket a tárgyalási kerettel összhangban, konstruktív módon és a jó szomszédság szellemében kell rendezni, figyelembe véve az általános uniós érdekeket és értékeket; mivel Szerbia és szomszédai között a közelmúltban fontos lépések történtek a történelmi megbékélési folyamatban;

| H. | mivel a kisebbségek védelmére vonatkozó jogi keret teljes körű végrehajtását biztosítani kell, különösen az oktatás, a nyelvhasználat, valamint a média- és vallási szertartásokhoz kisebbségi nyelven való hozzáférés területén; |
| --- | --- |

H.

mivel a kisebbségek védelmére vonatkozó jogi keret teljes körű végrehajtását biztosítani kell, különösen az oktatás, a nyelvhasználat, valamint a média- és vallási szertartásokhoz kisebbségi nyelven való hozzáférés területén;

| I. | mivel Szerbia 2015-ös soros EBESZ-elnöksége a Kelet-Ukrajnában állandósult konfliktusok idejére esik, és a szervezet ez idő alatt ünnepli a Helsinki Záróokmány 40. évfordulóját is; |
| --- | --- |

I.

mivel Szerbia 2015-ös soros EBESZ-elnöksége a Kelet-Ukrajnában állandósult konfliktusok idejére esik, és a szervezet ez idő alatt ünnepli a Helsinki Záróokmány 40. évfordulóját is;

| 1. | üdvözli a csatlakozási tárgyalások 2014. január 21-i hivatalos megkezdését az első EU–Szerbia kormányközi konferencián és a szerb kormány által az uniós joganyag átvilágítási folyamata során tanúsított magas fokú felkészültséget és elkötelezettséget; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a csatlakozási tárgyalások 2014. január 21-i hivatalos megkezdését az első EU–Szerbia kormányközi konferencián és a szerb kormány által az uniós joganyag átvilágítási folyamata során tanúsított magas fokú felkészültséget és elkötelezettséget;

| 2. | üdvözli az előrehozott parlamenti választások lebonyolítását, amelyet a nemzetközi megfigyelők pozitívan értékeltek; sürgeti a hatóságokat, hogy részletesen foglalkozzanak az EBESZ/ODIHR legutóbbi és korábbi választási megfigyelő misszióinak ajánlásaival; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az előrehozott parlamenti választások lebonyolítását, amelyet a nemzetközi megfigyelők pozitívan értékeltek; sürgeti a hatóságokat, hogy részletesen foglalkozzanak az EBESZ/ODIHR legutóbbi és korábbi választási megfigyelő misszióinak ajánlásaival;

| 3. | hangsúlyozza az EU és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás megfelelőbb megvalósítása tekintetében elért előrelépéseket és annak fontosságát; hangsúlyozza, hogy a megállapodás általános keretet biztosít mind Szerbia, mind az Unió számára az együttműködés megerősítésére; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az EU és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás megfelelőbb megvalósítása tekintetében elért előrelépéseket és annak fontosságát; hangsúlyozza, hogy a megállapodás általános keretet biztosít mind Szerbia, mind az Unió számára az együttműködés megerősítésére;

| 4. | üdvözli az új szerb kormány által az európai integrációs folyamat iránt tanúsított elkötelezettséget, valamint felszólítja Szerbiát, hogy határozottan és eltökélten hajtsa végre a rendszerszintű és társadalmi-gazdasági reformokat; hangsúlyozza, hogy a jogszabályok és szakpolitikák pontos végrehajtása továbbra is a sikeres integrációs folyamat egyik kulcsfontosságú mutatója; sürgeti Szerbiát, hogy javítsa az új jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásának tervezését, összehangolását és figyelemmel kísérését; hangsúlyozza, hogy javítani kell a csatlakozási folyamat befogadó jellegét és átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy Szerbiának további előrelépést kell elérnie elsődleges fontosságú reformterülete, a jogállamiság tekintetében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az új szerb kormány által az európai integrációs folyamat iránt tanúsított elkötelezettséget, valamint felszólítja Szerbiát, hogy határozottan és eltökélten hajtsa végre a rendszerszintű és társadalmi-gazdasági reformokat; hangsúlyozza, hogy a jogszabályok és szakpolitikák pontos végrehajtása továbbra is a sikeres integrációs folyamat egyik kulcsfontosságú mutatója; sürgeti Szerbiát, hogy javítsa az új jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásának tervezését, összehangolását és figyelemmel kísérését; hangsúlyozza, hogy javítani kell a csatlakozási folyamat befogadó jellegét és átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy Szerbiának további előrelépést kell elérnie elsődleges fontosságú reformterülete, a jogállamiság tekintetében;

| 5. | sürgeti, hogy a tárgyalási fejezetek megnyitásakor figyelembe kell venni a technikai szintű fejlemények mellett a Szerbia és az Unió közötti kapcsolatok politikai hátterét is; hangsúlyozza, hogy a 23. fejezettel (Igazságszolgáltatás és alapvető jogok) és a 24. fejezettel (A jog érvényesülése, szabadság és biztonság) a tárgyalások korai szakaszában kell foglalkozni; kitart amellett, hogy az uniós vívmányok 35. fejezetét a Koszovóval fennálló kapcsolatok tekintetében világosan meg kell határozni; hangsúlyozza, hogy a tárgyalási keret jelenti a zsinórmértéket annak megállapításához, hogy egy adott fejezettel kapcsolatos előrehaladás jelentős mértékben elmarad-e az átfogó tárgyalások terén elért előrehaladáshoz képest, ami lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy más tárgyalási fejezetek későbbi megnyitását vagy lezárását ajánlja; |
| --- | --- |

5.

sürgeti, hogy a tárgyalási fejezetek megnyitásakor figyelembe kell venni a technikai szintű fejlemények mellett a Szerbia és az Unió közötti kapcsolatok politikai hátterét is; hangsúlyozza, hogy a 23. fejezettel (Igazságszolgáltatás és alapvető jogok) és a 24. fejezettel (A jog érvényesülése, szabadság és biztonság) a tárgyalások korai szakaszában kell foglalkozni; kitart amellett, hogy az uniós vívmányok 35. fejezetét a Koszovóval fennálló kapcsolatok tekintetében világosan meg kell határozni; hangsúlyozza, hogy a tárgyalási keret jelenti a zsinórmértéket annak megállapításához, hogy egy adott fejezettel kapcsolatos előrehaladás jelentős mértékben elmarad-e az átfogó tárgyalások terén elért előrehaladáshoz képest, ami lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy más tárgyalási fejezetek későbbi megnyitását vagy lezárását ajánlja;

| 6. | megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék közelmúltban közzétett jelentése megállapította, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) keretében biztosított finanszírozás – más támogatási formákkal együtt – elősegítette Szerbiában a társadalmi és gazdasági reformok végrehajtását és az államháztartási gazdálkodás javítását; megjegyzi azonban, hogy az igazságügyi ágazat reformja jelentős lemaradást mutat; sürgeti Szerbiát, hogy az állami támogatások terén hangolja össze jogszabályait az uniós vívmányokkal; üdvözli az uniós pénzügyi és nem pénzügyi támogatás általában hatékony felhasználását, ahogy azt az Európai Számvevőszék is megjegyezte, valamint ösztönzi a hatóságokat, hogy alakítsanak ki jó kormányzási gyakorlatokat és foglalkozzanak a projektek megtervezése, végrehajtása és fenntarthatósága terén még meglévő hiányosságokkal; sürgeti a Bizottságot, hogy az IPA keretében hatékony és átlátható módon nyújtson további segítséget Szerbiának; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék közelmúltban közzétett jelentése megállapította, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) keretében biztosított finanszírozás – más támogatási formákkal együtt – elősegítette Szerbiában a társadalmi és gazdasági reformok végrehajtását és az államháztartási gazdálkodás javítását; megjegyzi azonban, hogy az igazságügyi ágazat reformja jelentős lemaradást mutat; sürgeti Szerbiát, hogy az állami támogatások terén hangolja össze jogszabályait az uniós vívmányokkal; üdvözli az uniós pénzügyi és nem pénzügyi támogatás általában hatékony felhasználását, ahogy azt az Európai Számvevőszék is megjegyezte, valamint ösztönzi a hatóságokat, hogy alakítsanak ki jó kormányzási gyakorlatokat és foglalkozzanak a projektek megtervezése, végrehajtása és fenntarthatósága terén még meglévő hiányosságokkal; sürgeti a Bizottságot, hogy az IPA keretében hatékony és átlátható módon nyújtson további segítséget Szerbiának;

| 7. | aggasztónak tartja, hogy a legtöbb törvényt a sürgősségi eljárás keretében fogadják el, amely nem minden esetben teszi lehetővé az érintettekkel és a nyilvánossággal folytatott megfelelő egyeztetést; |
| --- | --- |

7.

aggasztónak tartja, hogy a legtöbb törvényt a sürgősségi eljárás keretében fogadják el, amely nem minden esetben teszi lehetővé az érintettekkel és a nyilvánossággal folytatott megfelelő egyeztetést;

| 8. | megjegyzi, hogy a 2014 májusában Szerbiát sújtó árvizek súlyosan érintették a lakosságot és kedvezőtlen hatással voltak a gazdaságra; részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; üdvözli az Unió és az egyes tagállamok Szerbia kérésére nyújtott azonnali és jelentős mentési és katasztrófaelhárítási erőfeszítéseit, és hogy az Unió 2014 júliusában adományozói konferenciát rendezett; hangsúlyozza, hogy a Bizottság felkérte Szerbiát, hogy csatlakozzon az uniós polgári védelmi mechanizmushoz és üdvözli, hogy 2014. október 16-án Szerbia érdeklődését fejezte ki a csatlakozás iránt; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a 2014 májusában Szerbiát sújtó árvizek súlyosan érintették a lakosságot és kedvezőtlen hatással voltak a gazdaságra; részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; üdvözli az Unió és az egyes tagállamok Szerbia kérésére nyújtott azonnali és jelentős mentési és katasztrófaelhárítási erőfeszítéseit, és hogy az Unió 2014 júliusában adományozói konferenciát rendezett; hangsúlyozza, hogy a Bizottság felkérte Szerbiát, hogy csatlakozzon az uniós polgári védelmi mechanizmushoz és üdvözli, hogy 2014. október 16-án Szerbia érdeklődését fejezte ki a csatlakozás iránt;

| 9. | üdvözli a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodást, amely a szerb és koszovói miniszterelnökök 2013. április 19-i magas szintű párbeszéde során jött létre; üdvözli, hogy Szerbia elkötelezett a Koszovóval fenntartott kapcsolatok normalizálási folyamata iránt, és határozottan bíztatja a szerb hatóságokat, hogy játszanak konstruktív szerepet e folyamatban, illetve a jószomszédi kapcsolatok kialakításában, ami mind Szerbia, mind Koszovó érdekeit szolgálhatja; megjegyzi, hogy az átfogó tárgyalások üteme többek között a Szerbiában és Koszovóban tartott előrehozott választások miatt lassult le; üdvözli az új koszovói kormány megalakulását, ami fontos lépés a 2015. február 9-én lezajlott magas szintű párbeszéd újraindítása szempontjából, amelynek eredményeképpen megállapodás született a mitrovicai igazságszolgáltatási rendszerről, és e tekintetben szintén üdvözli, hogy a szerb kormány konstruktív szerepet játszik abban, hogy Pristinában az új koalíciós kormányon belül előmozdítsák a szerb kisebbségek megválasztott képviselőinek részvételét és felelősségvállalását; sürgeti egyrészt Szerbiát és Koszovót, hogy jóhiszeműen és időben kezdjék meg a már elfogadott valamennyi megállapodás teljes körű végrehajtását, másrészt az Uniót, hogy végezze el a pártok teljesítményének értékelését kötelezettségeik végrehajtása tekintetében; sürgeti a szerb és koszovói hatóságokat, hogy folytassák a kapcsolatok normalizálását; mindkét oldal részéről további erőfeszítéseket szorgalmaz annak érdekében, hogy az albán és szerb közösségek közelebb kerüljenek egymáshoz; hangsúlyozza, hogy a tárgyalási keret értelmében párhuzamosan kell előrelépést elérni egyrészt a 35. fejezet alapján a Koszovóval folytatott kapcsolatok normalizálási folyamata, másrészt az átfogó tárgyalások terén; hangsúlyozza, hogy a 35. fejezetet a tárgyalások korai szakaszában kell megnyitni; úgy véli, hogy a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok teljes normalizálása meggyorsítaná Szerbia uniós csatlakozását; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodást, amely a szerb és koszovói miniszterelnökök 2013. április 19-i magas szintű párbeszéde során jött létre; üdvözli, hogy Szerbia elkötelezett a Koszovóval fenntartott kapcsolatok normalizálási folyamata iránt, és határozottan bíztatja a szerb hatóságokat, hogy játszanak konstruktív szerepet e folyamatban, illetve a jószomszédi kapcsolatok kialakításában, ami mind Szerbia, mind Koszovó érdekeit szolgálhatja; megjegyzi, hogy az átfogó tárgyalások üteme többek között a Szerbiában és Koszovóban tartott előrehozott választások miatt lassult le; üdvözli az új koszovói kormány megalakulását, ami fontos lépés a 2015. február 9-én lezajlott magas szintű párbeszéd újraindítása szempontjából, amelynek eredményeképpen megállapodás született a mitrovicai igazságszolgáltatási rendszerről, és e tekintetben szintén üdvözli, hogy a szerb kormány konstruktív szerepet játszik abban, hogy Pristinában az új koalíciós kormányon belül előmozdítsák a szerb kisebbségek megválasztott képviselőinek részvételét és felelősségvállalását; sürgeti egyrészt Szerbiát és Koszovót, hogy jóhiszeműen és időben kezdjék meg a már elfogadott valamennyi megállapodás teljes körű végrehajtását, másrészt az Uniót, hogy végezze el a pártok teljesítményének értékelését kötelezettségeik végrehajtása tekintetében; sürgeti a szerb és koszovói hatóságokat, hogy folytassák a kapcsolatok normalizálását; mindkét oldal részéről további erőfeszítéseket szorgalmaz annak érdekében, hogy az albán és szerb közösségek közelebb kerüljenek egymáshoz; hangsúlyozza, hogy a tárgyalási keret értelmében párhuzamosan kell előrelépést elérni egyrészt a 35. fejezet alapján a Koszovóval folytatott kapcsolatok normalizálási folyamata, másrészt az átfogó tárgyalások terén; hangsúlyozza, hogy a 35. fejezetet a tárgyalások korai szakaszában kell megnyitni; úgy véli, hogy a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok teljes normalizálása meggyorsítaná Szerbia uniós csatlakozását;

| 10. | sürgeti a szerb és koszovói hatóságokat, hogy kezdjenek együttműködést a Koszovóból Szerbián keresztül egyes uniós tagállamokba tartó illegális bevándorlókat ellenőrzés alatt tartó, kihasználó és csempésző bűnözői hálózatok megfékezése és felszámolása céljából; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a szerb és koszovói hatóságokat, hogy kezdjenek együttműködést a Koszovóból Szerbián keresztül egyes uniós tagállamokba tartó illegális bevándorlókat ellenőrzés alatt tartó, kihasználó és csempésző bűnözői hálózatok megfékezése és felszámolása céljából;

| 11. | sürgeti Szerbiát, hogy fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy kül- és biztonságpolitikáját összhangba hozza az Unióéval, beleértve Oroszországgal kapcsolatos politikáját; sajnálatosnak tartja, hogy a felkéréskor Szerbia nem támogatta az Oroszországgal szembeni korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi határozatokat, szem előtt tartva azonban a két ország között hagyományosan meglévő erős gazdasági, társadalmi és kulturális kötelékeket; úgy véli, hogy Szerbia kulcsfontosságú szerepet játszhat az EU és Oroszország közötti kapcsolatokban; üdvözli Szerbia aktív szerepvállalását a nemzetközi békefenntartó műveletekben; megjegyzi, hogy Szerbia tisztelettel vendégül látott néhány, uniós vízumtilalom hatálya alá tartozó személyt, és az orosz haderővel közös hadgyakorlatokat szervezett; |
| --- | --- |

11.

sürgeti Szerbiát, hogy fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy kül- és biztonságpolitikáját összhangba hozza az Unióéval, beleértve Oroszországgal kapcsolatos politikáját; sajnálatosnak tartja, hogy a felkéréskor Szerbia nem támogatta az Oroszországgal szembeni korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi határozatokat, szem előtt tartva azonban a két ország között hagyományosan meglévő erős gazdasági, társadalmi és kulturális kötelékeket; úgy véli, hogy Szerbia kulcsfontosságú szerepet játszhat az EU és Oroszország közötti kapcsolatokban; üdvözli Szerbia aktív szerepvállalását a nemzetközi békefenntartó műveletekben; megjegyzi, hogy Szerbia tisztelettel vendégül látott néhány, uniós vízumtilalom hatálya alá tartozó személyt, és az orosz haderővel közös hadgyakorlatokat szervezett;

| 12. | üdvözli Szerbia 2015-ös soros EBESZ-elnökségét és kiemelt témaköreit; megjegyzi, hogy az EBESZ soros elnökeként Szerbia hajlandó valamennyi eszközt támogatni az EBESZ területén fennálló konfliktusok békés rendezésére irányuló erőfeszítések fokozására; ösztönzi Szerbiát, hogy az elnökségből előnyt kovácsolva közvetítőként járuljon hozzá a kelet-ukrajnai helyzet stabilizálásához; tudomásul veszi továbbá, hogy Szerbia kész a regionális együttműködés további előmozdítására; Szerbia mint az EBESZ soros elnöke segítségét kéri abban, hogy az EBESZ Európában ismét a biztonságpolitikai kérdések kezelésére szolgáló széles körű platformmá váljon; |
| --- | --- |

12.

üdvözli Szerbia 2015-ös soros EBESZ-elnökségét és kiemelt témaköreit; megjegyzi, hogy az EBESZ soros elnökeként Szerbia hajlandó valamennyi eszközt támogatni az EBESZ területén fennálló konfliktusok békés rendezésére irányuló erőfeszítések fokozására; ösztönzi Szerbiát, hogy az elnökségből előnyt kovácsolva közvetítőként járuljon hozzá a kelet-ukrajnai helyzet stabilizálásához; tudomásul veszi továbbá, hogy Szerbia kész a regionális együttműködés további előmozdítására; Szerbia mint az EBESZ soros elnöke segítségét kéri abban, hogy az EBESZ Európában ismét a biztonságpolitikai kérdések kezelésére szolgáló széles körű platformmá váljon;

| 13. | sürgeti Szerbiát, hogy a továbbiakban is működjön együtt a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel, erősítse meg a háborús bűncselekmények belföldi bűnvádi eljárásait és fokozza a regionális együttműködésre irányuló erőfeszítéseit a büntetlenség megszüntetése és a háborús bűnök áldozatai és családjaik számára történő igazságszolgáltatás érdekében; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükséges a tanúk védelmére vonatkozó átfogó jogszabályok és politikák elfogadása, valamint az áldozatok és családjaik kártérítéshez való jogának biztosítása; ismét kijelenti, hogy támogatja a RECOM-kezdeményezést; |
| --- | --- |

13.

sürgeti Szerbiát, hogy a továbbiakban is működjön együtt a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel, erősítse meg a háborús bűncselekmények belföldi bűnvádi eljárásait és fokozza a regionális együttműködésre irányuló erőfeszítéseit a büntetlenség megszüntetése és a háborús bűnök áldozatai és családjaik számára történő igazságszolgáltatás érdekében; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükséges a tanúk védelmére vonatkozó átfogó jogszabályok és politikák elfogadása, valamint az áldozatok és családjaik kártérítéshez való jogának biztosítása; ismét kijelenti, hogy támogatja a RECOM-kezdeményezést;

| 14. | sürgeti Szerbiát, hogy a megbékélés és a jószomszédi kapcsolatok szellemében az állami hatóságok háborús bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások szervezésében betöltött szerepéről és az azokkal kapcsolatos hatásköréről szóló törvényt vizsgálja meg szomszédaival és a Bizottsággal együttműködve; |
| --- | --- |

14.

sürgeti Szerbiát, hogy a megbékélés és a jószomszédi kapcsolatok szellemében az állami hatóságok háborús bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások szervezésében betöltött szerepéről és az azokkal kapcsolatos hatásköréről szóló törvényt vizsgálja meg szomszédaival és a Bizottsággal együttműködve;

| 15. | felszólítja Szerbiát, hogy erősítse meg együttműködését a szomszédos országokkal, fokozza az eltűnt személyek keresésére irányuló erőfeszítéseit, valamint teljes körűen osszon meg minden ezzel kapcsolatos adatot; e tekintetben sürgeti a szerb hatóságokat, hogy nyissák meg a Jugoszláv Néphadsereg archívumát a múltbeli tragikus eseményekkel kapcsolatos igazság kiderítése és az információgyűjtés érdekében; ösztönzi továbbá a hatóságokat, hogy nyissák meg és átlátható módon tegyék hozzáférhetővé a korábbi jugoszláv tagköztársaságokat érintő archívumokat és a korábbi hírszerző ügynökség (UDBA) dokumentumait, beleértve azoknak a különböző kormányok számára történő rendelkezésre bocsátását; |
| --- | --- |

15.

felszólítja Szerbiát, hogy erősítse meg együttműködését a szomszédos országokkal, fokozza az eltűnt személyek keresésére irányuló erőfeszítéseit, valamint teljes körűen osszon meg minden ezzel kapcsolatos adatot; e tekintetben sürgeti a szerb hatóságokat, hogy nyissák meg a Jugoszláv Néphadsereg archívumát a múltbeli tragikus eseményekkel kapcsolatos igazság kiderítése és az információgyűjtés érdekében; ösztönzi továbbá a hatóságokat, hogy nyissák meg és átlátható módon tegyék hozzáférhetővé a korábbi jugoszláv tagköztársaságokat érintő archívumokat és a korábbi hírszerző ügynökség (UDBA) dokumentumait, beleértve azoknak a különböző kormányok számára történő rendelkezésre bocsátását;

| 16. | üdvözli az Eltűnt Személyek Nemzetközi Bizottsága (ICMP) által kiadott, „Az állam szerepe a fegyveres konfliktusokban és emberi jogi visszaélések következtében eltűnt személyekkel kapcsolatos kérdések kezelésében” című nyilatkozat aláírását; kiemeli, hogy fokozott erőfeszítésekre van szükség az eltűnt személyek megtalálásához és azonosításához, a háborús tömegsírok helyének Horvátországban, Bosznia-Hercegovinában és Koszovóban való meghatározásához, valamint az áldozatok családjai ahhoz fűződő jogának biztosításához, hogy megismerjék eltűnt családtagjaik sorsát; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az Eltűnt Személyek Nemzetközi Bizottsága (ICMP) által kiadott, „Az állam szerepe a fegyveres konfliktusokban és emberi jogi visszaélések következtében eltűnt személyekkel kapcsolatos kérdések kezelésében” című nyilatkozat aláírását; kiemeli, hogy fokozott erőfeszítésekre van szükség az eltűnt személyek megtalálásához és azonosításához, a háborús tömegsírok helyének Horvátországban, Bosznia-Hercegovinában és Koszovóban való meghatározásához, valamint az áldozatok családjai ahhoz fűződő jogának biztosításához, hogy megismerjék eltűnt családtagjaik sorsát;

| 17. | értékeli a szerb kormány konstruktív hozzáállását a szomszédos országokkal fenntartott kapcsolatok tekintetében, mivel ez jelentős előrelépést tesz lehetővé a regionális együttműködés és az Unióval fenntartott kapcsolatok szorosabbra fűzése terén; ösztönzi Szerbiát, hogy még szorosabban működjön együtt a szomszédos országokkal és kezdeményezzen a határon átnyúló együttműködésre irányuló további lépéseket többek között a határ menti térségek és a kisebbségek lakta területek gazdasági fejlődése érdekében; hangsúlyozza a csereprogramokra és a fiatalok közötti kapcsolattartásra irányuló politikák megbékélés keretében történő előmozdításának fontosságát; üdvözli, hogy Szerbia általában eleget tesz nemzetközi kötelezettségeinek és tovább javította a szomszédjaival fennálló kétoldalú kapcsolatait; ismételten hangsúlyozza a megbékélés alapvető fontosságát; szorgalmazza, hogy Szerbia teljes körűen hajtsa végre a szomszédos országokkal kötött kétoldalú megállapodásokat, a lezáratlan kétoldalú kérdések esetében pedig alkalmazzon gyakorlatias megközelítést; üdvözli a szerb és albán miniszterelnökök 2014. november 10-i belgrádi találkozóját; ösztönzi Szerbiát, hogy tevékenyen támogassa Bosznia-Hercegovina európai integrációs folyamatát és konstruktív módon járuljon hozzá e folyamathoz; ugyancsak üdvözli, hogy Szerbia továbbra is tevékenyen részt vett az olyan regionális kezdeményezésekben, mint a délkelet-európai együttműködési folyamat (SEECP); |
| --- | --- |

17.

értékeli a szerb kormány konstruktív hozzáállását a szomszédos országokkal fenntartott kapcsolatok tekintetében, mivel ez jelentős előrelépést tesz lehetővé a regionális együttműködés és az Unióval fenntartott kapcsolatok szorosabbra fűzése terén; ösztönzi Szerbiát, hogy még szorosabban működjön együtt a szomszédos országokkal és kezdeményezzen a határon átnyúló együttműködésre irányuló további lépéseket többek között a határ menti térségek és a kisebbségek lakta területek gazdasági fejlődése érdekében; hangsúlyozza a csereprogramokra és a fiatalok közötti kapcsolattartásra irányuló politikák megbékélés keretében történő előmozdításának fontosságát; üdvözli, hogy Szerbia általában eleget tesz nemzetközi kötelezettségeinek és tovább javította a szomszédjaival fennálló kétoldalú kapcsolatait; ismételten hangsúlyozza a megbékélés alapvető fontosságát; szorgalmazza, hogy Szerbia teljes körűen hajtsa végre a szomszédos országokkal kötött kétoldalú megállapodásokat, a lezáratlan kétoldalú kérdések esetében pedig alkalmazzon gyakorlatias megközelítést; üdvözli a szerb és albán miniszterelnökök 2014. november 10-i belgrádi találkozóját; ösztönzi Szerbiát, hogy tevékenyen támogassa Bosznia-Hercegovina európai integrációs folyamatát és konstruktív módon járuljon hozzá e folyamathoz; ugyancsak üdvözli, hogy Szerbia továbbra is tevékenyen részt vett az olyan regionális kezdeményezésekben, mint a délkelet-európai együttműködési folyamat (SEECP);

| 18. | hangsúlyozza a szerb parlamentnek és a civil társadalomnak a csatlakozási tárgyalások folyamatában betöltött alapvető szerepét; üdvözli, hogy a Parlament 2014. június 4-én elfogadta a tárgyalási állásponttal kapcsolatos javaslatok csatlakozási tárgyalások során történő megvizsgálására irányuló eljárás szabályozásáról szóló parlamenti határozatot; üdvözli a civil társadalmi szervezeteknek a szabályozáselfogadási folyamatba történő bevonására vonatkozó iránymutatások 2014. augusztus 26-i elfogadását, és sürgeti a civil társadalom integrációs folyamatba való nagyobb mértékű bevonását; felkéri a kormányt, hogy tartózkodjon az Unió-ellenes retorikától és a tárgyalások teljes körű átláthatóságának biztosítása érdekében folytasson rendszeres párbeszédet és nyilvános konzultációt minden érintett érdekelt féllel, továbbá bocsásson rendelkezésre az Unió működéséről és az uniós tagságról folytatott konstruktív vitához szükséges minden információt és segítse elő az e folyamatban való széles körű részvételt; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a szerb parlamentnek és a civil társadalomnak a csatlakozási tárgyalások folyamatában betöltött alapvető szerepét; üdvözli, hogy a Parlament 2014. június 4-én elfogadta a tárgyalási állásponttal kapcsolatos javaslatok csatlakozási tárgyalások során történő megvizsgálására irányuló eljárás szabályozásáról szóló parlamenti határozatot; üdvözli a civil társadalmi szervezeteknek a szabályozáselfogadási folyamatba történő bevonására vonatkozó iránymutatások 2014. augusztus 26-i elfogadását, és sürgeti a civil társadalom integrációs folyamatba való nagyobb mértékű bevonását; felkéri a kormányt, hogy tartózkodjon az Unió-ellenes retorikától és a tárgyalások teljes körű átláthatóságának biztosítása érdekében folytasson rendszeres párbeszédet és nyilvános konzultációt minden érintett érdekelt féllel, továbbá bocsásson rendelkezésre az Unió működéséről és az uniós tagságról folytatott konstruktív vitához szükséges minden információt és segítse elő az e folyamatban való széles körű részvételt;

| 19. | nagyra értékeli a független szabályozó testületek munkáját és az állami intézmények jogi keretének és elszámoltathatóságának javításához való hozzájárulását; hangsúlyozza, hogy az állami intézményeknek átlátható és elszámoltatható módon kell eljárniuk; támogatja a független állami hatóságok, köztük az ombudsman, a lakosság szempontjából fontos információkért felelős biztos és mások munkáját; felszólítja az állami hatóságokat, hogy védjék meg e hivatalok függetlenségét és teljes körűen működjenek együtt velük hatáskörük gyakorlása során; úgy véli, hogy a hatóságoknak biztosítaniuk kell az előbbiek munkájához szükséges minden pénzügyi és adminisztratív erőforrást; hangsúlyozza, hogy ajánlásaikat megfelelő módon nyomon kell követni, függetlenségüket pedig maradéktalanul tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

19.

nagyra értékeli a független szabályozó testületek munkáját és az állami intézmények jogi keretének és elszámoltathatóságának javításához való hozzájárulását; hangsúlyozza, hogy az állami intézményeknek átlátható és elszámoltatható módon kell eljárniuk; támogatja a független állami hatóságok, köztük az ombudsman, a lakosság szempontjából fontos információkért felelős biztos és mások munkáját; felszólítja az állami hatóságokat, hogy védjék meg e hivatalok függetlenségét és teljes körűen működjenek együtt velük hatáskörük gyakorlása során; úgy véli, hogy a hatóságoknak biztosítaniuk kell az előbbiek munkájához szükséges minden pénzügyi és adminisztratív erőforrást; hangsúlyozza, hogy ajánlásaikat megfelelő módon nyomon kell követni, függetlenségüket pedig maradéktalanul tiszteletben kell tartani;

| 20. | elítéli, hogy kormányminiszterek alaptalanul nyilvánosan elítélték az ombudsmant, hangsúlyozza, hogy az ombudsman szerepe központi jelentőségű a kormányra vonatkozó fékek és ellensúlyok rendszerében és sürgeti a hatóságokat, hogy biztosítsák az ombudsman függetlenségének és integritásának megőrzését; sürgeti a hatóságokat, hogy biztosítsák az ombudsman számára a munkájához szükséges teljes körű politikai és adminisztratív támogatást és szavatolják a hivatalos iratok kérvényezéséhez fűződő jogát a köztájékoztatásról szóló törvénynek megfelelően; |
| --- | --- |

20.

elítéli, hogy kormányminiszterek alaptalanul nyilvánosan elítélték az ombudsmant, hangsúlyozza, hogy az ombudsman szerepe központi jelentőségű a kormányra vonatkozó fékek és ellensúlyok rendszerében és sürgeti a hatóságokat, hogy biztosítsák az ombudsman függetlenségének és integritásának megőrzését; sürgeti a hatóságokat, hogy biztosítsák az ombudsman számára a munkájához szükséges teljes körű politikai és adminisztratív támogatást és szavatolják a hivatalos iratok kérvényezéséhez fűződő jogát a köztájékoztatásról szóló törvénynek megfelelően;

| 21. | hangsúlyozza, hogy Szerbia ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal fő munkajogi egyezményeit és az átdolgozott Európai Szociális Chartát; felhívja a figyelmet arra, hogy a munkaügyi és szakszervezeti jogok az alkotmányos garanciák ellenére továbbra is korlátozottak, ezért felszólítja Szerbiát e jogok megszilárdítására; megjegyzi, hogy az egyértelműség érdekében a szakszervezetekkel és a sztrájkhoz való joggal kapcsolatban további eljárásokra van szükség; megjegyzi, hogy csak néhány ágazati kollektív szerződés létezik, azonban közülük számos lejárt és megújításra szorul; aggodalmát fejezi ki a társadalmi párbeszéd gyengesége és a szociális partnerekkel való rendszertelen konzultáció miatt; további lépéseket szorgalmaz a szociális párbeszéd és az említett szereplők jogalkotásban betöltött konzultatív szerepének erősítése érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy Szerbia ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal fő munkajogi egyezményeit és az átdolgozott Európai Szociális Chartát; felhívja a figyelmet arra, hogy a munkaügyi és szakszervezeti jogok az alkotmányos garanciák ellenére továbbra is korlátozottak, ezért felszólítja Szerbiát e jogok megszilárdítására; megjegyzi, hogy az egyértelműség érdekében a szakszervezetekkel és a sztrájkhoz való joggal kapcsolatban további eljárásokra van szükség; megjegyzi, hogy csak néhány ágazati kollektív szerződés létezik, azonban közülük számos lejárt és megújításra szorul; aggodalmát fejezi ki a társadalmi párbeszéd gyengesége és a szociális partnerekkel való rendszertelen konzultáció miatt; további lépéseket szorgalmaz a szociális párbeszéd és az említett szereplők jogalkotásban betöltött konzultatív szerepének erősítése érdekében;

| 22. | ismételten hangsúlyozza az emberi jogok és az alapvető szabadságok bármilyen megkülönböztetés nélküli előmozdításának, védelmének és érvényesítésének fontosságát a szerb társadalom minden szintjén az európai és nemzetközi normáknak megfelelően; megjegyzi, hogy 2014. október 2-án cselekvési tervet fogadtak el a megkülönböztetés tilalmáról szóló stratégia megvalósítására, és sürgeti a nők, a fogyatékossággal élő személyek, az LMBT-személyek, minden – nemzeti, etnikai és szexuális – kisebbség tiszteletben tartását és jogaik biztosítását; ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a nők politika és közéletben megvalósuló egyenlő képviseletének szavatolására; megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos igazgatási kapacitás továbbra is csekély mértékű, és sürgeti a szerb hatóságokat, hogy fokozzák erre irányuló erőfeszítéseiket; üdvözli a szerb kormány döntését, amelynek értelmében engedélyezte a „meleg méltóság” felvonulás megrendezését 2014. szeptember 28-án Belgrádban, amely komolyabb incidensek nélkül zajlott le és nagyra értékeli, hogy a kormány támogatta, a rendőrség pedig elősegítette a rendezvényt; |
| --- | --- |

22.

ismételten hangsúlyozza az emberi jogok és az alapvető szabadságok bármilyen megkülönböztetés nélküli előmozdításának, védelmének és érvényesítésének fontosságát a szerb társadalom minden szintjén az európai és nemzetközi normáknak megfelelően; megjegyzi, hogy 2014. október 2-án cselekvési tervet fogadtak el a megkülönböztetés tilalmáról szóló stratégia megvalósítására, és sürgeti a nők, a fogyatékossággal élő személyek, az LMBT-személyek, minden – nemzeti, etnikai és szexuális – kisebbség tiszteletben tartását és jogaik biztosítását; ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a nők politika és közéletben megvalósuló egyenlő képviseletének szavatolására; megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos igazgatási kapacitás továbbra is csekély mértékű, és sürgeti a szerb hatóságokat, hogy fokozzák erre irányuló erőfeszítéseiket; üdvözli a szerb kormány döntését, amelynek értelmében engedélyezte a „meleg méltóság” felvonulás megrendezését 2014. szeptember 28-án Belgrádban, amely komolyabb incidensek nélkül zajlott le és nagyra értékeli, hogy a kormány támogatta, a rendőrség pedig elősegítette a rendezvényt;

| 23. | helyesli a gyermekek jogaival foglalkozó nemzeti tanács létrehozását, és ösztönzi e testületet, hogy maradéktalanul használja ki megbízatását annak biztosítása érdekében, hogy a gyermekek jogaival kapcsolatos prioritások teljes egészében megjelenjenek a szerb kormány által a csatlakozási folyamat részeként kidolgozott cselekvési tervekben; |
| --- | --- |

23.

helyesli a gyermekek jogaival foglalkozó nemzeti tanács létrehozását, és ösztönzi e testületet, hogy maradéktalanul használja ki megbízatását annak biztosítása érdekében, hogy a gyermekek jogaival kapcsolatos prioritások teljes egészében megjelenjenek a szerb kormány által a csatlakozási folyamat részeként kidolgozott cselekvési tervekben;

| 24. | megjegyzi, hogy intézkedések születtek a 2013–2018-as időszakra szóló igazságügyi reformra vonatkozó stratégia és cselekvési terv végrehajtására; üdvözli a bírák és ügyészek munkájának értékelésére vonatkozó szabályok elfogadását; hangsúlyozza a független igazságszolgáltatás rendkívüli jelentőségét, és kiemeli, hogy a bírák és ügyészek teljes függetlenségének és pártatlanságának biztosítása érdekében végre kell hajtani az igazságszolgáltatás reformját; sürgeti a hatóságokat, hogy ne halogassák a jogsegélyről szóló törvényjavaslat elfogadását, biztosítva azonban, hogy a legkiszolgáltatottabb polgárokat nem zárják ki az ingyenes jogsegélyszolgálatból; hangsúlyozza a hivatali visszaélésekkel kapcsolatos probléma megoldásának jelentőségét, és aggodalmának ad hangot az ilyen esetek tömeges átminősítése miatt; hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosítása érdekében alkotmányos reformokra van szükség; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy intézkedések születtek a 2013–2018-as időszakra szóló igazságügyi reformra vonatkozó stratégia és cselekvési terv végrehajtására; üdvözli a bírák és ügyészek munkájának értékelésére vonatkozó szabályok elfogadását; hangsúlyozza a független igazságszolgáltatás rendkívüli jelentőségét, és kiemeli, hogy a bírák és ügyészek teljes függetlenségének és pártatlanságának biztosítása érdekében végre kell hajtani az igazságszolgáltatás reformját; sürgeti a hatóságokat, hogy ne halogassák a jogsegélyről szóló törvényjavaslat elfogadását, biztosítva azonban, hogy a legkiszolgáltatottabb polgárokat nem zárják ki az ingyenes jogsegélyszolgálatból; hangsúlyozza a hivatali visszaélésekkel kapcsolatos probléma megoldásának jelentőségét, és aggodalmának ad hangot az ilyen esetek tömeges átminősítése miatt; hangsúlyozza, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségének biztosítása érdekében alkotmányos reformokra van szükség;

| 25. | üdvözli a korrupció elleni küzdelemre irányuló határozott politikai lendületet és a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) ajánlásainak további végrehajtását; üdvözli, hogy a szerb parlament 2014. november 25-én elfogadta a visszaéléseket bejelentő személyek védelméről szóló törvényt; üdvözli a magas szintű ügyekkel kapcsolatos számos nyomozást és azt, hogy erőfeszítések történtek a koordináció javítására; hangsúlyozza, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a korrupció elleni küzdelem jogi keretének javítására és maradéktalan végrehajtására és a reformok megfelelő forrásokkal való támogatására; hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő nyomozások részleteinek média számára történő kiszivárogtatása, ami az ártatlanság vélelmének megsértését jelenti, súlyos aggodalomra ad okot és ezeket a törvénynek megfelelően ki kell vizsgálni, az ilyen esetekben vádat kell emelni és az ilyen gyakorlatot fel kell számolni; helyteleníti továbbá, hogy a média vagy a politikai pártok nyomást gyakorolnak a független korrupcióellenes szervekre, és e tekintetben úgy véli, hogy meg kell erősíteni a korrupcióellenes ügynökség hatáskörét, illetve növelni kell az ügynökség részére biztosított erőforrásokat; megjegyzi, hogy az ilyen gyakorlatok jelentősen lassíthatják a csatlakozási tárgyalások előrehaladását; további intézkedést szorgalmaz az igazságügyi rendszer függetlenségének és integritásának megőrzése, valamint az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a korrupció elleni küzdelemre irányuló határozott politikai lendületet és a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) ajánlásainak további végrehajtását; üdvözli, hogy a szerb parlament 2014. november 25-én elfogadta a visszaéléseket bejelentő személyek védelméről szóló törvényt; üdvözli a magas szintű ügyekkel kapcsolatos számos nyomozást és azt, hogy erőfeszítések történtek a koordináció javítására; hangsúlyozza, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a korrupció elleni küzdelem jogi keretének javítására és maradéktalan végrehajtására és a reformok megfelelő forrásokkal való támogatására; hangsúlyozza, hogy a folyamatban lévő nyomozások részleteinek média számára történő kiszivárogtatása, ami az ártatlanság vélelmének megsértését jelenti, súlyos aggodalomra ad okot és ezeket a törvénynek megfelelően ki kell vizsgálni, az ilyen esetekben vádat kell emelni és az ilyen gyakorlatot fel kell számolni; helyteleníti továbbá, hogy a média vagy a politikai pártok nyomást gyakorolnak a független korrupcióellenes szervekre, és e tekintetben úgy véli, hogy meg kell erősíteni a korrupcióellenes ügynökség hatáskörét, illetve növelni kell az ügynökség részére biztosított erőforrásokat; megjegyzi, hogy az ilyen gyakorlatok jelentősen lassíthatják a csatlakozási tárgyalások előrehaladását; további intézkedést szorgalmaz az igazságügyi rendszer függetlenségének és integritásának megőrzése, valamint az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés biztosítása érdekében;

| 26. | megjegyzi, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés széles körben elterjedt a térségben, és akadályozza Szerbia demokratikus, társadalmi és gazdasági fejlődését; úgy véli, hogy egy régiós stratégia és a térségbeli valamennyi ország közötti fokozott együttműködés elengedhetetlen e kérdések hatékonyabb kezeléséhez; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés széles körben elterjedt a térségben, és akadályozza Szerbia demokratikus, társadalmi és gazdasági fejlődését; úgy véli, hogy egy régiós stratégia és a térségbeli valamennyi ország közötti fokozott együttműködés elengedhetetlen e kérdések hatékonyabb kezeléséhez;

| 27. | aggodalommal állapítja meg, hogy a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozása terén hiányzik az átláthatóság, és ezért nagy a korrupció kockázata; hangsúlyozza, hogy a politikai pártok finanszírozásának átláthatónak kell lennie és összhangban kell állnia a legmagasabb szintű nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

27.

aggodalommal állapítja meg, hogy a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozása terén hiányzik az átláthatóság, és ezért nagy a korrupció kockázata; hangsúlyozza, hogy a politikai pártok finanszírozásának átláthatónak kell lennie és összhangban kell állnia a legmagasabb szintű nemzetközi normákkal;

| 28. | üdvözli a közérdekű tájékoztatásról és médiáról, az elektronikus médiáról és a közszolgálati műsorszolgáltatásról szóló törvények elfogadását és sürgeti haladéktalan végrehajtásukat; hangsúlyozza, hogy az új médiacsomag végrehajtásakor biztosítani kell a kisebbségi nyelveken történő közszolgálati műsorszolgáltatás fenntarthatóságát, valamint a közszolgáltatások, illetve a regionális és helyi média fenntarthatóságát és pénzügyi stabilitását; aggasztónak tartja a véleménynyilvánítás szabadságának teljes körű gyakorlására vonatkozó romló feltételeket Szerbiában és hangsúlyozza, hogy a média tulajdonosi szerkezetének teljes mértékben átláthatónak kell lennie; aggasztónak tartja az újságírókra gyakorolt nyomást és az ellenül irányuló fenyegetéseket, ami fokozottabb öncenzúrához vezet, és sürgeti a szerb hatóságokat, hogy tegyenek intézkedéseket az elkövetők bíróság elé állítása érdekében; aggodalommal állapítja meg, hogy a politikai nyomás aláássa a média függetlenségét; ismételten kiemeli a szabad média mint az egyik uniós alapérték jelentőségét; felszólítja a szerb hatóságokat, hogy teremtsenek a véleménynyilvánítási és médiaszabadságot támogató médiabarát környezetet; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a közérdekű tájékoztatásról és médiáról, az elektronikus médiáról és a közszolgálati műsorszolgáltatásról szóló törvények elfogadását és sürgeti haladéktalan végrehajtásukat; hangsúlyozza, hogy az új médiacsomag végrehajtásakor biztosítani kell a kisebbségi nyelveken történő közszolgálati műsorszolgáltatás fenntarthatóságát, valamint a közszolgáltatások, illetve a regionális és helyi média fenntarthatóságát és pénzügyi stabilitását; aggasztónak tartja a véleménynyilvánítás szabadságának teljes körű gyakorlására vonatkozó romló feltételeket Szerbiában és hangsúlyozza, hogy a média tulajdonosi szerkezetének teljes mértékben átláthatónak kell lennie; aggasztónak tartja az újságírókra gyakorolt nyomást és az ellenül irányuló fenyegetéseket, ami fokozottabb öncenzúrához vezet, és sürgeti a szerb hatóságokat, hogy tegyenek intézkedéseket az elkövetők bíróság elé állítása érdekében; aggodalommal állapítja meg, hogy a politikai nyomás aláássa a média függetlenségét; ismételten kiemeli a szabad média mint az egyik uniós alapérték jelentőségét; felszólítja a szerb hatóságokat, hogy teremtsenek a véleménynyilvánítási és médiaszabadságot támogató médiabarát környezetet;

| 29. | felszólítja a szerb kormányt a rehabilitációs törvény teljes körű, megkülönböztetéstől mentes végrehajtására; javasolja továbbá a kárpótlási törvény további módosítását a természetbeni kárpótlással kapcsolatos minden eljárási és jogi akadály megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a szerb kormányt a rehabilitációs törvény teljes körű, megkülönböztetéstől mentes végrehajtására; javasolja továbbá a kárpótlási törvény további módosítását a természetbeni kárpótlással kapcsolatos minden eljárási és jogi akadály megszüntetése érdekében;

| 30. | üdvözli a Nemzeti Kisebbségi Tanácsok 2014. október 26-án történt megválasztását; hangsúlyozza, hogy a Nemzeti Kisebbségi Tanácsok fontos szerepet töltenek be a nemzeti kisebbségek egyéni és kollektív jogainak érvényesítésében, és felhívja Szerbiát, hogy biztosítsa a szerzett jogok és a hatáskörök szintjének fenntartását azoknak a szerb alkotmánybíróság döntésével való jogi összehangolását célzó folyamat során, továbbá szorgalmazza megfelelő szintű és ellenőrizhető finanszírozásukat; sürgeti Szerbiát, hogy az ország teljes területén biztosítsa a kisebbségek védelméről szóló jogszabály következetes végrehajtását, többek között az oktatással, a nyelvhasználattal, valamint a médiához és vallási szertartásokhoz kisebbségi nyelveken való hozzáféréssel kapcsolatban, valamint a nemzeti kisebbségek közigazgatásban, helyi és regionális testületekben és a nemzeti parlamentben való megfelelő képviselete tekintetében; ösztönzi Szerbiát, hogy a 23. fejezettel kapcsolatos cselekvési terv keretében vállaljon kötelezettséget egy, a nemzeti kisebbségek helyzetéről szóló külön cselekvési terv elkészítése iránt; ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a romák helyzetének javítására, különösen az oktatás, a lakhatás és a foglalkoztatás terén; sürgeti a kormányt, hogy a roma népesség körében növelje a polgári jogokkal kapcsolatos ismereteket, valamint a romák számára is biztosítson ugyanolyan védelmet; hangsúlyozza a romák közéletben való részvétele ösztönzésének a jelentőségét; felszólítja a szerb hatóságokat, hogy javítsák a romák befogadására irányuló szakpolitikák, illetve nemzeti és helyi szintű fellépések végrehajtásának tervezését, összehangolását és figyelemmel kísérését; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a Nemzeti Kisebbségi Tanácsok 2014. október 26-án történt megválasztását; hangsúlyozza, hogy a Nemzeti Kisebbségi Tanácsok fontos szerepet töltenek be a nemzeti kisebbségek egyéni és kollektív jogainak érvényesítésében, és felhívja Szerbiát, hogy biztosítsa a szerzett jogok és a hatáskörök szintjének fenntartását azoknak a szerb alkotmánybíróság döntésével való jogi összehangolását célzó folyamat során, továbbá szorgalmazza megfelelő szintű és ellenőrizhető finanszírozásukat; sürgeti Szerbiát, hogy az ország teljes területén biztosítsa a kisebbségek védelméről szóló jogszabály következetes végrehajtását, többek között az oktatással, a nyelvhasználattal, valamint a médiához és vallási szertartásokhoz kisebbségi nyelveken való hozzáféréssel kapcsolatban, valamint a nemzeti kisebbségek közigazgatásban, helyi és regionális testületekben és a nemzeti parlamentben való megfelelő képviselete tekintetében; ösztönzi Szerbiát, hogy a 23. fejezettel kapcsolatos cselekvési terv keretében vállaljon kötelezettséget egy, a nemzeti kisebbségek helyzetéről szóló külön cselekvési terv elkészítése iránt; ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a romák helyzetének javítására, különösen az oktatás, a lakhatás és a foglalkoztatás terén; sürgeti a kormányt, hogy a roma népesség körében növelje a polgári jogokkal kapcsolatos ismereteket, valamint a romák számára is biztosítson ugyanolyan védelmet; hangsúlyozza a romák közéletben való részvétele ösztönzésének a jelentőségét; felszólítja a szerb hatóságokat, hogy javítsák a romák befogadására irányuló szakpolitikák, illetve nemzeti és helyi szintű fellépések végrehajtásának tervezését, összehangolását és figyelemmel kísérését;

| 31. | hangsúlyozza a kommunista rezsim idején elkobzott ingatlanok kisebbségi egyházak és vallási közösségek számára történő visszaszolgáltatásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy az államnak fontos szerepe van az országban található történelmi egyházak – köztük a kisebbségi egyházak – iránt tanúsított pártatlan politika megteremtésében; hangsúlyozza, hogy az ilyen visszaszolgáltatások nélkül nem garantálható a vallási szabadság; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza a kommunista rezsim idején elkobzott ingatlanok kisebbségi egyházak és vallási közösségek számára történő visszaszolgáltatásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy az államnak fontos szerepe van az országban található történelmi egyházak – köztük a kisebbségi egyházak – iránt tanúsított pártatlan politika megteremtésében; hangsúlyozza, hogy az ilyen visszaszolgáltatások nélkül nem garantálható a vallási szabadság;

| 32. | megjegyzi, hogy a Vajdaság kulturális sokszínűsége Szerbia identitásához is hozzájárul, ezért alapvető érdek az ott élő kisebbségek védelme és támogatása, valamint az évszázados, hagyományosan jól működő nemzetiségi sokszínűség megőrzése és elősegítése; sürgeti a többnyelvűség és a kulturális sokszínűség megőrzését; hangsúlyozza továbbá, hogy a Vajdaság autonómiája nem gyengülhet és emlékezteti a kormányt, hogy hogy haladéktalanul terjessze elő a Vajdaság Autonóm Tartomány hatásköreiről és finanszírozásáról szóló törvényt; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy a Vajdaság kulturális sokszínűsége Szerbia identitásához is hozzájárul, ezért alapvető érdek az ott élő kisebbségek védelme és támogatása, valamint az évszázados, hagyományosan jól működő nemzetiségi sokszínűség megőrzése és elősegítése; sürgeti a többnyelvűség és a kulturális sokszínűség megőrzését; hangsúlyozza továbbá, hogy a Vajdaság autonómiája nem gyengülhet és emlékezteti a kormányt, hogy hogy haladéktalanul terjessze elő a Vajdaság Autonóm Tartomány hatásköreiről és finanszírozásáról szóló törvényt;

| 33. | az európai területi együttműködési csoportosulás által az uniós tagállamok és szomszédaik közötti határokon átnyúló együttműködés továbbfejlesztésében betöltött jelentőségével összefüggésben felszólítja a szerb kormányt, hogy biztosítsa a Szerbia európai területi együttműködési csoportosulásban való részvételét lehetővé tevő szükséges jogi hátteret; |
| --- | --- |

33.

az európai területi együttműködési csoportosulás által az uniós tagállamok és szomszédaik közötti határokon átnyúló együttműködés továbbfejlesztésében betöltött jelentőségével összefüggésben felszólítja a szerb kormányt, hogy biztosítsa a Szerbia európai területi együttműködési csoportosulásban való részvételét lehetővé tevő szükséges jogi hátteret;

| 34. | a hatékonyabb közigazgatás irányában tett lépésekként üdvözli a közigazgatási reformra vonatkozó új stratégiát, a külön Közigazgatási és Helyi Önkormányzati Minisztérium létrehozását és a politikai tervezésre és koordinációra irányuló fokozottabb összpontosítást a közpolitikákkal foglalkozó államtitkárság létrehozását követően; aggodalmát fejezi ki a közigazgatásban dolgozók kiválasztásával kapcsolatos átláthatóság, valamint a helyi szintű igazgatási és irányítási kapacitás hiánya miatt; sürgeti a hatóságokat, hogy a közalkalmazottak és a köztisztviselők tekintetében átlátható és érdemeken alapuló kinevezési és előléptetési eljárást biztosítsanak; |
| --- | --- |

34.

a hatékonyabb közigazgatás irányában tett lépésekként üdvözli a közigazgatási reformra vonatkozó új stratégiát, a külön Közigazgatási és Helyi Önkormányzati Minisztérium létrehozását és a politikai tervezésre és koordinációra irányuló fokozottabb összpontosítást a közpolitikákkal foglalkozó államtitkárság létrehozását követően; aggodalmát fejezi ki a közigazgatásban dolgozók kiválasztásával kapcsolatos átláthatóság, valamint a helyi szintű igazgatási és irányítási kapacitás hiánya miatt; sürgeti a hatóságokat, hogy a közalkalmazottak és a köztisztviselők tekintetében átlátható és érdemeken alapuló kinevezési és előléptetési eljárást biztosítsanak;

| 35. | ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy hajtsák végre a strukturális gazdasági reformokat a növekedés támogatása, az üzleti és beruházási környezet egész Szerbiában való javítása, minden régióban kiegyensúlyozott társadalmi és gazdasági fejlődés biztosítása, a nagyarányú munkanélküliség és szegénység elleni küzdelem, az államháztartási konszolidáció végrehajtása, valamint az üzleti környezetet továbbra is jelentős mértékben fenyegető korrupció elleni küzdelem érdekében; aggodalommal veszi tudomásul a fiatalokat érintő magas munkanélküliségi számadatokat, és sürgeti a kormányt e kérdés kezelésére azáltal, hogy megfelelő lehetőségeket nyújt a fiataloknak, valamint a munkaerő-piaci szükségleteknek megfelelő oktatást biztosít; hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára biztosítani kell a munka- és képzési lehetőségeket tartalmazó, hozzáférhető oktatási rendszert, továbbá elérhetővé kell tenni az olyan európai tanulmányi programokat, mint az ERASMUS program; üdvözli a munkajogi törvény, a csődtörvény, a privatizációs törvény, valamint a tervezési és építési törvény elfogadását, amely jogi keretet biztosít a strukturális reformokhoz, illetve az üzleti környezet javításához; |
| --- | --- |

35.

ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy hajtsák végre a strukturális gazdasági reformokat a növekedés támogatása, az üzleti és beruházási környezet egész Szerbiában való javítása, minden régióban kiegyensúlyozott társadalmi és gazdasági fejlődés biztosítása, a nagyarányú munkanélküliség és szegénység elleni küzdelem, az államháztartási konszolidáció végrehajtása, valamint az üzleti környezetet továbbra is jelentős mértékben fenyegető korrupció elleni küzdelem érdekében; aggodalommal veszi tudomásul a fiatalokat érintő magas munkanélküliségi számadatokat, és sürgeti a kormányt e kérdés kezelésére azáltal, hogy megfelelő lehetőségeket nyújt a fiataloknak, valamint a munkaerő-piaci szükségleteknek megfelelő oktatást biztosít; hangsúlyozza, hogy a fiatalok számára biztosítani kell a munka- és képzési lehetőségeket tartalmazó, hozzáférhető oktatási rendszert, továbbá elérhetővé kell tenni az olyan európai tanulmányi programokat, mint az ERASMUS program; üdvözli a munkajogi törvény, a csődtörvény, a privatizációs törvény, valamint a tervezési és építési törvény elfogadását, amely jogi keretet biztosít a strukturális reformokhoz, illetve az üzleti környezet javításához;

| 36. | sürgeti a vállalkozói környezet fejlesztését az ezen a területen tervezett szerkezeti reformok végrehajtásával, a jogi rendszer megerősítésével és a törvények következetes végrehajtásának biztosításával; ragaszkodik ahhoz, hogy meg kell szüntetni a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások előtti adminisztratív akadályokat, és rámutat, hogy a részvénytársaságok szerkezetét szükségszerűen át kell alakítani, tiszteletben tartva azonban a munkavállalók jogait, az állami foglalkoztatás szerb polgárok életében betöltött jelentőségét, valamint a szerb polgárok jólétét, és hogy képesek legyenek támaszkodni az alapvető közszolgáltatásokra; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a vállalkozói környezet fejlesztését az ezen a területen tervezett szerkezeti reformok végrehajtásával, a jogi rendszer megerősítésével és a törvények következetes végrehajtásának biztosításával; ragaszkodik ahhoz, hogy meg kell szüntetni a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások előtti adminisztratív akadályokat, és rámutat, hogy a részvénytársaságok szerkezetét szükségszerűen át kell alakítani, tiszteletben tartva azonban a munkavállalók jogait, az állami foglalkoztatás szerb polgárok életében betöltött jelentőségét, valamint a szerb polgárok jólétét, és hogy képesek legyenek támaszkodni az alapvető közszolgáltatásokra;

| 37. | tudomásul veszi a büntető törvénykönyv módosítása érdekében végzett munkát; megjegyzi azonban, hogy az elfogadott módosításokat követően továbbra is fennáll a jogbizonytalanság a magánszektorban; ismételten kijelenti, hogy aggasztónak tartja a hivatali visszaélésről szóló új 234. cikk rendelkezéseit, amelyek továbbra is módot adnak az önkényes értelmezésre; megjegyzi, hogy úgy tűnik, hogy a hivatali hatalommal való visszaéléssel kapcsolatos korábbi esetek többségét megfelelő vizsgálat nélkül „felelős beosztással való visszaélésnek” minősítették át, ezért a tömegesen átminősített esetek független és alapos vizsgálatát szorgalmazza, hogy a régóta fennálló jogtalan büntetőeljárásokat azonnal be lehessen szüntetni; |
| --- | --- |

37.

tudomásul veszi a büntető törvénykönyv módosítása érdekében végzett munkát; megjegyzi azonban, hogy az elfogadott módosításokat követően továbbra is fennáll a jogbizonytalanság a magánszektorban; ismételten kijelenti, hogy aggasztónak tartja a hivatali visszaélésről szóló új 234. cikk rendelkezéseit, amelyek továbbra is módot adnak az önkényes értelmezésre; megjegyzi, hogy úgy tűnik, hogy a hivatali hatalommal való visszaéléssel kapcsolatos korábbi esetek többségét megfelelő vizsgálat nélkül „felelős beosztással való visszaélésnek” minősítették át, ezért a tömegesen átminősített esetek független és alapos vizsgálatát szorgalmazza, hogy a régóta fennálló jogtalan büntetőeljárásokat azonnal be lehessen szüntetni;

| 38. | gratulál Szerbiának a Kína, valamint Kelet- és Közép-Európa közötti belgrádi csúcstalálkozó megszervezéséhez; üdvözli a megerősített együttműködésre vonatkozó terveket, és reméli, hogy az összhangban áll majd az európai normákkal; tekintettel a csúcstalálkozó során elfogadott, energetikai és infrastrukturális projektekről szóló kezdeti megállapodásokra, emlékezteti Szerbiát és a térség többi országát, hogy a projekteknek figyelembe kell venniük az uniós politikák hosszú távú célkitűzéseit; |
| --- | --- |

38.

gratulál Szerbiának a Kína, valamint Kelet- és Közép-Európa közötti belgrádi csúcstalálkozó megszervezéséhez; üdvözli a megerősített együttműködésre vonatkozó terveket, és reméli, hogy az összhangban áll majd az európai normákkal; tekintettel a csúcstalálkozó során elfogadott, energetikai és infrastrukturális projektekről szóló kezdeti megállapodásokra, emlékezteti Szerbiát és a térség többi országát, hogy a projekteknek figyelembe kell venniük az uniós politikák hosszú távú célkitűzéseit;

| 39. | megjegyzi, hogy az energiaügy területén való felkészülésben mérsékelt előrehaladás történt; hangsúlyozza, hogy Szerbiának fokoznia kell erőfeszítéseit a közösségi joganyaggal való energiaügyi jogharmonizáció tekintetében, különösen az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célok teljesítése, valamint a barnaszénágazat állami támogatásának megelőzése terén, és kiemelt célkitűzésként meg kell valósítania a szétválasztást a gázszektorban és az állami gázszolgáltató szerkezetátalakítását; arra kéri a Bizottságot, hogy támogassa a szerb kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az energiaforrások változatosabbá tételével csökkentsék az ország energiabehozataltól való függőségét; ösztönzi Szerbiát, hogy kezdje meg a javasolt energiastratégiájának felülvizsgálatát; sürgeti a kormányt, hogy fokozza a megújuló energiával kapcsolatos erőfeszítéseit, különös tekintettel a megújuló energiáról szóló irányelvre, amely szükséges lépést jelent az energiabiztonság megvalósítása és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó Európa 2020 célkitűzések elérése érdekében; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy az energiaügy területén való felkészülésben mérsékelt előrehaladás történt; hangsúlyozza, hogy Szerbiának fokoznia kell erőfeszítéseit a közösségi joganyaggal való energiaügyi jogharmonizáció tekintetében, különösen az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célok teljesítése, valamint a barnaszénágazat állami támogatásának megelőzése terén, és kiemelt célkitűzésként meg kell valósítania a szétválasztást a gázszektorban és az állami gázszolgáltató szerkezetátalakítását; arra kéri a Bizottságot, hogy támogassa a szerb kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az energiaforrások változatosabbá tételével csökkentsék az ország energiabehozataltól való függőségét; ösztönzi Szerbiát, hogy kezdje meg a javasolt energiastratégiájának felülvizsgálatát; sürgeti a kormányt, hogy fokozza a megújuló energiával kapcsolatos erőfeszítéseit, különös tekintettel a megújuló energiáról szóló irányelvre, amely szükséges lépést jelent az energiabiztonság megvalósítása és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó Európa 2020 célkitűzések elérése érdekében;

| 40. | sajnálatát fejezi ki a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén megvalósult igen csekély előrelépés miatt, és felszólítja a szerb hatóságokat, hogy az uniós célokkal összhangban sürgősen fogadjanak el átfogó, országos éghajlati politikát és stratégiát; |
| --- | --- |

40.

sajnálatát fejezi ki a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén megvalósult igen csekély előrelépés miatt, és felszólítja a szerb hatóságokat, hogy az uniós célokkal összhangban sürgősen fogadjanak el átfogó, országos éghajlati politikát és stratégiát;

| 41. | aggódik amiatt, hogy a tudományos intézetek – az állami hatóságokkal és a hatósági személyekkel együtt – az egyetemeken nem foglalkoztak a plagizálási vádakkal; |
| --- | --- |

41.

aggódik amiatt, hogy a tudományos intézetek – az állami hatóságokkal és a hatósági személyekkel együtt – az egyetemeken nem foglalkoztak a plagizálási vádakkal;

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Szerbia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Szerbia kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 80., 2008.3.19., 46. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0039.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0065.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/68 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/68

---

P8_TA(2015)0066

Koszovó európai integrációs folyamata

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról (2014/2950(RSP))

(2016/C 316/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a Hasim Thaci és Ivica Dačić miniszterelnökök által 2013. április 19-én aláírt, a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodásra, valamint a 2013. május 22-i végrehajtási cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Hasim Thaci és Ivica Dačić miniszterelnökök által 2013. április 19-én aláírt, a kapcsolatok normalizálását vezérlő elvekről szóló első megállapodásra, valamint a 2013. május 22-i végrehajtási cselekvési tervre,

| — | tekintettel az Európai Unió és Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozat elfogadásáról szóló, 2013. június 28-i európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló határozat elfogadásáról szóló, 2013. június 28-i európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó keretmegállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2012. október 22-i tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó keretmegállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2012. október 22-i tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek ideiglenes koszovói közigazgatási missziója folyamatban lévő tevékenységeiről és az azokkal kapcsolatos fejleményekről szóló jelentéseire, többek között a legutóbbi, 2014. október 31-én kiadott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek ideiglenes koszovói közigazgatási missziója folyamatban lévő tevékenységeiről és az azokkal kapcsolatos fejleményekről szóló jelentéseire, többek között a legutóbbi, 2014. október 31-én kiadott jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés módosításáról szóló, 2014. június 12-i 2014/349/KKBP tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló 2008/124/KKBP együttes fellépés módosításáról szóló, 2014. június 12-i 2014/349/KKBP tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2009. december 7-i, 2010. december 14-i és 2011. december 5-i ülésének következtetéseire, amelyek hangsúlyozták és megerősítették, hogy – a tagállamok által az ország státusza vonatkozásában kialakított álláspont sérelme nélkül – Koszovó számára is kilátásba kell helyezni az esetleges vízumliberalizációt, amint valamennyi feltétel teljesül; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2009. december 7-i, 2010. december 14-i és 2011. december 5-i ülésének következtetéseire, amelyek hangsúlyozták és megerősítették, hogy – a tagállamok által az ország státusza vonatkozásában kialakított álláspont sérelme nélkül – Koszovó számára is kilátásba kell helyezni az esetleges vízumliberalizációt, amint valamennyi feltétel teljesül;

| — | tekintettel a vízumokkal kapcsolatos párbeszéd 2012. januári megindításra, a 2012. júniusi vízumliberalizációs ütemtervre és a Bizottság 2014. július 24-i, a Koszovó által a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén tett előrehaladásról szóló második jelentésére (COM(2014)0488), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízumokkal kapcsolatos párbeszéd 2012. januári megindításra, a 2012. júniusi vízumliberalizációs ütemtervre és a Bizottság 2014. július 24-i, a Koszovó által a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén tett előrehaladásról szóló második jelentésére (COM(2014)0488),

| — | tekintettel a jogállamiságról szóló strukturált párbeszéd 2014. január 16-i harmadik megbeszélésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamiságról szóló strukturált párbeszéd 2014. január 16-i harmadik megbeszélésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244-es számú határozatára (1999), a Nemzetközi Bíróság (NB) 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i 64/298. számú határozatára, amely elismerte az NB véleményének tartalmát, és üdvözölte az Unió készségét a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd elősegítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244-es számú határozatára (1999), a Nemzetközi Bíróság (NB) 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i 64/298. számú határozatára, amely elismerte az NB véleményének tartalmát, és üdvözölte az Unió készségét a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd elősegítésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 2014. június 11-i azon határozatára, amely szerint Koszovót felveszi az Európa Tanács Velencei Bizottságának tagjai közé; tekintettel két koszovói szakértőnek a Velencei Bizottságba való 2014. szeptemberi kinevezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 2014. június 11-i azon határozatára, amely szerint Koszovót felveszi az Európa Tanács Velencei Bizottságának tagjai közé; tekintettel két koszovói szakértőnek a Velencei Bizottságba való 2014. szeptemberi kinevezésére,

| — | tekintettel a 2008. május 28–29-i, 2009. április 6–7-i, 2010. június 22–23-i, 2011. május 20-i, 2012. március 14–15-i és 2013. október 30–31-i EP–Koszovó parlamentközi ülések közös nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. május 28–29-i, 2009. április 6–7-i, 2010. június 22–23-i, 2011. május 20-i, 2012. március 14–15-i és 2013. október 30–31-i EP–Koszovó parlamentközi ülések közös nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Bizottságnak a bővítési stratégiáról és a legfontosabb kihívásokról (2013–2014) szóló, 2013. október 16-i közleményére (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a bővítési stratégiáról és a legfontosabb kihívásokról (2013–2014) szóló, 2013. október 16-i közleményére (COM(2013)0700),

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2014. december 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2014. december 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Ulrike Lunacek, a Külügyi Bizottság Koszovóért felelős állandó előadója által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ulrike Lunacek, a Külügyi Bizottság Koszovóért felelős állandó előadója által végzett munkára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ 193 tagállama közül 110, köztük az EU 28 tagállamából 23 ország elismeri Koszovó függetlenségét; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ 193 tagállama közül 110, köztük az EU 28 tagállamából 23 ország elismeri Koszovó függetlenségét;

| B. | mivel az EU–Koszovó stabilizációs és társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalások 2014 májusában befejeződtek, és a stabilizációs és társulási megállapodás 2014. júliusban parafálásra került; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU–Koszovó stabilizációs és társulási megállapodásra vonatkozó tárgyalások 2014 májusában befejeződtek, és a stabilizációs és társulási megállapodás 2014. júliusban parafálásra került;

| C. | mivel minden (potenciális) tagjelölt országot a saját érdemei szerint ítélnek meg, és a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg a csatlakozás menetrendjét; |
| --- | --- |

C.

mivel minden (potenciális) tagjelölt országot a saját érdemei szerint ítélnek meg, és a szükséges reformok gyorsasága és minősége határozza meg a csatlakozás menetrendjét;

| D. | mivel az uniós választási megfigyelő misszió a 2014. május 25-i és június 8-i előrehozott törvényhozási választásokat átláthatónak és jól szervezettnek értékelte, amelyek megszilárdították a 2013-as önkormányzati választások során tett előrelépést; mivel a koszovói nemzetgyűlés alakuló ülése csak 2014. december 8-án ért véget, és a kormány megszavazására 2014. december 9-én került sor; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós választási megfigyelő misszió a 2014. május 25-i és június 8-i előrehozott törvényhozási választásokat átláthatónak és jól szervezettnek értékelte, amelyek megszilárdították a 2013-as önkormányzati választások során tett előrelépést; mivel a koszovói nemzetgyűlés alakuló ülése csak 2014. december 8-án ért véget, és a kormány megszavazására 2014. december 9-én került sor;

| E. | mivel a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) terén az előrehaladás megköveteli többek között a korábbi teljesítmény ellenőrzésére való hajlandóságot és a megfelelő tanulságok levonását a meghatározott problémákból, többek között a helyszíni missziók irányításából; mivel az EULEX a legnagyobb és már több mint hat éve tartó kihelyezett misszió; |
| --- | --- |

E.

mivel a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) terén az előrehaladás megköveteli többek között a korábbi teljesítmény ellenőrzésére való hajlandóságot és a megfelelő tanulságok levonását a meghatározott problémákból, többek között a helyszíni missziók irányításából; mivel az EULEX a legnagyobb és már több mint hat éve tartó kihelyezett misszió;

| 1. | üdvözli a választásokat követő hat hónapos politikai holtpont végét, amelyet a nemzetgyűlés felállítása és az új kormány kinevezése jelzett; aggódik azon személyek kinevezése miatt, akik háttere megkérdőjelezhető, és akik kinevezése nem konszenzuson alapul; sajnálatosnak tartja a miniszterek és miniszterhelyettesek szükségtelenül magas számát az új kormányban, ami jelentős költségvetési következményekkel jár, sajnálja továbbá, hogy a miniszterek körében alacsony a nők száma; megjegyzi, hogy a női miniszterek számának növekedése az egész társadalom számára progresszív ösztönzést jelenthet; hangsúlyozza, hogy az új kormánynak kiemelt sürgősséggel, elkötelezettséggel és odaadással kell végrehajtania a szükséges reformokat; kiemeli, hogy Koszovó vezetőségének teljesítménye legjobban a koszovói polgárok és az európai és nemzetközi partnerek számára nyújtott konkrét eredmények alapján mérhető; arra bátorítja a koszovói szerb kisebbség megválasztott képviselőit, hogy vegyenek részt és vállaljanak feladatokat a pristinai új koalíciós kormányban; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a választásokat követő hat hónapos politikai holtpont végét, amelyet a nemzetgyűlés felállítása és az új kormány kinevezése jelzett; aggódik azon személyek kinevezése miatt, akik háttere megkérdőjelezhető, és akik kinevezése nem konszenzuson alapul; sajnálatosnak tartja a miniszterek és miniszterhelyettesek szükségtelenül magas számát az új kormányban, ami jelentős költségvetési következményekkel jár, sajnálja továbbá, hogy a miniszterek körében alacsony a nők száma; megjegyzi, hogy a női miniszterek számának növekedése az egész társadalom számára progresszív ösztönzést jelenthet; hangsúlyozza, hogy az új kormánynak kiemelt sürgősséggel, elkötelezettséggel és odaadással kell végrehajtania a szükséges reformokat; kiemeli, hogy Koszovó vezetőségének teljesítménye legjobban a koszovói polgárok és az európai és nemzetközi partnerek számára nyújtott konkrét eredmények alapján mérhető; arra bátorítja a koszovói szerb kisebbség megválasztott képviselőit, hogy vegyenek részt és vállaljanak feladatokat a pristinai új koalíciós kormányban;

| 2. | ösztönzi az új kormányt, hogy továbbra is maradjon az európai úton, és hangsúlyozza, hogy a kormány vállalta, hogy például a jogalkotás eszközével erőteljesen fellép számos fontos kérdés megoldása érdekében, többek között a jogállamiság és az igazságszolgáltatás erősítését és megszilárdítását szolgáló intézkedések révén, hogy igazságszolgáltatási modellt dolgoz ki az igazságszolgáltatás függetlenségének, szakmaiságának és hatékonyságának elvei alapján, és minden szinten küzd a korrupció és a szervezett bűnözés ellen; felszólítja a hatóságokat, hogy szisztematikusan és eredményesen küzdjenek a munkanélküliség ellen, valamint a szabályozási keret létrehozásával és a kis- és középvállalásoknak biztosított ösztönzőkkel támogassák a gazdasági reformokat és a fenntartható fejlődést, továbbá valósítsák meg a szociális védelmi rendszer igencsak szükséges reformját a tartósan magas szegénységi ráták, köztük az elfogadhatatlan szintű gyermekszegénység kezelése érdekében; kiemeli, hogy a reformok végrehajtása kulcsfontosságú; hangsúlyozza, hogy a különleges bíróság felállításának és működtetésének és a bírósággal folytatott együttműködésnek elsőbbséget kell kapnia, és ez segíteni fog Koszovónak a múltjában gyökerező problémák megoldásában és feldolgozásában; hangsúlyozza, hogy a jogalkotási és szakpolitikai terveknek reálisan tükrözniük kell a szükséges erőforrásokat, és ajánlja azok átláthatóbb módon történő végrehajtását; |
| --- | --- |

2.

ösztönzi az új kormányt, hogy továbbra is maradjon az európai úton, és hangsúlyozza, hogy a kormány vállalta, hogy például a jogalkotás eszközével erőteljesen fellép számos fontos kérdés megoldása érdekében, többek között a jogállamiság és az igazságszolgáltatás erősítését és megszilárdítását szolgáló intézkedések révén, hogy igazságszolgáltatási modellt dolgoz ki az igazságszolgáltatás függetlenségének, szakmaiságának és hatékonyságának elvei alapján, és minden szinten küzd a korrupció és a szervezett bűnözés ellen; felszólítja a hatóságokat, hogy szisztematikusan és eredményesen küzdjenek a munkanélküliség ellen, valamint a szabályozási keret létrehozásával és a kis- és középvállalásoknak biztosított ösztönzőkkel támogassák a gazdasági reformokat és a fenntartható fejlődést, továbbá valósítsák meg a szociális védelmi rendszer igencsak szükséges reformját a tartósan magas szegénységi ráták, köztük az elfogadhatatlan szintű gyermekszegénység kezelése érdekében; kiemeli, hogy a reformok végrehajtása kulcsfontosságú; hangsúlyozza, hogy a különleges bíróság felállításának és működtetésének és a bírósággal folytatott együttműködésnek elsőbbséget kell kapnia, és ez segíteni fog Koszovónak a múltjában gyökerező problémák megoldásában és feldolgozásában; hangsúlyozza, hogy a jogalkotási és szakpolitikai terveknek reálisan tükrözniük kell a szükséges erőforrásokat, és ajánlja azok átláthatóbb módon történő végrehajtását;

| 3. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a nemzetgyűlésnek és különösen az EU Integrációs Bizottságának felügyeleti szerepét Koszovó integrációs folyamatában; sürgeti a nemzetgyűlést, hogy gyorsan fogadjon el olyan új eljárási szabályokat, amelyek összhangban állnak az európai bevált gyakorlattal, és figyelembe veszik a nemek közötti egyenlőség dimenzióját; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a nemzetgyűlésnek és különösen az EU Integrációs Bizottságának felügyeleti szerepét Koszovó integrációs folyamatában; sürgeti a nemzetgyűlést, hogy gyorsan fogadjon el olyan új eljárási szabályokat, amelyek összhangban állnak az európai bevált gyakorlattal, és figyelembe veszik a nemek közötti egyenlőség dimenzióját;

| 4. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell az illegális migrációt lehetővé tevő bűnözői csoportok elleni küzdelmet szolgáló intézkedéseket; hangsúlyozza továbbá, hogy társadalmi-gazdasági fejlemények és munkahelyteremtés szükséges ahhoz, hogy véget vessenek az illegális migráció tendenciájának, és visszaállítsák a polgárok reményét és hitét abban, hogy a saját országukban építhetik jövőjüket; kiemeli, hogy – valamennyi uniós szakpolitikai és segítségnyújtási eszköz felhasználásával – az illegális migrációt kiváltó alapvető okokat kell kezelni;; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell az illegális migrációt lehetővé tevő bűnözői csoportok elleni küzdelmet szolgáló intézkedéseket; hangsúlyozza továbbá, hogy társadalmi-gazdasági fejlemények és munkahelyteremtés szükséges ahhoz, hogy véget vessenek az illegális migráció tendenciájának, és visszaállítsák a polgárok reményét és hitét abban, hogy a saját országukban építhetik jövőjüket; kiemeli, hogy – valamennyi uniós szakpolitikai és segítségnyújtási eszköz felhasználásával – az illegális migrációt kiváltó alapvető okokat kell kezelni;;

| 5. | üdvözli a civil társadalmi szervezetek, különösen a nőkkel és az LMBTI emberekkel foglalkozó szervezetek közötti szorosabb együttműködés fokozatos erősödését; hangsúlyozza azt is, hogy megoldást kell találni az LMBTI személyek jogainak erősítéséért fellépő aktivistákkal szembeni fenyegetésekre és támadásokra; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy erősítsék a civil társadalommal folytatott konzultációt szolgáló, eddig eseti alapon működő mechanizmusaikat különösen azzal, hogy a közös tanácsadó testület számára biztosítják a szükséges forrásokat; úgy véli, a nyílt és átlátható kormányzás biztosítása érdekében a reprezentatív civil társadalmi szervezeteket be kell vonni a jogalkotási konzultációba; felhívja az adományozói közösséget, különösen az EU-t, hogy az ütemezésbe továbbra is vonja be a civil társadalmat és konzultáljon vele; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a civil társadalmi szervezetek, különösen a nőkkel és az LMBTI emberekkel foglalkozó szervezetek közötti szorosabb együttműködés fokozatos erősödését; hangsúlyozza azt is, hogy megoldást kell találni az LMBTI személyek jogainak erősítéséért fellépő aktivistákkal szembeni fenyegetésekre és támadásokra; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy erősítsék a civil társadalommal folytatott konzultációt szolgáló, eddig eseti alapon működő mechanizmusaikat különösen azzal, hogy a közös tanácsadó testület számára biztosítják a szükséges forrásokat; úgy véli, a nyílt és átlátható kormányzás biztosítása érdekében a reprezentatív civil társadalmi szervezeteket be kell vonni a jogalkotási konzultációba; felhívja az adományozói közösséget, különösen az EU-t, hogy az ütemezésbe továbbra is vonja be a civil társadalmat és konzultáljon vele;

| 6. | megjegyzi, hogy némi előrelépés történt az igazságszolgáltatásra és az annak szervezetére irányadó jogszabályok terén, különösen tekintettel a szerkezetnek az új EULEX megbízatásához és a vegyes bizottságokhoz való hozzáigazítására irányuló intézkedésekre; megjegyzi azonban, hogy továbbra is erőteljes aggályok merülnek fel a bírák és ügyészek függetlenségével, elszámoltathatóságával, pártatlanságával és hatékonyságával, valamint a Koszovói Bírói Tanács működésével, a börtönök rendszerével és a jogállamiság általános teljesítményével kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy további munkára van szükség a hatásköröknek az EULEX-től Koszovó részére történő teljes átadásához; felhívja a politikai hatóságokat annak egyértelmű bizonyítására, hogy teljes mértékben támogatják a bírák és ügyészek függetlenségét, akik továbbra is ki vannak téve a folyamatban lévő nyomozati és bírósági eljárások befolyásolására tett kísérleteknek; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy némi előrelépés történt az igazságszolgáltatásra és az annak szervezetére irányadó jogszabályok terén, különösen tekintettel a szerkezetnek az új EULEX megbízatásához és a vegyes bizottságokhoz való hozzáigazítására irányuló intézkedésekre; megjegyzi azonban, hogy továbbra is erőteljes aggályok merülnek fel a bírák és ügyészek függetlenségével, elszámoltathatóságával, pártatlanságával és hatékonyságával, valamint a Koszovói Bírói Tanács működésével, a börtönök rendszerével és a jogállamiság általános teljesítményével kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy további munkára van szükség a hatásköröknek az EULEX-től Koszovó részére történő teljes átadásához; felhívja a politikai hatóságokat annak egyértelmű bizonyítására, hogy teljes mértékben támogatják a bírák és ügyészek függetlenségét, akik továbbra is ki vannak téve a folyamatban lévő nyomozati és bírósági eljárások befolyásolására tett kísérleteknek;

| 7. | aggodalmát fejezi ki a magas szintű korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén a jelentős előrelépés elmaradása miatt, ami jelentős mértékben akadályozza Koszovó demokratikus, társadalmi és gazdasági fejlődését; hangsúlyozza, hogy a kormánynak egyértelműen jeleznie kell, hogy Koszovó minden szinten szisztematikusan kezeli a korrupciót és küzd a szervezett bűnözés ellen; további intézkedésekre szólít fel a szervezett bűnözés és a közigazgatásban dolgozók közötti esetleges kapcsolatok megelőzése érdekében; aggódik továbbá, amiért a koszovói polgárok nagy mennyiségű lőfegyvert tartanak illegálisan, és felhívja a koszovói kormányt, hogy hajtsa végre eredményesen a lőfegyverek begyűjtésére irányuló programokat, különösen a kézi- és könnyűfegyverek (SALW) ellenőrzésére és begyűjtésére vonatkozó, a 2013 és 2016 közötti időszakra szóló nemzeti stratégiát és cselekvési tervet; felhívja Koszovót, hogy e jelenség megakadályozása érdekében működjön együtt a fegyverkereskedelem kérdésével foglalkozó uniós szakértői csoporttal és a szomszédos országokkal, valamint felszólítja az Európai Uniót, hogy e cél érdekében teljes körűen biztosítsa a szükséges technikai segítséget; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki a magas szintű korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén a jelentős előrelépés elmaradása miatt, ami jelentős mértékben akadályozza Koszovó demokratikus, társadalmi és gazdasági fejlődését; hangsúlyozza, hogy a kormánynak egyértelműen jeleznie kell, hogy Koszovó minden szinten szisztematikusan kezeli a korrupciót és küzd a szervezett bűnözés ellen; további intézkedésekre szólít fel a szervezett bűnözés és a közigazgatásban dolgozók közötti esetleges kapcsolatok megelőzése érdekében; aggódik továbbá, amiért a koszovói polgárok nagy mennyiségű lőfegyvert tartanak illegálisan, és felhívja a koszovói kormányt, hogy hajtsa végre eredményesen a lőfegyverek begyűjtésére irányuló programokat, különösen a kézi- és könnyűfegyverek (SALW) ellenőrzésére és begyűjtésére vonatkozó, a 2013 és 2016 közötti időszakra szóló nemzeti stratégiát és cselekvési tervet; felhívja Koszovót, hogy e jelenség megakadályozása érdekében működjön együtt a fegyverkereskedelem kérdésével foglalkozó uniós szakértői csoporttal és a szomszédos országokkal, valamint felszólítja az Európai Uniót, hogy e cél érdekében teljes körűen biztosítsa a szükséges technikai segítséget;

| 8. | üdvözli Koszovónak a terrorizmus elleni koalícióban való részvételét, a koszovói büntetőjog módosítását, amely lehetővé teszi a külföldi harcosok elleni szigorú fellépést és a hatóságok intézkedéseit a fiatalok szélsőséges csoportokba való toborzásában részt vevő személyek büntetőeljárás alá vonása érdekében; aggodalommal veszi tudomásul a koszovói fiatalok erősödő radikalizálódásáról beszámoló jelentéseket, amelyek szerint e fiatalok közül néhányan terrorista harcosokhoz csatlakoznak Szíriában és Irakban; kéri az EU-t, hogy segítsen azon társadalmi problémák kezelésében, amelyek részben magyarázatot adnak arra, hogy miért tudnak a radikális csoportok Koszovóban fiatalokat toborozni; |
| --- | --- |

8.

üdvözli Koszovónak a terrorizmus elleni koalícióban való részvételét, a koszovói büntetőjog módosítását, amely lehetővé teszi a külföldi harcosok elleni szigorú fellépést és a hatóságok intézkedéseit a fiatalok szélsőséges csoportokba való toborzásában részt vevő személyek büntetőeljárás alá vonása érdekében; aggodalommal veszi tudomásul a koszovói fiatalok erősödő radikalizálódásáról beszámoló jelentéseket, amelyek szerint e fiatalok közül néhányan terrorista harcosokhoz csatlakoznak Szíriában és Irakban; kéri az EU-t, hogy segítsen azon társadalmi problémák kezelésében, amelyek részben magyarázatot adnak arra, hogy miért tudnak a radikális csoportok Koszovóban fiatalokat toborozni;

| 9. | megjegyzi, hogy az új kormány egyik elsődleges feladata az alkotmánynak megfelelően és teljes körű polgári ellenőrzés mellett működő koszovói fegyveres erők létrehozása; a területi védelem elvét a nemzeti szuverenitás egyik aspektusának tartja, azonban felszólít arra, hogy e fegyveres erők feleljenek meg az EU szabályainak, továbbá véleménye szerint nagyobb erőfeszítést kellene tenni annak érdekében, hogy a koszovói rendőrséget több forrással lássák el teljesítménye eredményességének azonnali javítása céljából; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az új kormány egyik elsődleges feladata az alkotmánynak megfelelően és teljes körű polgári ellenőrzés mellett működő koszovói fegyveres erők létrehozása; a területi védelem elvét a nemzeti szuverenitás egyik aspektusának tartja, azonban felszólít arra, hogy e fegyveres erők feleljenek meg az EU szabályainak, továbbá véleménye szerint nagyobb erőfeszítést kellene tenni annak érdekében, hogy a koszovói rendőrséget több forrással lássák el teljesítménye eredményességének azonnali javítása céljából;

| 10. | megállapítja, hogy nem történt előrelépés a közigazgatási reform stratégiai keretének és a cselekvési tervnek a végrehajtása terén; felhívja Koszovót, hogy – a közszolgálat politikamentességének biztosítása mellett, továbbá teljesítményértékelések beépítésével –teljesítse ki a közszolgálatra vonatkozó jogszabályi keretet; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy nem történt előrelépés a közigazgatási reform stratégiai keretének és a cselekvési tervnek a végrehajtása terén; felhívja Koszovót, hogy – a közszolgálat politikamentességének biztosítása mellett, továbbá teljesítményértékelések beépítésével –teljesítse ki a közszolgálatra vonatkozó jogszabályi keretet;

| 11. | felhívja a hatóságokat, hogy haladéktalanul fogadjanak el átfogó megkülönböztetésellenes jogszabályokat, és összpontosítsanak a megelőző és figyelemfelkeltő intézkedésekre is; üdvözli, hogy 2014. május 17-én sor került az első Pride felvonulásra, valamint felállításra került az LMBT közösség jogaival foglalkozó tanácsadó és koordinációs csoport; |
| --- | --- |

11.

felhívja a hatóságokat, hogy haladéktalanul fogadjanak el átfogó megkülönböztetésellenes jogszabályokat, és összpontosítsanak a megelőző és figyelemfelkeltő intézkedésekre is; üdvözli, hogy 2014. május 17-én sor került az első Pride felvonulásra, valamint felállításra került az LMBT közösség jogaival foglalkozó tanácsadó és koordinációs csoport;

| 12. | üdvözli a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos előrelépést, többek között a jogszabályok módosítását a konfliktushoz kapcsolódó erőszak, például a háború idején történt nemi erőszak túlélőinek elismerése céljából; hangsúlyozza, hogy továbbra is maradtak kihívások, különösen a családon belüli erőszak és a nemi alapú erőszak, a tulajdonjogok és a vezető pozíciókat betöltő nők tekintetében; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a nők jogaival és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos előrelépést, többek között a jogszabályok módosítását a konfliktushoz kapcsolódó erőszak, például a háború idején történt nemi erőszak túlélőinek elismerése céljából; hangsúlyozza, hogy továbbra is maradtak kihívások, különösen a családon belüli erőszak és a nemi alapú erőszak, a tulajdonjogok és a vezető pozíciókat betöltő nők tekintetében;

| 13. | intézkedésekre szólít fel a családon belüli erőszakkal és a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos kihívások és problémák határozott kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy átfogó adatgyűjtésre van szükség a családon belüli erőszak és a nemi alapú erőszak mértékére vonatkozóan; |
| --- | --- |

13.

intézkedésekre szólít fel a családon belüli erőszakkal és a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos kihívások és problémák határozott kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy átfogó adatgyűjtésre van szükség a családon belüli erőszak és a nemi alapú erőszak mértékére vonatkozóan;

| 14. | felhívja Koszovót, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának garantálása érdekében a médiára vonatkozóan fogadjon el hatékony és átfogó jogalkotási és intézményi keretet, és különösképpen biztosítsa a már hatályos jogszabályok hatékonyabb végrehajtását; továbbra is aggódik az újságírókat érő fenyegetések és támadások és a média átláthatóságának hiánya miatt; emlékeztet a média szabadságának és függetlenségének fontosságára, amely az EU egyik alapértéke és minden demokrácia sarokköve, amely hozzájárul a jogállamiság megszilárdításához; felszólítja a hatóságokat, hogy alapos és átfogó nyilvános konzultációs folyamatot követően sürgősen pótolják a rendszerszintű jogalkotási hiányosságokat, biztosítsák a média szabadságát, különös tekintettel a média tulajdoni viszonyainak átláthatóságára és a rágalmazásra, és garantálják a közszolgálati műsorszolgáltató függetlenségét és fenntarthatóságát, továbbá kerüljék el a politikai beavatkozást; ösztönzi a koszovói hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a gyűlöletbeszéd, a fenyegetés és az erőszakra való felhívás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

14.

felhívja Koszovót, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának garantálása érdekében a médiára vonatkozóan fogadjon el hatékony és átfogó jogalkotási és intézményi keretet, és különösképpen biztosítsa a már hatályos jogszabályok hatékonyabb végrehajtását; továbbra is aggódik az újságírókat érő fenyegetések és támadások és a média átláthatóságának hiánya miatt; emlékeztet a média szabadságának és függetlenségének fontosságára, amely az EU egyik alapértéke és minden demokrácia sarokköve, amely hozzájárul a jogállamiság megszilárdításához; felszólítja a hatóságokat, hogy alapos és átfogó nyilvános konzultációs folyamatot követően sürgősen pótolják a rendszerszintű jogalkotási hiányosságokat, biztosítsák a média szabadságát, különös tekintettel a média tulajdoni viszonyainak átláthatóságára és a rágalmazásra, és garantálják a közszolgálati műsorszolgáltató függetlenségét és fenntarthatóságát, továbbá kerüljék el a politikai beavatkozást; ösztönzi a koszovói hatóságokat, hogy tegyenek további lépéseket a gyűlöletbeszéd, a fenyegetés és az erőszakra való felhívás megakadályozása érdekében;

| 15. | . ismételten hangsúlyozza, hogy a kisebbségek és kulturális jogok védelmére vonatkozó jogszabályok végrehajtása némi előrelépés ellenére továbbra is kihívást jelent Koszovóban; hangsúlyozza, hogy a közvetett és közvetlen megkülönböztetés kiküszöbölése érdekében folyamatosan komoly erőfeszítésekre van szükség az etnikai kisebbségek jogairól szóló rendelkezéseket tartalmazó jogszabály maradéktalan végrehajtása érdekében; megállapítja, hogy különösen a roma, egyiptomi és askáli közösségek továbbra is kihívásokkal néznek szembe társadalmi-gazdasági, oktatási és egészségügyi területen; várakozással tekint az új kormánynak a romák, az egyiptomiak és az askálik helyzetének – az egyenlő biztonság és egészségvédelem megteremtése révén történő – javítását célzó új jogi keretére; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megkönnyítsék a romák, egyiptomiak és askálik visszatérését; ajánlja, hogy foglalják törvénybe és a gyakorlatban is biztosítsák a Zhupa és Gora régiókban élő gorániak jogait; |
| --- | --- |

15.

. ismételten hangsúlyozza, hogy a kisebbségek és kulturális jogok védelmére vonatkozó jogszabályok végrehajtása némi előrelépés ellenére továbbra is kihívást jelent Koszovóban; hangsúlyozza, hogy a közvetett és közvetlen megkülönböztetés kiküszöbölése érdekében folyamatosan komoly erőfeszítésekre van szükség az etnikai kisebbségek jogairól szóló rendelkezéseket tartalmazó jogszabály maradéktalan végrehajtása érdekében; megállapítja, hogy különösen a roma, egyiptomi és askáli közösségek továbbra is kihívásokkal néznek szembe társadalmi-gazdasági, oktatási és egészségügyi területen; várakozással tekint az új kormánynak a romák, az egyiptomiak és az askálik helyzetének – az egyenlő biztonság és egészségvédelem megteremtése révén történő – javítását célzó új jogi keretére; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megkönnyítsék a romák, egyiptomiak és askálik visszatérését; ajánlja, hogy foglalják törvénybe és a gyakorlatban is biztosítsák a Zhupa és Gora régiókban élő gorániak jogait;

| 16. | felhívja a nemzeti és helyi hatóságokat, hogy teljes körűen hajtsák végre az uniós joghoz igazított jogszabályokat, és ezzel járuljanak hozzá a kiforrott több etnikumú társadalom további fejlődéséhez, különösen az oktatási kérdések és a foglalkoztatás terén; ajánlja, hogy tegyenek gyakorlati lépéseket az etnikai kisebbségek képviselőinek a nemzeti és helyi kormányzati testületekbe való fokozatos bevonására; |
| --- | --- |

16.

felhívja a nemzeti és helyi hatóságokat, hogy teljes körűen hajtsák végre az uniós joghoz igazított jogszabályokat, és ezzel járuljanak hozzá a kiforrott több etnikumú társadalom további fejlődéséhez, különösen az oktatási kérdések és a foglalkoztatás terén; ajánlja, hogy tegyenek gyakorlati lépéseket az etnikai kisebbségek képviselőinek a nemzeti és helyi kormányzati testületekbe való fokozatos bevonására;

| 17. | emlékezteti a koszovói hatóságokat, hogy ők viselik a felelősséget a közös európai kulturális és történelmi örökség részét képező szerb és más kulturális és vallási emlékművek tiszteletéért, megőrzéséért és védelméért; üdvözli az ezzel kapcsolatban hozott intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

emlékezteti a koszovói hatóságokat, hogy ők viselik a felelősséget a közös európai kulturális és történelmi örökség részét képező szerb és más kulturális és vallási emlékművek tiszteletéért, megőrzéséért és védelméért; üdvözli az ezzel kapcsolatban hozott intézkedéseket;

| 18. | sürgeti Koszovót, hogy kérje ki az Európa Tanács Velencei Bizottságának véleményét, amelynek júniusban Koszovó is tagja lett, és kérje a Velencei Bizottság támogatását az új jogszabályok elkészítésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

sürgeti Koszovót, hogy kérje ki az Európa Tanács Velencei Bizottságának véleményét, amelynek júniusban Koszovó is tagja lett, és kérje a Velencei Bizottság támogatását az új jogszabályok elkészítésével kapcsolatban;

| 19. | üdvözli a stabilizációs és társulási megállapodás 2014. júliusi parafálását, amely megerősített politikai párbeszédet, szorosabb kereskedelmi integrációt és új együttműködési formákat biztosít; felhívja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015 közepéig fogadja el a stabilizációs és társulási megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó határozatot, mert az hatalmas ösztönzést fog jelenteni a reformok végrehajtásához és intézményesítéséhez, és új lehetőségeket nyit Koszovó számára a szomszédaival való kapcsolatok erősítésére, emellett hozzájárul a régió stabilizálásához; továbbá felhívja a Tanácsot, hogy fogadja el a Koszovó uniós programokban való részvételéről szóló keretmegállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó határozatot, ami erősíteni fogja az együttműködést Koszovó és az EU között a különböző ágazatokban, és úgy véli, hogy e programoknak azokra az egyedi területekre kell összpontosítaniuk, amelyek megfelelnek az európai utat választó Koszovó által vállalt kötelezettségeknek, valamint e programokat átlátható módon és késedelem nélkül végre kell hajtani; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a stabilizációs és társulási megállapodás 2014. júliusi parafálását, amely megerősített politikai párbeszédet, szorosabb kereskedelmi integrációt és új együttműködési formákat biztosít; felhívja a Tanácsot, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015 közepéig fogadja el a stabilizációs és társulási megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó határozatot, mert az hatalmas ösztönzést fog jelenteni a reformok végrehajtásához és intézményesítéséhez, és új lehetőségeket nyit Koszovó számára a szomszédaival való kapcsolatok erősítésére, emellett hozzájárul a régió stabilizálásához; továbbá felhívja a Tanácsot, hogy fogadja el a Koszovó uniós programokban való részvételéről szóló keretmegállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó határozatot, ami erősíteni fogja az együttműködést Koszovó és az EU között a különböző ágazatokban, és úgy véli, hogy e programoknak azokra az egyedi területekre kell összpontosítaniuk, amelyek megfelelnek az európai utat választó Koszovó által vállalt kötelezettségeknek, valamint e programokat átlátható módon és késedelem nélkül végre kell hajtani;

| 20. | Koszovó elismerésére ösztönzi azt az öt tagállamot, amelyek ezt még nem tették meg; hangsúlyozza, hogy ez tovább fogja könnyíteni a Belgrád és Pristina közötti kapcsolatok normalizálódását; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent polgáraik és a koszovói polgárok közti gazdasági, személyes, társadalmi, politikai és diplomáciai kapcsolatok elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

20.

Koszovó elismerésére ösztönzi azt az öt tagállamot, amelyek ezt még nem tették meg; hangsúlyozza, hogy ez tovább fogja könnyíteni a Belgrád és Pristina közötti kapcsolatok normalizálódását; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent polgáraik és a koszovói polgárok közti gazdasági, személyes, társadalmi, politikai és diplomáciai kapcsolatok elősegítése érdekében;

| 21. | elismerően nyilatkozik a különleges vizsgálótestület (SITF) munkájáról, amely a 2014. júliusban kiadott tényfeltáró megállapításaiban megdönthetetlen bizonyítékokat közöl a KLA egyes korábbi vezető tisztviselői, de nem a KLA egésze ellen; üdvözli, hogy a Koszovó igazságügyi rendszerén belül, de egy hollandiai irodával működő különleges bíróság felállítására irányuló kérelmet nyújtottak be a holland kormányhoz, amely elfogadta azt; felhívja a koszovói nemzetgyűlést, hogy a lehető leghamarabb fogadja el a szükséges jogalkotási csomagot; felhívja továbbá a koszovói hatóságokat, hogy továbbra is működjenek együtt az SITF-fel; |
| --- | --- |

21.

elismerően nyilatkozik a különleges vizsgálótestület (SITF) munkájáról, amely a 2014. júliusban kiadott tényfeltáró megállapításaiban megdönthetetlen bizonyítékokat közöl a KLA egyes korábbi vezető tisztviselői, de nem a KLA egésze ellen; üdvözli, hogy a Koszovó igazságügyi rendszerén belül, de egy hollandiai irodával működő különleges bíróság felállítására irányuló kérelmet nyújtottak be a holland kormányhoz, amely elfogadta azt; felhívja a koszovói nemzetgyűlést, hogy a lehető leghamarabb fogadja el a szükséges jogalkotási csomagot; felhívja továbbá a koszovói hatóságokat, hogy továbbra is működjenek együtt az SITF-fel;

| 22. | üdvözli a Koszovó által elért eredményeket a saját tanúvédelmi egység létrehozása, valamint a jogi és közigazgatási keret támogatása terén, továbbá az uniós tagállamokkal folytatott együttműködésre irányuló megállapodásokkal kapcsolatos előrelépést, hangsúlyozza azonban, hogy a jövőbeli tanúk harmadik országba való áttelepítésének elősegítéséhez további támogatásra van szükség; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a Koszovó által elért eredményeket a saját tanúvédelmi egység létrehozása, valamint a jogi és közigazgatási keret támogatása terén, továbbá az uniós tagállamokkal folytatott együttműködésre irányuló megállapodásokkal kapcsolatos előrelépést, hangsúlyozza azonban, hogy a jövőbeli tanúk harmadik országba való áttelepítésének elősegítéséhez további támogatásra van szükség;

| 23. | mély aggodalmának ad hangot az EULEX-en belüli korrupcióról szóló közelmúltbeli állítások miatt; úgy véli, hogy az EULEX fontos szerepet játszott, illetve még mindig fontos szerepet játszik és játszhat Koszovóban, így üdvözli Federica Mogherini alelnök/főképviselő gyors reakcióját, amellyel független szakértőt nevezett ki ezen állítások kezelésének teljes körű kivizsgálására; teljes átláthatóságot kér e vizsgálat során, és sürgeti valamennyi érintett felet a szoros együttműködésre a vizsgálat gyors lezárása érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a szakértő számára az átfogó, az ügy minden aspektusára kiterjedő nyomozás lehetőségét; aggódik az EULEX-en belüli korrupciós vádakkal kapcsolatos érzékeny dokumentumok eltűnése miatt; alapos és átfogó vizsgálatra szólít fel; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos az EU hitelességének helyreállítása Koszovóban és azon kívül is, valamint a tanulságok figyelembevétele a jövőbeli küldetésekre vonatkozóan; megjegyzi, hogy mind az ombudsman, mind az OLAF úgy határozott, hogy független vizsgálatot indít az EULEX-nél előforduló állítólagos szabálytalanságok miatt, és kéri a vizsgálókat, hogy ténylegesen hangolják össze tevékenységüket és osszák meg egymással az információkat; úgy véli azonban, hogy az EULEX átfogó hatékonyságának és teljesítménye megfelelőségének értékelése érdekében széles körű, mélyreható elemzésre van szükség, amelynek nyomán frissíthető a Számvevőszék 2012. októberben kiadott jelentése; |
| --- | --- |

23.

mély aggodalmának ad hangot az EULEX-en belüli korrupcióról szóló közelmúltbeli állítások miatt; úgy véli, hogy az EULEX fontos szerepet játszott, illetve még mindig fontos szerepet játszik és játszhat Koszovóban, így üdvözli Federica Mogherini alelnök/főképviselő gyors reakcióját, amellyel független szakértőt nevezett ki ezen állítások kezelésének teljes körű kivizsgálására; teljes átláthatóságot kér e vizsgálat során, és sürgeti valamennyi érintett felet a szoros együttműködésre a vizsgálat gyors lezárása érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a szakértő számára az átfogó, az ügy minden aspektusára kiterjedő nyomozás lehetőségét; aggódik az EULEX-en belüli korrupciós vádakkal kapcsolatos érzékeny dokumentumok eltűnése miatt; alapos és átfogó vizsgálatra szólít fel; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos az EU hitelességének helyreállítása Koszovóban és azon kívül is, valamint a tanulságok figyelembevétele a jövőbeli küldetésekre vonatkozóan; megjegyzi, hogy mind az ombudsman, mind az OLAF úgy határozott, hogy független vizsgálatot indít az EULEX-nél előforduló állítólagos szabálytalanságok miatt, és kéri a vizsgálókat, hogy ténylegesen hangolják össze tevékenységüket és osszák meg egymással az információkat; úgy véli azonban, hogy az EULEX átfogó hatékonyságának és teljesítménye megfelelőségének értékelése érdekében széles körű, mélyreható elemzésre van szükség, amelynek nyomán frissíthető a Számvevőszék 2012. októberben kiadott jelentése;

| 24. | felhívja az EULEX-et, hogy megbízatását újult erővel végezze; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos munkájának fokozott hatékonysága, teljes átláthatósága és elszámoltathatósága, konkrétabb és magasabb szintű eredmények felmutatása és a tevékenységeiről és döntéseiről adott rendszeres, átfogó tájékoztatás; kiemeli, hogy az EULEX fontos szerepet tölt be, mivel kapcsolatban áll a helyi hatóságokkal és szorgalmazza, hogy teljesítsék a jogállamiság reformjával, a tulajdonjoggal és az áthelyezett bírósági eljárásokra vonatkozó jogalkotási módosítások bevezetésével kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy továbbra is tartsák tiszteletben az EULEX mandátumát, és támogassák végrehajtói megbízatásának gyakorlásában; |
| --- | --- |

24.

felhívja az EULEX-et, hogy megbízatását újult erővel végezze; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos munkájának fokozott hatékonysága, teljes átláthatósága és elszámoltathatósága, konkrétabb és magasabb szintű eredmények felmutatása és a tevékenységeiről és döntéseiről adott rendszeres, átfogó tájékoztatás; kiemeli, hogy az EULEX fontos szerepet tölt be, mivel kapcsolatban áll a helyi hatóságokkal és szorgalmazza, hogy teljesítsék a jogállamiság reformjával, a tulajdonjoggal és az áthelyezett bírósági eljárásokra vonatkozó jogalkotási módosítások bevezetésével kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy továbbra is tartsák tiszteletben az EULEX mandátumát, és támogassák végrehajtói megbízatásának gyakorlásában;

| 25. | tudomásul veszi a Koszovó által a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén tett előrelépést; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek további erőfesztíéseket és bizonyítsák az ajánlások végrehajtása iránti elkötelezettségüket, többek között fogadják el a fennmaradó négy jogszabályt; sürgeti a Bizottságot, hogy minden tőle telhetőt tegyen meg a Koszovóra vonatkozó vízumliberalizációs folyamat felgyorsítása érdekében, mivel Koszovó az utolsó, vízumkötelezettség hatálya alá tartozó ország a régióban; erőteljes aggodalmát fejezi ki a Koszovót uniós országok irányába elhagyó polgárok, köztük romák, askálik és albánok számának közelmúltbeli fellendülése miatt; felhívja a pristinai hatóságokat, hogy lépjenek fel ténylegesen az emberkereskedelemben érintett bűnözői hálózatokkal szemben, és az Európai Unió pristinai képviseletének segítségével magyarázzák el egyértelműen a közvéleménynek, hogy kevés esély van a menedékkérelmek elfogadására; hangsúlyozza, hogy kezelni kell a Koszovót elhagyó polgárok döntésének mögöttes okait, többek között különösen a kisebbségi és a marginalizált közösségek esetében a minőségi oktatásba való befektetés révén; |
| --- | --- |

25.

tudomásul veszi a Koszovó által a vízumliberalizációs ütemterv követelményeinek teljesítése terén tett előrelépést; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek további erőfesztíéseket és bizonyítsák az ajánlások végrehajtása iránti elkötelezettségüket, többek között fogadják el a fennmaradó négy jogszabályt; sürgeti a Bizottságot, hogy minden tőle telhetőt tegyen meg a Koszovóra vonatkozó vízumliberalizációs folyamat felgyorsítása érdekében, mivel Koszovó az utolsó, vízumkötelezettség hatálya alá tartozó ország a régióban; erőteljes aggodalmát fejezi ki a Koszovót uniós országok irányába elhagyó polgárok, köztük romák, askálik és albánok számának közelmúltbeli fellendülése miatt; felhívja a pristinai hatóságokat, hogy lépjenek fel ténylegesen az emberkereskedelemben érintett bűnözői hálózatokkal szemben, és az Európai Unió pristinai képviseletének segítségével magyarázzák el egyértelműen a közvéleménynek, hogy kevés esély van a menedékkérelmek elfogadására; hangsúlyozza, hogy kezelni kell a Koszovót elhagyó polgárok döntésének mögöttes okait, többek között különösen a kisebbségi és a marginalizált közösségek esetében a minőségi oktatásba való befektetés révén;

| 26. | sürgeti a szerb és koszovói hatóságokat, hogy alakítsanak ki együttműködést a Koszovóból Szerbián keresztül egyes uniós tagállamokba tartó illegális bevándorlókat ellenőrzés alatt tartó, kihasználó és csempésző bűnözői hálózatok felderítése és megszüntetése céljából; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a szerb és koszovói hatóságokat, hogy alakítsanak ki együttműködést a Koszovóból Szerbián keresztül egyes uniós tagállamokba tartó illegális bevándorlókat ellenőrzés alatt tartó, kihasználó és csempésző bűnözői hálózatok felderítése és megszüntetése céljából;

| 27. | felhívja a koszovói hatóságokat, hogy fogadják el a gyermekek jogaira vonatkozó új stratégiát és cselekvési tervet, és hangsúlyozza az oktatásba, az egészségügybe és az étkeztetésbe való befektetés fontosságát, különösen a kisebbségi és a marginalizált közösségek esetében; a jól működő gyermekvédelmi rendszer létrehozása érdekében kiemeli a gyermekvédelmi törvény fontosságát; hangsúlyozza, hogy a gyermekek jogai érvényesülésének nyomon követése szempontjából mennyire fontos a központi és helyi intézmények elszámoltathatóságának erősítése; |
| --- | --- |

27.

felhívja a koszovói hatóságokat, hogy fogadják el a gyermekek jogaira vonatkozó új stratégiát és cselekvési tervet, és hangsúlyozza az oktatásba, az egészségügybe és az étkeztetésbe való befektetés fontosságát, különösen a kisebbségi és a marginalizált közösségek esetében; a jól működő gyermekvédelmi rendszer létrehozása érdekében kiemeli a gyermekvédelmi törvény fontosságát; hangsúlyozza, hogy a gyermekek jogai érvényesülésének nyomon követése szempontjából mennyire fontos a központi és helyi intézmények elszámoltathatóságának erősítése;

| 28. | aggodalommal veszi tudomásul a munkanélküliség magas szintjét, különösen a fiatalok körében, valamint a nemi alapú megkülönböztetést a munkaerőpiacon; megállapítja, hogy továbbra is lassú az előrehaladás a tulajdonjogok kérdésében, ami a hosszú távú gazdasági növekedés egyik gátja; tudomásul veszi, hogy a közvetlen külföldi befektetések 2014 harmadik negyedévében jelentősen csökkentek; felszólítja a koszovói kormányt, hogy tegyen erőfeszítést az üzleti környezet javítása érdekében, különösen a kis- és középvállalkozások esetében, és teremtsen olyan biztonságos környezetet, amely több közvetlen külföldi befektetést vonz valamennyi koszovói javát szolgálva; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a fiatal vállalkozóknak az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből, beleértve az uniós tagállamok vállalkozóival folytatott kapcsolatokat megkönnyítő intézkedéseket is; |
| --- | --- |

28.

aggodalommal veszi tudomásul a munkanélküliség magas szintjét, különösen a fiatalok körében, valamint a nemi alapú megkülönböztetést a munkaerőpiacon; megállapítja, hogy továbbra is lassú az előrehaladás a tulajdonjogok kérdésében, ami a hosszú távú gazdasági növekedés egyik gátja; tudomásul veszi, hogy a közvetlen külföldi befektetések 2014 harmadik negyedévében jelentősen csökkentek; felszólítja a koszovói kormányt, hogy tegyen erőfeszítést az üzleti környezet javítása érdekében, különösen a kis- és középvállalkozások esetében, és teremtsen olyan biztonságos környezetet, amely több közvetlen külföldi befektetést vonz valamennyi koszovói javát szolgálva; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a fiatal vállalkozóknak az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből, beleértve az uniós tagállamok vállalkozóival folytatott kapcsolatokat megkönnyítő intézkedéseket is;

| 29. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a munkaügyi törvény végrehajtása továbbra sem elégséges, ezenfelül a sztrájktörvény végrehajtása sem megfelelő; megállapítja, hogy a munkanélküliségi ráta Koszovóban mintegy 30 %-os, és különösen a nők munkaerő-piaci részvételét érinti; |
| --- | --- |

29.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a munkaügyi törvény végrehajtása továbbra sem elégséges, ezenfelül a sztrájktörvény végrehajtása sem megfelelő; megállapítja, hogy a munkanélküliségi ráta Koszovóban mintegy 30 %-os, és különösen a nők munkaerő-piaci részvételét érinti;

| 30. | sajnálja, hogy a két országban bekövetkező választási események miatt lelassult a Szerbia és Koszovó közötti magas szintű tárgyalások üteme; üdvözli a Belgrád és Pristina közötti tárgyalások 2015. február 9-i újraindítását; megjegyzi azonban, hogy technikai szintű találkozókra sor került és némi előrelépés történt, többek között a szabad mozgás tekintetében; sajnálja, hogy a két fél által aláírt megállapodások nagy része még nem került teljes körűen végrehajtásra, és felhívja Szerbiát és Koszovót, hogy megújult eltökéltséggel folytassák a már megkötött megállapodások maradéktalan végrehajtását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elmagyarázzák a lakosságnak e megállapodások jelentőségét és hatását; hangsúlyozza, hogy a jószomszédi kapcsolatok kialakítása mindkét országnak érdekében állhat; |
| --- | --- |

30.

sajnálja, hogy a két országban bekövetkező választási események miatt lelassult a Szerbia és Koszovó közötti magas szintű tárgyalások üteme; üdvözli a Belgrád és Pristina közötti tárgyalások 2015. február 9-i újraindítását; megjegyzi azonban, hogy technikai szintű találkozókra sor került és némi előrelépés történt, többek között a szabad mozgás tekintetében; sajnálja, hogy a két fél által aláírt megállapodások nagy része még nem került teljes körűen végrehajtásra, és felhívja Szerbiát és Koszovót, hogy megújult eltökéltséggel folytassák a már megkötött megállapodások maradéktalan végrehajtását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elmagyarázzák a lakosságnak e megállapodások jelentőségét és hatását; hangsúlyozza, hogy a jószomszédi kapcsolatok kialakítása mindkét országnak érdekében állhat;

| 31. | ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Koszovó a lehető leghamarabb saját nemzetközi telefonos előhívószámot kapjon, ami segít majd Koszovó nemzetközi ismertségének javításában; |
| --- | --- |

31.

ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Koszovó a lehető leghamarabb saját nemzetközi telefonos előhívószámot kapjon, ami segít majd Koszovó nemzetközi ismertségének javításában;

| 32. | melegen üdvözli a Nemzetközi Olimpiai Bizottság azon döntésének megerősítését, hogy a Koszovói Nemzeti Olimpiai Bizottságot teljes körűen elismeri, és sürgeti a többi sportági szövetséget, hogy ugyanígy járjanak el, így lehetővé válik, hogy a koszovói sportolók és sportolónők a saját országuk állampolgáraként vegyenek részt európai és nemzetközi sportversenyeken; |
| --- | --- |

32.

melegen üdvözli a Nemzetközi Olimpiai Bizottság azon döntésének megerősítését, hogy a Koszovói Nemzeti Olimpiai Bizottságot teljes körűen elismeri, és sürgeti a többi sportági szövetséget, hogy ugyanígy járjanak el, így lehetővé válik, hogy a koszovói sportolók és sportolónők a saját országuk állampolgáraként vegyenek részt európai és nemzetközi sportversenyeken;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi és regionális szervezetekhez és mechanizmusokhoz való csatlakozásnak prioritásnak kell lennie Koszovó számára; szorgalmazza, hogy Koszovó létesítsen kapcsolatot olyan regionális szervezetekkel, nemzetközi ügynökségekkel és szervekkel, mint például az Európa Tanács, valamint kulturális és örökségvédelmi intézményekkel, és képviseltesse magát e szervezetekben, hogy ennek nyomán teljes jogú tagságot nyerjen, szorgalmazza továbbá, hogy Koszovó képviseltesse magát európai és nemzetközi médiaszervezetekben annak érdekében, hogy a koszovói művészek részt vehessenek nemzetközi kulturális eseményeken, köztük az Eurovíziós dalfesztiválon; ezzel összefüggésben emlékeztet a regionális együttműködésről szóló megállapodás tiszteletben tartásának fontosságára; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi és regionális szervezetekhez és mechanizmusokhoz való csatlakozásnak prioritásnak kell lennie Koszovó számára; szorgalmazza, hogy Koszovó létesítsen kapcsolatot olyan regionális szervezetekkel, nemzetközi ügynökségekkel és szervekkel, mint például az Európa Tanács, valamint kulturális és örökségvédelmi intézményekkel, és képviseltesse magát e szervezetekben, hogy ennek nyomán teljes jogú tagságot nyerjen, szorgalmazza továbbá, hogy Koszovó képviseltesse magát európai és nemzetközi médiaszervezetekben annak érdekében, hogy a koszovói művészek részt vehessenek nemzetközi kulturális eseményeken, köztük az Eurovíziós dalfesztiválon; ezzel összefüggésben emlékeztet a regionális együttműködésről szóló megállapodás tiszteletben tartásának fontosságára;

| 34. | felkéri a koszovói rendőri erőket, hogy a terrorizmus, a kábítószer-kereskedelem és az emberkereskedelem elleni küzdelem hatékonyabb összehangolása érdekében tevékenyen működjenek együtt az európai társszervezetekkel, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Koszovó az Europol és az Interpol teljes jogú tagja legyen; |
| --- | --- |

34.

felkéri a koszovói rendőri erőket, hogy a terrorizmus, a kábítószer-kereskedelem és az emberkereskedelem elleni küzdelem hatékonyabb összehangolása érdekében tevékenyen működjenek együtt az európai társszervezetekkel, és ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Koszovó az Europol és az Interpol teljes jogú tagja legyen;

| 35. | megállapítja, hogy az ország északi részén történt némi előrelépés, különösen az egész Koszovóra kiterjedő választások során a polgármesterek megválasztásával, valamint az EU által támogatott projektek számának növekedésével északon; hangsúlyozza azonban, hogy folytatni kell a szerb önkormányzatok szövetségének létrehozását, amelynek révén még kevésbé lesz szükség párhuzamos struktúrákra; ugyanakkor megjegyzi, hogy további folyamatos erőfeszítésekre lesz szükség az albán és szerb etnikai közösségek megbékélésének elősegítéséhez; szorgalmazza, hogy találjanak közös megoldást a mitrovicai híd problémájára, ami jelenleg akadályozza a személyek szabad mozgását; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy az ország északi részén történt némi előrelépés, különösen az egész Koszovóra kiterjedő választások során a polgármesterek megválasztásával, valamint az EU által támogatott projektek számának növekedésével északon; hangsúlyozza azonban, hogy folytatni kell a szerb önkormányzatok szövetségének létrehozását, amelynek révén még kevésbé lesz szükség párhuzamos struktúrákra; ugyanakkor megjegyzi, hogy további folyamatos erőfeszítésekre lesz szükség az albán és szerb etnikai közösségek megbékélésének elősegítéséhez; szorgalmazza, hogy találjanak közös megoldást a mitrovicai híd problémájára, ami jelenleg akadályozza a személyek szabad mozgását;

| 36. | ismételten hangsúlyozza a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd eredményével kapcsolatos tájékoztatás teljes mértékű átláthatóságának, valamint az érintett parlamentek és a civil társadalom végrehajtási folyamatba való bevonásának szükségességét; |
| --- | --- |

36.

ismételten hangsúlyozza a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd eredményével kapcsolatos tájékoztatás teljes mértékű átláthatóságának, valamint az érintett parlamentek és a civil társadalom végrehajtási folyamatba való bevonásának szükségességét;

| 37. | felszólítja a szerb hatóságokat, hogy nyújtsanak teljes körű segítséget a koszovói eltűnt személyek Szerbiában megtalált holttesteinek hazaszállításában, valamint folytassák a feltárást a meghatározott területeken, valamint az állítólagos tömegsírok területein, ahol az eltűnt személyeket feltételezhetően eltemették; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a szerb hatóságokat, hogy nyújtsanak teljes körű segítséget a koszovói eltűnt személyek Szerbiában megtalált holttesteinek hazaszállításában, valamint folytassák a feltárást a meghatározott területeken, valamint az állítólagos tömegsírok területein, ahol az eltűnt személyeket feltételezhetően eltemették;

| 38. | támogatja a háborús bűncselekmények ügyében nemzeti szinten indított eljárások folytatását, és kiemeli a háborúban elkövetett nemi erőszak miatti vádemelés fontosságát is; |
| --- | --- |

38.

támogatja a háborús bűncselekmények ügyében nemzeti szinten indított eljárások folytatását, és kiemeli a háborúban elkövetett nemi erőszak miatti vádemelés fontosságát is;

| 39. | felhívja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy hosszabbítsák meg az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének megbízatását a 2015. február 28. utáni időszakra is; |
| --- | --- |

39.

felhívja az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy hosszabbítsák meg az Európai Unió koszovói különleges képviselőjének megbízatását a 2015. február 28. utáni időszakra is;

| 40. | aggodalommal állapítja meg, hogy a koszovói A erőműben történt 2014. június 6-i robbanás a rendszer sebezhetőségének bizonyítéka, és ismét sürgeti az erőmű leszerelését legkésőbb 2017-re; meg van győződve arról, hogy a koszovói kormánynak világos és életképes energiapolitikát kell kialakítania, mivel ez elengedhetetlen az ország gazdasági fejlődéséhez; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az energiahatékonyságot, és a villamosenergia-szükségletet felmérő tanulmányokat kell készíteni az új erőművek üzembe helyezése előtt; |
| --- | --- |

40.

aggodalommal állapítja meg, hogy a koszovói A erőműben történt 2014. június 6-i robbanás a rendszer sebezhetőségének bizonyítéka, és ismét sürgeti az erőmű leszerelését legkésőbb 2017-re; meg van győződve arról, hogy a koszovói kormánynak világos és életképes energiapolitikát kell kialakítania, mivel ez elengedhetetlen az ország gazdasági fejlődéséhez; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az energiahatékonyságot, és a villamosenergia-szükségletet felmérő tanulmányokat kell készíteni az új erőművek üzembe helyezése előtt;

| 41. | üdvözli az energiaforrások diverzifikálására és a megújuló energia igénybevételére irányuló erőfeszítéseket, különös tekintettel három új vízerőmű építési munkálatainak elindítására; e tekintetben hangsúlyozza az uniós környezetvédelmi normák teljes körű elfogadásának és alkalmazásának fontosságát; újra emlékezteti a hatóságokat annak fontosságára, hogy az ország fejlesztési stratégiájának kidolgozása során következetesen tiszteletben tartsák a környezetvédelmi előírásokat; |
| --- | --- |

41.

üdvözli az energiaforrások diverzifikálására és a megújuló energia igénybevételére irányuló erőfeszítéseket, különös tekintettel három új vízerőmű építési munkálatainak elindítására; e tekintetben hangsúlyozza az uniós környezetvédelmi normák teljes körű elfogadásának és alkalmazásának fontosságát; újra emlékezteti a hatóságokat annak fontosságára, hogy az ország fejlesztési stratégiájának kidolgozása során következetesen tiszteletben tartsák a környezetvédelmi előírásokat;

| 42. | aggodalmát fejezi ki a nagy mennyiségű, szilárd és cseppfolyós halmazállapotú radioaktív maradékanyag miatt, amely a mai napig megtalálható a településeken egész Koszovóban, biztonságos védelem nélkül; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a koszovói hatóságoknak és szorosan működjön velük együtt annak érdekében, hogy végleges megoldást találjanak erre a problémára; |
| --- | --- |

42.

aggodalmát fejezi ki a nagy mennyiségű, szilárd és cseppfolyós halmazállapotú radioaktív maradékanyag miatt, amely a mai napig megtalálható a településeken egész Koszovóban, biztonságos védelem nélkül; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a koszovói hatóságoknak és szorosan működjön velük együtt annak érdekében, hogy végleges megoldást találjanak erre a problémára;

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint Koszovó kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint Koszovó kormányának és nemzetgyűlésének.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/75

---

P8_TA(2015)0067

A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: 2015. évi éves növekedési jelentés

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: a 2015. évi éves növekedési jelentés (2014/2221(INI))

(2016/C 316/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ,) és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 136. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ,) és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 136. cikkére,

| — | tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. november 16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló, 2011. november 8-i 2011/85/EU tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló, 2011. november 16-i 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsítására és pontosítására vonatkozó1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsítására és pontosítására vonatkozó1467/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló, 2011. november 16-i 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló, 2013. május 21-i 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a 2014. évi országspecifikus ajánlásokról szóló, 2014. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. évi országspecifikus ajánlásokról szóló, 2014. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0400),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2014. évi éves növekedési jelentésben” című, 2014. február 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordinációra vonatkozó európai szemeszterről: foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2014. évi éves növekedési jelentésben” című, 2014. február 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a 2014. évi éves növekedési jelentésről szóló 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. évi éves növekedési jelentésről szóló 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902),

| — | tekintettel „A rugalmasság legjobb kihasználása a Stabilitási és Növekedési Paktum meglévő szabályain belül” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A rugalmasság legjobb kihasználása a Stabilitási és Növekedési Paktum meglévő szabályain belül” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012),

| — | tekintettel a nemzeti parlamentek képviselőivel az európai szemeszter 2015. évi prioritásairól folytatott tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentek képviselőivel az európai szemeszter 2015. évi prioritásairól folytatott tárgyalásokra,

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló 2013. február 5-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló 2013. február 5-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0037/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0037/2015),

| A. | mivel az EU-ban a gazdasági fellendülés 2014 folyamán jelentősen lelassult, de – a Bizottság szerint – 2015-ben várhatóan ismét felgyorsul, és 2016-ra már határozottan javulnak a gazdasági kilátások; mivel hat évvel a pénzügyi válság 2008-as kezdetét követően az euróövezetben továbbra is rekordnagyságú, csaknem 12 %-os a munkanélküliség aránya; mivel a gyenge növekedés súlyosbította a dezinflációs tendenciákat; mivel a pénzügyi válság után az euróövezetben szembetűnő a nem kielégítő növekedés, míg több országban gyorsabb ütemű a fellendülés; mivel a deflációs nyomás ellenére a Bizottság előrejelzése szerint az infláció 2015 közepétől és 2016 folyamán újra nőni fog; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-ban a gazdasági fellendülés 2014 folyamán jelentősen lelassult, de – a Bizottság szerint – 2015-ben várhatóan ismét felgyorsul, és 2016-ra már határozottan javulnak a gazdasági kilátások; mivel hat évvel a pénzügyi válság 2008-as kezdetét követően az euróövezetben továbbra is rekordnagyságú, csaknem 12 %-os a munkanélküliség aránya; mivel a gyenge növekedés súlyosbította a dezinflációs tendenciákat; mivel a pénzügyi válság után az euróövezetben szembetűnő a nem kielégítő növekedés, míg több országban gyorsabb ütemű a fellendülés; mivel a deflációs nyomás ellenére a Bizottság előrejelzése szerint az infláció 2015 közepétől és 2016 folyamán újra nőni fog;

| B. | mivel a válság tetőpontja óta a beruházások összege 470 milliárd euróval csökkent, és a hosszú távú beruházási trendekhez képest a hiányzó beruházások becsült összege nagyjából 230–370 milliárd EUR közé tehető; mivel az euróövezeti államadósság-válságra és az európai intézményi keret nyilvánvalóvá vált tehetetlenségére adott válasz markáns volt ugyan, de nem volt képes kellő lendületet adni az euróövezet gazdaságának ahhoz, hogy visszatérjen a gyors ütemű növekedés útjára; |
| --- | --- |

B.

mivel a válság tetőpontja óta a beruházások összege 470 milliárd euróval csökkent, és a hosszú távú beruházási trendekhez képest a hiányzó beruházások becsült összege nagyjából 230–370 milliárd EUR közé tehető; mivel az euróövezeti államadósság-válságra és az európai intézményi keret nyilvánvalóvá vált tehetetlenségére adott válasz markáns volt ugyan, de nem volt képes kellő lendületet adni az euróövezet gazdaságának ahhoz, hogy visszatérjen a gyors ütemű növekedés útjára;

| 1. | véleménye szerint az euróövezet még mindig a 2008-ban kezdődött, kivételesen hosszan tartó gazdasági hanyatlás következményeivel küszködik; kiemeli, hogy a fellendülés még törékeny, és azt fokozottabban kell segíteni, ha középtávon számottevő növekedést és a munkahelyteremtést várunk tőle; megállapítja ugyanakkor, hogy 2014-ben a növekedés alapja kiszélesedett; megállapítja, hogy a jelenlegi kihívás az, hogy egyszerre foglalkozzunk a ciklikus, rövid távú, valamint a strukturális, hosszú távú problémákkal; hangsúlyozza, hogy a rövid távon jelentkező nyomások átmeneti jellegű intézkedéseket eredményezhetnek, amelyek hosszú távon gyengíthetik a növekedési képességet; fontosnak tartja biztosítani, hogy a rövid és a hosszú távú politikák kölcsönösen erősítsék egymást; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint az euróövezet még mindig a 2008-ban kezdődött, kivételesen hosszan tartó gazdasági hanyatlás következményeivel küszködik; kiemeli, hogy a fellendülés még törékeny, és azt fokozottabban kell segíteni, ha középtávon számottevő növekedést és a munkahelyteremtést várunk tőle; megállapítja ugyanakkor, hogy 2014-ben a növekedés alapja kiszélesedett; megállapítja, hogy a jelenlegi kihívás az, hogy egyszerre foglalkozzunk a ciklikus, rövid távú, valamint a strukturális, hosszú távú problémákkal; hangsúlyozza, hogy a rövid távon jelentkező nyomások átmeneti jellegű intézkedéseket eredményezhetnek, amelyek hosszú távon gyengíthetik a növekedési képességet; fontosnak tartja biztosítani, hogy a rövid és a hosszú távú politikák kölcsönösen erősítsék egymást;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság 2015-ös éves növekedési jelentését, amely kísérletet tesz a magasabb növekedési szint visszaállításának és a fellendülés megerősítésének előmozdítására; támogatja a három fő pillérre (a beruházások fokozása, a strukturális reformok felgyorsítása és felelősségteljes és növekedésbarát államháztartási konszolidáció) épülő megközelítést, mivel azt megfelelőnek tartja a megjelölt célok eléréséhez; úgy véli, hogy ezt a megközelítést teljes körűen be kell építeni a jövőbeli országspecifikus ajánlásokba; támogatja a Bizottságnak az európai szemeszter továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatait, melyek előirányozzák a meglévő eljárások – többek között a menetrend – egyszerűsítését és a nemzeti parlamentek részvételének növelését a nemzeti felelősségvállalás erősítése érdekében, figyelemmel arra, hogy a tagállamok 2013-ban az országspecifikus ajánlások mindössze 9 %-át hajtották végre teljes körűen; felszólítja a Bizottságot, hogy mihamarabb mutasson be az országspecifikus ajánlások 2014-es végrehajtására vonatkozó konkrét adatokat; ebben az összefüggésben rámutat, hogy egyszerűsíteni kell az európai szemeszter meglévő eljárásait, többek között a menetrendjét is, és növelni kell a nemzeti parlamentek részvételét a strukturális reformok iránti nemzeti felelősségvállalás erősítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság 2015-ös éves növekedési jelentését, amely kísérletet tesz a magasabb növekedési szint visszaállításának és a fellendülés megerősítésének előmozdítására; támogatja a három fő pillérre (a beruházások fokozása, a strukturális reformok felgyorsítása és felelősségteljes és növekedésbarát államháztartási konszolidáció) épülő megközelítést, mivel azt megfelelőnek tartja a megjelölt célok eléréséhez; úgy véli, hogy ezt a megközelítést teljes körűen be kell építeni a jövőbeli országspecifikus ajánlásokba; támogatja a Bizottságnak az európai szemeszter továbbfejlesztésére vonatkozó javaslatait, melyek előirányozzák a meglévő eljárások – többek között a menetrend – egyszerűsítését és a nemzeti parlamentek részvételének növelését a nemzeti felelősségvállalás erősítése érdekében, figyelemmel arra, hogy a tagállamok 2013-ban az országspecifikus ajánlások mindössze 9 %-át hajtották végre teljes körűen; felszólítja a Bizottságot, hogy mihamarabb mutasson be az országspecifikus ajánlások 2014-es végrehajtására vonatkozó konkrét adatokat; ebben az összefüggésben rámutat, hogy egyszerűsíteni kell az európai szemeszter meglévő eljárásait, többek között a menetrendjét is, és növelni kell a nemzeti parlamentek részvételét a strukturális reformok iránti nemzeti felelősségvállalás erősítése érdekében;

| 3. | kiemeli az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentések fontosságát és az elmúlt években biztosított hozzáadott értékét, amely jelentések hozzájárultak a Bizottság éves növekedési jelentésében rögzített általános prioritásokhoz és az európai szemeszter keretében meghatározott országspecifikus ajánlásokhoz; ezért igen sajnálatosnak tartja, hogy 2015-re nem készül jelentés az egységes piaci integráció helyzetéről; |
| --- | --- |

3.

kiemeli az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentések fontosságát és az elmúlt években biztosított hozzáadott értékét, amely jelentések hozzájárultak a Bizottság éves növekedési jelentésében rögzített általános prioritásokhoz és az európai szemeszter keretében meghatározott országspecifikus ajánlásokhoz; ezért igen sajnálatosnak tartja, hogy 2015-re nem készül jelentés az egységes piaci integráció helyzetéről;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a 2010-ben bevezetett európai szemeszter létrehozta a gazdaságpolitikai koordináció éves ciklusát, amelynek keretében sor kerül az uniós tagállamok költségvetési, makrogazdasági és strukturális reformterveinek részletes elemzésére; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a 2010-ben bevezetett európai szemeszter létrehozta a gazdaságpolitikai koordináció éves ciklusát, amelynek keretében sor kerül az uniós tagállamok költségvetési, makrogazdasági és strukturális reformterveinek részletes elemzésére;

| 5. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a legtöbb tagállam továbbra is veszít globális piaci részesedéséből; úgy véli, hogy tovább kell erősíteni az uniós gazdaság egészének a világgazdaságon belüli versenyképességét, különösen a termékek és a szolgáltatások piacán a verseny növelésével az innováció vezérelte hatékonyság növelése érdekében; kitart amellett, hogy a munkaerőköltségeknek összhangban kell maradniuk a termelékenységgel, a béreknek pedig hozzá kell járulniuk a fenntartható társadalombiztosítási rendszerekhez; hangsúlyozza, hogy a stabilitási és növekedési paktum pénzgazdálkodási követelményeinek teljesítése érdekében a tagállamoknak nem a beruházási kötelezettségvállalásaikat hanem a kiadások jelenlegi szintjét kell csökkenteniük, jóllehet a szabályok nem tesznek különbséget a beruházáshoz kapcsolódó kiadások és a folyó kiadások növekedésre gyakorolt eltérő hatása között; tudomásul veszi „A rugalmasság legjobb kihasználása a Stabilitási és Növekedési Paktum meglévő szabályain belül” című bizottsági közleményt (COM(2015)0012), mivel az egyértelművé teszi az eljárást, és megmagyarázza a kapcsolatot a strukturális reformok, a beruházások és a fiskális felelősség között, a legjobban kihasználva a szabályok keretei között rendelkezésre álló rugalmasságot; üdvözli a Bizottságnak az európai szemeszter egyszerűsítésére irányuló javaslatát; rámutat, hogy az országspecifikus ajánlások elkészítése során óvakodni kell az egyenmegközelítések alkalmazásától; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a legtöbb tagállam továbbra is veszít globális piaci részesedéséből; úgy véli, hogy tovább kell erősíteni az uniós gazdaság egészének a világgazdaságon belüli versenyképességét, különösen a termékek és a szolgáltatások piacán a verseny növelésével az innováció vezérelte hatékonyság növelése érdekében; kitart amellett, hogy a munkaerőköltségeknek összhangban kell maradniuk a termelékenységgel, a béreknek pedig hozzá kell járulniuk a fenntartható társadalombiztosítási rendszerekhez; hangsúlyozza, hogy a stabilitási és növekedési paktum pénzgazdálkodási követelményeinek teljesítése érdekében a tagállamoknak nem a beruházási kötelezettségvállalásaikat hanem a kiadások jelenlegi szintjét kell csökkenteniük, jóllehet a szabályok nem tesznek különbséget a beruházáshoz kapcsolódó kiadások és a folyó kiadások növekedésre gyakorolt eltérő hatása között; tudomásul veszi „A rugalmasság legjobb kihasználása a Stabilitási és Növekedési Paktum meglévő szabályain belül” című bizottsági közleményt (COM(2015)0012), mivel az egyértelművé teszi az eljárást, és megmagyarázza a kapcsolatot a strukturális reformok, a beruházások és a fiskális felelősség között, a legjobban kihasználva a szabályok keretei között rendelkezésre álló rugalmasságot; üdvözli a Bizottságnak az európai szemeszter egyszerűsítésére irányuló javaslatát; rámutat, hogy az országspecifikus ajánlások elkészítése során óvakodni kell az egyenmegközelítések alkalmazásától;

Beruházás

| 6. | úgy véli, hogy a beruházások hiányának okai a bizalomhiány, a nyomott keresleti várakozások, a túlzott eladósodottság, a magánszféra kockázatkerülése, a produktív közberuházásokat elősegítő intézkedések hiánya, a pénzügyi piacok szétaprózottsága, a tőkeáttétel csökkenésének lassú üteme, a nyomott keresleti várakozások, melyeket tovább súlyosbítanak a túlköltekezés kiigazítását célzó megszorítások, a megfelelő finanszírozási kapacitás hiánya, valamint az, hogy számos esetben a tagállamok nem hoznak megfelelő intézkedéseket e tényezők leküzdésére; hangsúlyozza, hogy a beruházások hiánya áthidalható célzott közberuházásokkal és a magánvállalatokba és európai vállalkozásokba való sokkal nagyobb volumenű befektetésekkel; olyan reformok bevezetésére szólít fel, amelyek segítik az új vállalkozásokat, új beruházásokat és az innovációt ösztönző új vállalkozói környezet létrejöttét, amelyben lehetőség nyílik a befektetések megtérülésére, ami döntő fontosságú ahhoz, hogy pénztőkét vonzzunk az európai gazdaságba; hangsúlyozza, hogy a beruházások erőteljesebb finanszírozásához jól működő pénzügyi rendszerre van szükség, amelyben a fokozott stabilitás és a határokon átnyúló meglévő intézmények segíthetik a likviditást és a piacszerzést, különösen a kis- és középvállalkozások számára; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a beruházások hiányának okai a bizalomhiány, a nyomott keresleti várakozások, a túlzott eladósodottság, a magánszféra kockázatkerülése, a produktív közberuházásokat elősegítő intézkedések hiánya, a pénzügyi piacok szétaprózottsága, a tőkeáttétel csökkenésének lassú üteme, a nyomott keresleti várakozások, melyeket tovább súlyosbítanak a túlköltekezés kiigazítását célzó megszorítások, a megfelelő finanszírozási kapacitás hiánya, valamint az, hogy számos esetben a tagállamok nem hoznak megfelelő intézkedéseket e tényezők leküzdésére; hangsúlyozza, hogy a beruházások hiánya áthidalható célzott közberuházásokkal és a magánvállalatokba és európai vállalkozásokba való sokkal nagyobb volumenű befektetésekkel; olyan reformok bevezetésére szólít fel, amelyek segítik az új vállalkozásokat, új beruházásokat és az innovációt ösztönző új vállalkozói környezet létrejöttét, amelyben lehetőség nyílik a befektetések megtérülésére, ami döntő fontosságú ahhoz, hogy pénztőkét vonzzunk az európai gazdaságba; hangsúlyozza, hogy a beruházások erőteljesebb finanszírozásához jól működő pénzügyi rendszerre van szükség, amelyben a fokozott stabilitás és a határokon átnyúló meglévő intézmények segíthetik a likviditást és a piacszerzést, különösen a kis- és középvállalkozások számára;

| 7. | üdvözli az európai beruházási tervet, amely fontos eszköz a magán- és közberuházások növelése szempontjából; megjegyzi, hogy a terv célja, hogy előmozdítsa további beruházások megvalósulását, új projektek kidolgozását, a befektetők bevonzását és a bizalom helyreállítását; mindazonáltal úgy véli, most még nem telt el elég idő a terv tényleges hatásának reális értékeléséhez; figyelmeztet arra, hogy a beruházások fokozását nem a reformok alternatívájaként, sokkal inkább azok kiegészítőjeként kell értékelni; kitart amellett, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) forrásait olyan projektekre kell felhasználni, amelyek gazdaságilag megtérülnek vagy szociális költség-haszon hatásuk pozitív; hangsúlyozza, hogy az ESBA-nak nem csupán annyi a feladata, hogy a nemzeti szinten finanszírozott projekteket társfinanszírozott európai projektekkel helyettesítse; hangsúlyozza, hogy az európai alapoknak további beruházásokat kellene eredményezniük, nem pusztán felváltani a nemzeti befektetési alapokat, amelyek felhasználásra kerülnének; úgy véli, hogy az európai beruházási tervnek elsősorban olyan európai hozzáadott értékkel rendelkező projektekre kell koncentrálnia, amelyek banki finanszírozásra még nem jogosultak; hangsúlyozza a beruházási terv szabályozói komponenseinek fontosságát a jobb beruházási környezet megteremtése szempontjából; megjegyzi, hogy a Bizottság beruházási tervének végrehajtása kulcsfontosságú ahhoz, hogy hordozza a kívánt hozzáadott értéket; hangsúlyozza, hogy a beruházási projektek kiválasztását nagyon gondosan kell végezni annak érdekében, hogy a terv biztosan fenntartható munkahelyeket és növekedést eredményezzen Európában; emlékeztet arra, hogy a Bizottság beruházási tervének eredményeit szigorúan kell értékelni, különösen a tekintetben, hogy miként választják ki és állítják fontossági sorrendbe a projekteket, továbbá a nyereségek privatizálásának vagy a veszteségek társadalomra való áthárításának elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy a beruházási terv által biztosított tőkeáttétel és a ténylegesen végrehajtott projektek kölcsönösen függnek egymástól; hangsúlyozza, hogy a magas tőkeáttétel elérésének célja nem befolyásolhatja negatívan a projektkiválasztást, amely során figyelembe kell venni a projektek földrajzi elhelyezkedését; hangsúlyozza a magas színvonalú irányítási és kiválasztási eljárások biztosításának fontosságát; megjegyzi, hogy a kiigazító programban részt vevő tagállamok arra számítanak, hogy a beruházási terv jelentősen növelni és segíteni fogja a – válság által leginkább érintett – kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokat és hiteleket; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az európai beruházási tervet, amely fontos eszköz a magán- és közberuházások növelése szempontjából; megjegyzi, hogy a terv célja, hogy előmozdítsa további beruházások megvalósulását, új projektek kidolgozását, a befektetők bevonzását és a bizalom helyreállítását; mindazonáltal úgy véli, most még nem telt el elég idő a terv tényleges hatásának reális értékeléséhez; figyelmeztet arra, hogy a beruházások fokozását nem a reformok alternatívájaként, sokkal inkább azok kiegészítőjeként kell értékelni; kitart amellett, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) forrásait olyan projektekre kell felhasználni, amelyek gazdaságilag megtérülnek vagy szociális költség-haszon hatásuk pozitív; hangsúlyozza, hogy az ESBA-nak nem csupán annyi a feladata, hogy a nemzeti szinten finanszírozott projekteket társfinanszírozott európai projektekkel helyettesítse; hangsúlyozza, hogy az európai alapoknak további beruházásokat kellene eredményezniük, nem pusztán felváltani a nemzeti befektetési alapokat, amelyek felhasználásra kerülnének; úgy véli, hogy az európai beruházási tervnek elsősorban olyan európai hozzáadott értékkel rendelkező projektekre kell koncentrálnia, amelyek banki finanszírozásra még nem jogosultak; hangsúlyozza a beruházási terv szabályozói komponenseinek fontosságát a jobb beruházási környezet megteremtése szempontjából; megjegyzi, hogy a Bizottság beruházási tervének végrehajtása kulcsfontosságú ahhoz, hogy hordozza a kívánt hozzáadott értéket; hangsúlyozza, hogy a beruházási projektek kiválasztását nagyon gondosan kell végezni annak érdekében, hogy a terv biztosan fenntartható munkahelyeket és növekedést eredményezzen Európában; emlékeztet arra, hogy a Bizottság beruházási tervének eredményeit szigorúan kell értékelni, különösen a tekintetben, hogy miként választják ki és állítják fontossági sorrendbe a projekteket, továbbá a nyereségek privatizálásának vagy a veszteségek társadalomra való áthárításának elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy a beruházási terv által biztosított tőkeáttétel és a ténylegesen végrehajtott projektek kölcsönösen függnek egymástól; hangsúlyozza, hogy a magas tőkeáttétel elérésének célja nem befolyásolhatja negatívan a projektkiválasztást, amely során figyelembe kell venni a projektek földrajzi elhelyezkedését; hangsúlyozza a magas színvonalú irányítási és kiválasztási eljárások biztosításának fontosságát; megjegyzi, hogy a kiigazító programban részt vevő tagállamok arra számítanak, hogy a beruházási terv jelentősen növelni és segíteni fogja a – válság által leginkább érintett – kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokat és hiteleket;

| 8. | felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a beruházási tervet és járuljanak hozzá az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz, kiegészítve az Alap uniós költségvetésből és EBB-től származó forrásait, hogy orientálja és ösztönözze a magánszektor befektetéseit; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a beruházási tervet és járuljanak hozzá az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz, kiegészítve az Alap uniós költségvetésből és EBB-től származó forrásait, hogy orientálja és ösztönözze a magánszektor befektetéseit;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a beruházási alapban külön rendszert kell kialakítani a kkv-k számára, hogy így egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek számukra, mivel a kkv-k – méretükből és piaci helyzetükből adódóan – könnyen hátrányos helyzetbe kerülhetnek; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a beruházási alapban külön rendszert kell kialakítani a kkv-k számára, hogy így egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek számukra, mivel a kkv-k – méretükből és piaci helyzetükből adódóan – könnyen hátrányos helyzetbe kerülhetnek;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban a növekedés legnagyobb akadályát (főként a kkv-k esetében) a finanszírozáshoz való hozzájutás nehézsége jelenti; aggasztónak tartja, hogy a kkv-k továbbra is nehezen jutnak banki hitelhez; úgy véli, hogy a bankhitelen kívül több más alternatívára van szükség, kiváltképp a kockázati tőke és az együttműködő (peer-to-peer) alapok üzleti környezetének javításával és a hitelszövetkezetek előmozdításával, valamint általánosabban a tőke hatékonyabb tőkepiaci elosztása feltételeinek megteremtésével; úgy véli, hogy az tőkepiacok nagyobb fokú integrációja és a pénzügyi intézmények jobb felügyelete alapfeltételek e célok eléréséhez mind rövid, mind középtávon; hangsúlyozza, hogy a kkv-knak előjogot kell biztosítani a beruházási tervhez való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU-ban a növekedés legnagyobb akadályát (főként a kkv-k esetében) a finanszírozáshoz való hozzájutás nehézsége jelenti; aggasztónak tartja, hogy a kkv-k továbbra is nehezen jutnak banki hitelhez; úgy véli, hogy a bankhitelen kívül több más alternatívára van szükség, kiváltképp a kockázati tőke és az együttműködő (peer-to-peer) alapok üzleti környezetének javításával és a hitelszövetkezetek előmozdításával, valamint általánosabban a tőke hatékonyabb tőkepiaci elosztása feltételeinek megteremtésével; úgy véli, hogy az tőkepiacok nagyobb fokú integrációja és a pénzügyi intézmények jobb felügyelete alapfeltételek e célok eléréséhez mind rövid, mind középtávon; hangsúlyozza, hogy a kkv-knak előjogot kell biztosítani a beruházási tervhez való hozzáférés terén;

| 11. | elismeri, hogy a gazdasági versenyképesség szempontjából az energia fontos tényező; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni az egységes energiapiac akadályait, támogatva többek között az energiafüggetlenséget; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje az e területen európai és nemzeti szinten elért eredményeket, támogatva a piac széttagoltságával és a végrehajtással kapcsolatos nehézségek kezelésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy a gazdasági versenyképesség szempontjából az energia fontos tényező; hangsúlyozza, hogy fel kell számolni az egységes energiapiac akadályait, támogatva többek között az energiafüggetlenséget; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje az e területen európai és nemzeti szinten elért eredményeket, támogatva a piac széttagoltságával és a végrehajtással kapcsolatos nehézségek kezelésére irányuló intézkedéseket;

| 12. | továbbra is aggasztónak tartja, hogy a magánszektor túlzottan magas adósságszintjének csökkentése terén nem történt előrelépés; rámutat, hogy ez nemcsak a pénzügyi stabilitás szempontjából aggasztó, hanem az EU növekedési potenciálját is korlátozza, továbbá csökkenti az EKB monetáris politikájának hatékonyságát; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő további javaslatokat a magánszektor eladósodottságának csökkentését célzó hatékony eljárások kidolgozására, ideértve a fizetésképtelenségi és csődeljárásokat is, emellett elősegítve a költségek terhének tisztességes és átlátható megosztását, mivel a társaságokra és a háztartásokra nehezedő rettentő adósságteher a magánbefektetéseket korlátozó egyik leglényegesebb tényező; |
| --- | --- |

12.

továbbra is aggasztónak tartja, hogy a magánszektor túlzottan magas adósságszintjének csökkentése terén nem történt előrelépés; rámutat, hogy ez nemcsak a pénzügyi stabilitás szempontjából aggasztó, hanem az EU növekedési potenciálját is korlátozza, továbbá csökkenti az EKB monetáris politikájának hatékonyságát; kéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő további javaslatokat a magánszektor eladósodottságának csökkentését célzó hatékony eljárások kidolgozására, ideértve a fizetésképtelenségi és csődeljárásokat is, emellett elősegítve a költségek terhének tisztességes és átlátható megosztását, mivel a társaságokra és a háztartásokra nehezedő rettentő adósságteher a magánbefektetéseket korlátozó egyik leglényegesebb tényező;

Strukturális reformok

| 13. | megjegyzi, hogy egyes országban továbbra is szükség van strukturális reformokra; megállapítja továbbá, hogy azok a tagállamok, amelyek sikeresen hajtottak végre kiigazító vagy a pénzügyi ágazatot érintő programokat, máris vissza tudtak térni a tőkepiacokra, ahol most alacsony kamatok mellett férhetnek hozzá a tőkéhez; rámutat, hogy e visszatérést egyebek mellett az EKB által tett intézkedések is alapvetően segítették; ösztönzi az euróövezethez tartozó többi tagállamot, hogy ők se legyenek kevésbé ambiciózusak gazdaságuk korszerűsítése terén; megjegyzi, hogy kellő figyelmet kell fordítani a reformok társadalmi és foglalkoztatási hatásaira; hangsúlyozza, hogy az EKB lazább monetáris politikáját a tagállamokban ambiciózus és társadalmilag fenntartható strukturális reformokkal kell kiegészíteni; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy egyes országban továbbra is szükség van strukturális reformokra; megállapítja továbbá, hogy azok a tagállamok, amelyek sikeresen hajtottak végre kiigazító vagy a pénzügyi ágazatot érintő programokat, máris vissza tudtak térni a tőkepiacokra, ahol most alacsony kamatok mellett férhetnek hozzá a tőkéhez; rámutat, hogy e visszatérést egyebek mellett az EKB által tett intézkedések is alapvetően segítették; ösztönzi az euróövezethez tartozó többi tagállamot, hogy ők se legyenek kevésbé ambiciózusak gazdaságuk korszerűsítése terén; megjegyzi, hogy kellő figyelmet kell fordítani a reformok társadalmi és foglalkoztatási hatásaira; hangsúlyozza, hogy az EKB lazább monetáris politikáját a tagállamokban ambiciózus és társadalmilag fenntartható strukturális reformokkal kell kiegészíteni;

| 14. | kéri a tagállamokat, hogy tegyék hatékonyabbá munkaerőpiacaikat, dolgozzanak ki aktívabb munkaerő-piaci szakpolitikákat jól fizető munkahelyek létrehozása céljából, korszerűsítsék szociális védelmi rendszereiket – ideértve a nyugdíjrendszereket is –, védelmezve e rendszerek inkluzív jellegét, fenntarthatóságát és méltányosságát, valamint javítsák és egyszerűsítsék az üzleti befektetések jogi és közigazgatási környezetét; hangsúlyozza, hogy a strukturális reformoknak valódi és fenntartható növekedéshez, nagyobb arányú foglalkoztatáshoz, megerősített versenyképességhez és növekvő konvergenciához kell vezetniük, és azokat megfelelően célzott és hosszabb távú beruházásoknak kell kiegészíteniük az oktatás, a kutatás és fejlesztés, az innováció, az infrastruktúra, az ikt, az ipar, a fenntartható energia és a humán erőforrások területén; |
| --- | --- |

14.

kéri a tagállamokat, hogy tegyék hatékonyabbá munkaerőpiacaikat, dolgozzanak ki aktívabb munkaerő-piaci szakpolitikákat jól fizető munkahelyek létrehozása céljából, korszerűsítsék szociális védelmi rendszereiket – ideértve a nyugdíjrendszereket is –, védelmezve e rendszerek inkluzív jellegét, fenntarthatóságát és méltányosságát, valamint javítsák és egyszerűsítsék az üzleti befektetések jogi és közigazgatási környezetét; hangsúlyozza, hogy a strukturális reformoknak valódi és fenntartható növekedéshez, nagyobb arányú foglalkoztatáshoz, megerősített versenyképességhez és növekvő konvergenciához kell vezetniük, és azokat megfelelően célzott és hosszabb távú beruházásoknak kell kiegészíteniük az oktatás, a kutatás és fejlesztés, az innováció, az infrastruktúra, az ikt, az ipar, a fenntartható energia és a humán erőforrások területén;

| 15. | kéri a tagállamokat, hogy védelmezzék és fokozzák a szociális védelemi rendszer inkluzív jellegét, fenntarthatóságát és méltányosságát, különösen a leginkább rászorulók számára, valamint javítsák és egyszerűsítsék az üzleti befektetések jogi és közigazgatási környezetét; hangsúlyozza, hogy minőségi munkahelyekre van szükség, hogy kivédjék a bérből élők szegénységét, és foglalkozniuk kell a nemek közötti bérszakadék problémájával; hangsúlyozza, hogy a gazdasági reformokat megfelelően célzott és hosszabb távú beruházásoknak kell kiegészítenie az oktatás, a kutatás és fejlesztés, az innováció, az infrastruktúra, az ikt és a fenntartható energia területén; |
| --- | --- |

15.

kéri a tagállamokat, hogy védelmezzék és fokozzák a szociális védelemi rendszer inkluzív jellegét, fenntarthatóságát és méltányosságát, különösen a leginkább rászorulók számára, valamint javítsák és egyszerűsítsék az üzleti befektetések jogi és közigazgatási környezetét; hangsúlyozza, hogy minőségi munkahelyekre van szükség, hogy kivédjék a bérből élők szegénységét, és foglalkozniuk kell a nemek közötti bérszakadék problémájával; hangsúlyozza, hogy a gazdasági reformokat megfelelően célzott és hosszabb távú beruházásoknak kell kiegészítenie az oktatás, a kutatás és fejlesztés, az innováció, az infrastruktúra, az ikt és a fenntartható energia területén;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az Unió külső energiaforrásoktól való függőségének csökkentését az uniós növekedési stratégia részévé kell tenni; ezért újból kijelenti, hogy az Unió energiabiztonsági stratégiájának kulcsfontosságú prioritásaiként diverzifikálni kell a külső energiaellátást, korszerűsíteni kell az Unió energetikai infrastruktúráját, és meg kell valósítani az uniós belső energiapiacot; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az Unió külső energiaforrásoktól való függőségének csökkentését az uniós növekedési stratégia részévé kell tenni; ezért újból kijelenti, hogy az Unió energiabiztonsági stratégiájának kulcsfontosságú prioritásaiként diverzifikálni kell a külső energiaellátást, korszerűsíteni kell az Unió energetikai infrastruktúráját, és meg kell valósítani az uniós belső energiapiacot;

| 17. | kiemeli, hogy az EU nem folytathat kizárólag a költségeken alapuló versenyt, hanem mind nemzeti, mind uniós szinten növelnie kell a termelékenységét a kutatásba és fejlesztésbe, az oktatásba és a készségekbe, valamint az erőforrás-hatékonyságba való fenntartható beruházások révén; felszólítja a Bizottságot és a kormányokat, hogy költségvetéseikben kezeljék kiemelten e területeket; hangsúlyozza, hogy a reformok tervezésekor a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk az ifjúsági munkanélküliségre, hogy a fiatalokat ne fosszák meg rögtön az elején a lehetőségeiktől; a tagállamokat e tekintetben a rendelkezésre álló – többek között az ifjúsági garancia keretében meglévő – pénzügyi eszközök gyorsabb és hatékonyabb alkalmazására ösztönzi; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy az EU nem folytathat kizárólag a költségeken alapuló versenyt, hanem mind nemzeti, mind uniós szinten növelnie kell a termelékenységét a kutatásba és fejlesztésbe, az oktatásba és a készségekbe, valamint az erőforrás-hatékonyságba való fenntartható beruházások révén; felszólítja a Bizottságot és a kormányokat, hogy költségvetéseikben kezeljék kiemelten e területeket; hangsúlyozza, hogy a reformok tervezésekor a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk az ifjúsági munkanélküliségre, hogy a fiatalokat ne fosszák meg rögtön az elején a lehetőségeiktől; a tagállamokat e tekintetben a rendelkezésre álló – többek között az ifjúsági garancia keretében meglévő – pénzügyi eszközök gyorsabb és hatékonyabb alkalmazására ösztönzi;

| 18. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a pénzügyi támogatást és a trojka ad hoc rendszerét illesszék be egy olyan jobb jogi szerkezetbe, amely megfelel az uniós gazdaságirányítási keretnek és az uniós jognak, ezáltal biztosítva a demokratikus elszámoltathatóságot; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a trojkáról szóló, a Parlament által 2014 márciusában elfogadott jelentések nyomon követését; felszólítja a Bizottságot e jelentések következtetéseinek végrehajtására; rámutat, hogy az EU által bizonyos tagállamoknak a szolidaritást és a feltétességet ötvöző alapokon nyújtott pénzügyi támogatás azokban az esetekben a legsikeresebb, amikor az érintett tagállam elkötelezett a reformok végrehajtása mellett, és határozott felelősségvállalást mutat; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a pénzügyi segítségnyújtási programok kapcsán átfogó hatásvizsgálatot kell végezniük; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a pénzügyi támogatást és a trojka ad hoc rendszerét illesszék be egy olyan jobb jogi szerkezetbe, amely megfelel az uniós gazdaságirányítási keretnek és az uniós jognak, ezáltal biztosítva a demokratikus elszámoltathatóságot; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a trojkáról szóló, a Parlament által 2014 márciusában elfogadott jelentések nyomon követését; felszólítja a Bizottságot e jelentések következtetéseinek végrehajtására; rámutat, hogy az EU által bizonyos tagállamoknak a szolidaritást és a feltétességet ötvöző alapokon nyújtott pénzügyi támogatás azokban az esetekben a legsikeresebb, amikor az érintett tagállam elkötelezett a reformok végrehajtása mellett, és határozott felelősségvállalást mutat; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a pénzügyi segítségnyújtási programok kapcsán átfogó hatásvizsgálatot kell végezniük;

| 19. | sürgős cselekvésre szólítja fel a Bizottságot az adócsalás és adókikerülés leküzdése érdekében; egyszerű és átlátható adórendszert követel; felszólítja a tagállamokat, hogy jussanak megállapodásra a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló javaslatról, amely e küzdelem fontos eszköze, és meggyőződése, hogy a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2012. április 19-i álláspontja (11) ésszerű kompromisszum alapjául szolgál majd; megismétli a tagállamokhoz intézett azon kérését, hogy az adókkal ne a munkát terheljék; megjegyzi, hogy az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet célzó intézkedések nem gyengíthetik a tagállamok előjogait; üdvözli ugyanakkor az adózási rendszerekkel kapcsolatos hatékony európai együttműködést; |
| --- | --- |

19.

sürgős cselekvésre szólítja fel a Bizottságot az adócsalás és adókikerülés leküzdése érdekében; egyszerű és átlátható adórendszert követel; felszólítja a tagállamokat, hogy jussanak megállapodásra a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló javaslatról, amely e küzdelem fontos eszköze, és meggyőződése, hogy a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2012. április 19-i álláspontja (11) ésszerű kompromisszum alapjául szolgál majd; megismétli a tagállamokhoz intézett azon kérését, hogy az adókkal ne a munkát terheljék; megjegyzi, hogy az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet célzó intézkedések nem gyengíthetik a tagállamok előjogait; üdvözli ugyanakkor az adózási rendszerekkel kapcsolatos hatékony európai együttműködést;

| 20. | kiemeli, hogy az oktatási rendszerek reformjára van szükség ahhoz, hogy a jövő nemzedékek felkészülhessenek a jövőbeli növekvő munkaerőpiacok szükségleteire; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy az oktatási rendszerek reformjára van szükség ahhoz, hogy a jövő nemzedékek felkészülhessenek a jövőbeli növekvő munkaerőpiacok szükségleteire;

| 21. | úgy véli, hogy a tagállamok és a Bizottság még nem teljesítették azt a vállalásukat, hogy kiteljesítsék az egységes piacot, különösen a szolgáltatások és a digitális gazdaság egységes piacával kapcsolatban; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a tagállamok és a Bizottság még nem teljesítették azt a vállalásukat, hogy kiteljesítsék az egységes piacot, különösen a szolgáltatások és a digitális gazdaság egységes piacával kapcsolatban;

| 22. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy javítsa az egységes piac irányítását; sürgeti a Bizottságot, hogy egyeztesse össze az egységes piac és az európai szemeszter célkitűzéseit, és biztosítsa az összhangot azok nyomon követési mechanizmusai között is; meggyőződése, hogy egy az egységes piac végrehajtását mérő mutatókból álló különálló analitikai eszköz hasznos útmutatást nyújthat az országspecifikus ajánlásokhoz és az éves növekedési jelentéshez; kiemeli az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentések fontosságát és az elmúlt években biztosított hozzáadott értékét, amely jelentések hozzájárultak a Bizottság éves növekedési jelentésében rögzített általános prioritásokhoz és az európai szemeszter keretében meghatározott országspecifikus ajánlásokhoz; ezért sajnálatosnak tartja, hogy 2015-re nem készül jelentés az egységes piaci integráció helyzetéről; kéri a Bizottságot, hogy merítse ki az uniós jog által biztosított valamennyi fellépési lehetőséget az európai szemeszter végrehajtatása érdekében; |
| --- | --- |

22.

megismétli a Bizottsághoz intézett azon kérését, hogy javítsa az egységes piac irányítását; sürgeti a Bizottságot, hogy egyeztesse össze az egységes piac és az európai szemeszter célkitűzéseit, és biztosítsa az összhangot azok nyomon követési mechanizmusai között is; meggyőződése, hogy egy az egységes piac végrehajtását mérő mutatókból álló különálló analitikai eszköz hasznos útmutatást nyújthat az országspecifikus ajánlásokhoz és az éves növekedési jelentéshez; kiemeli az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentések fontosságát és az elmúlt években biztosított hozzáadott értékét, amely jelentések hozzájárultak a Bizottság éves növekedési jelentésében rögzített általános prioritásokhoz és az európai szemeszter keretében meghatározott országspecifikus ajánlásokhoz; ezért sajnálatosnak tartja, hogy 2015-re nem készül jelentés az egységes piaci integráció helyzetéről; kéri a Bizottságot, hogy merítse ki az uniós jog által biztosított valamennyi fellépési lehetőséget az európai szemeszter végrehajtatása érdekében;

| 23. | aggodalmát fejezi ki a bizonyos tagállamokban tapasztalható protekcionista tendenciák miatt; rámutat, hogy a Szerződés nem írja elő az emberek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgásának korlátozását, és emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak védelmeznie és érvényesítenie kell ezeket a szabadságokat; |
| --- | --- |

23.

aggodalmát fejezi ki a bizonyos tagállamokban tapasztalható protekcionista tendenciák miatt; rámutat, hogy a Szerződés nem írja elő az emberek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgásának korlátozását, és emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak védelmeznie és érvényesítenie kell ezeket a szabadságokat;

| 24. | kiemeli, hogy a jól működő belső munkaerőpiac és a bevándorlásra vonatkozó kiegyensúlyozott megközelítés hiánya hátráltatja az EU gazdasági növekedését; aggodalmát fejezi ki a bizonyos tagállamokban tapasztalható protekcionista tendenciák miatt; rámutat, hogy a Szerződés nem írja elő az emberek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgásának korlátozását, és emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak védelmeznie és érvényesítenie kell ezeket a szabadságokat; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy a jól működő belső munkaerőpiac és a bevándorlásra vonatkozó kiegyensúlyozott megközelítés hiánya hátráltatja az EU gazdasági növekedését; aggodalmát fejezi ki a bizonyos tagállamokban tapasztalható protekcionista tendenciák miatt; rámutat, hogy a Szerződés nem írja elő az emberek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgásának korlátozását, és emlékeztet arra, hogy a Bizottságnak védelmeznie és érvényesítenie kell ezeket a szabadságokat;

| 25. | ismét rámutat a munkaerő-mobilitás biztosításának fontosságára (úgy az országok, mint az ágazatok között), a munkaerő nagyobb termelékenységének fontosságára (amely összekapcsolódik a foglalkoztathatóság javítását célzó, készségekre irányuló képzésekkel), a munkahelyek minősége és a munkaerő-piaci rugalmasság fontosságára, fenntartva ugyanakkor a munkahelyek védelmére irányuló szükséges törekvést, korlátozva a bizonytalan munka alkalmazását, és kellő teret biztosítanak a kollektív tárgyalásokra; hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló készségek és a készségek iránti kereslet fokozottabb összehangolása, továbbá a munkakeresési és a pályaorientációs tanácsadás komoly szerepet kap a jövőben; úgy véli, hogy a nagyobb mobilitás segíthet csökkenteni a betöltetlen munkahelyek magas számát, amely a magas szintű munkanélküliség mellett tapasztalható; különösen fontosnak tartja a női munkavállalók és a fiatalok foglalkoztathatóságába való befektetést, különösen a kialakulóban lévő technológiák és az új ágazatok terén, figyelembe véve ezen ágazatok munkahelyteremtő képességét; |
| --- | --- |

25.

ismét rámutat a munkaerő-mobilitás biztosításának fontosságára (úgy az országok, mint az ágazatok között), a munkaerő nagyobb termelékenységének fontosságára (amely összekapcsolódik a foglalkoztathatóság javítását célzó, készségekre irányuló képzésekkel), a munkahelyek minősége és a munkaerő-piaci rugalmasság fontosságára, fenntartva ugyanakkor a munkahelyek védelmére irányuló szükséges törekvést, korlátozva a bizonytalan munka alkalmazását, és kellő teret biztosítanak a kollektív tárgyalásokra; hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló készségek és a készségek iránti kereslet fokozottabb összehangolása, továbbá a munkakeresési és a pályaorientációs tanácsadás komoly szerepet kap a jövőben; úgy véli, hogy a nagyobb mobilitás segíthet csökkenteni a betöltetlen munkahelyek magas számát, amely a magas szintű munkanélküliség mellett tapasztalható; különösen fontosnak tartja a női munkavállalók és a fiatalok foglalkoztathatóságába való befektetést, különösen a kialakulóban lévő technológiák és az új ágazatok terén, figyelembe véve ezen ágazatok munkahelyteremtő képességét;

| 26. | üdvözli azon intézkedéseket, amelyek hatékonyabbá és demokratikusabbá teszik az európai szemeszter folyamatát; elismeri, hogy végrehajtás terén elért eredmények jobbak az államháztartás terén, ahol szigorúbbak a felügyeleti eszközök; szorgalmazza a foglalkoztatási és társadalmi-gazdasági mutatók kiegyensúlyozott integrációját; |
| --- | --- |

26.

üdvözli azon intézkedéseket, amelyek hatékonyabbá és demokratikusabbá teszik az európai szemeszter folyamatát; elismeri, hogy végrehajtás terén elért eredmények jobbak az államháztartás terén, ahol szigorúbbak a felügyeleti eszközök; szorgalmazza a foglalkoztatási és társadalmi-gazdasági mutatók kiegyensúlyozott integrációját;

Felelősségteljes költségvetési gazdálkodás

| 27. | üdvözli, hogy számottevően – a 2011-es 24-ről 2014-ben 11-re – csökkent a túlzotthiány-eljárás alá vont országok száma; megállapítja, hogy a költségvetési állapotok javulása következtében 2015-ben a költségvetési irányvonal várhatóan általában semleges marad az Unióban; annak értékelésére kéri a Bizottságot, hogy az EU költségvetési irányvonala összhangban van-e a beruházások növelésének kívánalmával; mindamellett aggodalmának is hangot ad a növekvő egyenlőtlenségek, a vásárlóerő csökkenése, a nagyarányú hosszú távú munkanélküliség és a fiatalok munkanélkülisége, valamint néhány euróövezeti tagállam továbbra is igen jelentős köz- és magánszférabeli eladósodottsága miatt, ami nemcsak a növekedést hátráltatja, hanem lényeges kockázati tényező is a gazdasági sokkok esetleges jövőbeli megismétlődése esetén; felszólítja a Bizottságot, hogy a növekedési mutatókat prudens és konzervatív módon értelmezze, és vizsgálja felül a gazdasági előrejelzések minőségét, mivel a Bizottság korábbi előrejelzéseit túlságosan gyakran kellett lefelé módosítani; |
| --- | --- |

27.

üdvözli, hogy számottevően – a 2011-es 24-ről 2014-ben 11-re – csökkent a túlzotthiány-eljárás alá vont országok száma; megállapítja, hogy a költségvetési állapotok javulása következtében 2015-ben a költségvetési irányvonal várhatóan általában semleges marad az Unióban; annak értékelésére kéri a Bizottságot, hogy az EU költségvetési irányvonala összhangban van-e a beruházások növelésének kívánalmával; mindamellett aggodalmának is hangot ad a növekvő egyenlőtlenségek, a vásárlóerő csökkenése, a nagyarányú hosszú távú munkanélküliség és a fiatalok munkanélkülisége, valamint néhány euróövezeti tagállam továbbra is igen jelentős köz- és magánszférabeli eladósodottsága miatt, ami nemcsak a növekedést hátráltatja, hanem lényeges kockázati tényező is a gazdasági sokkok esetleges jövőbeli megismétlődése esetén; felszólítja a Bizottságot, hogy a növekedési mutatókat prudens és konzervatív módon értelmezze, és vizsgálja felül a gazdasági előrejelzések minőségét, mivel a Bizottság korábbi előrejelzéseit túlságosan gyakran kellett lefelé módosítani;

| 28. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a legtöbb tagállamnak folytatnia kell a növekedésbarát költségvetési konszolidációt; felkéri a kielégítő költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az adók és a társadalombiztosítási járulékok csökkentését a magánbefektetések és a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét ajánlásokat a tagállamok – köztük a gazdasági kiigazítási programban jelenleg is részt vevő országok – számára, hogy azok olyan fenntartható és társadalmilag kiegyensúlyozott strukturális reformokkal támogassák a gazdasági növekedést, amelyek előmozdítják a minőségi munkahelyek létrejöttét, a versenyképesség megerősödését és konvergencia növekedését; |
| --- | --- |

28.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a legtöbb tagállamnak folytatnia kell a növekedésbarát költségvetési konszolidációt; felkéri a kielégítő költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az adók és a társadalombiztosítási járulékok csökkentését a magánbefektetések és a munkahelyteremtés ösztönzése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét ajánlásokat a tagállamok – köztük a gazdasági kiigazítási programban jelenleg is részt vevő országok – számára, hogy azok olyan fenntartható és társadalmilag kiegyensúlyozott strukturális reformokkal támogassák a gazdasági növekedést, amelyek előmozdítják a minőségi munkahelyek létrejöttét, a versenyképesség megerősödését és konvergencia növekedését;

| 29. | tudomásul veszi a tagállamok előzetes költségvetési terveire vonatkozó bizottsági értékelést; hangsúlyozza, hogy az előzetes költségvetési tervek vizsgálatának célja a fenntartható pénzgazdálkodás biztosítása; kitart a költségvetési szabályok alkalmazásának fontossága és az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

29.

tudomásul veszi a tagállamok előzetes költségvetési terveire vonatkozó bizottsági értékelést; hangsúlyozza, hogy az előzetes költségvetési tervek vizsgálatának célja a fenntartható pénzgazdálkodás biztosítása; kitart a költségvetési szabályok alkalmazásának fontossága és az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása mellett;

| 30. | megjegyzi, hogy mindössze öt tagállam felelt meg teljes mértékben a stabilitási és növekedési paktum rendelkezéseinek; hangsúlyozza, hogy a stabilitási és növekedési paktumot a tagállamok egyetértésével dolgozták ki; hangsúlyozza, hogy ha az állami kiadások nagy részét az adósságszolgálat tölti ki, akkor a közszolgáltatásokra és beruházásokra fordítható források szűkülnek; ezért elfogadja, hogy az erősen eladósodott országokban továbbra is szükség van a hiánycsökkentésre, de úgy véli, hogy az ilyen költségvetési konszolidáció végrehajtásakor védelmezni kell a közszolgáltatások kiszolgáltatott használóit és a közberuházásokat, és méltányos módon, a növekedés erősítése révén kell bevételre szert tenni; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy mindössze öt tagállam felelt meg teljes mértékben a stabilitási és növekedési paktum rendelkezéseinek; hangsúlyozza, hogy a stabilitási és növekedési paktumot a tagállamok egyetértésével dolgozták ki; hangsúlyozza, hogy ha az állami kiadások nagy részét az adósságszolgálat tölti ki, akkor a közszolgáltatásokra és beruházásokra fordítható források szűkülnek; ezért elfogadja, hogy az erősen eladósodott országokban továbbra is szükség van a hiánycsökkentésre, de úgy véli, hogy az ilyen költségvetési konszolidáció végrehajtásakor védelmezni kell a közszolgáltatások kiszolgáltatott használóit és a közberuházásokat, és méltányos módon, a növekedés erősítése révén kell bevételre szert tenni;

A nemzeti szakpolitikák megerősített koordinációja

| 31. | üdvözli a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést; üdvözli, hogy az tagállamok belső egyensúlyhiánya fokozatosan csökken; felhívja a figyelmet a számos tagállamot érintő külső egyensúlyhiányokra, ideértve a túlzott kereskedelmi többleteket; megállapítja, hogy az EU összességében veszített világpiaci részesedéséből; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést; üdvözli, hogy az tagállamok belső egyensúlyhiánya fokozatosan csökken; felhívja a figyelmet a számos tagállamot érintő külső egyensúlyhiányokra, ideértve a túlzott kereskedelmi többleteket; megállapítja, hogy az EU összességében veszített világpiaci részesedéséből;

| 32. | rámutat, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás célja nemcsak az egyes országokon belüli igen kedvezőtlen növekedési és foglalkoztatási hatások elkerülése, hanem annak megelőzése is, hogy a rosszul megtervezett nemzeti szakpolitikák hatásai az euróövezetben más tagállamokra is átterjedjenek; tudomásul veszi az Európai Tanács 2014. decemberi bejelentését, amely szerint 2015-ben – a „négy elnök jelentésén” keresztül – folytatják a GMU-n belüli szorosabb gazdaságpolitikai koordinációról szóló vitát; |
| --- | --- |

32.

rámutat, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás célja nemcsak az egyes országokon belüli igen kedvezőtlen növekedési és foglalkoztatási hatások elkerülése, hanem annak megelőzése is, hogy a rosszul megtervezett nemzeti szakpolitikák hatásai az euróövezetben más tagállamokra is átterjedjenek; tudomásul veszi az Európai Tanács 2014. decemberi bejelentését, amely szerint 2015-ben – a „négy elnök jelentésén” keresztül – folytatják a GMU-n belüli szorosabb gazdaságpolitikai koordinációról szóló vitát;

| 33. | megismétli azon nézetét, hogy a jelenlegi gazdaságirányítási keretben nincs meg a kellő demokratikus elszámoltathatóság, saját szabályai, valamint az érintett intézmények és szervek tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy terjessze elő a szükséges javaslatokat annak érdekében, hogy orvosoljuk a megfelelő demokratikus elszámoltathatóság hiányát az EU gazdaságirányításában; |
| --- | --- |

33.

megismétli azon nézetét, hogy a jelenlegi gazdaságirányítási keretben nincs meg a kellő demokratikus elszámoltathatóság, saját szabályai, valamint az érintett intézmények és szervek tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy terjessze elő a szükséges javaslatokat annak érdekében, hogy orvosoljuk a megfelelő demokratikus elszámoltathatóság hiányát az EU gazdaságirányításában;

| 34. | megjegyzi, hogy érdemes elgondolkodni az olajárak jelentős visszaesésének hatásain, és azon, hogy ezt a váratlan megtakarítást nem kellene-e teljes mértékben visszajuttatni az üzemanyag-fogyasztóknak vagy olyan módon megosztozni azon, hogy a kormányok is növelik a fosszilis üzemanyagokra kivetett adóikat államháztartási hiányuk csökkentése, beruházások finanszírozása, az éghajlat-változási politikák forráshiányának megszüntetése és a deflációs nyomás mérséklése céljából; |
| --- | --- |

34.

megjegyzi, hogy érdemes elgondolkodni az olajárak jelentős visszaesésének hatásain, és azon, hogy ezt a váratlan megtakarítást nem kellene-e teljes mértékben visszajuttatni az üzemanyag-fogyasztóknak vagy olyan módon megosztozni azon, hogy a kormányok is növelik a fosszilis üzemanyagokra kivetett adóikat államháztartási hiányuk csökkentése, beruházások finanszírozása, az éghajlat-változási politikák forráshiányának megszüntetése és a deflációs nyomás mérséklése céljából;

Az EU költségvetése

| 35. | kiemeli, hogy a nemzeti büdzsék és az európai költségvetés kialakítása során a költségvetés teljességének elvét kell érvényesíteni az Európai Unión belüli konvergencia és stabilitás biztosítása érdekében; meggyőződése, hogy ez az egyik válasz arra a bizalmi válságra, amely a tagállamok körében, valamint a tagállamok és az európai polgárok között kialakult, és amely a pénzügyi válság kirobbanása óta megerősödött; |
| --- | --- |

35.

kiemeli, hogy a nemzeti büdzsék és az európai költségvetés kialakítása során a költségvetés teljességének elvét kell érvényesíteni az Európai Unión belüli konvergencia és stabilitás biztosítása érdekében; meggyőződése, hogy ez az egyik válasz arra a bizalmi válságra, amely a tagállamok körében, valamint a tagállamok és az európai polgárok között kialakult, és amely a pénzügyi válság kirobbanása óta megerősödött;

| 36. | ezért felszólít a nemzeti költségvetések kialakítása során alapul vett gazdasági feltételezések összehangolására; úgy véli, hogy a nemzetközi környezet tényezőit közös értékelésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

36.

ezért felszólít a nemzeti költségvetések kialakítása során alapul vett gazdasági feltételezések összehangolására; úgy véli, hogy a nemzetközi környezet tényezőit közös értékelésnek kell alávetni;

| 37. | annak érdekében, hogy ezek összevethetők legyenek és a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzhető legyen, az államháztartás bemutatásának nagyobb mértékű összehangolására szólít fel; szorgalmazza, hogy egységesítsék a tagállamok európai költségvetéshez való hozzájárulásának tagállami elszámolását; |
| --- | --- |

37.

annak érdekében, hogy ezek összevethetők legyenek és a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzhető legyen, az államháztartás bemutatásának nagyobb mértékű összehangolására szólít fel; szorgalmazza, hogy egységesítsék a tagállamok európai költségvetéshez való hozzájárulásának tagállami elszámolását;

| 38. | kéri a Bizottságot, hogy a 2015-re meghirdetett, gazdasági és monetáris unió elmélyítését szolgáló intézkedési csomag keretén belül orvosolja a szemeszter összes demokratikus deficitjét; |
| --- | --- |

38.

kéri a Bizottságot, hogy a 2015-re meghirdetett, gazdasági és monetáris unió elmélyítését szolgáló intézkedési csomag keretén belül orvosolja a szemeszter összes demokratikus deficitjét;

| 39. | létfontosságúnak tartja az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti jobb együttműködést a gazdasági és költségvetési irányítás európai szemeszterének keretében; a partnerségi építő szellem jegyében vállalja, hogy elmélyíti kapcsolatait a nemzeti parlamentekkel; |
| --- | --- |

39.

létfontosságúnak tartja az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közötti jobb együttműködést a gazdasági és költségvetési irányítás európai szemeszterének keretében; a partnerségi építő szellem jegyében vállalja, hogy elmélyíti kapcsolatait a nemzeti parlamentekkel;

| 40. | sajnálatosnak tartja, hogy az uniós költségvetésben nagy számban felhalmozódtak a kifizetetlen számlák, mivel ezek aláássák az EU hitelességét, és szembe mennek a legmagasabb politikai szinten meghatározott növekedési, – a különösen a fiatalokra vonatkozó – foglalkoztatási és a kis- és középvállalkozásokat érintő támogatási céloknak, valamint attól tart, hogy elmélyítik az Unió és polgárai közötti szakadékot; |
| --- | --- |

40.

sajnálatosnak tartja, hogy az uniós költségvetésben nagy számban felhalmozódtak a kifizetetlen számlák, mivel ezek aláássák az EU hitelességét, és szembe mennek a legmagasabb politikai szinten meghatározott növekedési, – a különösen a fiatalokra vonatkozó – foglalkoztatási és a kis- és középvállalkozásokat érintő támogatási céloknak, valamint attól tart, hogy elmélyítik az Unió és polgárai közötti szakadékot;

| 41. | a többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatára szólít fel a versenyképességre, a növekedésre, a foglalkoztatásra és az energetikai átállásra irányuló uniós célok szolgálatában álló uniós finanszírozás hozzáadott értékének jobb beazonosíthatósága és – ebből kifolyólag – fejlesztése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy a hatékonyabb hatásvizsgálatok érdekében világosabb módszertant fogadjon el az Európa 2020 stratégia céljaival kapcsolatos uniós alapok és kiadások jobb nyomon követésére; |
| --- | --- |

41.

a többéves pénzügyi keret választások utáni felülvizsgálatára szólít fel a versenyképességre, a növekedésre, a foglalkoztatásra és az energetikai átállásra irányuló uniós célok szolgálatában álló uniós finanszírozás hozzáadott értékének jobb beazonosíthatósága és – ebből kifolyólag – fejlesztése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy a hatékonyabb hatásvizsgálatok érdekében világosabb módszertant fogadjon el az Európa 2020 stratégia céljaival kapcsolatos uniós alapok és kiadások jobb nyomon követésére;

| 42. | továbbá felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést arról, hogy milyen esetleges negatív hatása lehet a fizetési késedelmek ügyének a tagállamok európai szemeszter kapcsán tett kötelezettségvállalásaira; |
| --- | --- |

42.

továbbá felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést arról, hogy milyen esetleges negatív hatása lehet a fizetési késedelmek ügyének a tagállamok európai szemeszter kapcsán tett kötelezettségvállalásaira;

| 43. | megjegyzi, hogy számos tagállamban nem lett hatékonyabb a közigazgatás, pedig a rendszer ésszerűsítésével, valamint a vállalatokat és a polgárokat sújtó bürokrácia csökkentésével az e területen elért eredmények hozzájárulnának a megtakarításokhoz; |
| --- | --- |

43.

megjegyzi, hogy számos tagállamban nem lett hatékonyabb a közigazgatás, pedig a rendszer ésszerűsítésével, valamint a vállalatokat és a polgárokat sújtó bürokrácia csökkentésével az e területen elért eredmények hozzájárulnának a megtakarításokhoz;

| 44. | üdvözli, hogy a 2015. évi éves növekedési jelentésében a Bizottság kiemelte az európai strukturális és beruházási alapok (beleértve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést) gazdasági jelentőségét; emlékeztet arra, hogy ezek az alapok az Európai Unión belül átlagosan a közberuházások 10 %-át teszik ki, de ez az arány tagállamonként eltérő, bizonyos tagállamokban eléri a közszférabeli beruházások 80 %-át is; kiemeli, hogy a strukturális és beruházási alapok az Európa 2020 stratégiával összhangban lévő növekedési és beruházási partnerségi megállapodásokban közösen meghatározott célok alapján jó példaként szolgálnak az uniós és a nemzeti költségvetések közötti szinergiára; támogat minden olyan erőfeszítést, amely az uniós és nemzeti költségvetési eszközök intelligens módon történő összevonására irányul, annak érdekében, hogy az összevont források pozitív hatásaként javuljon a hatékonyság, élénküljön a gazdaság és csökkenjenek a nemzeti költségvetési hiányok; |
| --- | --- |

44.

üdvözli, hogy a 2015. évi éves növekedési jelentésében a Bizottság kiemelte az európai strukturális és beruházási alapok (beleértve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést) gazdasági jelentőségét; emlékeztet arra, hogy ezek az alapok az Európai Unión belül átlagosan a közberuházások 10 %-át teszik ki, de ez az arány tagállamonként eltérő, bizonyos tagállamokban eléri a közszférabeli beruházások 80 %-át is; kiemeli, hogy a strukturális és beruházási alapok az Európa 2020 stratégiával összhangban lévő növekedési és beruházási partnerségi megállapodásokban közösen meghatározott célok alapján jó példaként szolgálnak az uniós és a nemzeti költségvetések közötti szinergiára; támogat minden olyan erőfeszítést, amely az uniós és nemzeti költségvetési eszközök intelligens módon történő összevonására irányul, annak érdekében, hogy az összevont források pozitív hatásaként javuljon a hatékonyság, élénküljön a gazdaság és csökkenjenek a nemzeti költségvetési hiányok;

| 45. | kiemeli, hogy sürgősen és hatékonyan kell fellépni az adócsalás ellen, amely az uniós költségvetést további forrásoktól foszthatja meg; |
| --- | --- |

45.

kiemeli, hogy sürgősen és hatékonyan kell fellépni az adócsalás ellen, amely az uniós költségvetést további forrásoktól foszthatja meg;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen elemzést arról, hogy milyen lehetséges hatásai lehetnek annak, ha a forrásokat átcsoportosítják az olyan uniós programokból, mint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és a Horizont 2020; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen elemzést arról, hogy milyen lehetséges hatásai lehetnek annak, ha a forrásokat átcsoportosítják az olyan uniós programokból, mint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és a Horizont 2020;

| 47. | kéri a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a beruházási tervhez, amelynek célja, hogy maximálja a közkiadások hatásának mértékét és bevonzza a magánberuházásokat; |
| --- | --- |

47.

kéri a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a beruházási tervhez, amelynek célja, hogy maximálja a közkiadások hatásának mértékét és bevonzza a magánberuházásokat;

o

o o

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

48.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, a nemzeti parlamenteknek, valamint az Európai Központi Banknak.

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 8. o.

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 33. o.

(5)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(6)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

(7)  HL L 140., 2013.5.27., 11. o.

(8)  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0129.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0036.

(11)  HL C 258. E, 2013.9.7., 134. o.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/83

---

P8_TA(2015)0068

A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2015. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszteréről: foglalkoztatási és szociális aspektusok a 2015. évi éves növekedési jelentésben (2014/2222(INI))

(2016/C 316/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 145., 148. és 152. cikkére, valamint 153. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 145., 148. és 152. cikkére, valamint 153. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az EU Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Alapjogi Chartájára és különösen annak IV. címére („Szolidaritás”),

| — | tekintettel az EUMSZ legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedésekről szóló 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedésekről szóló 349. cikkére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és különösen annak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni védelemhez való jogról szóló 30. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára és különösen annak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni védelemhez való jogról szóló 30. cikkére,

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: Foglalkoztatási és szociális aspektusok” című 2014. február 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: Foglalkoztatási és szociális aspektusok” című 2014. február 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2014. év prioritásainak végrehajtása” című 2014. október 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2014. év prioritásainak végrehajtása” című 2014. október 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2015. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902) és a közös foglalkoztatási jelentés ahhoz mellékelt tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902) és a közös foglalkoztatási jelentés ahhoz mellékelt tervezetére,

| — | tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903),

| — | tekintettel „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012),

| — | tekintettel „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i bizottsági közleményre (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i bizottsági közleményre (COM(2013)0690),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia foglalkoztatási és szociális vonatkozásairól szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0173),

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758) és az erről szóló, 2011. november 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758) és az erről szóló, 2011. november 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel „A »Több lehetőséget a fiataloknak« kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A »Több lehetőséget a fiataloknak« kezdeményezés” című bizottsági közleményre (COM(2011)0933),

| — | tekintettel a „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014–2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című, 2013. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014–2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című, 2013. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2013)0083),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2014. március 13-i, a trojka (EKB, Bizottság és IMF) euróövezet programországaival kapcsolatos szerepének és műveleteinek foglalkoztatási és szociális vetületeiről szóló állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2014. március 13-i, a trojka (EKB, Bizottság és IMF) euróövezet programországaival kapcsolatos szerepének és műveleteinek foglalkoztatási és szociális vetületeiről szóló állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló 2013. június 11-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai unióbeli szociális lakhatásról szóló 2013. június 11-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Hogyan járulhat hozzá az Európai Unió egy olyan környezet megteremtéséhez, amely kedvez a vállalatok, vállalkozások és induló vállalkozások általi munkahelyteremtésnek?” című, 2014. április 15-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hogyan járulhat hozzá az Európai Unió egy olyan környezet megteremtéséhez, amely kedvez a vállalatok, vállalkozások és induló vállalkozások általi munkahelyteremtésnek?” című, 2014. április 15-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a fiatalok foglalkoztatásáról szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fiatalok foglalkoztatásáról szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) bérekről szóló 2014. december 5-i globális jelentésére (Global Wage Report 2014/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) bérekről szóló 2014. december 5-i globális jelentésére (Global Wage Report 2014/2015),

| — | tekintettel a jövedelmi egyenlőtlenség trendjeiről és a gazdasági növekedésre gyakorolt hatásáról szóló 2014. december 9-i OECD-munkadokumentumra (Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövedelmi egyenlőtlenség trendjeiről és a gazdasági növekedésre gyakorolt hatásáról szóló 2014. december 9-i OECD-munkadokumentumra (Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth),

| — | tekintettel a „»Zöld foglalkoztatás« kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása” című 2014. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2014)0446), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „»Zöld foglalkoztatás« kezdeményezés: a zöld gazdaság munkahely-teremtési potenciáljának kiaknázása” című 2014. július 7-i bizottsági közleményre (COM(2014)0446),

| — | tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2011. szeptember 14-i (9) és 2014. január 16-i (10) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2011. szeptember 14-i (9) és 2014. január 16-i (10) állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0043/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A8-0043/2015),

| A. | mivel Európának el kell köteleznie magát a fenntartható növekedést biztosító szociális piacgazdaság modellje mellett, hogy a következő nemzedék adósságok helyett munkahelyekhez jusson; |
| --- | --- |

A.

mivel Európának el kell köteleznie magát a fenntartható növekedést biztosító szociális piacgazdaság modellje mellett, hogy a következő nemzedék adósságok helyett munkahelyekhez jusson;

| B. | mivel a gazdasági és szociális környezet az Unióban továbbra is barátságtalan, és mivel a Bizottság 2014. őszi gazdasági előrejelzése szerint a gazdasági fellendülés törékeny marad; mivel az euróövezet elmúlt két évi negatív növekedési rátája ellenére az eurózóna növekedése 2014-ben várhatóan eléri a 0,8 %-ot, 2015-ben pedig az 1,1 %-ot; mivel az előrejelzések csak néhány tagállam esetében kedvezőbbek, és mivel a Bizottság az elmúlt években rendszeresen lefelé módosította saját előrejelzéseit; mivel annak ellenére, hogy az előrejelzések szerint az EU 28 tagállamában 2014-ben a teljes államháztartási hiány 3 %-ra csökkent, egyes tagállamokban a hiány továbbra is magas, ami igazolja a növekedéssel és a jobb és fenntartható foglalkoztatással összeegyeztethető további költségvetési konszolidáció szükségességét, mivel a fellendülés továbbra sem mondható erőteljesnek vagy megalapozottnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági és szociális környezet az Unióban továbbra is barátságtalan, és mivel a Bizottság 2014. őszi gazdasági előrejelzése szerint a gazdasági fellendülés törékeny marad; mivel az euróövezet elmúlt két évi negatív növekedési rátája ellenére az eurózóna növekedése 2014-ben várhatóan eléri a 0,8 %-ot, 2015-ben pedig az 1,1 %-ot; mivel az előrejelzések csak néhány tagállam esetében kedvezőbbek, és mivel a Bizottság az elmúlt években rendszeresen lefelé módosította saját előrejelzéseit; mivel annak ellenére, hogy az előrejelzések szerint az EU 28 tagállamában 2014-ben a teljes államháztartási hiány 3 %-ra csökkent, egyes tagállamokban a hiány továbbra is magas, ami igazolja a növekedéssel és a jobb és fenntartható foglalkoztatással összeegyeztethető további költségvetési konszolidáció szükségességét, mivel a fellendülés továbbra sem mondható erőteljesnek vagy megalapozottnak;

| C. | mivel a gazdasági válság során alkalmazott gyors ütemű költségvetési konszolidáció megakadályozta a tagállamokat abban, hogy elérjék az Európa 2020 stratégiában kitűzött célokat, ami azt mutatja, hogy a költségvetési politikákat differenciálni kell és az egyes tagállamok sajátos helyzetéhez kell igazítani; mivel az olajárak zuhanása további lökést adhat számos tagállam gazdaságának, különösen abban az esetben, ha az gyorsan jelentkezik a családok és a vállalkozások energiaköltségeinek csökkenésében; |
| --- | --- |

C.

mivel a gazdasági válság során alkalmazott gyors ütemű költségvetési konszolidáció megakadályozta a tagállamokat abban, hogy elérjék az Európa 2020 stratégiában kitűzött célokat, ami azt mutatja, hogy a költségvetési politikákat differenciálni kell és az egyes tagállamok sajátos helyzetéhez kell igazítani; mivel az olajárak zuhanása további lökést adhat számos tagállam gazdaságának, különösen abban az esetben, ha az gyorsan jelentkezik a családok és a vállalkozások energiaköltségeinek csökkenésében;

| D. | mivel az Uniónak folytatnia kell gazdasági és szociális politikáinak javítását az Európa 2020 stratégia céljainak mielőbbi elérése érdekében, egyúttal leküzdve a tartós stagnálás és defláció kockázatát, és mivel ehhez a beruházások és a gazdasági versenyt társadalmilag felelős módon fokozó strukturális reformok előmozdítására irányuló erőfeszítések folytatására van szükség; mivel az erőforrás-hatékony gazdaság és a fenntartható fejlődés felé való elmozdulás biztosítása érdekében ökológiai átalakulásra van szükség; mivel az EU világgazdaságban betöltött pozíciója a válság, az ipari háttér elvesztése és a befektetői és vállalkozói bizalom hiánya következtében aggasztó módon hanyatlik, míg más országok a fellendülés szilárd jeleit mutatják; mivel az IMF 2014 októberében úgy becsülte, hogy nőtt a recesszió valószínűsége az euróövezetben, és az év végére elérheti a 35–40 %-ot; |
| --- | --- |

D.

mivel az Uniónak folytatnia kell gazdasági és szociális politikáinak javítását az Európa 2020 stratégia céljainak mielőbbi elérése érdekében, egyúttal leküzdve a tartós stagnálás és defláció kockázatát, és mivel ehhez a beruházások és a gazdasági versenyt társadalmilag felelős módon fokozó strukturális reformok előmozdítására irányuló erőfeszítések folytatására van szükség; mivel az erőforrás-hatékony gazdaság és a fenntartható fejlődés felé való elmozdulás biztosítása érdekében ökológiai átalakulásra van szükség; mivel az EU világgazdaságban betöltött pozíciója a válság, az ipari háttér elvesztése és a befektetői és vállalkozói bizalom hiánya következtében aggasztó módon hanyatlik, míg más országok a fellendülés szilárd jeleit mutatják; mivel az IMF 2014 októberében úgy becsülte, hogy nőtt a recesszió valószínűsége az euróövezetben, és az év végére elérheti a 35–40 %-ot;

| E. | mivel a foglalkoztatási politikák, köztük a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos szakpolitika kidolgozásában a tagállamoké a főszerep, és ezeket az intézkedéseket nemzeti szinten lehet a leghatékonyabban meghozni; |
| --- | --- |

E.

mivel a foglalkoztatási politikák, köztük a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos szakpolitika kidolgozásában a tagállamoké a főszerep, és ezeket az intézkedéseket nemzeti szinten lehet a leghatékonyabban meghozni;

| F. | mivel az Uniónak a lehető leghamarabb kezelnie kell népességének gyors elöregedését; |
| --- | --- |

F.

mivel az Uniónak a lehető leghamarabb kezelnie kell népességének gyors elöregedését;

| G. | mivel annak ellenére, hogy történt némi javulás (2011 óta először kis mértékben nőtt a teljes munkaidős szerződések száma), a munkanélküliségi arány továbbra is soha nem látott szintet ér el, közel 25 millióan vannak állás nélkül az Unióban; mivel a tartós munkanélküliség aggasztóan magas, és 12 millióra tehető azoknak a száma, akiket több mint egy éve nem foglalkoztatnak (ez 4 %-os növekedés az előző évhez képest); mivel a fiatalok munkanélküliségi rátája nem csökkent jelentősen (csak 1,9 %-kal mérséklődött 2013-hoz képest), és uniós átlagban 21,2 %-ot tesz ki; mivel az Unióban a tartósan munkanélküliek 75 %-a 35 évnél fiatalabb; mivel a munkaerő-piaci helyzet néhány tagállam kivételével különösen kritikus a fiatalok számára, tekintet nélkül iskolai végzettségükre; |
| --- | --- |

G.

mivel annak ellenére, hogy történt némi javulás (2011 óta először kis mértékben nőtt a teljes munkaidős szerződések száma), a munkanélküliségi arány továbbra is soha nem látott szintet ér el, közel 25 millióan vannak állás nélkül az Unióban; mivel a tartós munkanélküliség aggasztóan magas, és 12 millióra tehető azoknak a száma, akiket több mint egy éve nem foglalkoztatnak (ez 4 %-os növekedés az előző évhez képest); mivel a fiatalok munkanélküliségi rátája nem csökkent jelentősen (csak 1,9 %-kal mérséklődött 2013-hoz képest), és uniós átlagban 21,2 %-ot tesz ki; mivel az Unióban a tartósan munkanélküliek 75 %-a 35 évnél fiatalabb; mivel a munkaerő-piaci helyzet néhány tagállam kivételével különösen kritikus a fiatalok számára, tekintet nélkül iskolai végzettségükre;

| H. | mivel az Európai Szociális Alapot az ifjúsági garanciával és az az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéssel együtt helyesen és teljes mértékben fel kell használni a fenntartható projektek finanszírozására a munkanélküliség és különösen a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Szociális Alapot az ifjúsági garanciával és az az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéssel együtt helyesen és teljes mértékben fel kell használni a fenntartható projektek finanszírozására a munkanélküliség és különösen a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelem érdekében;

| I. | mivel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok aránya továbbra is magas, és mivel a fiatal romák felülreprezentáltak ebben a csoportban; |
| --- | --- |

I.

mivel a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET) fiatalok aránya továbbra is magas, és mivel a fiatal romák felülreprezentáltak ebben a csoportban;

| J. | mivel több tényező – többek között a beruházásoknak és a növekedésnek lendületet adó környezet megteremtésének sikertelensége, a piaci jövedelmek csökkenése és a szociális transzferek idővel gyengülő hatása (11) – következtében jelentős mértékben visszaesett a háztartások rendelkezésre álló bruttó jövedelme, ami hozzájárult a kirekesztés kockázatának kitett európai családok számának növekedéséhez, valamint az egyenlőtlenségek és ezen belül a nemek közötti egyenlőtlenség riasztó növekedéséhez; mivel minden negyedik európait fenyegeti a szegénység; mivel az alulfoglalkoztatottság és a bizonytalanság rendkívüli méreteket öltött, és az összes munkakereső 50 %-a esetében az állásszerzés nem elegendő ahhoz, hogy kiemelkedjenek a szegénységből; |
| --- | --- |

J.

mivel több tényező – többek között a beruházásoknak és a növekedésnek lendületet adó környezet megteremtésének sikertelensége, a piaci jövedelmek csökkenése és a szociális transzferek idővel gyengülő hatása (11) – következtében jelentős mértékben visszaesett a háztartások rendelkezésre álló bruttó jövedelme, ami hozzájárult a kirekesztés kockázatának kitett európai családok számának növekedéséhez, valamint az egyenlőtlenségek és ezen belül a nemek közötti egyenlőtlenség riasztó növekedéséhez; mivel minden negyedik európait fenyegeti a szegénység; mivel az alulfoglalkoztatottság és a bizonytalanság rendkívüli méreteket öltött, és az összes munkakereső 50 %-a esetében az állásszerzés nem elegendő ahhoz, hogy kiemelkedjenek a szegénységből;

| K. | mivel a legfrissebb (2013-as) adatok azt mutatják, hogy a tartós munkanélküliség a munkaerő 5,1 %-át kitevő, történelmi magasságú szinten van az EU 28 tagállamában; mivel a tartós munkanélküliség amellett, hogy az adott személyek egész életére kiható, döntő fontosságú személyes következményekkel jár, strukturális munkanélküliséggé is átalakulhat az Unióban; |
| --- | --- |

K.

mivel a legfrissebb (2013-as) adatok azt mutatják, hogy a tartós munkanélküliség a munkaerő 5,1 %-át kitevő, történelmi magasságú szinten van az EU 28 tagállamában; mivel a tartós munkanélküliség amellett, hogy az adott személyek egész életére kiható, döntő fontosságú személyes következményekkel jár, strukturális munkanélküliséggé is átalakulhat az Unióban;

| L. | mivel jelenleg az EU lakosságának 25,1 %-át fenyegeti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés; mivel a gyermekszegénység átlagos növekedési rátája magasabb, mint a szegénység átlagos növekedési rátája általában, és mivel egyes tagállamokban minden harmadik gyermek a szegénységi küszöb alatt él; |
| --- | --- |

L.

mivel jelenleg az EU lakosságának 25,1 %-át fenyegeti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés; mivel a gyermekszegénység átlagos növekedési rátája magasabb, mint a szegénység átlagos növekedési rátája általában, és mivel egyes tagállamokban minden harmadik gyermek a szegénységi küszöb alatt él;

| M. | mivel az idősebb munkavállalók esetében a legvalószínűbb, hogy tartós munkanélkülivé válnak; mivel az 55–65 éves munkavállalóknak csak a fele dolgozott 2012-ben; mivel az idősebb embereket hátrányosabban érinti a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra és a szociális ellátásokra fordított állami kiadások csökkentése; mivel az idősebb emberek egyes kategóriái, például a 80 év felettiek, az idősebb nők, az idősebb migránsok és az etnikai kisebbségek idősebb tagjai különösen ki vannak téve az elszegényedés kockázatának; |
| --- | --- |

M.

mivel az idősebb munkavállalók esetében a legvalószínűbb, hogy tartós munkanélkülivé válnak; mivel az 55–65 éves munkavállalóknak csak a fele dolgozott 2012-ben; mivel az idősebb embereket hátrányosabban érinti a szociális és egészségügyi szolgáltatásokra és a szociális ellátásokra fordított állami kiadások csökkentése; mivel az idősebb emberek egyes kategóriái, például a 80 év felettiek, az idősebb nők, az idősebb migránsok és az etnikai kisebbségek idősebb tagjai különösen ki vannak téve az elszegényedés kockázatának;

| N. | mivel a válság leküzdése érdekében egyes tagállamok éppen akkor csökkentették jelentősen kiadásaikat, amikor a munkanélküliek számának növekedése következtében megnőtt a szociális védelem iránti igény; mivel a szociális védelemre fordított nemzeti költségvetési előirányzatok még szűkösebbé váltak, mivel a nagyléptékű leépítések és bércsökkentések miatt visszaesett a járulékbefizetés, ezáltal súlyosan veszélyeztetve az európai szociális modellt; mivel a szorgalmazott reformok nem elégítik ki a polgárok foglalkoztatással és szociális szférával kapcsolatos szükségleteit és várakozásait; |
| --- | --- |

N.

mivel a válság leküzdése érdekében egyes tagállamok éppen akkor csökkentették jelentősen kiadásaikat, amikor a munkanélküliek számának növekedése következtében megnőtt a szociális védelem iránti igény; mivel a szociális védelemre fordított nemzeti költségvetési előirányzatok még szűkösebbé váltak, mivel a nagyléptékű leépítések és bércsökkentések miatt visszaesett a járulékbefizetés, ezáltal súlyosan veszélyeztetve az európai szociális modellt; mivel a szorgalmazott reformok nem elégítik ki a polgárok foglalkoztatással és szociális szférával kapcsolatos szükségleteit és várakozásait;

| O. | mivel a szegénység csökkentése nem csupán az Európa 2020 stratégia egyik fő célja, hanem a tagállamok társadalmi felelőssége is, és a tisztességes és tartós foglalkoztatás a szegénységből kivezető legjobb út; mivel az erőfeszítéseket a munkalehetőségekhez való hozzájutás előmozdítására kell összpontosítani, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb lévők számára; mivel a munkaerőpiacot továbbra is jelentős egyenlőtlenségek jellemzik a munkakörülmények tekintetében, és mivel az 55 év feletti nők esetében a férfiakénál nagyobb a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata; |
| --- | --- |

O.

mivel a szegénység csökkentése nem csupán az Európa 2020 stratégia egyik fő célja, hanem a tagállamok társadalmi felelőssége is, és a tisztességes és tartós foglalkoztatás a szegénységből kivezető legjobb út; mivel az erőfeszítéseket a munkalehetőségekhez való hozzájutás előmozdítására kell összpontosítani, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb lévők számára; mivel a munkaerőpiacot továbbra is jelentős egyenlőtlenségek jellemzik a munkakörülmények tekintetében, és mivel az 55 év feletti nők esetében a férfiakénál nagyobb a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata;

| P. | mivel a tagállamok közötti társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek tovább mélyültek, míg a regionális konvergenciára vonatkozó cél tekintetében ennek az ellenkezője igaz; mivel a foglalkoztatás terén a központi és a külső régiók közötti különbség a 2000. évi 3,5 %-ról 2013-ra 10 %-ra nőtt; mivel ez a távolodás növeli a széttagozódás kockázatát, és fenyegetést jelent az EU gazdasági stabilitására és társadalmi kohéziójára; mivel a hatodik kohéziós jelentés kiemeli a strukturális alapok szerepét az egyenlőtlenség felszámolásában, különösen a válság idején; |
| --- | --- |

P.

mivel a tagállamok közötti társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek tovább mélyültek, míg a regionális konvergenciára vonatkozó cél tekintetében ennek az ellenkezője igaz; mivel a foglalkoztatás terén a központi és a külső régiók közötti különbség a 2000. évi 3,5 %-ról 2013-ra 10 %-ra nőtt; mivel ez a távolodás növeli a széttagozódás kockázatát, és fenyegetést jelent az EU gazdasági stabilitására és társadalmi kohéziójára; mivel a hatodik kohéziós jelentés kiemeli a strukturális alapok szerepét az egyenlőtlenség felszámolásában, különösen a válság idején;

| Q. | mivel az EUMSZ 174. cikke szerint „átfogó, harmonikus fejlődésének elősegítése érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze. Az érintett régiók közül kiemelt figyelemmel kell kezelni a vidéki térségeket, az ipari átalakulás által érintett térségeket és az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat, mint a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló és a hegyvidéki régiók”; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EUMSZ 174. cikke szerint „átfogó, harmonikus fejlődésének elősegítése érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze. Az érintett régiók közül kiemelt figyelemmel kell kezelni a vidéki térségeket, az ipari átalakulás által érintett térségeket és az olyan súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat, mint a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló és a hegyvidéki régiók”;

| R. | mivel a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókban általában magasabb a munkanélküliségi ráta, kisebb a gazdasági növekedés, és hiányoznak a potenciáljuk javítására irányuló jelentős beruházások; |
| --- | --- |

R.

mivel a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókban általában magasabb a munkanélküliségi ráta, kisebb a gazdasági növekedés, és hiányoznak a potenciáljuk javítására irányuló jelentős beruházások;

| S. | mivel az Európai Parlament az elmúlt két évben figyelmeztetett arra, hogy a lassú növekedés, a magas munkanélküliség és a bérek leszorítása idején a defláció szociális kockázatokkal jár; mivel az EKB hosszú távon alacsony inflációt jelzett előre, és figyelmeztetett ennek a belső keresletre, a növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásaira; mivel a defláció 2014 augusztusa óta nyolc tagállamban (ebből hat euróövezeti tagállamban) valósággá vált; mivel a keresletet és a munkahelyteremtést nagyban korlátozza az EU-ban a kkv-k alacsony szintű hitelellátottsága és a túlzott mértékű állami és magánadósságok – különös tekintettel a jelzáloghitelekre – csökkentésének szükségessége; mivel az inflációs ráta csökkenése – a reálkamat és az adósságteher növekedésén keresztül – jelentősen súlyosbítja e nehézségeket, és a gazdasági depresszió ördögi körét idézheti elő; mivel az EKB 2015. január 22-én azzal reagált mindezekre a szempontokra, hogy kiterjesztett eszközvásárlási programot jelentett be, amelynek keretében – a tervek szerint – legalább 2016 szeptemberéig havi 60 milliárd euró összesített értékben vásárol eszközöket; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Parlament az elmúlt két évben figyelmeztetett arra, hogy a lassú növekedés, a magas munkanélküliség és a bérek leszorítása idején a defláció szociális kockázatokkal jár; mivel az EKB hosszú távon alacsony inflációt jelzett előre, és figyelmeztetett ennek a belső keresletre, a növekedésre és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásaira; mivel a defláció 2014 augusztusa óta nyolc tagállamban (ebből hat euróövezeti tagállamban) valósággá vált; mivel a keresletet és a munkahelyteremtést nagyban korlátozza az EU-ban a kkv-k alacsony szintű hitelellátottsága és a túlzott mértékű állami és magánadósságok – különös tekintettel a jelzáloghitelekre – csökkentésének szükségessége; mivel az inflációs ráta csökkenése – a reálkamat és az adósságteher növekedésén keresztül – jelentősen súlyosbítja e nehézségeket, és a gazdasági depresszió ördögi körét idézheti elő; mivel az EKB 2015. január 22-én azzal reagált mindezekre a szempontokra, hogy kiterjesztett eszközvásárlási programot jelentett be, amelynek keretében – a tervek szerint – legalább 2016 szeptemberéig havi 60 milliárd euró összesített értékben vásárol eszközöket;

| T. | mivel az expanzív monetáris politika felhasználható a kivitel ösztönzésére az uniós gazdaság rövid távú javításának módjaként; |
| --- | --- |

T.

mivel az expanzív monetáris politika felhasználható a kivitel ösztönzésére az uniós gazdaság rövid távú javításának módjaként;

| U. | mivel az alacsony kamatlábak felhasználhatók a befektetések ösztönzésére az EU-ban; |
| --- | --- |

U.

mivel az alacsony kamatlábak felhasználhatók a befektetések ösztönzésére az EU-ban;

| V. | mivel a költségvetési konszolidáció üteme felgyorsult, és új kiemelt célok bevezetésére került sor, amelyek inkább a strukturális hiányra, mintsem a ciklikus hiányra összpontosítanak; mivel ennek ellenére még mindig igen számottevő a költségvetési multiplikátorok nagysága; mivel a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést elősegítő környezet megteremtéséhez szükség van a középtávú célkitűzés és az adósságra vonatkozó célkitűzés elérésére; mivel szükség van ezen intézkedések társadalmi, környezeti és nemekre gyakorolt hatásának szisztematikus vizsgálatára; |
| --- | --- |

V.

mivel a költségvetési konszolidáció üteme felgyorsult, és új kiemelt célok bevezetésére került sor, amelyek inkább a strukturális hiányra, mintsem a ciklikus hiányra összpontosítanak; mivel ennek ellenére még mindig igen számottevő a költségvetési multiplikátorok nagysága; mivel a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést elősegítő környezet megteremtéséhez szükség van a középtávú célkitűzés és az adósságra vonatkozó célkitűzés elérésére; mivel szükség van ezen intézkedések társadalmi, környezeti és nemekre gyakorolt hatásának szisztematikus vizsgálatára;

| W. | mivel az állami és magánberuházások riasztó mértékben visszaestek az Unióban, és jelenleg közel 20 %-kal alacsonyabbak a válság előtti szintnél, ami alacsonyabb, mint a világ más részein található fő gazdasági partnerek körében; mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak egyaránt kiemelt prioritásként kell tekinteniük a jobb és fenntartható munkahelyekbe, a humántőkébe, a kutatásba és az innovációba (többek között a kisebb léptékű projektekbe), valamint különösen az erőforrás-hatékony energiaunióba, a digitális egységes piacba, a vállalkozói szellem ösztönzésébe és a kkv-k számára kedvezőbb üzleti környezetbe történő befektetésre, mivel ezeken a területeken a beruházások nem csak a gazdasági fellendülés szempontjából alapvető fontosságúak, hanem azért is, mert bővítik az EU gazdasági lehetőségeit a növekedésre és a jólét megteremtésére; |
| --- | --- |

W.

mivel az állami és magánberuházások riasztó mértékben visszaestek az Unióban, és jelenleg közel 20 %-kal alacsonyabbak a válság előtti szintnél, ami alacsonyabb, mint a világ más részein található fő gazdasági partnerek körében; mivel a Bizottságnak és a tagállamoknak egyaránt kiemelt prioritásként kell tekinteniük a jobb és fenntartható munkahelyekbe, a humántőkébe, a kutatásba és az innovációba (többek között a kisebb léptékű projektekbe), valamint különösen az erőforrás-hatékony energiaunióba, a digitális egységes piacba, a vállalkozói szellem ösztönzésébe és a kkv-k számára kedvezőbb üzleti környezetbe történő befektetésre, mivel ezeken a területeken a beruházások nem csak a gazdasági fellendülés szempontjából alapvető fontosságúak, hanem azért is, mert bővítik az EU gazdasági lehetőségeit a növekedésre és a jólét megteremtésére;

| X. | mivel a nemzeti parlamentek, az Európai Parlament, a helyi és regionális hatóságok, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek nem elégséges nemzeti és uniós szintű bevonása az európai szemeszter folyamatába korlátozta a tagállamok reformok iránti felelősségvállalását, valamint az inkluzív, szociális és fenntartható megoldások kidolgozását, és csökkentette a polgárok uniós projektbe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

X.

mivel a nemzeti parlamentek, az Európai Parlament, a helyi és regionális hatóságok, a civil társadalmi szervezetek és a szociális partnerek nem elégséges nemzeti és uniós szintű bevonása az európai szemeszter folyamatába korlátozta a tagállamok reformok iránti felelősségvállalását, valamint az inkluzív, szociális és fenntartható megoldások kidolgozását, és csökkentette a polgárok uniós projektbe vetett bizalmát;

| Y. | mivel a bérek megállapítása a tagállamok hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

Y.

mivel a bérek megállapítása a tagállamok hatáskörébe tartozik;

Ambiciózus gazdaságpolitikA a növekedésért, a minőségi munkahelyteremtésért és a defláció leküzdéséért

| 1. | üdvözli a Bizottság növekedéssel kapcsolatos integrált megközelítését, amely három pilléren alapul: az európai beruházási terven, a strukturális reformokon és a költségvetési felelősségen; ambiciózus, expanzív gazdasági és költségvetési politikát szorgalmaz a Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályain belül az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés fokozása és a jobb és tartós munkahelyek létrehozása érdekében; hangsúlyozza, hogy a szolidaritás az Európai Unió alapját képező központi érték; kéri a Bizottságot, hogy olyan, a tagállamok és az EU egésze számára hasznos, konkrét ajánlásokkal támogassa a tagállami erőfeszítéseket, amelyek a költségvetési konszolidáció mellett szociálisan kiegyensúlyozott, gazdaságilag hatékony és fenntartható módon foglalkoznak a strukturális reformokkal is; hangsúlyozza, hogy az alacsony infláció már most növeli a reálkamatokat, valamint az állami és a magánszféra reáladósságát, ami a hosszú távon magas ifjúsági munkanélküliséggel párosulva visszafogja a növekedést és növeli a szegénységet; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság növekedéssel kapcsolatos integrált megközelítését, amely három pilléren alapul: az európai beruházási terven, a strukturális reformokon és a költségvetési felelősségen; ambiciózus, expanzív gazdasági és költségvetési politikát szorgalmaz a Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályain belül az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés fokozása és a jobb és tartós munkahelyek létrehozása érdekében; hangsúlyozza, hogy a szolidaritás az Európai Unió alapját képező központi érték; kéri a Bizottságot, hogy olyan, a tagállamok és az EU egésze számára hasznos, konkrét ajánlásokkal támogassa a tagállami erőfeszítéseket, amelyek a költségvetési konszolidáció mellett szociálisan kiegyensúlyozott, gazdaságilag hatékony és fenntartható módon foglalkoznak a strukturális reformokkal is; hangsúlyozza, hogy az alacsony infláció már most növeli a reálkamatokat, valamint az állami és a magánszféra reáladósságát, ami a hosszú távon magas ifjúsági munkanélküliséggel párosulva visszafogja a növekedést és növeli a szegénységet;

| 2. | tisztában van a felelősségteljes költségvetési gazdálkodás, illetve a beruházások és a strukturális reformok tagállamokban történő beindításának szükségessége közötti kapcsolatnak az SNP összefüggésében; e tekintetben üdvözli „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című bizottsági közleményt; felhívja a partnereket, hogy amennyiben valamely tagállam túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságokkal szembesülne, a reformokat a szabályokba és megállapodásokba beépített meglévő rugalmasság kihasználásával hajtsák végre annak garantálása érdekében, hogy a felelősségteljes költségvetési gazdálkodás összeegyeztethető legyen a gazdasági növekedéssel, a munkahelyteremtéssel és a jóléti állammal; |
| --- | --- |

2.

tisztában van a felelősségteljes költségvetési gazdálkodás, illetve a beruházások és a strukturális reformok tagállamokban történő beindításának szükségessége közötti kapcsolatnak az SNP összefüggésében; e tekintetben üdvözli „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című bizottsági közleményt; felhívja a partnereket, hogy amennyiben valamely tagállam túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságokkal szembesülne, a reformokat a szabályokba és megállapodásokba beépített meglévő rugalmasság kihasználásával hajtsák végre annak garantálása érdekében, hogy a felelősségteljes költségvetési gazdálkodás összeegyeztethető legyen a gazdasági növekedéssel, a munkahelyteremtéssel és a jóléti állammal;

| 3. | hangsúlyozza a strukturális reformok szükségességét a tagállamokban; rámutat arra, hogy míg egyes reformokat végrehajtó tagállamok sikeresen visszanyerték versenyképességüket a világpiacon, ezeknek a reformoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés, valamint a tisztességes munkahelyek létrehozásának célkitűzésével; e célok elérése érdekében szorgalmazza, hogy e reformok fő irányát terjesszék ki olyan területekre is, mint a digitális egységes piac, az energiaunió vagy a költségvetési reformok; úgy véli, hogy a munkaerőpiacon előmozdított reformoknak meg kell teremteniük a szegmentáció megszüntetéséhez és a tisztességes bérek biztosításához szükséges rugalmasságot és biztonságot is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a strukturális reformok szükségességét a tagállamokban; rámutat arra, hogy míg egyes reformokat végrehajtó tagállamok sikeresen visszanyerték versenyképességüket a világpiacon, ezeknek a reformoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés, valamint a tisztességes munkahelyek létrehozásának célkitűzésével; e célok elérése érdekében szorgalmazza, hogy e reformok fő irányát terjesszék ki olyan területekre is, mint a digitális egységes piac, az energiaunió vagy a költségvetési reformok; úgy véli, hogy a munkaerőpiacon előmozdított reformoknak meg kell teremteniük a szegmentáció megszüntetéséhez és a tisztességes bérek biztosításához szükséges rugalmasságot és biztonságot is;

| 4. | üdvözli, hogy a gazdaságpolitikai kombináció felveszi a beruházásokat a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásai közé; mindazonáltal úgy véli, hogy az éves növekedési jelentésnek nagyobb figyelmet kell fordítania az összesített keresletre, valamint az összesített kereslet, illetve a bérnövekedés és a társadalmi egyenlőtlenségek közötti kapcsolatra; hangsúlyozza, hogy a makrogazdasági egyensúlytalanságok csökkentése érdekében nem a folyó fizetési mérleg többletének növelését, hanem a növekedési, a beruházási és a foglalkoztatási arány fokozását, valamint a szegénységi ráta csökkentését kell fő prioritásnak tekinteni; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a gazdaságpolitikai kombináció felveszi a beruházásokat a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásai közé; mindazonáltal úgy véli, hogy az éves növekedési jelentésnek nagyobb figyelmet kell fordítania az összesített keresletre, valamint az összesített kereslet, illetve a bérnövekedés és a társadalmi egyenlőtlenségek közötti kapcsolatra; hangsúlyozza, hogy a makrogazdasági egyensúlytalanságok csökkentése érdekében nem a folyó fizetési mérleg többletének növelését, hanem a növekedési, a beruházási és a foglalkoztatási arány fokozását, valamint a szegénységi ráta csökkentését kell fő prioritásnak tekinteni;

| 5. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a beruházások jelentősen visszaestek az Unióban, és ma közel 20 %-kal elmaradnak a válság előtti szinttől; figyelmeztet arra, hogy a visszaesés még nagyobb volt azokban a periférikus országokban, ahol erőteljesebb költségvetési konszolidációt hajtottak végre; ismételten kiemeli a zöld gazdaság által a munkahelyteremtés tekintetében kínált potenciális lehetőségeket – a Bizottság becslései szerint 2020-ig ötmillió munkahely jöhet létre egyedül az energiahatékonysággal és a megújuló energiával kapcsolatos ágazatokban –, ehhez azonban nagyratörő éghajlat- és energiapolitikák bevezetésére van szükség; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a beruházások elégséges szintjét ezekben az ágazatokban, és készüljenek fel a jövőbeni szükségletekre a munkavállalók képzettsége tekintetében; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a beruházások jelentősen visszaestek az Unióban, és ma közel 20 %-kal elmaradnak a válság előtti szinttől; figyelmeztet arra, hogy a visszaesés még nagyobb volt azokban a periférikus országokban, ahol erőteljesebb költségvetési konszolidációt hajtottak végre; ismételten kiemeli a zöld gazdaság által a munkahelyteremtés tekintetében kínált potenciális lehetőségeket – a Bizottság becslései szerint 2020-ig ötmillió munkahely jöhet létre egyedül az energiahatékonysággal és a megújuló energiával kapcsolatos ágazatokban –, ehhez azonban nagyratörő éghajlat- és energiapolitikák bevezetésére van szükség; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a beruházások elégséges szintjét ezekben az ágazatokban, és készüljenek fel a jövőbeni szükségletekre a munkavállalók képzettsége tekintetében;

| 6. | üdvözli, hogy a Bizottság 2015-ös stratégiája három pillérének egyikét a beruházás képezi, és szorgalmazza a beruházási terv haladéktalan végrehajtását; tudomásul veszi, hogy a költségvetési kiigazításoknak az SNP prevenciós vagy korrekciós ága keretében történő meghatározása során nem veszik figyelembe az Európai Stratégiai Beruházási Alapba (ESBA) befizetett tagállami hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a Bizottság 2015-ös stratégiája három pillérének egyikét a beruházás képezi, és szorgalmazza a beruházási terv haladéktalan végrehajtását; tudomásul veszi, hogy a költségvetési kiigazításoknak az SNP prevenciós vagy korrekciós ága keretében történő meghatározása során nem veszik figyelembe az Európai Stratégiai Beruházási Alapba (ESBA) befizetett tagállami hozzájárulásokat;

| 7. | úgy véli, hogy a Bizottság 2015-ös stratégiájának három pillérét együttesen kell végrehajtani a beruházások felelős módon történő fellendítése érdekében azokon a területeken, ahol valós hatást fejtenek ki a növekedésre és munkahelyteremtésre, például a digitális gazdaságban, a zöld ágazatokban és az egészségügyben; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Bizottság 2015-ös stratégiájának három pillérét együttesen kell végrehajtani a beruházások felelős módon történő fellendítése érdekében azokon a területeken, ahol valós hatást fejtenek ki a növekedésre és munkahelyteremtésre, például a digitális gazdaságban, a zöld ágazatokban és az egészségügyben;

| 8. | tudomásul veszi, hogy az ESBA meglévő uniós forrásokon alapul majd, és az Európai Beruházási Banktól (EBB) származó 5 milliárd eurón túl nem igényel majd „friss” közpénzt; hangsúlyozza annak a kockázatát, hogy a túlságosan optimista feltételezések miatt – amelyek szerint a szükséges finanszírozás nagy része valószínűleg magánbefektetőktől érkezik – egy alulfinanszírozott alap jön létre; kéri az EBB-t, hogy fontolja meg a kizárólag kereskedelmi banki módszertanról egy meghatározott kritériumokon és átláthatóságon alapuló projektkockázat-értékelési modellre történő váltást; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az uniós költségvetés és más, új források bevonásának lehetőségét, biztosítva ezzel, hogy az ESBA ne valljon kudarcot; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi, hogy az ESBA meglévő uniós forrásokon alapul majd, és az Európai Beruházási Banktól (EBB) származó 5 milliárd eurón túl nem igényel majd „friss” közpénzt; hangsúlyozza annak a kockázatát, hogy a túlságosan optimista feltételezések miatt – amelyek szerint a szükséges finanszírozás nagy része valószínűleg magánbefektetőktől érkezik – egy alulfinanszírozott alap jön létre; kéri az EBB-t, hogy fontolja meg a kizárólag kereskedelmi banki módszertanról egy meghatározott kritériumokon és átláthatóságon alapuló projektkockázat-értékelési modellre történő váltást; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az uniós költségvetés és más, új források bevonásának lehetőségét, biztosítva ezzel, hogy az ESBA ne valljon kudarcot;

| 9. | kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy értékeljék a gazdasági válság bankrendszerre és az EBB-támogatások végső kedvezményezettjeire gyakorolt hatásait, különös tekintettel a kkv-kra, a szociális gazdasági ágazatra és az állami vállalatokra; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy értékeljék a gazdasági válság bankrendszerre és az EBB-támogatások végső kedvezményezettjeire gyakorolt hatásait, különös tekintettel a kkv-kra, a szociális gazdasági ágazatra és az állami vállalatokra;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az ESBA-nak arra kell összpontosítania, hogy új befektetéseket hozzon létre azokon a területeken, ahol a beruházási kedv mérsékelt ahelyett, hogy olyan beruházásokat pótolna, amelyeket máshol hajtottak volna végre (kiszorítás), vagy olyan magas megtérülésű befektetéseket állítana a középpontba, amelyek mindenképpen megtörténtek volna (holtteher); felhívja a Bizottságot, hogy olyan szociális beruházásokat is irányozzon elő és támogasson, amelyek nem csupán pénzügyi megtérülést eredményeznek, hanem továbbgyűrűző pozitív társadalmi hatást is keltenek, mint a humántőkébe irányuló, a jobb és fenntartható munkahelyek létrehozását és a társadalmi integrációt serkentő és a szegénységet csökkentő nagy hatású beruházások, például a szociális védelmi rendszerekbe és a szociális szolgáltatásokba, illetve a szociális gazdaságba történő beruházások; ismételten felszólít a szociális beruházási csomag végrehajtására; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az ESBA-nak arra kell összpontosítania, hogy új befektetéseket hozzon létre azokon a területeken, ahol a beruházási kedv mérsékelt ahelyett, hogy olyan beruházásokat pótolna, amelyeket máshol hajtottak volna végre (kiszorítás), vagy olyan magas megtérülésű befektetéseket állítana a középpontba, amelyek mindenképpen megtörténtek volna (holtteher); felhívja a Bizottságot, hogy olyan szociális beruházásokat is irányozzon elő és támogasson, amelyek nem csupán pénzügyi megtérülést eredményeznek, hanem továbbgyűrűző pozitív társadalmi hatást is keltenek, mint a humántőkébe irányuló, a jobb és fenntartható munkahelyek létrehozását és a társadalmi integrációt serkentő és a szegénységet csökkentő nagy hatású beruházások, például a szociális védelmi rendszerekbe és a szociális szolgáltatásokba, illetve a szociális gazdaságba történő beruházások; ismételten felszólít a szociális beruházási csomag végrehajtására;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon beruházásokról a gazdasági szempontból gyengébb, magas munkanélküliséggel küzdő régiókban, illetve az e régiókban működő kkv-k számára – tekintettel arra, hogy finanszírozáshoz jutási lehetőségeik nagyon korlátozottak – annak biztosítása érdekében, hogy ezek az erőfeszítések ott fejtsenek ki érdemi hatást, ahol a leginkább szükség van rájuk, és döntéseit a beruházások gazdasági jellemzőinek kellő figyelembevételével hozza meg; osztja a Bizottság véleményét, hogy szakképzett munkaerőre van szükség a növekedő ágazatokban, például a digitális gazdaságban, a zöld ágazatokban és az egészségügyben; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon beruházásokról a gazdasági szempontból gyengébb, magas munkanélküliséggel küzdő régiókban, illetve az e régiókban működő kkv-k számára – tekintettel arra, hogy finanszírozáshoz jutási lehetőségeik nagyon korlátozottak – annak biztosítása érdekében, hogy ezek az erőfeszítések ott fejtsenek ki érdemi hatást, ahol a leginkább szükség van rájuk, és döntéseit a beruházások gazdasági jellemzőinek kellő figyelembevételével hozza meg; osztja a Bizottság véleményét, hogy szakképzett munkaerőre van szükség a növekedő ágazatokban, például a digitális gazdaságban, a zöld ágazatokban és az egészségügyben;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyedi megerősített mechanizmusokkal hajtsanak végre beruházási programokat a legkülső régiókban, amelyek távoli fekvésük, földrajzi széttagoltságuk, sérülékeny gazdaságuk és természeti korlátaik miatt a munkalehetőségek, az áruk és a szolgáltatások terén nagyobb egyenlőtlenségekkel szembesülnek; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyedi megerősített mechanizmusokkal hajtsanak végre beruházási programokat a legkülső régiókban, amelyek távoli fekvésük, földrajzi széttagoltságuk, sérülékeny gazdaságuk és természeti korlátaik miatt a munkalehetőségek, az áruk és a szolgáltatások terén nagyobb egyenlőtlenségekkel szembesülnek;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy az európai beruházási terv programozása során vegye figyelembe a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat, különösen a szélessávhoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy az európai beruházási terv programozása során vegye figyelembe a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat, különösen a szélessávhoz való hozzáférésüket;

| 14. | felhívja a Bizottságot a 2012-ben az európai beruházási terv összegzése céljából kísérleti projektként elindított EU–EBB projektkötvény-kezdeményezés mélyreható felülvizsgálatára és tökéletesítésére, hogy az nagyobb szerepet kapjon a foglalkoztatás előmozdításában; ezzel összefüggésben szorgalmazza a szociális beruházási csomaghoz tartozó szociális kötvények részletes felülvizsgálatát is; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot a 2012-ben az európai beruházási terv összegzése céljából kísérleti projektként elindított EU–EBB projektkötvény-kezdeményezés mélyreható felülvizsgálatára és tökéletesítésére, hogy az nagyobb szerepet kapjon a foglalkoztatás előmozdításában; ezzel összefüggésben szorgalmazza a szociális beruházási csomaghoz tartozó szociális kötvények részletes felülvizsgálatát is;

Új szempontként a beruházásra, a minőségi munkahelyek létrehozására és a növekedésre összpontosító felelősségteljes politika

| 15. | megjegyzi, hogy az európai beruházási terv a fenntartható gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést fokozó erőfeszítések szükséges kiegészítője, amelyeket magán- és állami forrásokkal kell támogatni ahhoz, hogy sikerrel járjanak; üdvözli, hogy a 2015. évi éves növekedési jelentés az európai kereslet és beruházások ösztönzése céljából további erőfeszítésekre szólítja fel a költségvetési mozgástérrel rendelkező országokat; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az európai beruházási terv a fenntartható gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést fokozó erőfeszítések szükséges kiegészítője, amelyeket magán- és állami forrásokkal kell támogatni ahhoz, hogy sikerrel járjanak; üdvözli, hogy a 2015. évi éves növekedési jelentés az európai kereslet és beruházások ösztönzése céljából további erőfeszítésekre szólítja fel a költségvetési mozgástérrel rendelkező országokat;

| 16. | üdvözli a költségvetési konszolidáció ütemének felgyorsítását és az új kiemelt célok bevezetését – amelyek a ciklikus hiányok helyett inkább a strukturális hiányokra összepontosítanak –, ami várhatóan pozitív hatással lesz a foglalkoztatásra és a fenntartható növekedésre; megjegyzi azonban, hogy a költségvetési multiplikátorok nagysága a jelenlegi körülmények között még mindig igen jelentős, és hogy ez kedvezőtlen hatással lesz a gazdasági növekedésre és a munkahelyteremtésre, valamint a szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságára; kéri a Bizottságot, hogy könnyítse meg az SNP hatályos szabályain belüli maximális rugalmasság kihasználását; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a költségvetési konszolidáció ütemének felgyorsítását és az új kiemelt célok bevezetését – amelyek a ciklikus hiányok helyett inkább a strukturális hiányokra összepontosítanak –, ami várhatóan pozitív hatással lesz a foglalkoztatásra és a fenntartható növekedésre; megjegyzi azonban, hogy a költségvetési multiplikátorok nagysága a jelenlegi körülmények között még mindig igen jelentős, és hogy ez kedvezőtlen hatással lesz a gazdasági növekedésre és a munkahelyteremtésre, valamint a szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságára; kéri a Bizottságot, hogy könnyítse meg az SNP hatályos szabályain belüli maximális rugalmasság kihasználását;

| 17. | szorgalmazza egy európai keret létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy az európai beruházási terv szerinti összes beruházás jelentős hatást érjen el a fenntartható növekedés ösztönzése, a minőségi munkahelyek létrehozása és a társadalmi fejlődés előmozdítása terén; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a terv alapján végrehajtott beruházásokat, továbbá ellenőrizze és mérje a beruházások valós gazdasági és társadalmi hatásait; felhívja a Bizottságot, hogy az új ESBA szakértői bizottságába vegyen fel szociálpolitikai szakértőket, akik jóváhagyják a finanszírozandó projekteket, és gondoskodjon arról, hogy a pozitív társadalmi hatás a főbb kiválasztási kritériumok között szerepeljen; |
| --- | --- |

17.

szorgalmazza egy európai keret létrehozását annak biztosítása érdekében, hogy az európai beruházási terv szerinti összes beruházás jelentős hatást érjen el a fenntartható növekedés ösztönzése, a minőségi munkahelyek létrehozása és a társadalmi fejlődés előmozdítása terén; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a terv alapján végrehajtott beruházásokat, továbbá ellenőrizze és mérje a beruházások valós gazdasági és társadalmi hatásait; felhívja a Bizottságot, hogy az új ESBA szakértői bizottságába vegyen fel szociálpolitikai szakértőket, akik jóváhagyják a finanszírozandó projekteket, és gondoskodjon arról, hogy a pozitív társadalmi hatás a főbb kiválasztási kritériumok között szerepeljen;

| 18. | hangsúlyozza a rugalmasság fontosságát, amelyet a hatályos SNP keretében lehet kihasználni, hogy mozgásteret biztosítsanak a szociális beruházások, nevezetesen az embereket célzó szociális beruházások számára, biztosítva számukra a szükséges készségeket és a támogató körülményeket, hogy életük során produktívan és önmagukat kiteljesítve vegyenek részt a gazdaságban és a társadalomban; hangsúlyozza ebben az összefüggésben a szociális gazdaság által a fenntartható, inkluzív és minőségi munkahelyek létrehozásában betöltött lehetséges szerepet; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a rugalmasság fontosságát, amelyet a hatályos SNP keretében lehet kihasználni, hogy mozgásteret biztosítsanak a szociális beruházások, nevezetesen az embereket célzó szociális beruházások számára, biztosítva számukra a szükséges készségeket és a támogató körülményeket, hogy életük során produktívan és önmagukat kiteljesítve vegyenek részt a gazdaságban és a társadalomban; hangsúlyozza ebben az összefüggésben a szociális gazdaság által a fenntartható, inkluzív és minőségi munkahelyek létrehozásában betöltött lehetséges szerepet;

A kkv-k helyreállított finanszírozása a magánberuházások és a munkahelyteremtés fellendítése érdekében

| 19. | hangsúlyozza, hogy noha a kkv-k az EU-ban döntő szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, továbbra is rendkívül nehezen jutnak finanszírozáshoz, és aggasztó mértékben eladósodottak; ezért üdvözli a kkv-k finanszírozáshoz jutására vonatkozó új bizottsági ajánlásokat, amelyek új megközelítést alkalmaznak a fizetésképtelenség és az üzleti bukás tekintetében; további erőfeszítéseket kér a tagállamok részéről az e célt szolgáló adósság-átütemezési rendszerek további javítására; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a 2014. március 12-i országspecifikus ajánlások között szereplő ajánlásában meghatározott elvek nemzeti szintű végrehajtását; hangsúlyozza, hogy a nők által vezetett vállalkozások és kkv-k több nehézséggel szembesülnek a finanszírozáshoz való hozzájutás terén; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze ennek okait, és javasoljon intézkedéseket a helyzet megoldására; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy noha a kkv-k az EU-ban döntő szerepet játszanak a munkahelyteremtésben, továbbra is rendkívül nehezen jutnak finanszírozáshoz, és aggasztó mértékben eladósodottak; ezért üdvözli a kkv-k finanszírozáshoz jutására vonatkozó új bizottsági ajánlásokat, amelyek új megközelítést alkalmaznak a fizetésképtelenség és az üzleti bukás tekintetében; további erőfeszítéseket kér a tagállamok részéről az e célt szolgáló adósság-átütemezési rendszerek további javítására; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a 2014. március 12-i országspecifikus ajánlások között szereplő ajánlásában meghatározott elvek nemzeti szintű végrehajtását; hangsúlyozza, hogy a nők által vezetett vállalkozások és kkv-k több nehézséggel szembesülnek a finanszírozáshoz való hozzájutás terén; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze ennek okait, és javasoljon intézkedéseket a helyzet megoldására;

| 20. | hangsúlyozza a vállalkozói kultúra megteremtésének fontosságát az Európai Unióban azáltal, hogy csökkennek az önfoglalkoztatás és a vállalkozásalapítás akadályai; rámutat arra, hogy ez támogatható lenne a pénzügyi támogatás, például a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási tengelye, illetve a közigazgatásban az új vállalkozások nyilvántartásba vételére szolgáló egyablakos ügyintézési pontok intelligens kombinációjával; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a vállalkozói kultúra megteremtésének fontosságát az Európai Unióban azáltal, hogy csökkennek az önfoglalkoztatás és a vállalkozásalapítás akadályai; rámutat arra, hogy ez támogatható lenne a pénzügyi támogatás, például a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programjának mikrofinanszírozási és szociális vállalkozási tengelye, illetve a közigazgatásban az új vállalkozások nyilvántartásba vételére szolgáló egyablakos ügyintézési pontok intelligens kombinációjával;

| 21. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az euróövezet pénzügyi széttagoltsága bizonyos esetekben veszélyezteti a kkv-k növekedését és fenntarthatóságát; kéri a gazdaság hitelezési képességének helyreállítását, ezáltal lehetővé téve, hogy a kkv-k beruházzanak és munkahelyeket hozzanak létre, továbbá megkönnyítve a vállalkozói tevékenység megkezdését, valamint a kkv-k hozzáférését az olyan programokhoz, mint a COSME vagy a Horizont 2020; |
| --- | --- |

21.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az euróövezet pénzügyi széttagoltsága bizonyos esetekben veszélyezteti a kkv-k növekedését és fenntarthatóságát; kéri a gazdaság hitelezési képességének helyreállítását, ezáltal lehetővé téve, hogy a kkv-k beruházzanak és munkahelyeket hozzanak létre, továbbá megkönnyítve a vállalkozói tevékenység megkezdését, valamint a kkv-k hozzáférését az olyan programokhoz, mint a COSME vagy a Horizont 2020;

| 22. | felhívja a tagállamokat, hogy az önfoglalkoztatók, a mikrovállalkozások és a kkv-k esetében számolják fel a fölösleges igazgatási terheket és bürokráciát, és enyhítsék az induló vállalkozásokra vonatkozó feltételeket; |
| --- | --- |

22.

felhívja a tagállamokat, hogy az önfoglalkoztatók, a mikrovállalkozások és a kkv-k esetében számolják fel a fölösleges igazgatási terheket és bürokráciát, és enyhítsék az induló vállalkozásokra vonatkozó feltételeket;

| 23. | üdvözli a Bizottság és az EBB közös kkv-hitelezési rendszerét, amely a strukturális alapokat használja fel az e vállalkozásokba irányuló befektetések ésszerűsítése és ezáltal a jobb és fenntartható munkahelyek létrehozásának ösztönzése érdekében; felhívja az EKB-t, hogy – miután számos tagállamban a munkahelyek 80 %-át a kkv-k hozzák létre – egészítse ki szakpolitikai tevékenységét, és vizsgálja meg, milyen lehetőségek vannak a kkv-k eszközeinek megvásárlására, a más gazdasági térségek bevált gyakorlatai alapján a mennyiségi lazítás programja keretében a kkv-k fejlődésének támogatására vagy a kkv-k finanszírozási forrásait biztosító kezesként történő szerepvállalásra; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Bizottság és az EBB közös kkv-hitelezési rendszerét, amely a strukturális alapokat használja fel az e vállalkozásokba irányuló befektetések ésszerűsítése és ezáltal a jobb és fenntartható munkahelyek létrehozásának ösztönzése érdekében; felhívja az EKB-t, hogy – miután számos tagállamban a munkahelyek 80 %-át a kkv-k hozzák létre – egészítse ki szakpolitikai tevékenységét, és vizsgálja meg, milyen lehetőségek vannak a kkv-k eszközeinek megvásárlására, a más gazdasági térségek bevált gyakorlatai alapján a mennyiségi lazítás programja keretében a kkv-k fejlődésének támogatására vagy a kkv-k finanszírozási forrásait biztosító kezesként történő szerepvállalásra;

| 24. | megállapítja, hogy az EKB kiterjesztett eszközvásárlási programja ismételten a bankrendszerbe áramlik; ezért felhívja az EKB-t, hogy hitelnyújtás révén optimalizálja a reálgazdaság javítására irányuló potenciálját a növekedés ösztönzése és a munkanélküliség leküzdése érdekében az Unióban; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy az EKB kiterjesztett eszközvásárlási programja ismételten a bankrendszerbe áramlik; ezért felhívja az EKB-t, hogy hitelnyújtás révén optimalizálja a reálgazdaság javítására irányuló potenciálját a növekedés ösztönzése és a munkanélküliség leküzdése érdekében az Unióban;

| 25. | üdvözli a Bizottság által bejelentett intézkedéseket, amelyek célja, hogy a kkv-knak nyújtott bankkölcsönök alternatíváinak elérhetővé tételével fokozzák a munkahelyteremtést a kkv-knál, valamint a kkv-kba irányuló hosszú távú befektetések ösztönzése érdekében javítsák a szabályozási és költségvetési keretet; felszólít ezen intézkedések haladéktalan végrehajtására; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a kisebb léptékű projekteket is; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kkv-k finanszírozása terén alternatív finanszírozási eszközként vizsgálják meg a pénzügyi szövetkezeteket (hiteluniókat), és tegyék lehetővé a kkv-k jobb hozzáférését az uniós és nemzeti szintű közbeszerzésekhez és finanszírozáshoz; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottság által bejelentett intézkedéseket, amelyek célja, hogy a kkv-knak nyújtott bankkölcsönök alternatíváinak elérhetővé tételével fokozzák a munkahelyteremtést a kkv-knál, valamint a kkv-kba irányuló hosszú távú befektetések ösztönzése érdekében javítsák a szabályozási és költségvetési keretet; felszólít ezen intézkedések haladéktalan végrehajtására; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a kisebb léptékű projekteket is; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kkv-k finanszírozása terén alternatív finanszírozási eszközként vizsgálják meg a pénzügyi szövetkezeteket (hiteluniókat), és tegyék lehetővé a kkv-k jobb hozzáférését az uniós és nemzeti szintű közbeszerzésekhez és finanszírozáshoz;

| 26. | hangsúlyozza a kkv-kkal kapcsolatban álló közvetítő szervezetek, például a kereskedelmi kamarák és a multiplikátor hatást kifejtő szervezetek fontosságát a kkv-kal kapcsolatos uniós politikák végrehajtásában, és felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen partneri párbeszédet ezekkel a szervezetekkel arról, hogy miként lehetne jobban végrehajtani a kkv-kal kapcsolatos uniós politikákat a minőségi munkahelyek létrehozásának fellendítése érdekében; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a kkv-kkal kapcsolatban álló közvetítő szervezetek, például a kereskedelmi kamarák és a multiplikátor hatást kifejtő szervezetek fontosságát a kkv-kal kapcsolatos uniós politikák végrehajtásában, és felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen partneri párbeszédet ezekkel a szervezetekkel arról, hogy miként lehetne jobban végrehajtani a kkv-kal kapcsolatos uniós politikákat a minőségi munkahelyek létrehozásának fellendítése érdekében;

A finanszírozás hatékonyabb felhasználása

| 27. | hangsúlyozza, hogy a növekedési és munkahely-teremtési politikáknak az egyes uniós régiók sajátos helyzetétől függően differenciált területi hatása van, és hogy a válság kezdete óta nőttek a regionális egyenlőtlenségek; hangsúlyozza, hogy az országspecifikus ajánlásoknak a növekedés és munkahelyteremtés fellendítése érdekében figyelembe kell venniük a tagállamokon belüli területi eltéréseket, egyúttal megőrizve a területi kohéziót; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a növekedési és munkahely-teremtési politikáknak az egyes uniós régiók sajátos helyzetétől függően differenciált területi hatása van, és hogy a válság kezdete óta nőttek a regionális egyenlőtlenségek; hangsúlyozza, hogy az országspecifikus ajánlásoknak a növekedés és munkahelyteremtés fellendítése érdekében figyelembe kell venniük a tagállamokon belüli területi eltéréseket, egyúttal megőrizve a területi kohéziót;

| 28. | úgy véli, hogy a kohéziós politikához kapcsolódó intézkedéseknek alapvető szerepet kell játszaniuk a belső versenyképességi különbségek és a strukturális egyenlőtlenségek csökkentésében a leginkább rászoruló régiókban; kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a megfelelő megoldásokat azon tagállamok esetében, amelyek jóllehet nagyon magas munkanélküliséggel küzdenek, társfinanszírozási problémák miatt kötelesek visszafizetni az uniós forrásokat; felhívja a Bizottságot az előfinanszírozás fontolóra vételére annak érdekében, hogy a 2014–2020 közötti időszakban elősegítse az alapok e tagállamok általi teljes felhasználását, mindenkor biztosítva a költségvetési elszámoltathatóság elvének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a kohéziós politikához kapcsolódó intézkedéseknek alapvető szerepet kell játszaniuk a belső versenyképességi különbségek és a strukturális egyenlőtlenségek csökkentésében a leginkább rászoruló régiókban; kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a megfelelő megoldásokat azon tagállamok esetében, amelyek jóllehet nagyon magas munkanélküliséggel küzdenek, társfinanszírozási problémák miatt kötelesek visszafizetni az uniós forrásokat; felhívja a Bizottságot az előfinanszírozás fontolóra vételére annak érdekében, hogy a 2014–2020 közötti időszakban elősegítse az alapok e tagállamok általi teljes felhasználását, mindenkor biztosítva a költségvetési elszámoltathatóság elvének tiszteletben tartását;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen sürgős intézkedéseket az adódömping, az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem érdekében, és kéri, hogy a Tanács szintjén fogadjanak el egy ambiciózus pénzügyi tranzakciós adót; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen sürgős intézkedéseket az adódömping, az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem érdekében, és kéri, hogy a Tanács szintjén fogadjanak el egy ambiciózus pénzügyi tranzakciós adót;

| 30. | határozottan úgy véli, hogy az uniós forrásokat, különösen az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az Európai Szociális Alap forrásait nem szabad nemzeti megközelítések finanszírozására fordítani, hanem arra kell felhasználni, hogy kiegészítő támogatást nyújtsanak a tagállami döntések szerinti nemzeti programokat kiegészítő és e programok hatékonyságát fokozó módon; |
| --- | --- |

30.

határozottan úgy véli, hogy az uniós forrásokat, különösen az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az Európai Szociális Alap forrásait nem szabad nemzeti megközelítések finanszírozására fordítani, hanem arra kell felhasználni, hogy kiegészítő támogatást nyújtsanak a tagállami döntések szerinti nemzeti programokat kiegészítő és e programok hatékonyságát fokozó módon;

| 31. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a régiókat a 2007–2013 közötti időszakra szóló uniós alapok teljes körű végrehajtásának biztosítására, és hogy szorosan hangolják össze az ESZA-t és a többi európai strukturális alapot az Európa 2020 stratégiával; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa annak szigorú ellenőrzését, hogy az ESZA 20 %-át a szegénység csökkentésére különítik el; felhívja a Bizottságot, hogy a következő éves növekedési jelentésben és az országspecifikus ajánlásokban vezessen be egy új fejezetet a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) végrehajtásáról; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a régiókat a 2007–2013 közötti időszakra szóló uniós alapok teljes körű végrehajtásának biztosítására, és hogy szorosan hangolják össze az ESZA-t és a többi európai strukturális alapot az Európa 2020 stratégiával; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa annak szigorú ellenőrzését, hogy az ESZA 20 %-át a szegénység csökkentésére különítik el; felhívja a Bizottságot, hogy a következő éves növekedési jelentésben és az országspecifikus ajánlásokban vezessen be egy új fejezetet a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) végrehajtásáról;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki az energiapiac strukturális reformjait egy ellenállóképes energiaunió létrehozása érdekében, amely kevésbé függ a külső energiaforrásoktól, és diverzifikálja az ellátási forrásokat (például az algériai gázzal); |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozza ki az energiapiac strukturális reformjait egy ellenállóképes energiaunió létrehozása érdekében, amely kevésbé függ a külső energiaforrásoktól, és diverzifikálja az ellátási forrásokat (például az algériai gázzal);

Reformok a növekedési potenciál erősítése, a humántőke fejlesztése és a termelékenység növelése érdekében

| 33. | megjegyzi, hogy a fenntartható növekedést és a minőségi munkahelyteremtést szolgáló, döntő fontosságú beruházási tervek, valamint az EKB által hozott intézkedések csak akkor lehetnek sikeresek, ha a minőségi munkaerő-piaci részvételt elősegítő, a tevékenységet és a termelékenységet fokozó, a humántőkét valamennyi korosztályban – többek között a legkiszolgáltatottabb csoportokban – fejlesztő, továbbá az erős szociális védelmi rendszereket és szociális szolgáltatásokat támogató nemzeti reformokkal párosulnak; rámutat arra, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatok hálózatában folytatott együttműködés javításáról szóló parlamenti és tanácsi határozat a munkaerőpiac javítására irányuló erőfeszítések egyik kulcseleme; úgy véli, hogy a strukturális munkaerő-piaci reformoknak a gazdasági válságok idején a foglalkoztatottság fenntartását célzó, belső rugalmasságot nyújtó intézkedéseket kell tartalmazniuk, garantálniuk kell a munkahelyek minőségét és biztonságát a munkahelyváltások során, valamint a reális munkaerő-piaci aktiválási követelményeken alapuló, a fölöslegessé váló munkavállalók számára megfelelő támogatást nyújtó és a reintegrációs politikákhoz kapcsolódó munkanélküli-ellátási rendszereket kell biztosítaniuk; |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy a fenntartható növekedést és a minőségi munkahelyteremtést szolgáló, döntő fontosságú beruházási tervek, valamint az EKB által hozott intézkedések csak akkor lehetnek sikeresek, ha a minőségi munkaerő-piaci részvételt elősegítő, a tevékenységet és a termelékenységet fokozó, a humántőkét valamennyi korosztályban – többek között a legkiszolgáltatottabb csoportokban – fejlesztő, továbbá az erős szociális védelmi rendszereket és szociális szolgáltatásokat támogató nemzeti reformokkal párosulnak; rámutat arra, hogy az állami foglalkoztatási szolgálatok hálózatában folytatott együttműködés javításáról szóló parlamenti és tanácsi határozat a munkaerőpiac javítására irányuló erőfeszítések egyik kulcseleme; úgy véli, hogy a strukturális munkaerő-piaci reformoknak a gazdasági válságok idején a foglalkoztatottság fenntartását célzó, belső rugalmasságot nyújtó intézkedéseket kell tartalmazniuk, garantálniuk kell a munkahelyek minőségét és biztonságát a munkahelyváltások során, valamint a reális munkaerő-piaci aktiválási követelményeken alapuló, a fölöslegessé váló munkavállalók számára megfelelő támogatást nyújtó és a reintegrációs politikákhoz kapcsolódó munkanélküli-ellátási rendszereket kell biztosítaniuk;

| 34. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a beruházások ösztönzésének innovatív módszereit az Unióban; kiemeli azt a legújabb tendenciát, hogy a vállalkozások visszatelepítik termelésüket és szolgáltatásaikat az Unióba, és hogy ez munkahely-teremtési lehetőségeket jelent különösen a fiatalok számára; úgy véli, hogy az Unió gazdaságainak egyedülálló lehetőségük van arra, hogy felgyorsítsák a munkahelyek visszatelepítésének tendenciáját; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra a beruházások ösztönzésének innovatív módszereit az Unióban; kiemeli azt a legújabb tendenciát, hogy a vállalkozások visszatelepítik termelésüket és szolgáltatásaikat az Unióba, és hogy ez munkahely-teremtési lehetőségeket jelent különösen a fiatalok számára; úgy véli, hogy az Unió gazdaságainak egyedülálló lehetőségük van arra, hogy felgyorsítsák a munkahelyek visszatelepítésének tendenciáját;

| 35. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a minőségi munkahelyteremtés támogatása érdekében dolgozzanak ki egyedi politikákat a tartós munkanélküliekre, az idősebb munkanélküliekre, a nőkre, illetve a válság által különösen súlyosan érintett más kiemelt csoportokra – például a bevándorlókra, a roma közösségre vagy a fogyatékossággal élőkre – szabottan, beleértve a munkahelyi megkülönböztetéssel szembeni politikák előmozdítását, a munka és a magánélet összeegyeztetését, az egész életen át tartó tanulást és képzést támogató intézkedéseket, továbbá hogy küzdjenek az e gyakran társadalmi kirekesztéssel fenyegetett csoportok némelyikét érintő alacsony képzettségi szint ellen; kéri, hogy az országspecifikus ajánlások rendszerszerűen foglalkozzanak a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadék csökkentésével; sürgeti a Bizottságot, hogy követelje meg minden tagállamtól egy nemzeti munkahely-teremtési terv létrehozását a Tanács 2012. évi tavaszi ülésén elfogadott megállapodással összhangban; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a minőségi munkahelyteremtés támogatása érdekében dolgozzanak ki egyedi politikákat a tartós munkanélküliekre, az idősebb munkanélküliekre, a nőkre, illetve a válság által különösen súlyosan érintett más kiemelt csoportokra – például a bevándorlókra, a roma közösségre vagy a fogyatékossággal élőkre – szabottan, beleértve a munkahelyi megkülönböztetéssel szembeni politikák előmozdítását, a munka és a magánélet összeegyeztetését, az egész életen át tartó tanulást és képzést támogató intézkedéseket, továbbá hogy küzdjenek az e gyakran társadalmi kirekesztéssel fenyegetett csoportok némelyikét érintő alacsony képzettségi szint ellen; kéri, hogy az országspecifikus ajánlások rendszerszerűen foglalkozzanak a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadék csökkentésével; sürgeti a Bizottságot, hogy követelje meg minden tagállamtól egy nemzeti munkahely-teremtési terv létrehozását a Tanács 2012. évi tavaszi ülésén elfogadott megállapodással összhangban;

| 36. | felhívja a Bizottságot, hogy indítson útjára egy új kezdeményezést, amelynek célja egyrészt a tagállamokban élő roma lakosság foglalkoztatási lehetőségeinek előmozdítása a készségek és a képzettség fejlesztését és a megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló intézkedések segítségével, másrészt a munkahelyteremtés elősegítése, például az önfoglalkoztatás és a vállalkozóvá válás, illetve innovatív pénzügyi eszközök használata révén; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot, hogy indítson útjára egy új kezdeményezést, amelynek célja egyrészt a tagállamokban élő roma lakosság foglalkoztatási lehetőségeinek előmozdítása a készségek és a képzettség fejlesztését és a megkülönböztetés elleni küzdelmet szolgáló intézkedések segítségével, másrészt a munkahelyteremtés elősegítése, például az önfoglalkoztatás és a vállalkozóvá válás, illetve innovatív pénzügyi eszközök használata révén;

| 37. | felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként a nemek között a foglalkoztatás terén meglévő különbségek áthidalását, elsősorban azáltal, hogy foglalkoznak a nemek közötti bérkülönbségek kérdésével, és intézkedéseket hajtanak végre a munka és a magánélet összeegyeztetésének megkönnyítése érdekében, többek között bővítve a gyermekgondozási lehetőségek körét; |
| --- | --- |

37.

felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként a nemek között a foglalkoztatás terén meglévő különbségek áthidalását, elsősorban azáltal, hogy foglalkoznak a nemek közötti bérkülönbségek kérdésével, és intézkedéseket hajtanak végre a munka és a magánélet összeegyeztetésének megkönnyítése érdekében, többek között bővítve a gyermekgondozási lehetőségek körét;

| 38. | sajnálattal állapítja meg, hogy az európai szemesztert nem hangolták össze kellőképpen az Európa 2020 stratégiával; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai szemeszter során végrehajtott gazdasági intézkedéseket hozzák összhangba az Európa 2020 stratégia szociális és foglalkoztatási céljaival és a Szerződésekben rögzített szociális elvekkel; határozottabb erőfeszítésekre szólít fel az uniós politikáknak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést és a jobb és fenntartható munkahelyek megteremtését szolgáló irányítása és összehangolása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálatát, figyelembe véve, hogy sürgősen további előrelépést kell elérni a szegénység csökkentése és más szociális célok megvalósítása terén, és jobban elő kell segíteni az érdekelt felek érdemi részvételét; |
| --- | --- |

38.

sajnálattal állapítja meg, hogy az európai szemesztert nem hangolták össze kellőképpen az Európa 2020 stratégiával; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az európai szemeszter során végrehajtott gazdasági intézkedéseket hozzák összhangba az Európa 2020 stratégia szociális és foglalkoztatási céljaival és a Szerződésekben rögzített szociális elvekkel; határozottabb erőfeszítésekre szólít fel az uniós politikáknak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést és a jobb és fenntartható munkahelyek megteremtését szolgáló irányítása és összehangolása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjessze elő az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálatát, figyelembe véve, hogy sürgősen további előrelépést kell elérni a szegénység csökkentése és más szociális célok megvalósítása terén, és jobban elő kell segíteni az érdekelt felek érdemi részvételét;

Oktatás és aktív munkaerő-piaci politikák a humántőke fejlesztése érdekében

| 39. | úgy véli, hogy az egyre képzettebb munkaerőre visszavezethető, erősödő nemzetközi verseny következtében az Unió a szakképzett munkaerő súlyos hiányával és komoly strukturális munkaerőhiánnyal néz szembe, ami visszaveti a gazdasági növekedést; úgy véli, hogy ha a tagállamok azt szeretnék, hogy reális esélyük legyen az Európa 2020 foglalkozatási céljainak elérésére, arra kell törekedniük, hogy megfelelő környezetet hozzanak létre a munkahelytemetéshez; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az egyre képzettebb munkaerőre visszavezethető, erősödő nemzetközi verseny következtében az Unió a szakképzett munkaerő súlyos hiányával és komoly strukturális munkaerőhiánnyal néz szembe, ami visszaveti a gazdasági növekedést; úgy véli, hogy ha a tagállamok azt szeretnék, hogy reális esélyük legyen az Európa 2020 foglalkozatási céljainak elérésére, arra kell törekedniük, hogy megfelelő környezetet hozzanak létre a munkahelytemetéshez;

| 40. | ismételten felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 keretébe illesszenek be egy, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos pillért; |
| --- | --- |

40.

ismételten felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európa 2020 keretébe illesszenek be egy, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos pillért;

| 41. | rámutat arra, hogy a versenyképesség visszaszerzését célzó stratégiának a munkaerőköltségek mellett a humántőkébe való befektetések és strukturális reformok általi termelékenységnövelésre is összpontosítania kell; |
| --- | --- |

41.

rámutat arra, hogy a versenyképesség visszaszerzését célzó stratégiának a munkaerőköltségek mellett a humántőkébe való befektetések és strukturális reformok általi termelékenységnövelésre is összpontosítania kell;

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy a humántőkébe való befektetések szintjét emeljék a válság előtt szintre, különösen azért, hogy a fiatalok számára megkönnyítsék az átmenetet az oktatásból a munka világába, valamint befektetéseket irányítsanak a szakképzésbe és az egész életen át tartó tanulásba; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat, hogy a humántőkébe való befektetések szintjét emeljék a válság előtt szintre, különösen azért, hogy a fiatalok számára megkönnyítsék az átmenetet az oktatásból a munka világába, valamint befektetéseket irányítsanak a szakképzésbe és az egész életen át tartó tanulásba;

| 43. | üdvözli, hogy a 2015. évi növekedési jelentésben a Bizottság felszólítja a tagállamokat az oktatásba, a kutatásba és az innovációba irányuló hosszú távú beruházások védelmére vagy előmozdítására; megjegyzi ugyanakkor, hogy azok a tagállamok, amelyeknek költségvetési lehetőségei már most is korlátozottak, nem rendelkeznek elegendő eszközzel e cél eléréséhez; |
| --- | --- |

43.

üdvözli, hogy a 2015. évi növekedési jelentésben a Bizottság felszólítja a tagállamokat az oktatásba, a kutatásba és az innovációba irányuló hosszú távú beruházások védelmére vagy előmozdítására; megjegyzi ugyanakkor, hogy azok a tagállamok, amelyeknek költségvetési lehetőségei már most is korlátozottak, nem rendelkeznek elegendő eszközzel e cél eléréséhez;

| 44. | hangsúlyozza, hogy az aktív munkaerő-piaci politikák a jelenlegi körülmények között bizonyos tagállamokban jelentős szerepet töltenek be; felhívja e tagállamokat az aktív munkaerő-piaci politikák hatókörének és hatékonyságának növelésére; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy az aktív munkaerő-piaci politikák a jelenlegi körülmények között bizonyos tagállamokban jelentős szerepet töltenek be; felhívja e tagállamokat az aktív munkaerő-piaci politikák hatókörének és hatékonyságának növelésére;

Minőségi munkahelyek és bérek mint a termelékenység és a növekedés motorjai

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a munkanélküliség magas arányára a hátrányos helyzetű csoportokon belül, és helyezzék előtérbe a munkaerő-piaci belépés és integráció, illetve a bejutási és integrációs politikák általános érvényesítése tárgykörét, mivel a sikeres integráció kulcsa a foglalkoztatás; |
| --- | --- |

45.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a munkanélküliség magas arányára a hátrányos helyzetű csoportokon belül, és helyezzék előtérbe a munkaerő-piaci belépés és integráció, illetve a bejutási és integrációs politikák általános érvényesítése tárgykörét, mivel a sikeres integráció kulcsa a foglalkoztatás;

| 46. | emlékeztet arra, hogy a tisztességes bérezés nemcsak a társadalmi kohézió, hanem az erőteljes fellendülés és a termelékeny gazdaság szempontjából is fontos; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a minimálbért bevezető tagállamok hatását a bérezések közötti egyenlőtlenségek csökkentése tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy rendezzen konferenciát a minimálbérre vonatkozó európai keretről; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet arra, hogy a tisztességes bérezés nemcsak a társadalmi kohézió, hanem az erőteljes fellendülés és a termelékeny gazdaság szempontjából is fontos; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a minimálbért bevezető tagállamok hatását a bérezések közötti egyenlőtlenségek csökkentése tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy rendezzen konferenciát a minimálbérre vonatkozó európai keretről;

| 47. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a munkaerő-piaci reformok számos tagállamban nem tudták csökkenteni a bizonytalan foglalkoztatás mértékét; megjegyzi, hogy a 2014-ben létrehozott munkahelyek 50 %-a ideiglenes munkahely volt; rámutat arra, hogy a Bizottság szerint ma is létezik a munkavállalókat sújtó szegénység, és hogy a foglalkoztatás biztosítása az összes munkakereső 50 %-a esetében nem elegendő ahhoz, hogy kiemelkedjenek a szegénységből, és a termelékenységet sem növeli; felhívja a tagállamokat, hogy a munkahelyek minőségét tekintsék prioritásnak, és kezeljék a munkaerőpiac szegmentációját; kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a munkaerő-piaci reformok – a jobb és fenntarthatóbb munkahelyek teremtésének előmozdítása mellett – a szegmentáció csökkentését, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok munkaerő-piaci integrációjának ösztönzését, a nemek közötti egyenlőség előmozdítását, az aktív keresők szegénységének csökkentését és a valamennyi munkavállaló – többek között az önálló vállalkozók – megfelelő szociális védelmének biztosítását célozzák; |
| --- | --- |

47.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a munkaerő-piaci reformok számos tagállamban nem tudták csökkenteni a bizonytalan foglalkoztatás mértékét; megjegyzi, hogy a 2014-ben létrehozott munkahelyek 50 %-a ideiglenes munkahely volt; rámutat arra, hogy a Bizottság szerint ma is létezik a munkavállalókat sújtó szegénység, és hogy a foglalkoztatás biztosítása az összes munkakereső 50 %-a esetében nem elegendő ahhoz, hogy kiemelkedjenek a szegénységből, és a termelékenységet sem növeli; felhívja a tagállamokat, hogy a munkahelyek minőségét tekintsék prioritásnak, és kezeljék a munkaerőpiac szegmentációját; kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a munkaerő-piaci reformok – a jobb és fenntarthatóbb munkahelyek teremtésének előmozdítása mellett – a szegmentáció csökkentését, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok munkaerő-piaci integrációjának ösztönzését, a nemek közötti egyenlőség előmozdítását, az aktív keresők szegénységének csökkentését és a valamennyi munkavállaló – többek között az önálló vállalkozók – megfelelő szociális védelmének biztosítását célozzák;

| 48. | úgy véli, hogy a tagállamok csak akkor tudnak munkahelyeket teremteni, ha azt a piac lehetővé teszi, ha képzett munkaerő áll rendelkezésre, ha a munkaerőpiacok kellőképp rugalmasak, ha a munkaerőköltségek – a béreket is beleértve – összhangban állnak a termelékenységgel, ha a szociális védelmi rendszerek vonzóbbá teszik a munkát, és ha a szabályozás arányos és tényeken alapul; |
| --- | --- |

48.

úgy véli, hogy a tagállamok csak akkor tudnak munkahelyeket teremteni, ha azt a piac lehetővé teszi, ha képzett munkaerő áll rendelkezésre, ha a munkaerőpiacok kellőképp rugalmasak, ha a munkaerőköltségek – a béreket is beleértve – összhangban állnak a termelékenységgel, ha a szociális védelmi rendszerek vonzóbbá teszik a munkát, és ha a szabályozás arányos és tényeken alapul;

| 49. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az Unióban tapasztalható szociális dömping kezelését célzó erőfeszítéseiket, mivel az jelentős károkat okoz az érintett munkavállalók és a tagállamok jóléti rendszerei számára; kéri továbbá, hogy ezen erőfeszítésekbe minden szinten vonják be a szociális partnereket; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az Unióban tapasztalható szociális dömping kezelését célzó erőfeszítéseiket, mivel az jelentős károkat okoz az érintett munkavállalók és a tagállamok jóléti rendszerei számára; kéri továbbá, hogy ezen erőfeszítésekbe minden szinten vonják be a szociális partnereket;

| 50. | üdvözli a nem bejelentett munkával foglalkozó európai platform létrehozására irányuló kezdeményezést; megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy biztosítsák, hogy a bizonytalan szerződéssel rendelkező vagy önfoglalkoztató emberek alapvető jogosultságokban és megfelelő szociális védelemben részesüljenek, különösen a család, illetve a munka és a magánélet összeegyeztetése tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy célzott erőfeszítésekkel kezelje a nem önkéntesen vállalt részidős és ideiglenes foglalkoztatás és a színlelt önfoglalkoztatás által okozott járulékos problémákat; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a nem bejelentett munkával foglalkozó európai platform létrehozására irányuló kezdeményezést; megismétli a tagállamokhoz intézett felhívását, hogy biztosítsák, hogy a bizonytalan szerződéssel rendelkező vagy önfoglalkoztató emberek alapvető jogosultságokban és megfelelő szociális védelemben részesüljenek, különösen a család, illetve a munka és a magánélet összeegyeztetése tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy célzott erőfeszítésekkel kezelje a nem önkéntesen vállalt részidős és ideiglenes foglalkoztatás és a színlelt önfoglalkoztatás által okozott járulékos problémákat;

| 51. | sajnálattal állapítja meg, hogy alig kerül említésre a létrehozott munkahelyek minősége vagy fenntarthatósága, különösen ami a nők foglalkoztatását illeti, akik a szakmai és a magánélet összeegyeztetésének nehézségei miatt felülreprezentáltak a részidős foglalkoztatásban; |
| --- | --- |

51.

sajnálattal állapítja meg, hogy alig kerül említésre a létrehozott munkahelyek minősége vagy fenntarthatósága, különösen ami a nők foglalkoztatását illeti, akik a szakmai és a magánélet összeegyeztetésének nehézségei miatt felülreprezentáltak a részidős foglalkoztatásban;

| 52. | úgy véli, hogy az újraiparosításra vonatkozó célkitűzések teljesítése alapvető fontosságú az Unió versenyképessége szempontjából, továbbá úgy ítéli meg, hogy egy valódi európai iparpolitika újraindítása elősegíthetné a növekedést és új, minőségi munkahelyeket teremthetne; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az újraiparosításra vonatkozó célkitűzések teljesítése alapvető fontosságú az Unió versenyképessége szempontjából, továbbá úgy ítéli meg, hogy egy valódi európai iparpolitika újraindítása elősegíthetné a növekedést és új, minőségi munkahelyeket teremthetne;

| 53. | fájlalja, hogy a munkanélküliségi ráták kapcsán más tényezőket – így az inaktívak, a mobilitás és a migráció növekvő arányát – nem vesznek kellőképpen figyelembe; |
| --- | --- |

53.

fájlalja, hogy a munkanélküliségi ráták kapcsán más tényezőket – így az inaktívak, a mobilitás és a migráció növekvő arányát – nem vesznek kellőképpen figyelembe;

Az ifjúsági munkanélküliség és a munkavállalói mobilitás

| 54. | üdvözli az ifjúsági munkanélküliségi ráta csökkenését, azonban rámutat, hogy az továbbra is riasztóan magas, és nem szükségképpen a nettó munkahelyteremtés az alapja; hangsúlyozza, hogy a munkahelyek bizonytalansága és az alulfoglalkoztatottság szintén nőtt, és hogy a fiatalok 43 %-a bizonytalan körülmények között, nem önkéntesen vállalt részidős szerződéssel vagy hamis önfoglalkoztatóként dolgozik; |
| --- | --- |

54.

üdvözli az ifjúsági munkanélküliségi ráta csökkenését, azonban rámutat, hogy az továbbra is riasztóan magas, és nem szükségképpen a nettó munkahelyteremtés az alapja; hangsúlyozza, hogy a munkahelyek bizonytalansága és az alulfoglalkoztatottság szintén nőtt, és hogy a fiatalok 43 %-a bizonytalan körülmények között, nem önkéntesen vállalt részidős szerződéssel vagy hamis önfoglalkoztatóként dolgozik;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az ifjúsági garanciák végrehajtására vonatkozó minimumkövetelmények bevezetésére vonatkozó európai keretre, és a nyilvánosság tudatosságának növelését célzó konkrét intézkedésekre; felhívja a tagállamokat, hogy használják fel hatékonyan a rendelkezésre álló költségvetést, és haladéktalanul hajtsák végre az ifjúsági garanciákat, továbbá biztosítsák, hogy azok a hátrányos szociális hátterű fiatalokat is elérjék; felszólít arra, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során az ILO ajánlásainak megfelelően biztosítsanak megfelelő költségvetést; megjegyzi, hogy az ILO becslései szerint 21 milliárd euróra van szükség az ifjúsági munkanélküliség jelentette probléma megoldásához; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az ifjúsági garanciák végrehajtására vonatkozó minimumkövetelmények bevezetésére vonatkozó európai keretre, és a nyilvánosság tudatosságának növelését célzó konkrét intézkedésekre; felhívja a tagállamokat, hogy használják fel hatékonyan a rendelkezésre álló költségvetést, és haladéktalanul hajtsák végre az ifjúsági garanciákat, továbbá biztosítsák, hogy azok a hátrányos szociális hátterű fiatalokat is elérjék; felszólít arra, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során az ILO ajánlásainak megfelelően biztosítsanak megfelelő költségvetést; megjegyzi, hogy az ILO becslései szerint 21 milliárd euróra van szükség az ifjúsági munkanélküliség jelentette probléma megoldásához;

| 56. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére vonatkozó, 2014. márciusi tanácsi ajánláson túlmutatóan, a fiatal munkavállalók megkülönböztetésének és kizsákmányolásának megelőzése érdekében javasoljon új minőségi keretrendszert; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot, hogy a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére vonatkozó, 2014. márciusi tanácsi ajánláson túlmutatóan, a fiatal munkavállalók megkülönböztetésének és kizsákmányolásának megelőzése érdekében javasoljon új minőségi keretrendszert;

| 57. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyék befogadóbbá a munkaerőpiacokat azok előtt, akik családi feladatokat látnak el, például gyermekeket nevelnek vagy ápolásra szoruló családtagokat gondoznak; ezért olyan intézkedésekre szólít fel, amelyek az európai szemeszter által előmozdított munkaerő-piaci reformok részeként elősegítik a munka és a családi élet összeegyeztetését; |
| --- | --- |

57.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyék befogadóbbá a munkaerőpiacokat azok előtt, akik családi feladatokat látnak el, például gyermekeket nevelnek vagy ápolásra szoruló családtagokat gondoznak; ezért olyan intézkedésekre szólít fel, amelyek az európai szemeszter által előmozdított munkaerő-piaci reformok részeként elősegítik a munka és a családi élet összeegyeztetését;

| 58. | ismételten felhívja a tagállamokat, hogy fektessenek be az egész életen át tartó tanulást, szakképzést és munkahelyi képzést nyújtó lehetőségekbe; kéri, hogy az európai szemeszter munkaerő-piaci reformstratégiáinak részeként értékeljék az egész életen át tartó tanulást célzó nemzeti rendszereket; |
| --- | --- |

58.

ismételten felhívja a tagállamokat, hogy fektessenek be az egész életen át tartó tanulást, szakképzést és munkahelyi képzést nyújtó lehetőségekbe; kéri, hogy az európai szemeszter munkaerő-piaci reformstratégiáinak részeként értékeljék az egész életen át tartó tanulást célzó nemzeti rendszereket;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság szerint a magas munkanélküliségi ráták ellenére 2 millió betöltetlen álláshely van az Unióban, és hogy az aktív népesség mindössze 3,3 %-a dolgozik másik tagállamban, ami az Egyesült Államokkal vagy Japánnal összehasonlítva továbbra is alacsony mobilitási szintnek tekinthető; emlékeztet arra, hogy a munkaerő-piaci mobilitási ráták közötti eltérésekre – amelyek a válság által leginkább érintett tagállamokban10 százalékpontig terjednek – pozitív hatást gyakorolhat az EURES platform használata; folyamatos támogatásáról biztosítja a szabad mozgás elvét; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság szerint a magas munkanélküliségi ráták ellenére 2 millió betöltetlen álláshely van az Unióban, és hogy az aktív népesség mindössze 3,3 %-a dolgozik másik tagállamban, ami az Egyesült Államokkal vagy Japánnal összehasonlítva továbbra is alacsony mobilitási szintnek tekinthető; emlékeztet arra, hogy a munkaerő-piaci mobilitási ráták közötti eltérésekre – amelyek a válság által leginkább érintett tagállamokban10 százalékpontig terjednek – pozitív hatást gyakorolhat az EURES platform használata; folyamatos támogatásáról biztosítja a szabad mozgás elvét;

| 60. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a külföldi munkakeresés elősegítése és ösztönzése érdekében biztosítsák az állami foglalkoztatási szolgálatok megfelelő működését; |
| --- | --- |

60.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a külföldi munkakeresés elősegítése és ösztönzése érdekében biztosítsák az állami foglalkoztatási szolgálatok megfelelő működését;

| 61. | tekintettel arra a számos munkavállalóra, különösen a fiatalokra, akik származási országukat elhagyva másik tagállamban keresnek munkalehetőséget, sürgősen megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni annak érdekében, hogy egyetlen munkavállaló se maradjon szociális és munkajogi védelem nélkül; felhívja ezzel kapcsolatban a Bizottságot és a tagállamokat az uniós munkaerő-piaci mobilitás további javítására olyan eszközök révén, mint az EURES, fenntartva ugyanakkor az egyenlő bánásmód elvét, valamint a bérek védelmét és a szociális normák megőrzését; felhívja az összes tagállamot, hogy hozzanak létre olyan szociális és foglalkoztatási politikákat, amelyek a munkavállalók szabad mozgásának alapját képező elvekre való tekintettel ugyanazon a munkahelyen – különösen nemi szempontból – egyenlő jogokat és egyenlő béreket biztosítanak; |
| --- | --- |

61.

tekintettel arra a számos munkavállalóra, különösen a fiatalokra, akik származási országukat elhagyva másik tagállamban keresnek munkalehetőséget, sürgősen megfelelő intézkedéseket kell kidolgozni annak érdekében, hogy egyetlen munkavállaló se maradjon szociális és munkajogi védelem nélkül; felhívja ezzel kapcsolatban a Bizottságot és a tagállamokat az uniós munkaerő-piaci mobilitás további javítására olyan eszközök révén, mint az EURES, fenntartva ugyanakkor az egyenlő bánásmód elvét, valamint a bérek védelmét és a szociális normák megőrzését; felhívja az összes tagállamot, hogy hozzanak létre olyan szociális és foglalkoztatási politikákat, amelyek a munkavállalók szabad mozgásának alapját képező elvekre való tekintettel ugyanazon a munkahelyen – különösen nemi szempontból – egyenlő jogokat és egyenlő béreket biztosítanak;

| 62. | emlékeztet a nemek esélyegyenlőségével kapcsolatos uniós célkitűzésekre, különösen a nők és a férfiak 75 %-os foglalkoztatási rátájának 2020-ig történő elérésére, és a szegénységben élő vagy szegénység által fenyegetett emberek számának 20 millióval történő csökkentésére vonatkozó célkitűzésre; |
| --- | --- |

62.

emlékeztet a nemek esélyegyenlőségével kapcsolatos uniós célkitűzésekre, különösen a nők és a férfiak 75 %-os foglalkoztatási rátájának 2020-ig történő elérésére, és a szegénységben élő vagy szegénység által fenyegetett emberek számának 20 millióval történő csökkentésére vonatkozó célkitűzésre;

| 63. | nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a szülői szabadságra vonatkozó javaslatot, amely hozzájárul a nők és férfiak egyenlő munkafeltételeinek biztosításához, nem utolsósorban arra való tekintettel, hogy az Unió népessége gyorsan öregszik, és ezáltal veszélybe kerül a tagállamoknak a szükséges szociális szolgáltatások fenntartására irányuló jövőbeli képessége; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre több, az uniós népesség bővülését elősegítő, a születések számát vagy a bevándorlást ösztönző szakpolitikát; |
| --- | --- |

63.

nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a szülői szabadságra vonatkozó javaslatot, amely hozzájárul a nők és férfiak egyenlő munkafeltételeinek biztosításához, nem utolsósorban arra való tekintettel, hogy az Unió népessége gyorsan öregszik, és ezáltal veszélybe kerül a tagállamoknak a szükséges szociális szolgáltatások fenntartására irányuló jövőbeli képessége; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre több, az uniós népesség bővülését elősegítő, a születések számát vagy a bevándorlást ösztönző szakpolitikát;

| 64. | sajnálattal jegyzi meg, hogy az Unió által a befektetői bizalom helyreállítása céljából bevezetett megszorító intézkedések a foglalkoztatási és szociális körülmények romlását idézték elő, illetve nagyobb munkanélküliséget, szegénységet és egyenlőtlenséget eredményeztek; |
| --- | --- |

64.

sajnálattal jegyzi meg, hogy az Unió által a befektetői bizalom helyreállítása céljából bevezetett megszorító intézkedések a foglalkoztatási és szociális körülmények romlását idézték elő, illetve nagyobb munkanélküliséget, szegénységet és egyenlőtlenséget eredményeztek;

| 65. | felhívja a tagállamokat, hogy minden szinten javítsák a vállalkozások és az oktatási szektor közötti együttműködést; |
| --- | --- |

65.

felhívja a tagállamokat, hogy minden szinten javítsák a vállalkozások és az oktatási szektor közötti együttműködést;

Határozott felhívás az EU szociális dimenziójának erősítésére és a konvergencia fokozására

| 66. | megismétli figyelmeztetését, amelyben rámutat az Unió, és különösen néhány tagállam előtt álló társadalmi-gazdasági kihívásokra és azokra a kockázatokra, amelyek a regionális konvergencia folyamatának visszafordulása miatt az Unió fenntarthatóságát és stabil növekedési potenciálját fenyegetik; emlékeztet arra, hogy 122 millió uniós polgárt fenyeget a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés, többek között a munkavállalókat sújtó szegénység és a gyermekszegénység veszélye; rámutat, hogy becslések szerint az Unión belül jelenleg a gyermekek 19 %-át fenyegeti szegénység, és kitart amellett, hogy e mérték elfogadhatatlan, és azt haladéktalanul csökkenteni kell; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az Unió szociális dimenziójának fejlesztését; elismeri a Bizottság által a gazdasági és monetáris unió szociális pillérje terén – a szociális dimenzió a gazdaságirányítási mechanizmusok jelenlegi szerkezetébe való integrációs folyamatának részeként – végzett munkát, és kéri annak folytatását az Európa 2020 stratégia megvalósításának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

66.

megismétli figyelmeztetését, amelyben rámutat az Unió, és különösen néhány tagállam előtt álló társadalmi-gazdasági kihívásokra és azokra a kockázatokra, amelyek a regionális konvergencia folyamatának visszafordulása miatt az Unió fenntarthatóságát és stabil növekedési potenciálját fenyegetik; emlékeztet arra, hogy 122 millió uniós polgárt fenyeget a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés, többek között a munkavállalókat sújtó szegénység és a gyermekszegénység veszélye; rámutat, hogy becslések szerint az Unión belül jelenleg a gyermekek 19 %-át fenyegeti szegénység, és kitart amellett, hogy e mérték elfogadhatatlan, és azt haladéktalanul csökkenteni kell; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa az Unió szociális dimenziójának fejlesztését; elismeri a Bizottság által a gazdasági és monetáris unió szociális pillérje terén – a szociális dimenzió a gazdaságirányítási mechanizmusok jelenlegi szerkezetébe való integrációs folyamatának részeként – végzett munkát, és kéri annak folytatását az Európa 2020 stratégia megvalósításának előmozdítása érdekében;

| 67. | fájlalja, hogy nem léteznek a számos uniós tagállamot érintő abszolút szegénységre vonatkozó mutatók és egyértelmű meghatározások; |
| --- | --- |

67.

fájlalja, hogy nem léteznek a számos uniós tagállamot érintő abszolút szegénységre vonatkozó mutatók és egyértelmű meghatározások;

| 68. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az EUMSZ 9. cikkének értelmében valamennyi európai politikát az európai szociális vívmányok előmozdítását célzó foglalkoztatási és szociális politikáknak kell vezérelniük; felkéri a Bizottságot, hogy teljesítse az európai szemeszter és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek összekapcsolására vonatkozó kötelezettségét; |
| --- | --- |

68.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az EUMSZ 9. cikkének értelmében valamennyi európai politikát az európai szociális vívmányok előmozdítását célzó foglalkoztatási és szociális politikáknak kell vezérelniük; felkéri a Bizottságot, hogy teljesítse az európai szemeszter és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek összekapcsolására vonatkozó kötelezettségét;

| 69. | rámutat arra, hogy a szociális védelem és a szociális politika – különösen a munkanélküli ellátások, a minimális jövedelemtámogatás és a progresszív adózás – kezdetben segítette a recesszió csökkentését, és stabilizálta a munkaerőpiacokat és a fogyasztást; hangsúlyozza azonban, hogy a gazdasági és monetáris unió kedvezőtlen gazdasági sokkhatásokkal szembesülő tagállamai széles körben alkalmazták a szociális stabilizátorokat kiigazítási tényezőként; hangsúlyozza, hogy a szociális védelem és a szociális politikák a tagállamok hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

69.

rámutat arra, hogy a szociális védelem és a szociális politika – különösen a munkanélküli ellátások, a minimális jövedelemtámogatás és a progresszív adózás – kezdetben segítette a recesszió csökkentését, és stabilizálta a munkaerőpiacokat és a fogyasztást; hangsúlyozza azonban, hogy a gazdasági és monetáris unió kedvezőtlen gazdasági sokkhatásokkal szembesülő tagállamai széles körben alkalmazták a szociális stabilizátorokat kiigazítási tényezőként; hangsúlyozza, hogy a szociális védelem és a szociális politikák a tagállamok hatáskörébe tartoznak;

Szociális stabilizátorok

| 70. | megállapítja, hogy az EU foglalkoztatási és szociális helyzetéről szóló 2013. évi jelentésben a Bizottság kiemelte a szociális védelmi kiadások jelentőségét a szociális kockázatok elleni védintézkedésként; emlékeztet arra, hogy az automatikus stabilizátorok fontos szerepet töltenek be az aszimmetrikus sokkhatások kezelésében, az országok jóléti rendszerei túlzott kimerítésének elkerülésében és ily módon az egész GMU fenntarthatóságának megerősítésében; felkéri a Bizottságot, hogy országspecifikus ajánlásaiba foglalja bele, hogy fontos az erős automatikus stabilizátorok megőrzése a tagállamokban, tekintettel a társadalmi kohézió fenntartásában, valamint a belső kereslet és a gazdasági növekedés ösztönzésében játszott kiemelkedő szerepükre; ismételten kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki zöld könyvet az euróövezetben használható automatikus stabilizátorokról; |
| --- | --- |

70.

megállapítja, hogy az EU foglalkoztatási és szociális helyzetéről szóló 2013. évi jelentésben a Bizottság kiemelte a szociális védelmi kiadások jelentőségét a szociális kockázatok elleni védintézkedésként; emlékeztet arra, hogy az automatikus stabilizátorok fontos szerepet töltenek be az aszimmetrikus sokkhatások kezelésében, az országok jóléti rendszerei túlzott kimerítésének elkerülésében és ily módon az egész GMU fenntarthatóságának megerősítésében; felkéri a Bizottságot, hogy országspecifikus ajánlásaiba foglalja bele, hogy fontos az erős automatikus stabilizátorok megőrzése a tagállamokban, tekintettel a társadalmi kohézió fenntartásában, valamint a belső kereslet és a gazdasági növekedés ösztönzésében játszott kiemelkedő szerepükre; ismételten kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki zöld könyvet az euróövezetben használható automatikus stabilizátorokról;

| 71. | tudomásul veszi a Bizottság azon célkitűzését, hogy az uniós jogot „az állampolgárok és a vállalkozások javát szolgálva – érthetőbbé, egyszerűbbé és kevésbé költségessé” kívánja tenni; hangsúlyozza, hogy a szabályozási korlátok ilyetén megszüntetése nem veszélyeztetheti sem az európai szociális vívmányokat – például a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, illetve a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció terén –, sem az ILO alapegyezményeit, sem pedig az Európai Szociális Chartát, és e folyamat során a Szerződésben foglaltaknak megfelelően tiszteletben kell tartani a szociális partnerek önállóságát; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen hiteles erőfeszítéseket a várandós és a gyermekágyas munkavállalók védelme érdekében; |
| --- | --- |

71.

tudomásul veszi a Bizottság azon célkitűzését, hogy az uniós jogot „az állampolgárok és a vállalkozások javát szolgálva – érthetőbbé, egyszerűbbé és kevésbé költségessé” kívánja tenni; hangsúlyozza, hogy a szabályozási korlátok ilyetén megszüntetése nem veszélyeztetheti sem az európai szociális vívmányokat – például a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, illetve a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció terén –, sem az ILO alapegyezményeit, sem pedig az Európai Szociális Chartát, és e folyamat során a Szerződésben foglaltaknak megfelelően tiszteletben kell tartani a szociális partnerek önállóságát; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen hiteles erőfeszítéseket a várandós és a gyermekágyas munkavállalók védelme érdekében;

Szociális mutatók

| 72. | üdvözli, hogy az éves növekedési jelentéshez mellékelt közös foglalkoztatási jelentés magában foglal egy foglalkoztatási és szociálpolitikai eredménytáblát; felhívja a Bizottságot annak elemzésére, hogy e mutatók elégségesek-e a tagállamok társadalmi-gazdasági helyzetének alapos tanulmányozásához; kiemeli, hogy fontos megérteni a háztartások jövedelmében bekövetkező fejlemények és a növekvő jövedelmi egyenlőtlenségek dinamikáját és következményeit; sajnálattal állapítja meg, hogy az eredménytábla ez évi kiadásában bemutatott számos adat elavult; kéri a Bizottságot, hogy a szakpolitikák kialakításakor nagyobb mértékben használja fel ezt az eredménytáblát; felszólít a tagállamok által a különböző szakpolitikai területeken alkalmazott gyakorlatok és azok eredményeinek részletes áttekintésére; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje és növelje az eredménytábla hatókörét és eredményességét, valamint biztosítsa, hogy az eredményeket teljes mértékben figyelembe vegyék az országspecifikus ajánlások kidolgozásakor; |
| --- | --- |

72.

üdvözli, hogy az éves növekedési jelentéshez mellékelt közös foglalkoztatási jelentés magában foglal egy foglalkoztatási és szociálpolitikai eredménytáblát; felhívja a Bizottságot annak elemzésére, hogy e mutatók elégségesek-e a tagállamok társadalmi-gazdasági helyzetének alapos tanulmányozásához; kiemeli, hogy fontos megérteni a háztartások jövedelmében bekövetkező fejlemények és a növekvő jövedelmi egyenlőtlenségek dinamikáját és következményeit; sajnálattal állapítja meg, hogy az eredménytábla ez évi kiadásában bemutatott számos adat elavult; kéri a Bizottságot, hogy a szakpolitikák kialakításakor nagyobb mértékben használja fel ezt az eredménytáblát; felszólít a tagállamok által a különböző szakpolitikai területeken alkalmazott gyakorlatok és azok eredményeinek részletes áttekintésére; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje és növelje az eredménytábla hatókörét és eredményességét, valamint biztosítsa, hogy az eredményeket teljes mértékben figyelembe vegyék az országspecifikus ajánlások kidolgozásakor;

| 73. | hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter folyamatában a foglalkoztatási és szociális megfontolásokat ugyanolyan mértékben kell figyelembe venni, mint a makrogazdaságiakat; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy az európai szemeszter folyamatában a foglalkoztatási és szociális megfontolásokat ugyanolyan mértékben kell figyelembe venni, mint a makrogazdaságiakat;

| 74. | felszólít az uniós és az euróövezethez tartozó gazdaságokon belüli fő makrogazdasági és makroszociális egyensúlyhiányok azonosítására, valamint ez alapján országspecifikus ajánlások megfogalmazására az európai szemeszter keretében, meghatározva többek között a munkaügyi és szociális előírások konvergenciája felé teendő lépéseket; |
| --- | --- |

74.

felszólít az uniós és az euróövezethez tartozó gazdaságokon belüli fő makrogazdasági és makroszociális egyensúlyhiányok azonosítására, valamint ez alapján országspecifikus ajánlások megfogalmazására az európai szemeszter keretében, meghatározva többek között a munkaügyi és szociális előírások konvergenciája felé teendő lépéseket;

Szegénység és társadalmi kirekesztés

| 75. | sajnálattal állapítja meg, hogy az éves növekedési jelentés és a közös foglalkoztatási jelentés nem tartalmaz olyan intézkedést vagy szakpolitikai keretet, amely az Európa 2020 stratégia szegénység csökkentésére vonatkozó célkitűzésének teljesítését szolgálja; felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban jelenítsék meg ezt a célkitűzést az európai szemeszterben; |
| --- | --- |

75.

sajnálattal állapítja meg, hogy az éves növekedési jelentés és a közös foglalkoztatási jelentés nem tartalmaz olyan intézkedést vagy szakpolitikai keretet, amely az Európa 2020 stratégia szegénység csökkentésére vonatkozó célkitűzésének teljesítését szolgálja; felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban jelenítsék meg ezt a célkitűzést az európai szemeszterben;

| 76. | hangsúlyozza a szociális vívmányok, a horizontális szociális záradék és az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv végrehajtásának szükségességét; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a szociális vívmányok, a horizontális szociális záradék és az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv végrehajtásának szükségességét;

| 77. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elnöke azzal a felhívással fordult az EU tagállamaihoz, hogy az unióbeli szegénység csökkentése érdekében vezessenek be minimáljövedelmet; kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a tagállamokon belüli minimálbér bevezetésének előmozdítását célzó kezdeményezésre; hangsúlyozza, hogy a minimálbér szintjének megállapítása az egyes tagállamok hatásköre, továbbá hogy e szintnek a szóban forgó ország társadalmi-gazdasági helyzetével arányosnak kell lennie; |
| --- | --- |

77.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság elnöke azzal a felhívással fordult az EU tagállamaihoz, hogy az unióbeli szegénység csökkentése érdekében vezessenek be minimáljövedelmet; kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a tagállamokon belüli minimálbér bevezetésének előmozdítását célzó kezdeményezésre; hangsúlyozza, hogy a minimálbér szintjének megállapítása az egyes tagállamok hatásköre, továbbá hogy e szintnek a szóban forgó ország társadalmi-gazdasági helyzetével arányosnak kell lennie;

| 78. | sajnálattal állapítja meg, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdésének megoldását célzó bizottsági megközelítés a szakmai és a családi élet összeegyeztetését elsősorban a nőket érintő kérdésként kezeli; megjegyzi, hogy a fent említett – a férfiakat és nőket egyaránt érintő – összeegyeztetés elősegítésére hivatott intézkedések a munkahelyteremtés szempontjából döntő fontosságúak, és közvetlen befolyással vannak a létrehozott munkahelyek minőségére; megjegyzi, hogy a munka és a magánélet összeegyeztetésének legfőbb akadályát továbbra is a megfizethető és minőségi gyermekgondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés nehézsége képezi, ezért felhívja a Bizottságot, hogy a fő foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytáblájának elemzése során fordítson figyelmet e mutatóra; |
| --- | --- |

78.

sajnálattal állapítja meg, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdésének megoldását célzó bizottsági megközelítés a szakmai és a családi élet összeegyeztetését elsősorban a nőket érintő kérdésként kezeli; megjegyzi, hogy a fent említett – a férfiakat és nőket egyaránt érintő – összeegyeztetés elősegítésére hivatott intézkedések a munkahelyteremtés szempontjából döntő fontosságúak, és közvetlen befolyással vannak a létrehozott munkahelyek minőségére; megjegyzi, hogy a munka és a magánélet összeegyeztetésének legfőbb akadályát továbbra is a megfizethető és minőségi gyermekgondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés nehézsége képezi, ezért felhívja a Bizottságot, hogy a fő foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytáblájának elemzése során fordítson figyelmet e mutatóra;

| 79. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve haladéktalanul lépjen fel a gyermekszegénység Európa-szerte tapasztalható riasztó növekedésével szemben, bizonyos tagállamok bevált gyakorlatain alapuló, hosszú távú, holisztikus intézkedések, különösen az iskolai étkeztetés állami támogatásának növelésére irányuló intézkedések, valamint a „Befektetés a gyermekek jövőjébe” című, a szociális beruházási csomagban szereplő hárompilléres bizottsági ajánlás végrehajtása révén; |
| --- | --- |

79.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve haladéktalanul lépjen fel a gyermekszegénység Európa-szerte tapasztalható riasztó növekedésével szemben, bizonyos tagállamok bevált gyakorlatain alapuló, hosszú távú, holisztikus intézkedések, különösen az iskolai étkeztetés állami támogatásának növelésére irányuló intézkedések, valamint a „Befektetés a gyermekek jövőjébe” című, a szociális beruházási csomagban szereplő hárompilléres bizottsági ajánlás végrehajtása révén;

| 80. | rámutat arra, hogy az adósságválsággal súlyosbított szegénység új formáinak megjelenése – úgymint a munkavállalókat érintő, különböző nehézségekkel, például jelzálogtörlesztéssel súlyosbított szegénység vagy a közműszolgáltatások magas árából származó energiaszegénység – a kilakoltatások, lefoglalások és a hajléktalanok számának növekedését eredményezte; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyes tagállamokban folytatott jó gyakorlatok alapján hajtsanak végre szociális és megfizethető lakhatást támogató integrált szakpolitikákat, eredményes megelőző politikákat a kilakoltatások számának csökkentése érdekében, illetve az energiaszegénységet kezelő szakpolitikákat, továbbá vessenek véget a hajléktalanok néhány tagállamban megjelenő kriminalizálásának; felhívja a Bizottságot, hogy a Parlament többszöri kérésének és más uniós szervek felszólításának megfelelően haladéktalanul indítson el egy a hajléktalanságra vonatkozó uniós cselekvési tervet, hogy segítsen a tagállamoknak a hajléktalanság égető és gyorsan növekvő problémájának megoldásában; |
| --- | --- |

80.

rámutat arra, hogy az adósságválsággal súlyosbított szegénység új formáinak megjelenése – úgymint a munkavállalókat érintő, különböző nehézségekkel, például jelzálogtörlesztéssel súlyosbított szegénység vagy a közműszolgáltatások magas árából származó energiaszegénység – a kilakoltatások, lefoglalások és a hajléktalanok számának növekedését eredményezte; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az egyes tagállamokban folytatott jó gyakorlatok alapján hajtsanak végre szociális és megfizethető lakhatást támogató integrált szakpolitikákat, eredményes megelőző politikákat a kilakoltatások számának csökkentése érdekében, illetve az energiaszegénységet kezelő szakpolitikákat, továbbá vessenek véget a hajléktalanok néhány tagállamban megjelenő kriminalizálásának; felhívja a Bizottságot, hogy a Parlament többszöri kérésének és más uniós szervek felszólításának megfelelően haladéktalanul indítson el egy a hajléktalanságra vonatkozó uniós cselekvési tervet, hogy segítsen a tagállamoknak a hajléktalanság égető és gyorsan növekvő problémájának megoldásában;

| 81. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan stratégiát, amely integrált szakpolitikák és megfelelő szociális beruházás révén támogatná a tagállamokat a hajléktalanság problémájának leküzdésében; |
| --- | --- |

81.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan stratégiát, amely integrált szakpolitikák és megfelelő szociális beruházás révén támogatná a tagállamokat a hajléktalanság problémájának leküzdésében;

| 82. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen hozzanak intézkedéseket a hajléktalanság kezelése érdekében. rámutat, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés e szélsőséges formája sérti az alapvető jogokat, és a tagállamok nagy többségében fokozódik; kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat konkrét mechanizmusokra a hajléktalanság leküzdését célzó tagállami erőfeszítések nyomon követésére és támogatására, amint azt a Parlament az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló 2011. szeptember 14-i és 2014. január 16-i állásfoglalásaiban is kérte; |
| --- | --- |

82.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen hozzanak intézkedéseket a hajléktalanság kezelése érdekében. rámutat, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés e szélsőséges formája sérti az alapvető jogokat, és a tagállamok nagy többségében fokozódik; kéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatokat konkrét mechanizmusokra a hajléktalanság leküzdését célzó tagállami erőfeszítések nyomon követésére és támogatására, amint azt a Parlament az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló 2011. szeptember 14-i és 2014. január 16-i állásfoglalásaiban is kérte;

| 83. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, van-e lehetőség a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap növelésére a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

83.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, van-e lehetőség a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap növelésére a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során;

Fenntartható nyugdíjak és egészségügy

| 84. | megfizethető és jó minőségű közszolgáltatásokat kér a gyermekek és eltartott személyek gondozása területén, amelyek lehetővé teszik – különösen a nők számára – a foglalkoztatásba való visszatérést, valamint elősegítik a munka és a magánélet összeegyeztetését; |
| --- | --- |

84.

megfizethető és jó minőségű közszolgáltatásokat kér a gyermekek és eltartott személyek gondozása területén, amelyek lehetővé teszik – különösen a nők számára – a foglalkoztatásba való visszatérést, valamint elősegítik a munka és a magánélet összeegyeztetését;

| 85. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a nyugdíjak fenntarthatóságának, biztonságának és megfelelőségének biztosítása érdekében a nyugdíjreformokat olyan szakpolitikákkal kell kísérni, amelyek: a fenntartható nyugdíjrendszerhez való hozzájárulás érdekében az idősebb és a fiatal munkavállalók számára foglalkoztatási lehetőségeket teremtenek; korlátozzák a korkedvezményes nyugdíjrendszerek és a munkaerőpiacról való más korai kilépési lehetőségek ösztönzését, gondoskodnak a gyermekek vagy eltartott családtagok gondozásával töltött idő kompenzálásáról; fejlesztik az idős munkavállalók foglalkoztatási lehetőségeit; garantálják az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést valamennyi korosztályban, mind a foglalkoztatottak, mind a munkanélküliek számára; támogatják az egészséges időskort a munkahelyeken, figyelembe véve az egészséget és a biztonságot fenyegető fizikai és pszichoszociális kockázatokat; adókedvezményeket vezetnek be, amelyek hosszabb munkaerő-piaci részvételre ösztönöznek; és támogatják az aktív és egészséges időskort; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjreformokhoz nemzeti szintű politikai és társadalmi kohézióra van szükség, és sikerük érdekében egyeztetni kell róluk a szociális partnerekkel és a fiatal és idős generációk – mint közvetlenül érintett népességcsoportok – képviselőivel; felhívja a tagállamokat, teljes mértékben vegyék figyelembe a nyugdíjakról szóló zöld és fehér könyvekkel kapcsolatos parlamenti álláspontot; |
| --- | --- |

85.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a nyugdíjak fenntarthatóságának, biztonságának és megfelelőségének biztosítása érdekében a nyugdíjreformokat olyan szakpolitikákkal kell kísérni, amelyek: a fenntartható nyugdíjrendszerhez való hozzájárulás érdekében az idősebb és a fiatal munkavállalók számára foglalkoztatási lehetőségeket teremtenek; korlátozzák a korkedvezményes nyugdíjrendszerek és a munkaerőpiacról való más korai kilépési lehetőségek ösztönzését, gondoskodnak a gyermekek vagy eltartott családtagok gondozásával töltött idő kompenzálásáról; fejlesztik az idős munkavállalók foglalkoztatási lehetőségeit; garantálják az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférést valamennyi korosztályban, mind a foglalkoztatottak, mind a munkanélküliek számára; támogatják az egészséges időskort a munkahelyeken, figyelembe véve az egészséget és a biztonságot fenyegető fizikai és pszichoszociális kockázatokat; adókedvezményeket vezetnek be, amelyek hosszabb munkaerő-piaci részvételre ösztönöznek; és támogatják az aktív és egészséges időskort; hangsúlyozza, hogy a nyugdíjreformokhoz nemzeti szintű politikai és társadalmi kohézióra van szükség, és sikerük érdekében egyeztetni kell róluk a szociális partnerekkel és a fiatal és idős generációk – mint közvetlenül érintett népességcsoportok – képviselőivel; felhívja a tagállamokat, teljes mértékben vegyék figyelembe a nyugdíjakról szóló zöld és fehér könyvekkel kapcsolatos parlamenti álláspontot;

| 86. | tudomásul veszi a Bizottság ajánlását, amely egyrészt az egészségügyi rendszerek reformjára vonatkozik a magas színvonalú ellátáshoz való általános hozzáférés – többek között a gyógyszerekhez, különösen az életmentő gyógyszerekhez való megfizethető hozzáférés – biztosítására vonatkozó célkitűzéseik teljesítése érdekében, másrészt az egészségügyi alkalmazottak jogainak tiszteletben tartására; megállapítja, hogy a válság következtében egyes tagállamok nem tudták biztosítani a teljes körű, általános egészségügyi ellátást; felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki konkrét ajánlásokat e helyzet orvoslása érdekében; további reform-erőfeszítésekre szólít fel annak érdekében, hogy az egészségügyi infrastruktúra minősége és finanszírozhatósága ne kerüljön veszélybe; |
| --- | --- |

86.

tudomásul veszi a Bizottság ajánlását, amely egyrészt az egészségügyi rendszerek reformjára vonatkozik a magas színvonalú ellátáshoz való általános hozzáférés – többek között a gyógyszerekhez, különösen az életmentő gyógyszerekhez való megfizethető hozzáférés – biztosítására vonatkozó célkitűzéseik teljesítése érdekében, másrészt az egészségügyi alkalmazottak jogainak tiszteletben tartására; megállapítja, hogy a válság következtében egyes tagállamok nem tudták biztosítani a teljes körű, általános egészségügyi ellátást; felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki konkrét ajánlásokat e helyzet orvoslása érdekében; további reform-erőfeszítésekre szólít fel annak érdekében, hogy az egészségügyi infrastruktúra minősége és finanszírozhatósága ne kerüljön veszélybe;

| 87. | megjegyzi, hogy a Bizottság elismerte, hogy az egészségügyi és szociális gondozási ágazat jelentős növekedési potenciállal rendelkezik, és döntő fontosságú beruházási terület a fenntartható gazdaságra való törekvés során; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést arról, hogy az egészségügyi és szociális gondozási ágazatban végzendő beruházásokra irányuló kezdeményezések kidolgozása során – az Európa 2020 stratégia részeként – a minőségi foglalkoztatás tekintetében milyen előrelépést ért el; |
| --- | --- |

87.

megjegyzi, hogy a Bizottság elismerte, hogy az egészségügyi és szociális gondozási ágazat jelentős növekedési potenciállal rendelkezik, és döntő fontosságú beruházási terület a fenntartható gazdaságra való törekvés során; felkéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést arról, hogy az egészségügyi és szociális gondozási ágazatban végzendő beruházásokra irányuló kezdeményezések kidolgozása során – az Európa 2020 stratégia részeként – a minőségi foglalkoztatás tekintetében milyen előrelépést ért el;

| 88. | kéri az eredményes egészségügyi megelőző intézkedések – mint az „aktív, egészséges időskor” – megerősítését és továbbfejlesztését az életminőség javítása érdekében, egyúttal csökkentve a nemzeti egészségügyi rendszerek időskori orvosi és gyógyszeres kezelésekkel összefüggő költségeit; |
| --- | --- |

88.

kéri az eredményes egészségügyi megelőző intézkedések – mint az „aktív, egészséges időskor” – megerősítését és továbbfejlesztését az életminőség javítása érdekében, egyúttal csökkentve a nemzeti egészségügyi rendszerek időskori orvosi és gyógyszeres kezelésekkel összefüggő költségeit;

A munkát terhelő adó méltányosabb rendszerei

| 89. | hangsúlyozza, hogy az adóterhek jobban sújtják az alacsony bérű munkavállalókat és a második keresőket, és hogy ez továbbra is megoldandó kérdés; felhívja a Bizottságot az IMF adózásról szóló, 2013. októberi jelentésének tudomásulvételére, amely rámutat arra, hogy jobb és progresszívebb adózási formákat is be lehetne vezetni; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy az adóterhek jobban sújtják az alacsony bérű munkavállalókat és a második keresőket, és hogy ez továbbra is megoldandó kérdés; felhívja a Bizottságot az IMF adózásról szóló, 2013. októberi jelentésének tudomásulvételére, amely rámutat arra, hogy jobb és progresszívebb adózási formákat is be lehetne vezetni;

| 90. | felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy csökkenjenek a munkát terhelő adók, különösen az alacsony bérű és alacsonyan képzett munkavállalók, a tartósan munkanélküliek és egyéb kiszolgáltatott csoportok adóterhei, ugyanakkor biztosítsák az állami nyugdíjrendszerek hosszú távú fenntarthatóságát; felhívja a tagállamokat, hogy az adókat a munka helyett a fogyasztásra, a tőkére, és a környezetvédelem területére helyezzék át, ugyanakkor kellőképpen vegyék tekintetbe a potenciális redisztributív hatást; |
| --- | --- |

90.

felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy csökkenjenek a munkát terhelő adók, különösen az alacsony bérű és alacsonyan képzett munkavállalók, a tartósan munkanélküliek és egyéb kiszolgáltatott csoportok adóterhei, ugyanakkor biztosítsák az állami nyugdíjrendszerek hosszú távú fenntarthatóságát; felhívja a tagállamokat, hogy az adókat a munka helyett a fogyasztásra, a tőkére, és a környezetvédelem területére helyezzék át, ugyanakkor kellőképpen vegyék tekintetbe a potenciális redisztributív hatást;

Az európai szemeszter demokratikus legitimációjának erősítése

| 91. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemzeti parlamentekkel, valamint a szociális partnerekkel és a civil szervezetekkel együtt csak korlátozott szerepet játszik az európai szemeszter gazdasági és szociális prioritásainak megfogalmazásában, nyomon követésében és végrehajtásában; ismételten felszólít a civil társadalom és a szociális partnerek uniós és nemzeti szinten egyaránt megnövelt és strukturált részvételére, hogy konkrét iránymutatások kidolgozása révén javítható legyen az európai szemeszter folyamatának legitimitása; |
| --- | --- |

91.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemzeti parlamentekkel, valamint a szociális partnerekkel és a civil szervezetekkel együtt csak korlátozott szerepet játszik az európai szemeszter gazdasági és szociális prioritásainak megfogalmazásában, nyomon követésében és végrehajtásában; ismételten felszólít a civil társadalom és a szociális partnerek uniós és nemzeti szinten egyaránt megnövelt és strukturált részvételére, hogy konkrét iránymutatások kidolgozása révén javítható legyen az európai szemeszter folyamatának legitimitása;

| 92. | kéri a szubnacionális parlamentek, valamint a helyi és regionális hatóságok bevonását a nemzeti reformprogramok tervezésébe és végrehajtásába, többek között többszintű kormányzási mechanizmusok révén is; |
| --- | --- |

92.

kéri a szubnacionális parlamentek, valamint a helyi és regionális hatóságok bevonását a nemzeti reformprogramok tervezésébe és végrehajtásába, többek között többszintű kormányzási mechanizmusok révén is;

| 93. | nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy szorosabban vonja be a szociális partnereket az éves növekedési jelentés előkészítésébe és általánosabban a szociális partnerek által az európai szemeszter folyamatában betöltött szerep formálissá tételébe; |
| --- | --- |

93.

nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy szorosabban vonja be a szociális partnereket az éves növekedési jelentés előkészítésébe és általánosabban a szociális partnerek által az európai szemeszter folyamatában betöltött szerep formálissá tételébe;

| 94. | ismételten intézményközi megállapodást sürget a Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonása céljából; |
| --- | --- |

94.

ismételten intézményközi megállapodást sürget a Parlamentnek az éves növekedési jelentés, valamint a gazdaságpolitikai és foglalkoztatási iránymutatások kidolgozásába és jóváhagyásába való bevonása céljából;

o

o o

| 95. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

95.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0129.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0038.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0060.

(4)  HL C 153. E, 2013.5.31., 57. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0240.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0246.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0394.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0010.

(9)  HL C 51. E, 2013.2.22., 101. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0043.

(11)  A Bizottság és a Tanács közös foglalkoztatási jelentésének a 2015. évi éves növekedési jelentésről szóló bizottsági közleményt kísérő tervezete (COM(2014)0906), 44. oldal. Lásd még az OECD foglalkoztatási kilátásokról szóló 2014-es jelentését (OECD Employment Outlook 2014), http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/employment/oecd-employment-outlook-2014_empl_outlook-2014-en#page1.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/98

---

P8_TA(2015)0069

Az egységes piac irányítása a 2015-ös európai szemeszteren belül

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása az egységes piacnak a 2015-ös európai szemeszter keretében történő irányításáról (2014/2212(INI))

(2016/C 316/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „2015. évi éves növekedési jelentés” című 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2015. évi éves növekedési jelentés” című 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902),

| — | tekintettel a „2014. évi növekedési jelentés” című 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800) és az „Egységes piac a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében: Az elért eredmények és a tagállamokban még fennálló akadályok elemzése – Hozzájárulás a 2014. évi éves növekedési jelentéshez” című 2013. november 13-i bizottsági jelentésre (COM(2013)0785), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2014. évi növekedési jelentés” című 2013. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2013)0800) és az „Egységes piac a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében: Az elért eredmények és a tagállamokban még fennálló akadályok elemzése – Hozzájárulás a 2014. évi éves növekedési jelentéshez” című 2013. november 13-i bizottsági jelentésre (COM(2013)0785),

| — | tekintettel a „Helyzetkép az egységes piaci integrációról, 2013 – Hozzájárulás a 2013. évi éves növekedési jelentéshez” című 2012. november 28-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Helyzetkép az egységes piaci integrációról, 2013 – Hozzájárulás a 2013. évi éves növekedési jelentéshez” című 2012. november 28-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0752),

| — | tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című 2012. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac jobb irányítása” című 2012. június 8-i bizottsági közleményre (COM(2012)0259),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia végrehajtásának áttekintése” című 2014. március 19-i bizottsági közleményre (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia végrehajtásának áttekintése” című 2014. március 19-i bizottsági közleményre (COM(2014)0130),

| — | tekintettel a „2014. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások – A növekedés előmozdítása” című 2014. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2014. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások – A növekedés előmozdítása” című 2014. június 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0400),

| — | tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez „Együtt egy újfajta növekedésért” című 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez „Együtt egy újfajta növekedésért” című 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel a Mario Monti által az Európai Bizottság elnökének kérésére készített 2010. május 9-i, „Az egységes piac új stratégiája – Európa gazdasága és társadalma szolgálatában” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mario Monti által az Európai Bizottság elnökének kérésére készített 2010. május 9-i, „Az egységes piac új stratégiája – Európa gazdasága és társadalma szolgálatában” című jelentésre,

| — | tekintettel „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költség az egységes piacon” című 2014. szeptemberi, az IMCO bizottság megbízásából készült tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költség az egységes piacon” című 2014. szeptemberi, az IMCO bizottság megbízásából készült tanulmányra,

| — | tekintettel „Az egységes piac teljesítményének mérésére szolgáló mutatók – az európai szemeszter egységes piaci pillérének felépítése” című 2014. szeptemberi, az IMCO bizottság megbízásából készült tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac teljesítményének mérésére szolgáló mutatók – az európai szemeszter egységes piaci pillérének felépítése” című 2014. szeptemberi, az IMCO bizottság megbízásából készült tanulmányra,

| — | tekintettel „Az egységes piac és a fogyasztóvédelem hozzájárulása a növekedéshez – eredmények, trendek és főbb szakpolitikai kérdések” című 2014. szeptemberi, az IMCO bizottság megbízásából készült tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac és a fogyasztóvédelem hozzájárulása a növekedéshez – eredmények, trendek és főbb szakpolitikai kérdések” című 2014. szeptemberi, az IMCO bizottság megbízásából készült tanulmányra,

| — | tekintettel az online egységes piaci eredménytábla 2014. júliusi kiadására; |
| --- | --- |

—

tekintettel az online egységes piaci eredménytábla 2014. júliusi kiadására;

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26-27-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. június 26-27-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. március 20-21-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. március 20-21-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanács növekedést és foglalkozást célzó Európa 2020 stratégiáról szóló 2014. szeptember 25–26-i tanácskozásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanács növekedést és foglalkozást célzó Európa 2020 stratégiáról szóló 2014. szeptember 25–26-i tanácskozásaira,

| — | tekintettel az egységes piac irányításáról szóló 2013. február 7-i, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó állásfoglalására (1) és a Bizottság 2013. május 8-án elfogadott, erre adott válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac irányításáról szóló 2013. február 7-i, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó állásfoglalására (1) és a Bizottság 2013. május 8-án elfogadott, erre adott válaszára,

| — | tekintettel az egységes piacnak a 2014-es európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (2) és a Bizottság 2014. május 28-án elfogadott, erre adott válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacnak a 2014-es európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló, 2014. február 25-i állásfoglalására (2) és a Bizottság 2014. május 28-án elfogadott, erre adott válaszára,

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2014. év prioritásainak végrehajtása” című 2014. október 22-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2014. év prioritásainak végrehajtása” című 2014. október 22-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0018/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0018/2015),

| A. | mivel az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálata összefüggésében az egységes piacot és a digitális egységes piacot az Unió gazdasági növekedését fellendítő és a minőségi munkahelyeket létrehozó két kulcsfontosságú tényezőnek kell tekinteni, ugyanakkor biztosítani kell, hogy ez összeegyeztethető legyen a növekedés hagyományosabb ösztönzőivel, mint például a kutatás-fejlesztésbe és innovációba, valamint az oktatásba és képzésbe történő beruházás élénkítése, kiemelt figyelmet fordítva a kkv-k szükségleteire; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálata összefüggésében az egységes piacot és a digitális egységes piacot az Unió gazdasági növekedését fellendítő és a minőségi munkahelyeket létrehozó két kulcsfontosságú tényezőnek kell tekinteni, ugyanakkor biztosítani kell, hogy ez összeegyeztethető legyen a növekedés hagyományosabb ösztönzőivel, mint például a kutatás-fejlesztésbe és innovációba, valamint az oktatásba és képzésbe történő beruházás élénkítése, kiemelt figyelmet fordítva a kkv-k szükségleteire;

| B. | mivel az egységes piac stratégiája a polgárok, a fogyasztók és a kkv-k érdekeit is figyelembe vevő holisztikus megközelítést igényel, amely az egységes piac prioritásait valamennyi szakpolitikai területre rávetíti egy olyan életképes egységes piac megvalósulásának biztosítása érdekében, amely a gazdasági fellendülés és a fenntartható növekedés katalizátora; |
| --- | --- |

B.

mivel az egységes piac stratégiája a polgárok, a fogyasztók és a kkv-k érdekeit is figyelembe vevő holisztikus megközelítést igényel, amely az egységes piac prioritásait valamennyi szakpolitikai területre rávetíti egy olyan életképes egységes piac megvalósulásának biztosítása érdekében, amely a gazdasági fellendülés és a fenntartható növekedés katalizátora;

| C. | mivel az európai szemeszter keretén belül meg kell erősíteni az egységes piacot mint a különféle uniós szakpolitikák horizontális prioritását, ugyanakkor fenn kell tartani a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontok közötti szükséges egyensúlyt, és javítani kell az egységes piaci szabályok átültetésének, végrehajtásának és érvényesítésének minőségét azok gyakorlati és gazdasági működésének érdekében a szabálysértési eljárások időtartamának jelentős mértékű csökkentése révén; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai szemeszter keretén belül meg kell erősíteni az egységes piacot mint a különféle uniós szakpolitikák horizontális prioritását, ugyanakkor fenn kell tartani a gazdasági, társadalmi és környezeti szempontok közötti szükséges egyensúlyt, és javítani kell az egységes piaci szabályok átültetésének, végrehajtásának és érvényesítésének minőségét azok gyakorlati és gazdasági működésének érdekében a szabálysértési eljárások időtartamának jelentős mértékű csökkentése révén;

| D. | mivel az európai szemeszter és a megfelelő országspecifikus ajánlások keretében az egységes piac irányítása igen kedvező folyamatot indított el a minőségi munkahelyeket teremtő és méltányos növekedést generáló, a befektetők számára vonzóbb versenyképesebb Európa irányába; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai szemeszter és a megfelelő országspecifikus ajánlások keretében az egységes piac irányítása igen kedvező folyamatot indított el a minőségi munkahelyeket teremtő és méltányos növekedést generáló, a befektetők számára vonzóbb versenyképesebb Európa irányába;

| E. | mivel az egységes piac a hivatalos létrehozása után több mint 20 évvel még nem valósult meg teljesen, elsősorban azért, mert a tagállamok nem ültették át vagy nem hajtották végre teljes körűen az uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

E.

mivel az egységes piac a hivatalos létrehozása után több mint 20 évvel még nem valósult meg teljesen, elsősorban azért, mert a tagállamok nem ültették át vagy nem hajtották végre teljes körűen az uniós jogszabályokat;

| F. | mivel az uniós egységes piac stratégiáját következetességgel és eltökéltséggel kell megközelíteni, emellett összehangoltnak kell lennie és holisztikus alapon kell nyugodnia, valamint pragmatikus, átfogó és széles hatókörű, minden tagállam és európai intézmény által támogatott egyezségre kell épülnie; mivel továbbra is szükség van az összes uniós intézmény, különösen a Bizottság és a Tanács elnökei részéről az erőteljes irányításra, elkötelezettségre és összehangoltságra, a tagállamok részéről pedig az egyértelmű politikai szerepvállalásra, együttműködésre és szolidaritásra az egységes piacra vonatkozó szabályok teljes körű végrehajtásához és érvényre juttatásához, valamint az egységes piac és irányítása hitelességének és az azokba vetett bizalomnak a növeléséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós egységes piac stratégiáját következetességgel és eltökéltséggel kell megközelíteni, emellett összehangoltnak kell lennie és holisztikus alapon kell nyugodnia, valamint pragmatikus, átfogó és széles hatókörű, minden tagállam és európai intézmény által támogatott egyezségre kell épülnie; mivel továbbra is szükség van az összes uniós intézmény, különösen a Bizottság és a Tanács elnökei részéről az erőteljes irányításra, elkötelezettségre és összehangoltságra, a tagállamok részéről pedig az egyértelmű politikai szerepvállalásra, együttműködésre és szolidaritásra az egységes piacra vonatkozó szabályok teljes körű végrehajtásához és érvényre juttatásához, valamint az egységes piac és irányítása hitelességének és az azokba vetett bizalomnak a növeléséhez;

| G. | mivel annak ellenére, hogy számos eszköz, köztük elsősorban konkrét mutatók léteznek az egységes piac gazdasági teljesítményének mérésére a gazdasági szemeszter keretében, eddig ezek még semmilyen egyértelmű hatást nem gyakoroltak a politikára; |
| --- | --- |

G.

mivel annak ellenére, hogy számos eszköz, köztük elsősorban konkrét mutatók léteznek az egységes piac gazdasági teljesítményének mérésére a gazdasági szemeszter keretében, eddig ezek még semmilyen egyértelmű hatást nem gyakoroltak a politikára;

| H. | mivel maximális erőfeszítéseket kell tenni nemcsak a jogszabályok egyértelműségének, egyszerűségének, működtethetőségének és végrehajthatóságának biztosítására, hanem arra is, hogy kiszámítható és stabil keretet dolgozzunk ki annak értékelésére, hogy hogyan működnek a gyakorlatban az egységes piacra vonatkozó jogszabályok; |
| --- | --- |

H.

mivel maximális erőfeszítéseket kell tenni nemcsak a jogszabályok egyértelműségének, egyszerűségének, működtethetőségének és végrehajthatóságának biztosítására, hanem arra is, hogy kiszámítható és stabil keretet dolgozzunk ki annak értékelésére, hogy hogyan működnek a gyakorlatban az egységes piacra vonatkozó jogszabályok;

| I. | mivel a fenntartható és fokozottan innovatív és versenyképes szociális piacgazdaság fogalmán alapuló, jól működő és hatékony egységes piacra szükség van a fenntartható növekedés és a versenyképesség élénkítéséhez, a beruházások számára vonzó körülmények megteremtéséhez, a társadalmi kohézió erősítéséhez és a munkahelyteremtéshez, az európai gazdaság fellendítése érdekében; mivel egy megerősített iparon alapuló mélyebb és tisztességesebb egységes piac a Bizottság 2015. évi munkaprogramjának egyik legfőbb prioritása; mivel – a munkaprogramban meghatározott célok elérése érdekében is – a tagállamoknak és az Uniónak közösen kell kidolgozniuk egy európai iparosítási politikát, amely az elmúlt években e területen már véghezvitt munkán alapul és a stratégiai ágazatokra összpontosít; mivel az egységes piacra szükség van annak érdekében is, hogy a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások igényeit megfelelően figyelembe lehessen venni, illetve biztosítani lehessen, hogy a javasolt politikák hozzáadott értéket nyújthassanak az európai polgároknak és más szereplőknek is; |
| --- | --- |

I.

mivel a fenntartható és fokozottan innovatív és versenyképes szociális piacgazdaság fogalmán alapuló, jól működő és hatékony egységes piacra szükség van a fenntartható növekedés és a versenyképesség élénkítéséhez, a beruházások számára vonzó körülmények megteremtéséhez, a társadalmi kohézió erősítéséhez és a munkahelyteremtéshez, az európai gazdaság fellendítése érdekében; mivel egy megerősített iparon alapuló mélyebb és tisztességesebb egységes piac a Bizottság 2015. évi munkaprogramjának egyik legfőbb prioritása; mivel – a munkaprogramban meghatározott célok elérése érdekében is – a tagállamoknak és az Uniónak közösen kell kidolgozniuk egy európai iparosítási politikát, amely az elmúlt években e területen már véghezvitt munkán alapul és a stratégiai ágazatokra összpontosít; mivel az egységes piacra szükség van annak érdekében is, hogy a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások igényeit megfelelően figyelembe lehessen venni, illetve biztosítani lehessen, hogy a javasolt politikák hozzáadott értéket nyújthassanak az európai polgároknak és más szereplőknek is;

| J. | mivel az európai szemeszter keretében az egységes piacra helyezett nagyobb hangsúly a piac növekedésének és munkahelyteremtő potenciáljának jobb kihasználása miatt szükséges, valamint annak érdekében, hogy az egységes piac megerősítése az európai ipari stratégia középpontjába kerüljön, hatékonyabb legyen az egységes piac pozitív hatásaival kapcsolatos kommunikáció, valamint lehetővé váljon, hogy mindez az állampolgárok és a vállalkozások javát szolgálja; |
| --- | --- |

J.

mivel az európai szemeszter keretében az egységes piacra helyezett nagyobb hangsúly a piac növekedésének és munkahelyteremtő potenciáljának jobb kihasználása miatt szükséges, valamint annak érdekében, hogy az egységes piac megerősítése az európai ipari stratégia középpontjába kerüljön, hatékonyabb legyen az egységes piac pozitív hatásaival kapcsolatos kommunikáció, valamint lehetővé váljon, hogy mindez az állampolgárok és a vállalkozások javát szolgálja;

| K. | mivel a tagállamok elkötelezték magukat a belső energiapiac 2014-ig történő megvalósulása, valamint az „energiaszigeteknek” a belső energiapiacba való 2015-ig történő integrálása mellett; |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamok elkötelezték magukat a belső energiapiac 2014-ig történő megvalósulása, valamint az „energiaszigeteknek” a belső energiapiacba való 2015-ig történő integrálása mellett;

| L. | mivel egy kiteljesedett belső energiapiac elengedhetetlen fontosságú az Unió átfogó energiabiztonsági és -fenntarthatósági célkitűzései számára, és lényegi összetevője az Unió globális versenyképességének, gazdasági növekedésének és új munkahelyek teremtésének, ahogyan azt a második egységes piaci intézkedéscsomag és az Európa 2020 stratégia is elismeri; |
| --- | --- |

L.

mivel egy kiteljesedett belső energiapiac elengedhetetlen fontosságú az Unió átfogó energiabiztonsági és -fenntarthatósági célkitűzései számára, és lényegi összetevője az Unió globális versenyképességének, gazdasági növekedésének és új munkahelyek teremtésének, ahogyan azt a második egységes piaci intézkedéscsomag és az Európa 2020 stratégia is elismeri;

I.   
  Az európai szemeszter egységes piaci pillérének kiépítése

| 1. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy javítsa az egységes piac irányítását az egységes piac gazdasági és szabályozási teljesítményének az európai szemeszter egységes piaci pillérének keretében történő megvalósulásának megfelelőbb mérésére szolgáló elemző eszköz kidolgozása révén; meggyőződése, hogy egy ilyen elemző eszköz hasznosnak bizonyulhatna az országspecifikus ajánlások, az éves növekedési jelentés, az Európai Tanács tagállamoknak nyújtandó iránymutatásai és az egységes piaci iránymutatások végrehajtását célzó nemzeti cselekvési tervek tekintetében; |
| --- | --- |

1.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy javítsa az egységes piac irányítását az egységes piac gazdasági és szabályozási teljesítményének az európai szemeszter egységes piaci pillérének keretében történő megvalósulásának megfelelőbb mérésére szolgáló elemző eszköz kidolgozása révén; meggyőződése, hogy egy ilyen elemző eszköz hasznosnak bizonyulhatna az országspecifikus ajánlások, az éves növekedési jelentés, az Európai Tanács tagállamoknak nyújtandó iránymutatásai és az egységes piaci iránymutatások végrehajtását célzó nemzeti cselekvési tervek tekintetében;

| 2. | kiemeli az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentések fontosságát és az elmúlt években biztosított hozzáadott értékét, mivel hozzájárultak a Bizottság éves növekedési jelentésében rögzített általános prioritásokhoz és az európai szemeszter keretében meghatározott országspecifikus ajánlásokhoz; ezért igen sajnálatosnak tartja, hogy 2015-re nem készül jelentés az egységes piaci integráció helyzetéről; |
| --- | --- |

2.

kiemeli az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentések fontosságát és az elmúlt években biztosított hozzáadott értékét, mivel hozzájárultak a Bizottság éves növekedési jelentésében rögzített általános prioritásokhoz és az európai szemeszter keretében meghatározott országspecifikus ajánlásokhoz; ezért igen sajnálatosnak tartja, hogy 2015-re nem készül jelentés az egységes piaci integráció helyzetéről;

| 3. | továbbá azért is sajnálatosnak tartja az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentés elmaradását, mert a Parlament és a Bizottság pont most vállalta, hogy közösen egyedi mutatókat dolgoz ki a belső piaci integrációnak és a növekedés szempontjából kulcsfontosságú területeket célzó további integráció valamennyi lehetséges kedvező hatásának értékelésére; ezért kéri a végrehajtás javításának és a már hatályos szabályok betartásának biztosítását célzó erőfeszítések fokozását; |
| --- | --- |

3.

továbbá azért is sajnálatosnak tartja az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentés elmaradását, mert a Parlament és a Bizottság pont most vállalta, hogy közösen egyedi mutatókat dolgoz ki a belső piaci integrációnak és a növekedés szempontjából kulcsfontosságú területeket célzó további integráció valamennyi lehetséges kedvező hatásának értékelésére; ezért kéri a végrehajtás javításának és a már hatályos szabályok betartásának biztosítását célzó erőfeszítések fokozását;

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy szolgáljon magyarázattal a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentés szerkezeti átalakítására, valamint arra, hogy miért nem tett közzé kiegészítő tanulmányt az egységes piac legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező kulcsterületein zajló integráció aktuális állásáról; kéri a Bizottságot, hogy legalább az egységes piacról gyűjtött adatokat tegye közzé az idei évre vonatkozó éves növekedési jelentés kiegészítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

kéri a Bizottságot, hogy szolgáljon magyarázattal a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentés szerkezeti átalakítására, valamint arra, hogy miért nem tett közzé kiegészítő tanulmányt az egységes piac legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező kulcsterületein zajló integráció aktuális állásáról; kéri a Bizottságot, hogy legalább az egységes piacról gyűjtött adatokat tegye közzé az idei évre vonatkozó éves növekedési jelentés kiegészítése érdekében;

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy 2015-ben a lehető leggyorsabban terjesszen elő jelentést az egységes piaci integráció helyzetéről, amely a 2015. évi európai szemeszter egységes piaccal kapcsolatos pilléreként szolgálhat; kiemeli ugyanakkor, hogy a jelentés időzítését a jövőben újra kell gondolni; úgy véli, hogy a lehető legnagyobb hatás elérése érdekében – többek között az országspecifikus ajánlások tekintetében is – az éves növekedési jelentéssel együtt egy ilyen jelentést is közzé kell tenni; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot, hogy 2015-ben a lehető leggyorsabban terjesszen elő jelentést az egységes piaci integráció helyzetéről, amely a 2015. évi európai szemeszter egységes piaccal kapcsolatos pilléreként szolgálhat; kiemeli ugyanakkor, hogy a jelentés időzítését a jövőben újra kell gondolni; úgy véli, hogy a lehető legnagyobb hatás elérése érdekében – többek között az országspecifikus ajánlások tekintetében is – az éves növekedési jelentéssel együtt egy ilyen jelentést is közzé kell tenni;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy minden évben kötelezően terjesszen elő jelentést az egységes piac működésének az európai szemeszter keretében történő nyomon követése céljából, amely elemzést tartalmaz az egységes piac legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező kulcsterületein zajló integráció állásáról; kéri a Bizottságot, hogy az éves növekedési jelentés keretén belül határozzon meg olyan szakpolitikai prioritásokat, amelyek hozzájárulhatnak az egységes piac növekedési potenciáljának teljes kiaknázásához és a további integráció előtt álló, fennmaradó akadályok elhárításához; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy minden évben kötelezően terjesszen elő jelentést az egységes piac működésének az európai szemeszter keretében történő nyomon követése céljából, amely elemzést tartalmaz az egységes piac legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező kulcsterületein zajló integráció állásáról; kéri a Bizottságot, hogy az éves növekedési jelentés keretén belül határozzon meg olyan szakpolitikai prioritásokat, amelyek hozzájárulhatnak az egységes piac növekedési potenciáljának teljes kiaknázásához és a további integráció előtt álló, fennmaradó akadályok elhárításához;

| 7. | tudomásul veszi, hogy a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentés egy olyan egységes piacot támogat, amely a belföldi piacokon meglévőkkel egyenrangú lehetőségeket kínál a fogyasztóknak, és hangsúlyozza, hogy az interneten vásárlóknak ugyanolyan szintű jogokat kell biztosítani, mint amelyek a hagyományos piacokon megilletik őket; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi, hogy a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentés egy olyan egységes piacot támogat, amely a belföldi piacokon meglévőkkel egyenrangú lehetőségeket kínál a fogyasztóknak, és hangsúlyozza, hogy az interneten vásárlóknak ugyanolyan szintű jogokat kell biztosítani, mint amelyek a hagyományos piacokon megilletik őket;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentés elismeri, hogy Európa versenyképességének fokozása érdekében kerülni kell a – különösen a kkv-k számára – indokolatlan terhekkel járó szabályozást, javítani kell a finanszírozáshoz való hozzáférést, és biztosítani kell a kutatásra és innovációra irányuló beruházások minőségét; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentés elismeri, hogy Európa versenyképességének fokozása érdekében kerülni kell a – különösen a kkv-k számára – indokolatlan terhekkel járó szabályozást, javítani kell a finanszírozáshoz való hozzáférést, és biztosítani kell a kutatásra és innovációra irányuló beruházások minőségét;

| 9. | tudomásul veszi a közigazgatások korszerűsítésének az éves növekedési jelentésben vázolt lehetséges kedvező hatásait, és azt, hogy ez hogyan segítheti elő a bürokrácia és a szabályozási akadályok megszüntetését, ami az európai versenyképesség, munkahelyteremtés és növekedés fokozása révén segítené a vállalkozásokat és a polgárokat; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi a közigazgatások korszerűsítésének az éves növekedési jelentésben vázolt lehetséges kedvező hatásait, és azt, hogy ez hogyan segítheti elő a bürokrácia és a szabályozási akadályok megszüntetését, ami az európai versenyképesség, munkahelyteremtés és növekedés fokozása révén segítené a vállalkozásokat és a polgárokat;

| 10. | kéri az egységes piac irányítási keretének átfogó felülvizsgálatát, az egységes piac szabályainak végrehajtására és alkalmazására vonatkozó helyes, időben történő és eredményes ellenőrzés és értékelés megerősítése érdekében; hangsúlyozza, hogy az egységes piacot az európai szemeszter harmadik pilléreként kell használni annak érdekében, hogy a reálgazdasággal kapcsolatban világos prioritások fogalmazódjanak meg, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor a szubszidiaritás, és az arányosság elvét az Unión belül; |
| --- | --- |

10.

kéri az egységes piac irányítási keretének átfogó felülvizsgálatát, az egységes piac szabályainak végrehajtására és alkalmazására vonatkozó helyes, időben történő és eredményes ellenőrzés és értékelés megerősítése érdekében; hangsúlyozza, hogy az egységes piacot az európai szemeszter harmadik pilléreként kell használni annak érdekében, hogy a reálgazdasággal kapcsolatban világos prioritások fogalmazódjanak meg, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor a szubszidiaritás, és az arányosság elvét az Unión belül;

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a 21. századhoz alkalmazkodó uniós egységes piac kiépítéséhez kapcsolódó főbb növekedési területeket és a minőségi munkahelyek létrehozását, amelyeket korábban már körülhatárolt a Bizottság, és később „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költség az egységes piacon” című 2014. szeptemberi tanulmányában többek között a szolgáltatások, a digitális egységes piac és különösen az e-kereskedelem, a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos közösségi vívmányok, a közbeszerzések és koncessziók, az áruk szabad mozgása területeként azonosított; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy valósítsa meg az egységes piacot a közlekedés és az energia területén; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye figyelembe a 21. századhoz alkalmazkodó uniós egységes piac kiépítéséhez kapcsolódó főbb növekedési területeket és a minőségi munkahelyek létrehozását, amelyeket korábban már körülhatárolt a Bizottság, és később „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költség az egységes piacon” című 2014. szeptemberi tanulmányában többek között a szolgáltatások, a digitális egységes piac és különösen az e-kereskedelem, a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos közösségi vívmányok, a közbeszerzések és koncessziók, az áruk szabad mozgása területeként azonosított; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy valósítsa meg az egységes piacot a közlekedés és az energia területén;

| 12. | úgy véli, hogy ki kell alakítani egy integrált mérési rendszert, amely – az egységes piac európai szemeszter keretébe való beépítése érdekében – különböző módszereket ötvöz, többek között az egységes piac teljesítményének mérésére szolgáló összetett, szisztematikus mutatókat és ágazati eszközöket; hangsúlyozza, hogy a mérés, illetve az egységes piac kulcsfontosságú területeken történő elmélyítésének ösztönzése érdekében meg kell fontolni egy elsődleges mutató, illetve egy ahhoz tartozó, az egységes piac integrációjára vonatkozó célkitűzés meghatározását; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy ki kell alakítani egy integrált mérési rendszert, amely – az egységes piac európai szemeszter keretébe való beépítése érdekében – különböző módszereket ötvöz, többek között az egységes piac teljesítményének mérésére szolgáló összetett, szisztematikus mutatókat és ágazati eszközöket; hangsúlyozza, hogy a mérés, illetve az egységes piac kulcsfontosságú területeken történő elmélyítésének ösztönzése érdekében meg kell fontolni egy elsődleges mutató, illetve egy ahhoz tartozó, az egységes piac integrációjára vonatkozó célkitűzés meghatározását;

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be egy módszert az adminisztratív terhek csökkentésének számszerűsített céljaira európai szinten; tudomásul veszi a néhány tagállamban tapasztalható pozitív gyakorlatokat, ahol nettó csökkentési célkitűzéseket állapítottak meg az alacsonyabb megfelelési költségek érdekében; kéri, hogy vegyék fontolóra ezt a módszert a Bizottság adminisztratív terhek csökkentésére irányuló új kezdeményezésében; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be egy módszert az adminisztratív terhek csökkentésének számszerűsített céljaira európai szinten; tudomásul veszi a néhány tagállamban tapasztalható pozitív gyakorlatokat, ahol nettó csökkentési célkitűzéseket állapítottak meg az alacsonyabb megfelelési költségek érdekében; kéri, hogy vegyék fontolóra ezt a módszert a Bizottság adminisztratív terhek csökkentésére irányuló új kezdeményezésében;

| 14. | megjegyzi, hogy az egységes piac gazdasági hatásainak az európai szemeszter keretében történő értékelése összefüggésében még jobban kell törekedni az alkalmazott módszerek és a felhasznált adatok rendelkezésre bocsátásának elősegítésére az elért eredmények hitelességének és összehasonlíthatóságának biztosítása, az utólagos értékelésekkel való összekapcsolás, valamint az értékelések elvégzéséhez szükséges hiányzó adatok azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy az egységes piac gazdasági hatásainak az európai szemeszter keretében történő értékelése összefüggésében még jobban kell törekedni az alkalmazott módszerek és a felhasznált adatok rendelkezésre bocsátásának elősegítésére az elért eredmények hitelességének és összehasonlíthatóságának biztosítása, az utólagos értékelésekkel való összekapcsolás, valamint az értékelések elvégzéséhez szükséges hiányzó adatok azonosítása érdekében;

| 15. | ismételten felszólít arra, hogy az eljárások biztosítsák az Európai Parlament megfelelő bevonását a gazdasági kormányzási ciklusba, ami megkönnyítené az egységes piac irányításának erősítéséhez szükséges egyéb eszközök Parlament és Tanács általi elfogadását, különösen az olyan eszközökét, amelyek olyan területet céloznak meg, ahol az EUMSZ 294. cikkében foglalt rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően hoztak létre uniós szabályozási keretet; |
| --- | --- |

15.

ismételten felszólít arra, hogy az eljárások biztosítsák az Európai Parlament megfelelő bevonását a gazdasági kormányzási ciklusba, ami megkönnyítené az egységes piac irányításának erősítéséhez szükséges egyéb eszközök Parlament és Tanács általi elfogadását, különösen az olyan eszközökét, amelyek olyan területet céloznak meg, ahol az EUMSZ 294. cikkében foglalt rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően hoztak létre uniós szabályozási keretet;

| 16. | sajnálatosnak tartja, hogy az országspecifikus ajánlásokat nem igazították kellőképpen az Európa 2020 célkitűzéseihez; ezért szorgalmazza a nemzeti és uniós politikák irányítására és összehangolására irányuló határozottabb törekvéseket, és azt, hogy folytassák azon konkrét és szükséges intézkedéseket, amelyek célja az egységes piac megerősítése és lehetőségeinek kiaknázása az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és versenyképesség serkentése és a munkahelyteremtés érdekében, elsősorban a fiatalok számára; |
| --- | --- |

16.

sajnálatosnak tartja, hogy az országspecifikus ajánlásokat nem igazították kellőképpen az Európa 2020 célkitűzéseihez; ezért szorgalmazza a nemzeti és uniós politikák irányítására és összehangolására irányuló határozottabb törekvéseket, és azt, hogy folytassák azon konkrét és szükséges intézkedéseket, amelyek célja az egységes piac megerősítése és lehetőségeinek kiaknázása az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és versenyképesség serkentése és a munkahelyteremtés érdekében, elsősorban a fiatalok számára;

| 17. | úgy véli, hogy erősíteni kell a nemzeti parlamentek országspecifikus ajánlásokra vonatkozó felelősségvállalását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak lehetőséget a Bizottságnak az országspecifikus ajánlások nemzeti parlamentekben történő ismertetésére, mielőtt a Tanács elfogadná azokat; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy mutassanak komolyabb elkötelezettséget az országspecifikus ajánlások végrehajtása és az uniós célkitűzések nemzeti szintű célkitűzésekbe történő átültetése mellett; ezért úgy véli, hogy a tagállamoknak évente teljes körű jelentést kellene benyújtaniuk az országspecifikus ajánlásoknak az egységes piac területein való végrehajtásáról; ismételten kéri továbbá, hogy a Bizottság tegyen jelentést a Parlament illetékes bizottságában az országspecifikus ajánlások végrehajtásának biztosítása érdekében tett intézkedésekről és az eddig elért eredményekről; felkéri a tagállamokat, hogy adjanak magyarázatot az országspecifikus ajánlásoktól való jelentős eltérésekre a Parlament illetékes bizottsága előtt; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy erősíteni kell a nemzeti parlamentek országspecifikus ajánlásokra vonatkozó felelősségvállalását; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak lehetőséget a Bizottságnak az országspecifikus ajánlások nemzeti parlamentekben történő ismertetésére, mielőtt a Tanács elfogadná azokat; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy mutassanak komolyabb elkötelezettséget az országspecifikus ajánlások végrehajtása és az uniós célkitűzések nemzeti szintű célkitűzésekbe történő átültetése mellett; ezért úgy véli, hogy a tagállamoknak évente teljes körű jelentést kellene benyújtaniuk az országspecifikus ajánlásoknak az egységes piac területein való végrehajtásáról; ismételten kéri továbbá, hogy a Bizottság tegyen jelentést a Parlament illetékes bizottságában az országspecifikus ajánlások végrehajtásának biztosítása érdekében tett intézkedésekről és az eddig elért eredményekről; felkéri a tagállamokat, hogy adjanak magyarázatot az országspecifikus ajánlásoktól való jelentős eltérésekre a Parlament illetékes bizottsága előtt;

| 18. | helyesli, hogy a 2014. évi országspecifikus ajánlások hangsúlyt helyeztek a kulcsfontosságú ágazatokba, mint például a kiskereskedelembe, az e-kereskedelembe és az üzleti szolgáltatásokba való belépést gátló indokolatlan korlátozások és akadályok megszüntetésére; sürgeti az érintett tagállamokat, hogy a lehető legalaposabban fontolják meg ezeket az ajánlásokat és azonnali prioritásként kezelve a kérdést szüntessék meg az egységes piac növekedésének ezen akadályait; |
| --- | --- |

18.

helyesli, hogy a 2014. évi országspecifikus ajánlások hangsúlyt helyeztek a kulcsfontosságú ágazatokba, mint például a kiskereskedelembe, az e-kereskedelembe és az üzleti szolgáltatásokba való belépést gátló indokolatlan korlátozások és akadályok megszüntetésére; sürgeti az érintett tagállamokat, hogy a lehető legalaposabban fontolják meg ezeket az ajánlásokat és azonnali prioritásként kezelve a kérdést szüntessék meg az egységes piac növekedésének ezen akadályait;

| 19. | kéri, hogy az európai szemeszter következő ciklusában az országspecifikus ajánlások a korábbiaknál sokkal határozottabban és pontosabban tükrözzék az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentés megállapításait; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy az európai szemeszter következő ciklusában az országspecifikus ajánlások a korábbiaknál sokkal határozottabban és pontosabban tükrözzék az egységes piaci integráció helyzetéről szóló jelentés megállapításait;

| 20. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság ez idáig nem tulajdonított kiemelt jelentőséget az egységes piac előmozdításának az európai szemeszter keretén belül; felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piac irányítását – különös tekintettel a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a versenyképességre irányuló intézkedésekre – tegye az európai szemeszter folyamata valamennyi következő fázisának szerves részévé; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a valódi egységes piac e területeken jelentős mértékben serkentené a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést az Unióban; kéri, hogy használják ki ennek az új keretnek a lehetőségét és teljes mértékben dolgozzák ki az első és második egységes piaci intézkedéscsomagban rögzített intézkedéseket, rámutatva a polgárok aggodalmai és elvárásai figyelembe vételének szükségességére; |
| --- | --- |

20.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság ez idáig nem tulajdonított kiemelt jelentőséget az egységes piac előmozdításának az európai szemeszter keretén belül; felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piac irányítását – különös tekintettel a munkahelyteremtésre, a növekedésre és a versenyképességre irányuló intézkedésekre – tegye az európai szemeszter folyamata valamennyi következő fázisának szerves részévé; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a valódi egységes piac e területeken jelentős mértékben serkentené a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést az Unióban; kéri, hogy használják ki ennek az új keretnek a lehetőségét és teljes mértékben dolgozzák ki az első és második egységes piaci intézkedéscsomagban rögzített intézkedéseket, rámutatva a polgárok aggodalmai és elvárásai figyelembe vételének szükségességére;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az EU, a tagállamok, a régiók, az önkormányzatok, a szociális partnerek és az érdekeltek részéről integrált megközelítésre van szükség a szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása terén a szociális piacgazdaság előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az EU, a tagállamok, a régiók, az önkormányzatok, a szociális partnerek és az érdekeltek részéről integrált megközelítésre van szükség a szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása terén a szociális piacgazdaság előmozdítása érdekében;

| 22. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a régiókat, hogy biztosítsák az európai alapok teljes körű végrehajtását a 2007–2013-as időszakban; megjegyzi, hogy a tagállamoknak és a régióknak a 2014–2020-as időszakban lehetőségük nyílik szakpolitikáikat és beruházásaikat azon ágazatok – például a digitális egységes piac, az energetikai, a szolgáltatási ágazat és a zöld gazdaság – felé orientálni, amelyekben a növekedés és munkahelyteremtés – kivált a fiatalok számára – fokozottabb mértékű, valódi minőségi beruházásokkal támogatva a K+F+I ágazatot, biztosítandó valamennyi polgár számára a hálózati infrastruktúrához való hozzáférést; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a régiókat, hogy biztosítsák az európai alapok teljes körű végrehajtását a 2007–2013-as időszakban; megjegyzi, hogy a tagállamoknak és a régióknak a 2014–2020-as időszakban lehetőségük nyílik szakpolitikáikat és beruházásaikat azon ágazatok – például a digitális egységes piac, az energetikai, a szolgáltatási ágazat és a zöld gazdaság – felé orientálni, amelyekben a növekedés és munkahelyteremtés – kivált a fiatalok számára – fokozottabb mértékű, valódi minőségi beruházásokkal támogatva a K+F+I ágazatot, biztosítandó valamennyi polgár számára a hálózati infrastruktúrához való hozzáférést;

II.   
  Az egységes piac kiaknázatlan lehetőségei a növekedés kulcsfontosságú területein

| 23. | emlékeztet arra, hogy az egységes piac a növekedés és munkahelyteremtés egyik kulcsfontosságú hajtóereje, és nélkülözhetetlen szerepet játszik az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában; megjegyzi azonban, hogy ez a lehetőség sok tekintetben kihasználatlan marad; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az egységes piac a növekedés és munkahelyteremtés egyik kulcsfontosságú hajtóereje, és nélkülözhetetlen szerepet játszik az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításában; megjegyzi azonban, hogy ez a lehetőség sok tekintetben kihasználatlan marad;

| 24. | emlékeztet az Európa 2020 stratégiában rögzített három prioritásra:






  — | a tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakítása; |
| --- | --- | --- |

24.

emlékeztet az Európa 2020 stratégiában rögzített három prioritásra:

—

a tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakítása;

| — | erőforrás-hatékonyabb, környezetbarát és versenyképesebb gazdaság elősegítése; |
| --- | --- |

—

erőforrás-hatékonyabb, környezetbarát és versenyképesebb gazdaság elősegítése;

| — | munkahelyekben gazdag, magas fokú társadalmi és területi kohézió elérését lehetővé tevő gazdaság ösztönzése; |
| --- | --- |

—

munkahelyekben gazdag, magas fokú társadalmi és területi kohézió elérését lehetővé tevő gazdaság ösztönzése;

| 25. | üdvözli a Bizottságnak a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentésben megjelenő megközelítését, amelynek értelmében összehangolt módon ösztönzi a beruházást az Unióban a belföldi kereslet élénkítése és egy versenyképesebb gazdaság előmozdítása érdekében; meggyőződése, hogy akkor tűzhetők ki a lehető legmagasabb célok, ha a digitális gazdaságot ösztönző beruházásokat és a versenyképesebb belső piac tagállamokkal együttműködésben történő kiépítését részesítjük előnyben; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottságnak a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentésben megjelenő megközelítését, amelynek értelmében összehangolt módon ösztönzi a beruházást az Unióban a belföldi kereslet élénkítése és egy versenyképesebb gazdaság előmozdítása érdekében; meggyőződése, hogy akkor tűzhetők ki a lehető legmagasabb célok, ha a digitális gazdaságot ösztönző beruházásokat és a versenyképesebb belső piac tagállamokkal együttműködésben történő kiépítését részesítjük előnyben;

| 26. | rendkívül aggasztja a magánberuházások visszaesése Európában, a magánbefektetők bizalmatlansága és vonakodása a befektetésektől, melyek elsősorban a strukturális reformok és a növekedéspárti uniós stratégia hiánya, illetve az e-kereskedelemhez hasonló területeken a növekedés előtt álló tartós egységes piaci akadályok következményei; felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a beruházási tervet és járuljanak hozzá az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz, kiegészítve az Alap uniós költségvetésből és EBB-től származó forrásait, hogy orientálja és ösztönözze a magánszektor befektetéseit; |
| --- | --- |

26.

rendkívül aggasztja a magánberuházások visszaesése Európában, a magánbefektetők bizalmatlansága és vonakodása a befektetésektől, melyek elsősorban a strukturális reformok és a növekedéspárti uniós stratégia hiánya, illetve az e-kereskedelemhez hasonló területeken a növekedés előtt álló tartós egységes piaci akadályok következményei; felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a beruházási tervet és járuljanak hozzá az Európai Stratégiai Beruházási Alaphoz, kiegészítve az Alap uniós költségvetésből és EBB-től származó forrásait, hogy orientálja és ösztönözze a magánszektor befektetéseit;

| 27. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat, a régiókat és valamennyi érdekeltet, hogy a reálgazdaságra összpontosítsanak, olyan beruházási politikák tervezése és kidolgozása mellett, amelyek vonzerőt jelentenek a magánberuházások számára; felszólít továbbá a magánszemélyek és vállalatok digitális korszakra – többek között az energiaágazatban használt legújabb technológiákra – történő felkészítését célzó képzésekbe való beruházásra, amelynek jelentős emelőhatása van, biztosítva egy globális digitális hálózatot, támogatva az oktatást és a minőségi kutatást és innovációt, továbbá jelentős előrelépéseket téve a közlekedési ágazat egységes piacának létrehozása terén, így lehetővé téve, hogy egyenlő feltételekkel szálljunk versenybe a vezető nagyhatalmakkal; |
| --- | --- |

27.

kéri a Bizottságot, a tagállamokat, a régiókat és valamennyi érdekeltet, hogy a reálgazdaságra összpontosítsanak, olyan beruházási politikák tervezése és kidolgozása mellett, amelyek vonzerőt jelentenek a magánberuházások számára; felszólít továbbá a magánszemélyek és vállalatok digitális korszakra – többek között az energiaágazatban használt legújabb technológiákra – történő felkészítését célzó képzésekbe való beruházásra, amelynek jelentős emelőhatása van, biztosítva egy globális digitális hálózatot, támogatva az oktatást és a minőségi kutatást és innovációt, továbbá jelentős előrelépéseket téve a közlekedési ágazat egységes piacának létrehozása terén, így lehetővé téve, hogy egyenlő feltételekkel szálljunk versenybe a vezető nagyhatalmakkal;

| 28. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a kkv-kra vonatkozó szabályozási keretet, tekintettel azok munkahelyteremtő képességére; kéri a COSME program keretében kínált lehetőségek maximális kiaknázását, amely nemcsak a vállalkozói szellemet ösztönzi Európában, hanem javítja a kkv-k forrásokhoz való hozzáférését és piacra jutási lehetőségeit mind uniós, mind világpiaci szinten; |
| --- | --- |

28.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a kkv-kra vonatkozó szabályozási keretet, tekintettel azok munkahelyteremtő képességére; kéri a COSME program keretében kínált lehetőségek maximális kiaknázását, amely nemcsak a vállalkozói szellemet ösztönzi Európában, hanem javítja a kkv-k forrásokhoz való hozzáférését és piacra jutási lehetőségeit mind uniós, mind világpiaci szinten;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a beruházásoknak kapcsolódniuk kell az innovációhoz és a vállalkozói tevékenységekhez, ezáltal maximálisan kiaknázva a digitális gazdaság és társadalom kínálta lehetőségeket és egy intelligens európai iparpolitikát kialakítva; a beruházásoknak kiemelt figyelmet kell fordítaniuk a kkv-kra, amelyeknek a legnagyobb nehézséget a beruházásokhoz való hozzáférés jelenti, továbbá konkrét intézkedésekkel kell támogatni az induló vállalkozásokat, valamint a szociális vállalkozást és innovációt mint a fiatalokat célzó jövőbeli munkahelyek forrását; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a beruházásoknak kapcsolódniuk kell az innovációhoz és a vállalkozói tevékenységekhez, ezáltal maximálisan kiaknázva a digitális gazdaság és társadalom kínálta lehetőségeket és egy intelligens európai iparpolitikát kialakítva; a beruházásoknak kiemelt figyelmet kell fordítaniuk a kkv-kra, amelyeknek a legnagyobb nehézséget a beruházásokhoz való hozzáférés jelenti, továbbá konkrét intézkedésekkel kell támogatni az induló vállalkozásokat, valamint a szociális vállalkozást és innovációt mint a fiatalokat célzó jövőbeli munkahelyek forrását;

| 30. | hangsúlyozza, hogy konkrét intézkedések révén újjá kell éleszteni a vállalkozói kedvet Európában, és ennek érdekében biztosítani kell a kkv-k hitelhez jutásának könnyítését, különös tekintettel a kulcsfontosságú ágazatokhoz kapcsolódó kkv-kra; kéri továbbá a bankrendszeren kívüli finanszírozási formák előmozdítását; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy konkrét intézkedések révén újjá kell éleszteni a vállalkozói kedvet Európában, és ennek érdekében biztosítani kell a kkv-k hitelhez jutásának könnyítését, különös tekintettel a kulcsfontosságú ágazatokhoz kapcsolódó kkv-kra; kéri továbbá a bankrendszeren kívüli finanszírozási formák előmozdítását;

| 31. | kéri a tagállamokat, hogy gazdaságaikat határozottabban irányítsák az innováció és a tudás irányába, hiszen ez felkészít a jövő és a digitális kor feladataira és követelményeire; kéri, hogy vállalkozásaink váljanak innovatívabbakká és rendelkezzenek fokozottabb reakcióképességgel a világpiacon, különös tekintettel az ikt-k teljes integrálására; |
| --- | --- |

31.

kéri a tagállamokat, hogy gazdaságaikat határozottabban irányítsák az innováció és a tudás irányába, hiszen ez felkészít a jövő és a digitális kor feladataira és követelményeire; kéri, hogy vállalkozásaink váljanak innovatívabbakká és rendelkezzenek fokozottabb reakcióképességgel a világpiacon, különös tekintettel az ikt-k teljes integrálására;

A digitális egységes piac

| 32. | úgy véli, hogy – amint arra a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentés is kitér –a digitális egységes piac létrehozása terén tett előrelépések elengedhetetlenek a növekedés ösztönzése, a minőségi munkahelyek létrehozása és az európai gazdaság globális versenyképességének megőrzése, valamint a vállalkozásoknak és fogyasztóknak biztosítható előnyök érdekében; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a 2016–2020-as időszakra dolgozzon ki nagyratörő európai cselekvési tervet az online közigazgatás vonatkozásában, ezáltal továbbra is támogatva az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy – amint arra a 2015-re vonatkozó éves növekedési jelentés is kitér –a digitális egységes piac létrehozása terén tett előrelépések elengedhetetlenek a növekedés ösztönzése, a minőségi munkahelyek létrehozása és az európai gazdaság globális versenyképességének megőrzése, valamint a vállalkozásoknak és fogyasztóknak biztosítható előnyök érdekében; felkéri ezért a Bizottságot, hogy a 2016–2020-as időszakra dolgozzon ki nagyratörő európai cselekvési tervet az online közigazgatás vonatkozásában, ezáltal továbbra is támogatva az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit;

| 33. | megjegyzi, hogy a prioritási célok és a digitális piac kulcsfontosságú területére vonatkozó célkitűzések elérése érdekében fontosak a beruházások, többek között a szélessávú hálózatok területén; javasolja, hogy a 315 milliárd eurós jövőbeni beruházási terv jelentős részét a digitális területen eszközölt célzott és stratégiai befektetéseknek szenteljék; rámutat továbbá, hogy a hálózati lefedettség magas szintjére és a lakosság és a vállalkozások magas szintű ikt-használati készségeire vonatkozó komponensek közötti szoros összefüggés a valódi digitális egységes piac megvalósításának egyik kulcstényezője; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy kezeljék kiemelten fontos kérdésnek a digitális hálózati infrastruktúrákba történő beruházásokat és a vállalataik és polgáraik digitális képzését; |
| --- | --- |

33.

megjegyzi, hogy a prioritási célok és a digitális piac kulcsfontosságú területére vonatkozó célkitűzések elérése érdekében fontosak a beruházások, többek között a szélessávú hálózatok területén; javasolja, hogy a 315 milliárd eurós jövőbeni beruházási terv jelentős részét a digitális területen eszközölt célzott és stratégiai befektetéseknek szenteljék; rámutat továbbá, hogy a hálózati lefedettség magas szintjére és a lakosság és a vállalkozások magas szintű ikt-használati készségeire vonatkozó komponensek közötti szoros összefüggés a valódi digitális egységes piac megvalósításának egyik kulcstényezője; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy kezeljék kiemelten fontos kérdésnek a digitális hálózati infrastruktúrákba történő beruházásokat és a vállalataik és polgáraik digitális képzését;

| 34. | meggyőződése, hogy a széttöredezettség és a jogbiztonság hiánya elsődleges problémák e területen, és hogy megoldást kell találni a meglévő uniós szabályok következetlen tagállami végrehajtására is; |
| --- | --- |

34.

meggyőződése, hogy a széttöredezettség és a jogbiztonság hiánya elsődleges problémák e területen, és hogy megoldást kell találni a meglévő uniós szabályok következetlen tagállami végrehajtására is;

| 35. | megjegyzi, hogy a digitális egységes piac megvalósítása a 2020-ig tartó időszakig további 0,4 %-os GDP-növekedést (2014-es árakon 520 milliárd euró) eredményezhetne, a foglalkoztatás növekedése pedig 0,1 % körül áll, ami 2020-ig több mint 223 000 munkahely létrehozását jelentené, „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költség az egységes piacon” című tanulmányban szereplő adatok szerint; úgy véli, hogy az e-kereskedelem előtt álló akadályok felszámolása, a szélessávú infrastruktúrába történő beruházás és az új technológiák – mint pl. a 4G és 5G – bevezetése kulcsfontosságú a digitális megoldások fejlesztése szempontjából, mivel azok a gyors és hatékony kapcsolaton alapulnak; az uniós általános adatvédelmi keretrendszer és a hálózat- és információbiztonságról szóló irányelv elfogadását elengedhetetlennek tartja ahhoz, hogy 2015-ig megvalósulhasson az egységes digitális piac; beruházásokat szorgalmaz az Unióban a széles sávhoz és a 4G-s hálózatokhoz való hozzáférésben mutatkozó egyenlőtlenségek orvoslása érdekében; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy a digitális egységes piac megvalósítása a 2020-ig tartó időszakig további 0,4 %-os GDP-növekedést (2014-es árakon 520 milliárd euró) eredményezhetne, a foglalkoztatás növekedése pedig 0,1 % körül áll, ami 2020-ig több mint 223 000 munkahely létrehozását jelentené, „Az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költség az egységes piacon” című tanulmányban szereplő adatok szerint; úgy véli, hogy az e-kereskedelem előtt álló akadályok felszámolása, a szélessávú infrastruktúrába történő beruházás és az új technológiák – mint pl. a 4G és 5G – bevezetése kulcsfontosságú a digitális megoldások fejlesztése szempontjából, mivel azok a gyors és hatékony kapcsolaton alapulnak; az uniós általános adatvédelmi keretrendszer és a hálózat- és információbiztonságról szóló irányelv elfogadását elengedhetetlennek tartja ahhoz, hogy 2015-ig megvalósulhasson az egységes digitális piac; beruházásokat szorgalmaz az Unióban a széles sávhoz és a 4G-s hálózatokhoz való hozzáférésben mutatkozó egyenlőtlenségek orvoslása érdekében;

| 36. | felhívja a figyelmet az interneten történő értékesítések magas szintje és az egy főre jutó GDP növekedése közötti összefüggésre, ezért fejlesztéseket sürget a valódi, határokon átnyúló e-kereskedelem megvalósítása és a felhőalapú számítástechnika terén; alapvető fontosságúnak tartja a 28 különböző digitális piac jellemezte szétszabdaltság megszüntetését, a hálózathoz való egyetemes hozzáférés biztosítását, és hogy tegyék a hálózati biztonságot és a fogyasztói bizalmat a digitális egységes piac sarokkövévé, ugyanis bizalom nélkül az online piac nem létezhet; |
| --- | --- |

36.

felhívja a figyelmet az interneten történő értékesítések magas szintje és az egy főre jutó GDP növekedése közötti összefüggésre, ezért fejlesztéseket sürget a valódi, határokon átnyúló e-kereskedelem megvalósítása és a felhőalapú számítástechnika terén; alapvető fontosságúnak tartja a 28 különböző digitális piac jellemezte szétszabdaltság megszüntetését, a hálózathoz való egyetemes hozzáférés biztosítását, és hogy tegyék a hálózati biztonságot és a fogyasztói bizalmat a digitális egységes piac sarokkövévé, ugyanis bizalom nélkül az online piac nem létezhet;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az európai fellépés elmaradásából származó költségekről szóló jelentés szerint az elektronikus közigazgatásban végbemenő előrelépések évente 100 milliárd eurós megtakarítást eredményeznének; sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák és összpontosítsák erőfeszítéseiket közigazgatásuk korszerűsítésére, hogy mind a polgárok, mind a vállalkozások egyre több ügyet képesek legyenek elektronikusan intézni a belső piaci jogaik érvényesítésében, különös tekintettel a határon átnyúló ügyekre; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az európai fellépés elmaradásából származó költségekről szóló jelentés szerint az elektronikus közigazgatásban végbemenő előrelépések évente 100 milliárd eurós megtakarítást eredményeznének; sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák és összpontosítsák erőfeszítéseiket közigazgatásuk korszerűsítésére, hogy mind a polgárok, mind a vállalkozások egyre több ügyet képesek legyenek elektronikusan intézni a belső piaci jogaik érvényesítésében, különös tekintettel a határon átnyúló ügyekre;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a digitális kor követelményeit szem előtt tartva működőképessé kell tenni az uniós egységes piac szabályait, többek között végre kell hajtani az egységes piacnak az online fizetésekre vonatkozó szabályait, Európa-szerte fejleszteni kell az elektronikus megoldásokat (pl. az elektronikus számlázást és a digitális aláírást), meg kell reformálni a szellemi tulajdonjogokat, adott esetben tisztázni kell a héakövetelményeket az e-kereskedelembe vetett bizalom megerősítése céljából, javítani kell a saját jogaikkal kapcsolatosan az európai fogyasztók rendelkezésére álló információk minőségét, valamint biztosítani kell, hogy ugyanolyan szintű védelem legyen elérhető a fogyasztók számára az interneten, mint amihez a hagyományos piacon hozzászoktak; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a digitális kor követelményeit szem előtt tartva működőképessé kell tenni az uniós egységes piac szabályait, többek között végre kell hajtani az egységes piacnak az online fizetésekre vonatkozó szabályait, Európa-szerte fejleszteni kell az elektronikus megoldásokat (pl. az elektronikus számlázást és a digitális aláírást), meg kell reformálni a szellemi tulajdonjogokat, adott esetben tisztázni kell a héakövetelményeket az e-kereskedelembe vetett bizalom megerősítése céljából, javítani kell a saját jogaikkal kapcsolatosan az európai fogyasztók rendelkezésére álló információk minőségét, valamint biztosítani kell, hogy ugyanolyan szintű védelem legyen elérhető a fogyasztók számára az interneten, mint amihez a hagyományos piacon hozzászoktak;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli gazdaságirányítási keret felülvizsgálata kiváló alkalmat teremt a tagállamok számára ahhoz, hogy fokozzák a digitális egységes piac érdekében tett erőfeszítéseiket, ami nem csupán nagyobb növekedést és több munkahelyet jelent, különösen a kkv-k ágazatában és a fiatalok körében, hanem egyben egy jövőorientált és modern Európát; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a közelmúltbeli gazdaságirányítási keret felülvizsgálata kiváló alkalmat teremt a tagállamok számára ahhoz, hogy fokozzák a digitális egységes piac érdekében tett erőfeszítéseiket, ami nem csupán nagyobb növekedést és több munkahelyet jelent, különösen a kkv-k ágazatában és a fiatalok körében, hanem egyben egy jövőorientált és modern Európát;

| 40. | úgy véli, hogy a tagállamoknak fokozniuk kell a közigazgatásuk korszerűsítésére irányuló erőfeszítéseiket polgáraik és vállalkozásaik számára nyújtott nagyobb mértékű és jobban hozzáférhető digitális szolgáltatások biztosításával, a költségek csökkentésével, a hatékonyság növelésével és a határon átnyúló együttműködés és az európai közigazgatások közötti átjárhatósági keret kialakításával; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a tagállamoknak fokozniuk kell a közigazgatásuk korszerűsítésére irányuló erőfeszítéseiket polgáraik és vállalkozásaik számára nyújtott nagyobb mértékű és jobban hozzáférhető digitális szolgáltatások biztosításával, a költségek csökkentésével, a hatékonyság növelésével és a határon átnyúló együttműködés és az európai közigazgatások közötti átjárhatósági keret kialakításával;

| 41. | hangsúlyozza az elektronikus azonosítás és a bizalomerősítő szolgáltatások fontosságát az elektronikus kereskedelem volumenének és minőségének fokozása, illetve végső soron a növekedés érdekében; felkéri ezért a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy 2016. július 1-jétől végre lehessen hajtani a belső piacon az elektronikus tranzakciókról szóló rendeletet; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza az elektronikus azonosítás és a bizalomerősítő szolgáltatások fontosságát az elektronikus kereskedelem volumenének és minőségének fokozása, illetve végső soron a növekedés érdekében; felkéri ezért a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy 2016. július 1-jétől végre lehessen hajtani a belső piacon az elektronikus tranzakciókról szóló rendeletet;

| 42. | abszolút prioritásnak tekinti az Unión belüli digitális készségek javítását; |
| --- | --- |

42.

abszolút prioritásnak tekinti az Unión belüli digitális készségek javítását;

Az áruk szabad mozgása

| 43. | úgy véli, hogy az áruk, a tőke, a szolgáltatások és az emberek szabad mozgása a hatékonyságot, a növekedést és a munkahelyteremtést illetően még mindig tartogat kiaknázatlan lehetőségeket mind a polgárok, mind a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az áruk, a tőke, a szolgáltatások és az emberek szabad mozgása a hatékonyságot, a növekedést és a munkahelyteremtést illetően még mindig tartogat kiaknázatlan lehetőségeket mind a polgárok, mind a vállalkozások számára;

| 44. | ismételten kifejezi, hogy támogatja az olyan átfogó kereskedelemi és beruházási egyezményeket, amelyek elősegítik a minőségi munkahelyek létrehozását az európai munkavállalók számára, illetve összeegyeztethetők azzal, közvetlen előnyökkel járnak az európai fogyasztókra nézve és új lehetőségeket teremtenek az uniós vállalatok, különösen az uniós szociális, környezetvédelmi és fogyasztói normákat tiszteletben tartó kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, amelyek kulcsfontosságúak az új növekedési lehetőségek szempontjából; álláspontja szerint a Parlamentnek szorosan részt kell vennie az egységes piaci vívmányokkal kapcsolatos tárgyalásokban, és a jelenleg hatályos szabályozás bármilyen módosítása vagy új szabályozás bevezetése esetén teljes mértékben tiszteletben kell tartani a Parlament társjogalkotói szerepét; |
| --- | --- |

44.

ismételten kifejezi, hogy támogatja az olyan átfogó kereskedelemi és beruházási egyezményeket, amelyek elősegítik a minőségi munkahelyek létrehozását az európai munkavállalók számára, illetve összeegyeztethetők azzal, közvetlen előnyökkel járnak az európai fogyasztókra nézve és új lehetőségeket teremtenek az uniós vállalatok, különösen az uniós szociális, környezetvédelmi és fogyasztói normákat tiszteletben tartó kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, amelyek kulcsfontosságúak az új növekedési lehetőségek szempontjából; álláspontja szerint a Parlamentnek szorosan részt kell vennie az egységes piaci vívmányokkal kapcsolatos tárgyalásokban, és a jelenleg hatályos szabályozás bármilyen módosítása vagy új szabályozás bevezetése esetén teljes mértékben tiszteletben kell tartani a Parlament társjogalkotói szerepét;

| 45. | sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg az értékláncot a határokon átnyúló termelésben, amely a versenyképesség és a növekedés serkentésének, a munkahelyteremtésnek és a meglévő kereskedelmi akadályok megszüntetésének kulcseleme azon ágazatokban, amelyek viszonylag kiterjedtek, ám amelyek – mivel integrációjuk szintje nem megfelelő – nem tudják maximálisan kihasználni az egységes piac kínálta előnyöket; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg az értékláncot a határokon átnyúló termelésben, amely a versenyképesség és a növekedés serkentésének, a munkahelyteremtésnek és a meglévő kereskedelmi akadályok megszüntetésének kulcseleme azon ágazatokban, amelyek viszonylag kiterjedtek, ám amelyek – mivel integrációjuk szintje nem megfelelő – nem tudják maximálisan kihasználni az egységes piac kínálta előnyöket;

| 46. | sürgeti az áruk egységes piacán jelentkező akadályok fokozott ellenőrzését; |
| --- | --- |

46.

sürgeti az áruk egységes piacán jelentkező akadályok fokozott ellenőrzését;

Szolgáltatások

| 47. | hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégiának olyan konkrét politikai lépéseket kell tartalmaznia, amelyek megoldást kínálnak a szolgáltatási irányelvben foglalt szolgáltatási ágazatok területeit vagy – többek között – a pénzügyi szolgáltatásokat gátló tényezők leküzdésére és nagyobb hangsúlyt helyeznek az egységes piac elmélyítésére; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy az Európa 2020 stratégiának olyan konkrét politikai lépéseket kell tartalmaznia, amelyek megoldást kínálnak a szolgáltatási irányelvben foglalt szolgáltatási ágazatok területeit vagy – többek között – a pénzügyi szolgáltatásokat gátló tényezők leküzdésére és nagyobb hangsúlyt helyeznek az egységes piac elmélyítésére;

| 48. | hangsúlyozza, hogy az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségekről szóló jelentés becsléséből egyértelműen kiderül, hogy a szolgáltatási szektor jelentős kiaknázatlan növekedési potenciállal rendelkezik, ami 337 milliárd és 637 milliárd euró közötti lehetséges nyereséget takarhat; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségekről szóló jelentés becsléséből egyértelműen kiderül, hogy a szolgáltatási szektor jelentős kiaknázatlan növekedési potenciállal rendelkezik, ami 337 milliárd és 637 milliárd euró közötti lehetséges nyereséget takarhat;

| 49. | úgy véli, hogy mivel az Unióban a szolgáltatási szektor az egyik olyan terület, amely a legnagyobb növekedési potenciállal rendelkezik, meg kell erősíteni az ágazatban, többek között a kiskereskedelemben érvényesülő verseny fokozására irányuló intézkedéseket és egyszerűsíteni kell a vállalatokra, különösen a kkv-kra vonatkozó szabályozást; hangsúlyozza, hogy minden fogyasztó, család és vállalat számára egyetemes módon kell szavatolni a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy mivel az Unióban a szolgáltatási szektor az egyik olyan terület, amely a legnagyobb növekedési potenciállal rendelkezik, meg kell erősíteni az ágazatban, többek között a kiskereskedelemben érvényesülő verseny fokozására irányuló intézkedéseket és egyszerűsíteni kell a vállalatokra, különösen a kkv-kra vonatkozó szabályozást; hangsúlyozza, hogy minden fogyasztó, család és vállalat számára egyetemes módon kell szavatolni a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 50. | úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatások területén meg kell erősíteni a fogyasztóvédelmet, a fogyasztóknak kínált választékot és a versenyt, különös tekintettel a fogyasztók különböző igényeire, beleértve a legkiszolgáltatottabb fogyasztókat is; úgy véli, hogy növelni kell a fogyasztók pénzügyi jártasságát, tekintettel arra, hogy a pénzügyi termékekkel kapcsolatosan komoly zavarok keletkezhetnek, és ezek problémákat okozhatnak az egyéni fogyasztóknak és az egységes piacnak; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy a pénzügyi szolgáltatások területén meg kell erősíteni a fogyasztóvédelmet, a fogyasztóknak kínált választékot és a versenyt, különös tekintettel a fogyasztók különböző igényeire, beleértve a legkiszolgáltatottabb fogyasztókat is; úgy véli, hogy növelni kell a fogyasztók pénzügyi jártasságát, tekintettel arra, hogy a pénzügyi termékekkel kapcsolatosan komoly zavarok keletkezhetnek, és ezek problémákat okozhatnak az egyéni fogyasztóknak és az egységes piacnak;

| 51. | ismételten hangsúlyozza, hogy újult erővel kell küzdeni az adócsalás, adókikerülés és adókijátszás ellen, ezért sürgeti, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a jó adóügyi kormányzásra mind a magán-, mind az állami szektorban az Unióban; hangsúlyozza, hogy az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségekről szóló jelentés alapján évente 9 milliárd eurós összeget lehetne előteremteni olyan fellépésekkel, mint az elektronikus számlák szabványosítása és a határon átnyúló adórendszerek összehangolása; üdvözli az Európai Bizottság elnökének bejelentését a nemzeti adóügyi döntésekkel kapcsolatos információk automatikus cseréjéről; hangsúlyozza az adóügyi koordináció erősítésének és javításának szükségességét, amely megakadályozza a tisztességtelen versenyt és a piaci torzulásokat, és esélyegyenlőséget biztosít az egységes piacon; |
| --- | --- |

51.

ismételten hangsúlyozza, hogy újult erővel kell küzdeni az adócsalás, adókikerülés és adókijátszás ellen, ezért sürgeti, hogy fektessenek nagyobb hangsúlyt a jó adóügyi kormányzásra mind a magán-, mind az állami szektorban az Unióban; hangsúlyozza, hogy az európai szintű cselekvés hiányából fakadó költségekről szóló jelentés alapján évente 9 milliárd eurós összeget lehetne előteremteni olyan fellépésekkel, mint az elektronikus számlák szabványosítása és a határon átnyúló adórendszerek összehangolása; üdvözli az Európai Bizottság elnökének bejelentését a nemzeti adóügyi döntésekkel kapcsolatos információk automatikus cseréjéről; hangsúlyozza az adóügyi koordináció erősítésének és javításának szükségességét, amely megakadályozza a tisztességtelen versenyt és a piaci torzulásokat, és esélyegyenlőséget biztosít az egységes piacon;

| 52. | üdvözli a Bizottságnak a 2015. évi éves növekedési jelentésben tett azon kijelentését, hogy az „adócsalás és adókijátszás kezelése alapvető a méltányosság biztosításához, és lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy beszedjék az őket jogosan megillető adókat”; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a Bizottságnak a 2015. évi éves növekedési jelentésben tett azon kijelentését, hogy az „adócsalás és adókijátszás kezelése alapvető a méltányosság biztosításához, és lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy beszedjék az őket jogosan megillető adókat”;

| 53. | megerősíti álláspontját, miszerint növelni kell a kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházások szintjét és minőségét, és az innováció ösztönzése érdekében jelezni kell a beruházások területén a tagállamok között fennálló különbségeket; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy valódi egységes piacot kell létrehozni a tudás, a kutatás és az innováció, illetve az európai kutatási terület megvalósítása tekintetében; hangsúlyozza továbbá, hogy jelenleg az innovációra elkülönített források 85 %-át kizárólag országon belül, határokon átnyúló együttműködés nélkül használják fel, ami akadályozza az európai szintű hozzáadott érték maradéktalan kihasználását; |
| --- | --- |

53.

megerősíti álláspontját, miszerint növelni kell a kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházások szintjét és minőségét, és az innováció ösztönzése érdekében jelezni kell a beruházások területén a tagállamok között fennálló különbségeket; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy valódi egységes piacot kell létrehozni a tudás, a kutatás és az innováció, illetve az európai kutatási terület megvalósítása tekintetében; hangsúlyozza továbbá, hogy jelenleg az innovációra elkülönített források 85 %-át kizárólag országon belül, határokon átnyúló együttműködés nélkül használják fel, ami akadályozza az európai szintű hozzáadott érték maradéktalan kihasználását;

Közbeszerzés és koncessziók

| 54. | megelégedéssel nyugtázza, hogy 2014-ben elfogadták a közbeszerzésről, illetve a koncessziós szerződések odaítéléséről szóló irányelveket, ami lehetővé tette a közbeszerzések modernizálását az Európai Unióban, elősegítve a közbeszerzések fenntarthatóságát; kiemeli a koncessziós szerződések odaítéléséről szóló irányelv által biztosított európai hozzáadott értéket, különösen az eljárások megkönnyítése és átláthatóbbá tétele és a kkv-knak nyújtott lehetőségek növelése tekintetében, elősegítve ezáltal az ilyen szerződésekben rejlő problémák kiküszöbölését, a jogbiztonság, a rugalmasság és az átláthatóság garantálását, valamint a jó minőségű gazdasági infrastruktúrák és közszolgáltatások fejlesztésének támogatását; |
| --- | --- |

54.

megelégedéssel nyugtázza, hogy 2014-ben elfogadták a közbeszerzésről, illetve a koncessziós szerződések odaítéléséről szóló irányelveket, ami lehetővé tette a közbeszerzések modernizálását az Európai Unióban, elősegítve a közbeszerzések fenntarthatóságát; kiemeli a koncessziós szerződések odaítéléséről szóló irányelv által biztosított európai hozzáadott értéket, különösen az eljárások megkönnyítése és átláthatóbbá tétele és a kkv-knak nyújtott lehetőségek növelése tekintetében, elősegítve ezáltal az ilyen szerződésekben rejlő problémák kiküszöbölését, a jogbiztonság, a rugalmasság és az átláthatóság garantálását, valamint a jó minőségű gazdasági infrastruktúrák és közszolgáltatások fejlesztésének támogatását;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a beruházások és közkiadások minőségének, hatékonyságának és átláthatóságának fokozása érdekében a közbeszerzésekkel és koncessziókkal kapcsolatos uniós szabályozás teljes körű és mihamarabbi alkalmazására van szükség; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a beruházások és közkiadások minőségének, hatékonyságának és átláthatóságának fokozása érdekében a közbeszerzésekkel és koncessziókkal kapcsolatos uniós szabályozás teljes körű és mihamarabbi alkalmazására van szükség;

| 56. | szükségesnek tartja a közbeszerzésekkel és koncessziókkal kapcsolatos szabályok megfelelő időben történő átültetését; rámutat arra, hogy a közbeszerzések és az innovatív partnerségek fontos szerepet töltenek be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés kulcsfontosságú hajtóerejeként, különösen a kkv-k esetében, ezért azoknak a verseny és innováció serkentésére irányuló konkrét intézkedésekkel történő támogatására van szükség; |
| --- | --- |

56.

szükségesnek tartja a közbeszerzésekkel és koncessziókkal kapcsolatos szabályok megfelelő időben történő átültetését; rámutat arra, hogy a közbeszerzések és az innovatív partnerségek fontos szerepet töltenek be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés kulcsfontosságú hajtóerejeként, különösen a kkv-k esetében, ezért azoknak a verseny és innováció serkentésére irányuló konkrét intézkedésekkel történő támogatására van szükség;

Fogyasztóvédelmi joganyag

| 57. | sajnálatosnak tartja, hogy mivel a tagállamok csak részben hajtották végre az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokat, eltérések tapasztalhatók a fogyasztóvédelem terén és a megtett végrehajtási intézkedések súlyosságában és időzítésében; úgy véli, hogy ez korlátozza a jogszabályi rendelkezések következetességét és egységét ugyanazon ágazaton belül vagy különböző értékesítési csatornák között; |
| --- | --- |

57.

sajnálatosnak tartja, hogy mivel a tagállamok csak részben hajtották végre az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokat, eltérések tapasztalhatók a fogyasztóvédelem terén és a megtett végrehajtási intézkedések súlyosságában és időzítésében; úgy véli, hogy ez korlátozza a jogszabályi rendelkezések következetességét és egységét ugyanazon ágazaton belül vagy különböző értékesítési csatornák között;

| 58. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az olyan szabályok, mint például a fogyasztók jogairól szóló irányelv, az alternatív vitarendezésről és az online vitarendezésről szóló irányelv gyors végrehajtását és érvényesítését, egyszersmind csökkentve az adminisztratív terheket; felszólít a fogyasztók megfelelő, a hagyományos piacaikon biztosítottakkal összhangban lévő védelmére a határon átnyúló értékesítések esetében, illetve az adatok fokozott védelmére a digitális korban, mivel ez hozzájárul a fogyasztók online vásárlással kapcsolatos bizalmának erősödéséhez; emlékeztet annak fontosságára, hogy ténylegesen tartsák tiszteletben az online fogyasztók jogait, valamint annak szükségességére, hogy jogvita esetén biztosított legyen a megfizethető és hatékony vitarendezés lehetősége; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az olyan szabályok, mint például a fogyasztók jogairól szóló irányelv, az alternatív vitarendezésről és az online vitarendezésről szóló irányelv gyors végrehajtását és érvényesítését, egyszersmind csökkentve az adminisztratív terheket; felszólít a fogyasztók megfelelő, a hagyományos piacaikon biztosítottakkal összhangban lévő védelmére a határon átnyúló értékesítések esetében, illetve az adatok fokozott védelmére a digitális korban, mivel ez hozzájárul a fogyasztók online vásárlással kapcsolatos bizalmának erősödéséhez; emlékeztet annak fontosságára, hogy ténylegesen tartsák tiszteletben az online fogyasztók jogait, valamint annak szükségességére, hogy jogvita esetén biztosított legyen a megfizethető és hatékony vitarendezés lehetősége;

| 59. | kéri, hogy szülessenek intézkedések a fenntartható fogyasztás ösztönzése érdekében, különös tekintettel a termékek használati idejére, valamint a használati idő szándékos csökkentésére irányuló gyakorlat elleni fellépésre; ezzel összefüggésben reméli, hogy az Európai Bizottság koherens cselekvési tervet dolgoz ki; |
| --- | --- |

59.

kéri, hogy szülessenek intézkedések a fenntartható fogyasztás ösztönzése érdekében, különös tekintettel a termékek használati idejére, valamint a használati idő szándékos csökkentésére irányuló gyakorlat elleni fellépésre; ezzel összefüggésben reméli, hogy az Európai Bizottság koherens cselekvési tervet dolgoz ki;

| 60. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelv fontos előrelépést jelentett a fogyasztók és a vállalkozások jogbiztonságának erősítése felé az online ügyletek terén, és ma az online szolgáltatások esetében ez a legfontosabb fogyasztóvédelmi eszköz; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók jogairól szóló irányelv fontos előrelépést jelentett a fogyasztók és a vállalkozások jogbiztonságának erősítése felé az online ügyletek terén, és ma az online szolgáltatások esetében ez a legfontosabb fogyasztóvédelmi eszköz;

| 61. | megjegyzi, hogy további nyereség érhető el az egységes piac működésének javításával, így a fogyasztói jogviták esetében az online vitarendezési mechanizmusok bevezetésével, ami mintegy 22 milliárd euró megtakarítást eredményezhetne; |
| --- | --- |

61.

megjegyzi, hogy további nyereség érhető el az egységes piac működésének javításával, így a fogyasztói jogviták esetében az online vitarendezési mechanizmusok bevezetésével, ami mintegy 22 milliárd euró megtakarítást eredményezhetne;

Energia

| 62. | felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a működőképes belső energiapiacról, amely megkülönböztetéstől mentes piaci hozzáférést, magas szintű fogyasztóvédelmet, valamint megfelelő összekapcsolódási képességet és rendszermegfelelőséget garantál; |
| --- | --- |

62.

felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a működőképes belső energiapiacról, amely megkülönböztetéstől mentes piaci hozzáférést, magas szintű fogyasztóvédelmet, valamint megfelelő összekapcsolódási képességet és rendszermegfelelőséget garantál;

| 63. | megismétli, hogy az energiaforrások és a szállítási útvonalak diverzifikálása révén fokozni kell Európa energiabiztonságát, és hangsúlyozza, hogy prioritásnak kell tekinteni a belső energiapiac megvalósítását és az Unión belüli energiaszigetek felszámolását; |
| --- | --- |

63.

megismétli, hogy az energiaforrások és a szállítási útvonalak diverzifikálása révén fokozni kell Európa energiabiztonságát, és hangsúlyozza, hogy prioritásnak kell tekinteni a belső energiapiac megvalósítását és az Unión belüli energiaszigetek felszámolását;

| 64. | úgy véli, hogy az egységes piac megvalósulásának elősegítése, a megújuló energiaforrások integrálása és az ellátásbiztonság érdekében a tagállamoknak sürgősen el kell érniük a villamosenergia-hálózatok legalább 10 %-os összekapcsolódási képességét, ideális esetben pedig a 30 %-os szintet; |
| --- | --- |

64.

úgy véli, hogy az egységes piac megvalósulásának elősegítése, a megújuló energiaforrások integrálása és az ellátásbiztonság érdekében a tagállamoknak sürgősen el kell érniük a villamosenergia-hálózatok legalább 10 %-os összekapcsolódási képességét, ideális esetben pedig a 30 %-os szintet;

| 65. | úgy véli, hogy a gáz- és villamosenergia-piac liberalizálása alapvető fontosságú a fogyasztók pozíciójának erősítése tekintetében, és felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyasztókat helyezze az EU belső energiapiaci szakpolitikájának fókuszába; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy a gáz- és villamosenergia-piac liberalizálása alapvető fontosságú a fogyasztók pozíciójának erősítése tekintetében, és felszólítja a Bizottságot, hogy a fogyasztókat helyezze az EU belső energiapiaci szakpolitikájának fókuszába;

III.   
  Az egységes piaci integráció és irányítás eszközeinek értékelésére szolgáló eszközök

| 66. | elismeri, hogy az egységes piaci eredménytábla bevált gyakorlatnak tekinthető a tagállamok egységes piaccal kapcsolatos kötelezettségeinek való megfelelés ellenőrzésére és értékelésére, mivel javulást és az országok közötti felzárkózást idézhet elő; hangsúlyozza azonban, hogy ez az eredménytábla nem nyújt eszközt a minőségi értékeléshez; hangsúlyozza a tagállamokkal folytatott és a tagállamok közötti párbeszéd fontosságát az egységes piaccal kapcsolatos szabályozás végrehajtása során általuk tapasztalt nehézségek azonosítása és orvoslása érdekében; ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson hatékonyabb segítséget az arra igényt tartó tagállamoknak az egységes piaccal kapcsolatos bonyolult szabályozás végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

66.

elismeri, hogy az egységes piaci eredménytábla bevált gyakorlatnak tekinthető a tagállamok egységes piaccal kapcsolatos kötelezettségeinek való megfelelés ellenőrzésére és értékelésére, mivel javulást és az országok közötti felzárkózást idézhet elő; hangsúlyozza azonban, hogy ez az eredménytábla nem nyújt eszközt a minőségi értékeléshez; hangsúlyozza a tagállamokkal folytatott és a tagállamok közötti párbeszéd fontosságát az egységes piaccal kapcsolatos szabályozás végrehajtása során általuk tapasztalt nehézségek azonosítása és orvoslása érdekében; ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson hatékonyabb segítséget az arra igényt tartó tagállamoknak az egységes piaccal kapcsolatos bonyolult szabályozás végrehajtása tekintetében;

| 67. | úgy véli, hogy az egységes piac szabályozási teljesítménye tekintetében létre lehetne hozni egy, az egységes piac hiányosságai, vagyis az egységes piacot irányító szabályok hiányából fakadó, a határokon átnyúló tevékenységekben részt vevő polgárokra és vállalatokra nehezedő többletteher mérésére szolgáló összetett mutatót; kitart amellett, hogy egy ilyen mutató megkönnyítené a következtetések levonását, és szakpolitikai ajánlások megfogalmazását eredményezhetné az uniós intézmények és tagállamok számára; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy az egységes piac szabályozási teljesítménye tekintetében létre lehetne hozni egy, az egységes piac hiányosságai, vagyis az egységes piacot irányító szabályok hiányából fakadó, a határokon átnyúló tevékenységekben részt vevő polgárokra és vállalatokra nehezedő többletteher mérésére szolgáló összetett mutatót; kitart amellett, hogy egy ilyen mutató megkönnyítené a következtetések levonását, és szakpolitikai ajánlások megfogalmazását eredményezhetné az uniós intézmények és tagállamok számára;

| 68. | a digitális menetrend eredménytábláját fontos eszköznek tartja a tagállamok által e téren elért eredmények felmérése céljából; úgy véli, hogy az egységes piac hiányosságait mérő összetett mutatónak magában kellene foglalnia ezt az eredménytáblát; |
| --- | --- |

68.

a digitális menetrend eredménytábláját fontos eszköznek tartja a tagállamok által e téren elért eredmények felmérése céljából; úgy véli, hogy az egységes piac hiányosságait mérő összetett mutatónak magában kellene foglalnia ezt az eredménytáblát;

| 69. | felszólítja a Bizottságot annak megfontolására, hogy az egységes piac jogi eszközeire irányuló javaslatai közé vegyen fel egy olyan előírást, amelynek értelmében rendszeresen felül kell vizsgálni a jogi eszközök átültetését, megfelelőségét, hatékonyságát és célszerűségét, meghatározva egyszersmind e felülvizsgálat módszertanát és kritériumait; úgy véli, hogy a módszertan és a kritériumok meghatározása lehetővé tenné nemcsak annak jobb értékelését, hogy a jogi eszközöket megfelelően ültették-e át, hajtották-e végre és tartatták-e be, hanem annak értékelését is, hogy ezek a jogi eszközök hozzájárulnak-e – és ha igen, milyen mértékig – a kitűzött célok eléréséhez, és mennyiben alkalmasak feladatuk betöltésére; |
| --- | --- |

69.

felszólítja a Bizottságot annak megfontolására, hogy az egységes piac jogi eszközeire irányuló javaslatai közé vegyen fel egy olyan előírást, amelynek értelmében rendszeresen felül kell vizsgálni a jogi eszközök átültetését, megfelelőségét, hatékonyságát és célszerűségét, meghatározva egyszersmind e felülvizsgálat módszertanát és kritériumait; úgy véli, hogy a módszertan és a kritériumok meghatározása lehetővé tenné nemcsak annak jobb értékelését, hogy a jogi eszközöket megfelelően ültették-e át, hajtották-e végre és tartatták-e be, hanem annak értékelését is, hogy ezek a jogi eszközök hozzájárulnak-e – és ha igen, milyen mértékig – a kitűzött célok eléréséhez, és mennyiben alkalmasak feladatuk betöltésére;

| 70. | támogatja az inkluzív, erőforrás-hatékony, tudásalapú gazdaság kialakításán alapuló fenntartható egységes piac létrehozását, beleértve a fenntartható technológiákra irányuló innovációt, illetve a fogyasztók és az üzleti vállalkozások érdekei közötti egyensúly megtalálását elősegítő intézkedéseket, és a SOLVIT-hoz hasonló informális problémamegoldó mechanizmus kialakítását az egységes piac számára, ugyanakkor fokozva az egyablakos ügyintézési pontok közismertségét annak érdekében, hogy a közvélemény is jobban tudatában legyen az egységes piac révén elérhető növekedés és munkahelyteremtés terén rendelkezésre álló lehetőségeknek; |
| --- | --- |

70.

támogatja az inkluzív, erőforrás-hatékony, tudásalapú gazdaság kialakításán alapuló fenntartható egységes piac létrehozását, beleértve a fenntartható technológiákra irányuló innovációt, illetve a fogyasztók és az üzleti vállalkozások érdekei közötti egyensúly megtalálását elősegítő intézkedéseket, és a SOLVIT-hoz hasonló informális problémamegoldó mechanizmus kialakítását az egységes piac számára, ugyanakkor fokozva az egyablakos ügyintézési pontok közismertségét annak érdekében, hogy a közvélemény is jobban tudatában legyen az egységes piac révén elérhető növekedés és munkahelyteremtés terén rendelkezésre álló lehetőségeknek;

| 71. | elismeri, hogy egyre többen használják az Európa Önökért és az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat internetes portálokat, amelyek arra hivatottak, hogy minden szükséges információt biztosítsanak az Európai Unión belül élő, dolgozó, tanuló és a tagállamok között mozgó polgárok számára; |
| --- | --- |

71.

elismeri, hogy egyre többen használják az Európa Önökért és az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálat internetes portálokat, amelyek arra hivatottak, hogy minden szükséges információt biztosítsanak az Európai Unión belül élő, dolgozó, tanuló és a tagállamok között mozgó polgárok számára;

| 72. | megelégedéssel nyugtázza, hogy a jogszabályok tagállami átültetésének átlagos elmaradása az Európai Tanács által megállapított1 %-os határérték alá, 0,6 %-ra esett, ami az egységes piaci eredménytábla létrehozása óta eddig messze a legjobb rögzített eredmény; felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós szabályozás átültetésével kapcsolatos zéró tolerancia elvét mind a tagállamoknak, mind az Uniónak szigorúan be kell tartania; |
| --- | --- |

72.

megelégedéssel nyugtázza, hogy a jogszabályok tagállami átültetésének átlagos elmaradása az Európai Tanács által megállapított1 %-os határérték alá, 0,6 %-ra esett, ami az egységes piaci eredménytábla létrehozása óta eddig messze a legjobb rögzített eredmény; felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós szabályozás átültetésével kapcsolatos zéró tolerancia elvét mind a tagállamoknak, mind az Uniónak szigorúan be kell tartania;

| 73. | megjegyzi, hogy az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása és betartatása kulcsfontosságú az egységes piac kiteljesítése szempontjából; sürgeti a Bizottságot, hogy határozottan éljen jogköreivel e cél elérése érdekében, valamint sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák az egységes piacra vonatkozó jogszabályok végrehajtatására és a végrehajtás ellenőrzésére irányuló erőfeszítéseiket, többek között összehangolt, uniós szintű ellenőrzési intézkedések (ún. „EU sweeps”) révén, és ezzel párhuzamosan folyamatosan jelezzenek vissza a végrehajtással kapcsolatos problémákról, valamint gondoskodjanak róla, hogy a szabályozás egyre hatékonyabb legyen, illetve hogy az utólagos értékeléseket egyre szélesebb körben és egyre hatékonyabban alkalmazzák; felszólít a fogyasztói jogok digitális környezetben való tényleges érvényesülésének fokozottabb ellenőrzésére, különös tekintettel arra, hogy ilyen környezetben milyen gyorsan terjedhetnek a jogsértések; |
| --- | --- |

73.

megjegyzi, hogy az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása és betartatása kulcsfontosságú az egységes piac kiteljesítése szempontjából; sürgeti a Bizottságot, hogy határozottan éljen jogköreivel e cél elérése érdekében, valamint sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák az egységes piacra vonatkozó jogszabályok végrehajtatására és a végrehajtás ellenőrzésére irányuló erőfeszítéseiket, többek között összehangolt, uniós szintű ellenőrzési intézkedések (ún. „EU sweeps”) révén, és ezzel párhuzamosan folyamatosan jelezzenek vissza a végrehajtással kapcsolatos problémákról, valamint gondoskodjanak róla, hogy a szabályozás egyre hatékonyabb legyen, illetve hogy az utólagos értékeléseket egyre szélesebb körben és egyre hatékonyabban alkalmazzák; felszólít a fogyasztói jogok digitális környezetben való tényleges érvényesülésének fokozottabb ellenőrzésére, különös tekintettel arra, hogy ilyen környezetben milyen gyorsan terjedhetnek a jogsértések;

| 74. | emlékeztet arra ugyanakkor, hogy a jogsértési eljárások folyamata számos olyan korlátozásra világított rá, amelyek gátolják az egységes piaci rendelkezések végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos hiányosságok gyors kezelését és orvoslását; felszólítja a tagállamokat, hogy hatékonyabban működjenek együtt a Bizottsággal az ügyek gyorsabb megoldásában; |
| --- | --- |

74.

emlékeztet arra ugyanakkor, hogy a jogsértési eljárások folyamata számos olyan korlátozásra világított rá, amelyek gátolják az egységes piaci rendelkezések végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos hiányosságok gyors kezelését és orvoslását; felszólítja a tagállamokat, hogy hatékonyabban működjenek együtt a Bizottsággal az ügyek gyorsabb megoldásában;

| 75. | elismeri, hogy a végrehajtás kudarca a kezdeti tervezet összetettségéből eredhet; hangsúlyozza ezért, hogy az elsődleges és a másodlagos jogalkotásnak egyaránt követnie kell a jobb szabályozás elveit, megfelelő konzultációkon és hatásvizsgálatokon kell alapulnia, valamint a végrehajtást követően felülvizsgálat tárgyát kell képeznie; |
| --- | --- |

75.

elismeri, hogy a végrehajtás kudarca a kezdeti tervezet összetettségéből eredhet; hangsúlyozza ezért, hogy az elsődleges és a másodlagos jogalkotásnak egyaránt követnie kell a jobb szabályozás elveit, megfelelő konzultációkon és hatásvizsgálatokon kell alapulnia, valamint a végrehajtást követően felülvizsgálat tárgyát kell képeznie;

| 76. | továbbá kitart amellett, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy az egységes piacra vonatkozó uniós jogszabályok megsértése esetén hatékonyabban alkalmazzák a kötelezettségszegési eljárásokat, a tagállamoknak és az Európai Tanácsnak pedig tovább kell fejleszteniük a jogsértési eljárásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés jövőbeli felülvizsgálatainak keretében; úgy véli azonban, hogy a kötelezettségszegési eljárásokat csak végső esetben kellene alkalmazni, és csak többszöri egyeztetést és kiigazítást követően szabadna megindítani; |
| --- | --- |

76.

továbbá kitart amellett, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy az egységes piacra vonatkozó uniós jogszabályok megsértése esetén hatékonyabban alkalmazzák a kötelezettségszegési eljárásokat, a tagállamoknak és az Európai Tanácsnak pedig tovább kell fejleszteniük a jogsértési eljárásokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés jövőbeli felülvizsgálatainak keretében; úgy véli azonban, hogy a kötelezettségszegési eljárásokat csak végső esetben kellene alkalmazni, és csak többszöri egyeztetést és kiigazítást követően szabadna megindítani;

o

o o

| 77. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak, és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

77.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak, és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0054.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0130.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0038.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/109 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/109

---

P8_TA(2015)0070

A gyermekek interneten történő szexuális zaklatása elleni küzdelem

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélésről (2015/2564(RSP))

(2016/C 316/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 7., 8., 47., 48. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 7., 8., 47., 48. és 52. cikkére,

| — | tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló 2001. november 23-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló 2001. november 23-i egyezményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács 2007. október 25-i, a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács 2007. október 25-i, a gyermekek szexuális kizsákmányolással és szexuális visszaéléssel szembeni védelméről szóló egyezményére,

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettségről készített 2014. évi Europol-értékelésre (iOACTA), |
| --- | --- |

—

tekintettel az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettségről készített 2014. évi Europol-értékelésre (iOACTA),

| — | tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a gyermek jogairól szóló 14. számú átfogó kommentárjára (2013), amely szerint a gyermek mindenek felett álló érdekét elsődleges szempontnak kell tekinteni, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a gyermek jogairól szóló 14. számú átfogó kommentárjára (2013), amely szerint a gyermek mindenek felett álló érdekét elsődleges szempontnak kell tekinteni,

| — | tekintettel az EU 2011 februárjában elfogadott gyermekjogi ütemtervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2011 februárjában elfogadott gyermekjogi ütemtervére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (2) 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (2) 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására,

| — | tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című bizottsági közleményre (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gyermekek különleges helyzetének figyelembevétele az Európai Unió külső fellépéseiben” című bizottsági közleményre (COM(2008)0055),

| — | tekintettel a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégiára (2012–2016), különösen a gyermekvédelmi rendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozásának finanszírozásáról szóló rendelkezésekre és a bevált gyakorlatok megosztására |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégiára (2012–2016), különösen a gyermekvédelmi rendszerekre vonatkozó iránymutatás kidolgozásának finanszírozásáról szóló rendelkezésekre és a bevált gyakorlatok megosztására

| — | tekintettel a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés elleni küzdelemről 2015. február 12-én a plenáris ülésen folytatott vitájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés elleni küzdelemről 2015. február 12-én a plenáris ülésen folytatott vitájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélés és a gyermekek szexuális kizsákmányolása – többek között a gyermekekkel szembeni szexuális visszaélés online megjelenítése – különösen súlyosan sérti az alapvető jogokat, kiváltképpen a gyermekeknek a jólétükhöz szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gyermek jogairól szóló, 1989. évi egyezménye és az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzít; |
| --- | --- |

A.

mivel a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélés és a gyermekek szexuális kizsákmányolása – többek között a gyermekekkel szembeni szexuális visszaélés online megjelenítése – különösen súlyosan sérti az alapvető jogokat, kiváltképpen a gyermekeknek a jólétükhöz szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogát, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gyermek jogairól szóló, 1989. évi egyezménye és az Európai Unió Alapjogi Chartája rögzít;

| B. | mivel az EU Alapjogi Chartájával és a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban az e bűncselekmények elleni küzdelem bármely intézkedésének végrehajtása során az elsődleges szempontnak a gyermek mindenek felett álló érdekének kell lennie; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU Alapjogi Chartájával és a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban az e bűncselekmények elleni küzdelem bármely intézkedésének végrehajtása során az elsődleges szempontnak a gyermek mindenek felett álló érdekének kell lennie;

| C. | mivel az olyan súlyos bűncselekmények, mint a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélés online megjelenítése, átfogó megközelítést tesznek szükségessé, amely kiterjed a bűncselekmények kinyomozására, az elkövetőkkel szembeni büntetőeljárás indítására, a gyermekkorú áldozatok védelmére, valamint a jelenség megelőzésére; |
| --- | --- |

C.

mivel az olyan súlyos bűncselekmények, mint a gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélés online megjelenítése, átfogó megközelítést tesznek szükségessé, amely kiterjed a bűncselekmények kinyomozására, az elkövetőkkel szembeni büntetőeljárás indítására, a gyermekkorú áldozatok védelmére, valamint a jelenség megelőzésére;

| D. | mivel az internet sajátos veszélyeket rejthet a gyermekekre nézve, mert hozzáférhetnek a gyermekek szexuális kizsákmányolásával kapcsolatos tartalmakhoz vagy ilyenek tárgyává válhatnak, illetve ki vannak szolgáltatva az interneten „vadászóknak”, az erőszakkal kapcsolatos anyagok cseréjének, megfélemlítésnek, zaklatásnak vagy megkörnyékezésnek; mivel a gyermekek ilyen veszélyeknek való kitettségét súlyosbítja a mobil technológia és az internet széles körben elterjedt használata és a hozzáférés lehetősége; |
| --- | --- |

D.

mivel az internet sajátos veszélyeket rejthet a gyermekekre nézve, mert hozzáférhetnek a gyermekek szexuális kizsákmányolásával kapcsolatos tartalmakhoz vagy ilyenek tárgyává válhatnak, illetve ki vannak szolgáltatva az interneten „vadászóknak”, az erőszakkal kapcsolatos anyagok cseréjének, megfélemlítésnek, zaklatásnak vagy megkörnyékezésnek; mivel a gyermekek ilyen veszélyeknek való kitettségét súlyosbítja a mobil technológia és az internet széles körben elterjedt használata és a hozzáférés lehetősége;

| E. | mivel a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés elleni küzdelmet a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaéléssel és a gyermekek szexuális kizsákmányolásával mint általános jelenséggel foglakozó, tágabb stratégia részévé kell tenni, amely továbbra is elsősorban a szándékosan az interneten kívül tevékenykedő hálózatok vagy egyének révén elkövetett, offline bűncselekményekkel kapcsolatos; |
| --- | --- |

E.

mivel a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés elleni küzdelmet a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaéléssel és a gyermekek szexuális kizsákmányolásával mint általános jelenséggel foglakozó, tágabb stratégia részévé kell tenni, amely továbbra is elsősorban a szándékosan az interneten kívül tevékenykedő hálózatok vagy egyének révén elkövetett, offline bűncselekményekkel kapcsolatos;

| F. | mivel a szexuális kizsákmányolás online környezetben különböző formákat ölthet: a fiatalokat meggyőzik vagy kényszerítik arra, hogy küldjenek, illetve töltsenek fel magukról kifejezetten szexuális tartalommal bíró képeket, vegyenek részt szexuális tevékenységekben webkamerájuk vagy okostelefonjuk segítségével, legyenek részesei szexuális tartalmú beszélgetéseknek szöveges üzenet formájában vagy online, ami együtt jár azzal, hogy a zaklatók vagy az interneten „vadászók” megfenyegethetik őket, hogy elküldik a képeket, a videókat vagy a beszélgetések másolatait barátaiknak és családtagjaiknak, ha nem vesznek részt további szexuális tevékenységekben; mivel a képek és/vagy videók jóval a szexuális visszaélés megtörténtét követően is megoszthatók és az interneten bárki számára szabadon elérhetők maradhatnak, így az áldozatokat állandóan az a veszély fenyegeti, hogy ismét áldozattá válhatnak és megbélyegezhetik őket; |
| --- | --- |

F.

mivel a szexuális kizsákmányolás online környezetben különböző formákat ölthet: a fiatalokat meggyőzik vagy kényszerítik arra, hogy küldjenek, illetve töltsenek fel magukról kifejezetten szexuális tartalommal bíró képeket, vegyenek részt szexuális tevékenységekben webkamerájuk vagy okostelefonjuk segítségével, legyenek részesei szexuális tartalmú beszélgetéseknek szöveges üzenet formájában vagy online, ami együtt jár azzal, hogy a zaklatók vagy az interneten „vadászók” megfenyegethetik őket, hogy elküldik a képeket, a videókat vagy a beszélgetések másolatait barátaiknak és családtagjaiknak, ha nem vesznek részt további szexuális tevékenységekben; mivel a képek és/vagy videók jóval a szexuális visszaélés megtörténtét követően is megoszthatók és az interneten bárki számára szabadon elérhetők maradhatnak, így az áldozatokat állandóan az a veszély fenyegeti, hogy ismét áldozattá válhatnak és megbélyegezhetik őket;

| G. | mivel a tagállamok által az illegális online tartalmak ellen hozott intézkedések eddig nem mindig voltak kellően hatékonyak; |
| --- | --- |

G.

mivel a tagállamok által az illegális online tartalmak ellen hozott intézkedések eddig nem mindig voltak kellően hatékonyak;

| H. | mivel a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaéléssel kapcsolatos nyomozás és a büntetőeljárás indítása tekintetében illetékes személyek rendelkezésére bocsátott eszközöknek többek között figyelembe kell venniük az arányosság elvét, valamint a nyomozás tárgyát képező bűncselekmények jellegét és súlyosságát, az uniós és a tagállami jogszabályokkal összhangban; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaéléssel kapcsolatos nyomozás és a büntetőeljárás indítása tekintetében illetékes személyek rendelkezésére bocsátott eszközöknek többek között figyelembe kell venniük az arányosság elvét, valamint a nyomozás tárgyát képező bűncselekmények jellegét és súlyosságát, az uniós és a tagállami jogszabályokkal összhangban;

| I. | mivel a digitális világban a kiskorúak védelméből az üzleti ágazatnak is ki kell vennie a részét olyan kezdeményezések formájában, amelyek célja a megosztott felelősség felvállalása, többek között a gyermekek, a szülők és a tanárok számára a kiskorúak illegális tartalmakhoz való hozzáférésének megelőzése érdekében szervezett oktatás és képzés révén; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitális világban a kiskorúak védelméből az üzleti ágazatnak is ki kell vennie a részét olyan kezdeményezések formájában, amelyek célja a megosztott felelősség felvállalása, többek között a gyermekek, a szülők és a tanárok számára a kiskorúak illegális tartalmakhoz való hozzáférésének megelőzése érdekében szervezett oktatás és képzés révén;

| J. | mivel nemzetközi jellegénél fogva a gyermekek kizsákmányolása és a gyermekek internetes szexuális kizsákmányolása – amely országok százait és azok joghatóságait és bűnüldözési hatóságait is érinti – olyan nemzetközi problémát jelent, amely nemzetközi megoldást tesz szükségessé; mivel aggodalomra adnak okot a jogi identitás nélküli, így a hatóságok számára „láthatatlan” gyermekekkel szemben internetes visszaélést elkövető emberkereskedők; |
| --- | --- |

J.

mivel nemzetközi jellegénél fogva a gyermekek kizsákmányolása és a gyermekek internetes szexuális kizsákmányolása – amely országok százait és azok joghatóságait és bűnüldözési hatóságait is érinti – olyan nemzetközi problémát jelent, amely nemzetközi megoldást tesz szükségessé; mivel aggodalomra adnak okot a jogi identitás nélküli, így a hatóságok számára „láthatatlan” gyermekekkel szemben internetes visszaélést elkövető emberkereskedők;

| K. | mivel a bűncselekmény jellegéből és az áldozatok életkorából fakadóan a gyermekek szexuális kizsákmányolását és a velük szemben elkövetett visszaélés eseteit – a bűnözés más típusú megnyilvánulásaihoz képest – többnyire csak elenyésző mértékben jelentik be a bűnüldöző hatóságoknak; mivel ebből következően az elkövetett bűncselekmények számára vonatkozóan rendelkezésre álló adatok nem tükrözik hitelesen a probléma nagyságrendjét; mivel a gyermekekkel szemben elkövetett visszaéléssel kapcsolatos anyagokat tartalmazó internetes oldalakra vonatkozóan nem kormányzati szervezetek által gyűjtött adatok szerint az áldozatok több mint 80 %-a 10 évnél fiatalabb; mivel az Internetes Forróvonal-szolgáltatók Nemzetközi Szövetségétől származó adatok azt mutatják, hogy a szexuális visszaélés, valamint a szélsőséges és szadista jellegű visszaélés gyermekkorú áldozatainak száma egyre nő; |
| --- | --- |

K.

mivel a bűncselekmény jellegéből és az áldozatok életkorából fakadóan a gyermekek szexuális kizsákmányolását és a velük szemben elkövetett visszaélés eseteit – a bűnözés más típusú megnyilvánulásaihoz képest – többnyire csak elenyésző mértékben jelentik be a bűnüldöző hatóságoknak; mivel ebből következően az elkövetett bűncselekmények számára vonatkozóan rendelkezésre álló adatok nem tükrözik hitelesen a probléma nagyságrendjét; mivel a gyermekekkel szemben elkövetett visszaéléssel kapcsolatos anyagokat tartalmazó internetes oldalakra vonatkozóan nem kormányzati szervezetek által gyűjtött adatok szerint az áldozatok több mint 80 %-a 10 évnél fiatalabb; mivel az Internetes Forróvonal-szolgáltatók Nemzetközi Szövetségétől származó adatok azt mutatják, hogy a szexuális visszaélés, valamint a szélsőséges és szadista jellegű visszaélés gyermekkorú áldozatainak száma egyre nő;

| L. | mivel számos bűnelkövető a Darknetet használja, amelyen kifejezetten a gyermekekkel való visszaélésekkel kapcsolatos rejtett fórumokat és internetes szolgáltatásokat, szociális hálózati platformokat és adattároló szolgáltatókat felhasználó anonim közösségeket hoztak létre, ezáltal lehetővé téve és megkönnyítve a gyermekek gyakorlatilag nyomon követhetetlen szexuális kizsákmányolását; |
| --- | --- |

L.

mivel számos bűnelkövető a Darknetet használja, amelyen kifejezetten a gyermekekkel való visszaélésekkel kapcsolatos rejtett fórumokat és internetes szolgáltatásokat, szociális hálózati platformokat és adattároló szolgáltatókat felhasználó anonim közösségeket hoztak létre, ezáltal lehetővé téve és megkönnyítve a gyermekek gyakorlatilag nyomon követhetetlen szexuális kizsákmányolását;

| M. | mivel számos bűnelkövető kódolás és egyéb eszközök alkalmazásával gondoskodik tevékenységeinek leplezéséről, komoly akadályokat gördítve a bűnüldöző szervek által indított nyomozás elé; |
| --- | --- |

M.

mivel számos bűnelkövető kódolás és egyéb eszközök alkalmazásával gondoskodik tevékenységeinek leplezéséről, komoly akadályokat gördítve a bűnüldöző szervek által indított nyomozás elé;

| N. | mivel nem kormányzati szervezetek feltárták, hogy 2012-ben a gyermekekkel szemben elkövetett visszaélést tartalmazó anyagok terjesztésekor használt 513 forgalmazói megjelölésért mindössze nyolc csúcsforgalmazó volt felelős, és hogy a 2012-ben ismert 10 legtermékenyebb ilyen forgalmazói megjelölés mind egyetlen csúcsforgalmazóhoz volt köthető; |
| --- | --- |

N.

mivel nem kormányzati szervezetek feltárták, hogy 2012-ben a gyermekekkel szemben elkövetett visszaélést tartalmazó anyagok terjesztésekor használt 513 forgalmazói megjelölésért mindössze nyolc csúcsforgalmazó volt felelős, és hogy a 2012-ben ismert 10 legtermékenyebb ilyen forgalmazói megjelölés mind egyetlen csúcsforgalmazóhoz volt köthető;

| O. | mivel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelvet a tagállamoknak 2013. december 18-ig kellett volna átültetniük jogrendszerükbe, és mivel a mai napig a tagállamoknak csupán kevesebb mint a fele hajtotta végre maradéktalanul az irányelvet; |
| --- | --- |

O.

mivel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelvet a tagállamoknak 2013. december 18-ig kellett volna átültetniük jogrendszerükbe, és mivel a mai napig a tagállamoknak csupán kevesebb mint a fele hajtotta végre maradéktalanul az irányelvet;

| 1. | határozottan hangsúlyozza, hogy a gyermekek védelme és biztonságos környezetük garantálása az Európai Unió és tagállamai elsődleges célkitűzéseinek egyike; |
| --- | --- |

1.

határozottan hangsúlyozza, hogy a gyermekek védelme és biztonságos környezetük garantálása az Európai Unió és tagállamai elsődleges célkitűzéseinek egyike;

| 2. | a leghatározottabban hangsúlyozza, hogy meg kell óvni a gyermekek jogait és biztosítani kell internetes védelmüket, valamint intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltatók minden illegális tartalmat gyorsan eltávolítsanak és bejelentsenek a bűnüldöző hatóságoknak, valamint hogy elégséges jogi eszközök álljanak rendelkezésre az elkövetők azonosítására irányuló nyomozáshoz és a büntetőeljárás megindításához velük szemben; |
| --- | --- |

2.

a leghatározottabban hangsúlyozza, hogy meg kell óvni a gyermekek jogait és biztosítani kell internetes védelmüket, valamint intézkedéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltatók minden illegális tartalmat gyorsan eltávolítsanak és bejelentsenek a bűnüldöző hatóságoknak, valamint hogy elégséges jogi eszközök álljanak rendelkezésre az elkövetők azonosítására irányuló nyomozáshoz és a büntetőeljárás megindításához velük szemben;

| 3. | úgy véli, hogy a gyermekek személyes adatait az interneten megfelelő védelemben kell részesíteni, és hogy a gyermekeket hozzáférhető és gyermekbarát módon tájékoztatni kell személyes adataik online felhasználásának kockázatairól és következményeiről; hangsúlyozza, hogy az adatvédelmi reform fontos változtatásokkal járul majd hozzá a gyermekek online jogainak fokozott védelméhez; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a gyermekek személyes adatait az interneten megfelelő védelemben kell részesíteni, és hogy a gyermekeket hozzáférhető és gyermekbarát módon tájékoztatni kell személyes adataik online felhasználásának kockázatairól és következményeiről; hangsúlyozza, hogy az adatvédelmi reform fontos változtatásokkal járul majd hozzá a gyermekek online jogainak fokozott védelméhez;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a politikai döntéshozatal és az abból következő fellépés következetességének biztosítása érdekében átfogó és összehangolt európai megközelítésre van szükség, amely az alapvető jogok védelme, a magánélet védelme, az adatvédelem, az internet biztonsága, a fogyasztóvédelem és az internetes kereskedelem mellett kiterjed a bűnözés elleni küzdelemre is; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a politikai döntéshozatal és az abból következő fellépés következetességének biztosítása érdekében átfogó és összehangolt európai megközelítésre van szükség, amely az alapvető jogok védelme, a magánélet védelme, az adatvédelem, az internet biztonsága, a fogyasztóvédelem és az internetes kereskedelem mellett kiterjed a bűnözés elleni küzdelemre is;

| 5. | úgy véli, hogy további lépéseket kell tenni a gyermekek internetes megkörnyékezésének felszámolása érdekében, és hogy a Bizottságnak – a nemzeti kormányokkal, a civil társadalommal, a közösségi médiatársaságokkal, a szülőkkel, a tanárokkal, a szociális munkásokkal, a gyermekvédelmi tisztviselőkkel, a gyermekorvosokkal, valamint az ifjúsági és gyermekszervezetekkel karöltve – hathatós szerepet kell játszania az e téma iránti figyelem felkeltésében, határozott iránymutatásokat adva többek között a bevált gyakorlatok megosztása révén, és közösségi platformokat hozva létre az együttműködés fokozására és a tárgyra vonatkozó információk cseréjére, a gyermekeket veszélyeztető potenciális kockázatok és fenyegetések azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy további lépéseket kell tenni a gyermekek internetes megkörnyékezésének felszámolása érdekében, és hogy a Bizottságnak – a nemzeti kormányokkal, a civil társadalommal, a közösségi médiatársaságokkal, a szülőkkel, a tanárokkal, a szociális munkásokkal, a gyermekvédelmi tisztviselőkkel, a gyermekorvosokkal, valamint az ifjúsági és gyermekszervezetekkel karöltve – hathatós szerepet kell játszania az e téma iránti figyelem felkeltésében, határozott iránymutatásokat adva többek között a bevált gyakorlatok megosztása révén, és közösségi platformokat hozva létre az együttműködés fokozására és a tárgyra vonatkozó információk cseréjére, a gyermekeket veszélyeztető potenciális kockázatok és fenyegetések azonosítása érdekében;

| 6. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden érdemleges szereplő bevonásával indítsanak figyelemfelkeltő kampányt azzal a céllal, hogy a gyermekek, a szülők és az oktatók megértsék és a gyermekek online biztonságának védelmében képesek legyenek elhárítani az internet veszélyeit, továbbá, hogy támogassák a tagállamokat a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés megelőzésére irányuló programok beindításában, előmozdítsák a közösségi médiában a felelősségteljes magatartásra vonatkozó figyelemfelhívó kampányokat, valamint ösztönözzék a fő keresőprogramokat és a szociális médiahálózatokat a gyermekek online védelmére vonatkozó proaktív megközelítés alkalmazására; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy minden érdemleges szereplő bevonásával indítsanak figyelemfelkeltő kampányt azzal a céllal, hogy a gyermekek, a szülők és az oktatók megértsék és a gyermekek online biztonságának védelmében képesek legyenek elhárítani az internet veszélyeit, továbbá, hogy támogassák a tagállamokat a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés megelőzésére irányuló programok beindításában, előmozdítsák a közösségi médiában a felelősségteljes magatartásra vonatkozó figyelemfelhívó kampányokat, valamint ösztönözzék a fő keresőprogramokat és a szociális médiahálózatokat a gyermekek online védelmére vonatkozó proaktív megközelítés alkalmazására;

| 7. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket a visszaélések gyermekek általi bátrabb és gyakoribb bejelentése érdekében, valamint gondoskodjanak az ilyen bejelentésekkel kapcsolatos további teendőkről, és vegyék fontolóra rendszeres közvetlen bejelentő mechanizmusok létrehozását; támogatja a gyermekek érdekében létrehozott forróvonalak fejlesztését, amelyek segítségével anonim módon bejelenthető a visszaélés; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket a visszaélések gyermekek általi bátrabb és gyakoribb bejelentése érdekében, valamint gondoskodjanak az ilyen bejelentésekkel kapcsolatos további teendőkről, és vegyék fontolóra rendszeres közvetlen bejelentő mechanizmusok létrehozását; támogatja a gyermekek érdekében létrehozott forróvonalak fejlesztését, amelyek segítségével anonim módon bejelenthető a visszaélés;

| 8. | hangsúlyozza, hogy e téren együttműködési megállapodások révén javítani kell a nemzetközi együttműködést és az országokon átívelő nyomozati tevékenységeket, és – többek között az Europol és a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ közreműködésével – meg kell erősíteni a bűnüldözési hatóságok közötti együttműködést a gyermekek elleni szexuális bűnözők hálózatainak hatékonyabb felderítése, felszámolása és az elkövetőkkel szembeni büntetőeljárás megindítása céljából, eközben mindenekelőtt az érintett gyermekek jogait és biztonságát tartva szem előtt; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy e téren együttműködési megállapodások révén javítani kell a nemzetközi együttműködést és az országokon átívelő nyomozati tevékenységeket, és – többek között az Europol és a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ közreműködésével – meg kell erősíteni a bűnüldözési hatóságok közötti együttműködést a gyermekek elleni szexuális bűnözők hálózatainak hatékonyabb felderítése, felszámolása és az elkövetőkkel szembeni büntetőeljárás megindítása céljából, eközben mindenekelőtt az érintett gyermekek jogait és biztonságát tartva szem előtt;

| 9. | üdvözli ezzel összefüggésben az EU és a világ 55 országát tömörítő, a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés elleni küzdelem érdekében létrehozott világméretű összefogás közös kezdeményezését, amelynek célja még több áldozat megmentése, a hatékonyabb felelősségre vonás biztosítása, a tudatosság növelése és a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaéléssel kapcsolatos, az interneten elérhető anyagok számának általános csökkentése; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresebben számoljon be a fent nevezett összefogás keretében elért előrelépésekről; kéri a tagállamokat, hogy ezeket az ajánlásokat nemzeti szinten hajtsák végre; |
| --- | --- |

9.

üdvözli ezzel összefüggésben az EU és a világ 55 országát tömörítő, a gyermekekkel szemben elkövetett internetes szexuális visszaélés elleni küzdelem érdekében létrehozott világméretű összefogás közös kezdeményezését, amelynek célja még több áldozat megmentése, a hatékonyabb felelősségre vonás biztosítása, a tudatosság növelése és a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaéléssel kapcsolatos, az interneten elérhető anyagok számának általános csökkentése; kéri a Bizottságot, hogy rendszeresebben számoljon be a fent nevezett összefogás keretében elért előrelépésekről; kéri a tagállamokat, hogy ezeket az ajánlásokat nemzeti szinten hajtsák végre;

| 10. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az áldozatok azonosítására szolgáló forrásaikat és az áldozatok támogatására összpontosító szolgálataikat, továbbá kéri új kapcsolódó platformok sürgős létrehozását, valamint az Europol keretében már működő ilyen platformok megerősítését; |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az áldozatok azonosítására szolgáló forrásaikat és az áldozatok támogatására összpontosító szolgálataikat, továbbá kéri új kapcsolódó platformok sürgős létrehozását, valamint az Europol keretében már működő ilyen platformok megerősítését;

| 11. | felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a bűncselekmények áldozatainak támogatására, védelmére és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelvet; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a bűncselekmények áldozatainak támogatására, védelmére és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelvet;

| 12. | alapvető fontosságúnak tartja a gyermekekkel szemben elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban a pontos terminológia használatát, többek között a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélések online megjelenítése tekintetében, valamint a „gyermekpornográfia” helyett a megfelelőbb „a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélésekkel kapcsolatos anyagok” kifejezés használatát; |
| --- | --- |

12.

alapvető fontosságúnak tartja a gyermekekkel szemben elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban a pontos terminológia használatát, többek között a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélések online megjelenítése tekintetében, valamint a „gyermekpornográfia” helyett a megfelelőbb „a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélésekkel kapcsolatos anyagok” kifejezés használatát;

| 13. | biztatja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a nemzeti kapcsolattartó pontok számára annak érdekében, hogy eleget tehessenek a büntetendő és ártalmas internetes tartalmak és magatartás bejelentésével kapcsolatos feladataiknak, amint azt a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv előírja; |
| --- | --- |

13.

biztatja a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat a nemzeti kapcsolattartó pontok számára annak érdekében, hogy eleget tehessenek a büntetendő és ártalmas internetes tartalmak és magatartás bejelentésével kapcsolatos feladataiknak, amint azt a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelv előírja;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azok a személyek, akik attól tartanak, hogy elkövethetik a szexuális visszaéléssel és a szexuális kizsákmányolással kapcsolatos bűncselekmények bármelyikét, indokolt esetben hozzáférhessenek olyan hatékony bűnmegelőzési programokhoz és intézkedésekhez, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy értékeljék az ilyen bűncselekmények elkövetésének kockázatát, és megelőzzék azok elkövetését; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azok a személyek, akik attól tartanak, hogy elkövethetik a szexuális visszaéléssel és a szexuális kizsákmányolással kapcsolatos bűncselekmények bármelyikét, indokolt esetben hozzáférhessenek olyan hatékony bűnmegelőzési programokhoz és intézkedésekhez, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy értékeljék az ilyen bűncselekmények elkövetésének kockázatát, és megelőzzék azok elkövetését;

| 15. | kéri, hogy a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol kapják meg a szükséges pénzeszközöket, emberi erőforrásokat, nyomozati hatásköröket és technikai eszközöket ahhoz, hogy komolyan és eredményesen felderítsék az elkövetőket, nyomozást és büntetőeljárást indíthassanak velük szemben, többek között álljon rendelkezésre megfelelő képzés a bírósági és rendőrségi szervek kapacitásának építése és új, csúcstechnológiai képességek kifejlesztése érdekében, hogy képesek legyenek feldolgozni a gyermekekkel szemben elkövetett visszaélések online megjelenítésének hatalmas mennyiségét, közöttük a „dark web” oldalain elrejtett anyagokat az elkövetők azonosítása és velük szemben büntetőeljárás indítása, valamint a gyermekek biztonságának és jogainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol kapják meg a szükséges pénzeszközöket, emberi erőforrásokat, nyomozati hatásköröket és technikai eszközöket ahhoz, hogy komolyan és eredményesen felderítsék az elkövetőket, nyomozást és büntetőeljárást indíthassanak velük szemben, többek között álljon rendelkezésre megfelelő képzés a bírósági és rendőrségi szervek kapacitásának építése és új, csúcstechnológiai képességek kifejlesztése érdekében, hogy képesek legyenek feldolgozni a gyermekekkel szemben elkövetett visszaélések online megjelenítésének hatalmas mennyiségét, közöttük a „dark web” oldalain elrejtett anyagokat az elkövetők azonosítása és velük szemben büntetőeljárás indítása, valamint a gyermekek biztonságának és jogainak védelme érdekében;

| 16. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy kialakult és egyre terjed a gyermekek kereskedelmi célú internetes kizsákmányolása, többek között az ezzel kapcsolatos anyagok új csatornákon – például a Deep Web és a Darknet felhasználásával – és ügyletekkel történő terjesztése, valamint különösen aggasztja a visszaélések fizetés fejében történő élő közvetítésének jelensége; kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az alternatív fizetési rendszerek képviselőivel közösen keresse tovább a bűnüldöző hatóságokkal való együttműködés lehetőségeit, többek között közös képzéseket szervezve a gyermekekkel szemben elkövetett visszaélésekkel kapcsolatos anyagok kereskedelmi célú terjesztésére használt fizetési módozatok eredményesebb feltárása érdekében; |
| --- | --- |

16.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy kialakult és egyre terjed a gyermekek kereskedelmi célú internetes kizsákmányolása, többek között az ezzel kapcsolatos anyagok új csatornákon – például a Deep Web és a Darknet felhasználásával – és ügyletekkel történő terjesztése, valamint különösen aggasztja a visszaélések fizetés fejében történő élő közvetítésének jelensége; kéri ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az alternatív fizetési rendszerek képviselőivel közösen keresse tovább a bűnüldöző hatóságokkal való együttműködés lehetőségeit, többek között közös képzéseket szervezve a gyermekekkel szemben elkövetett visszaélésekkel kapcsolatos anyagok kereskedelmi célú terjesztésére használt fizetési módozatok eredményesebb feltárása érdekében;

| 17. | felszólít a bűnüldöző ügynökségek, az igazságügyi hatóságok, az ikt-ágazat, az internetszolgáltatók (ISP), az internetes tárhelyszolgáltatók (IHP), a közösségi médiatársaságok, a bankszektor és a nem kormányzati szervezetek, közöttük az ifjúsági és gyermekszervezetek közötti hatékonyabb partnerségi megközelítésre és jogszerű információcserére annak céljából, hogy biztosítsák a gyermekek online jogait és védelmét, minden illegális tartalom azonnali eltávolítását és bejelentését a bűnüldöző hatóságoknak, amelyeknek adott esetben rendszeres jelentést kell készíteniük az így kapott mérvadó információk alapján indított nyomozásokról és büntetőeljárásokról; üdvözli ezzel összefüggésben a gyermekek internetes biztonságáért munkálkodó CEO koalíciót, valamint a gyermekek interneten történő kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása elleni európai pénzügyi összefogást (EFC); |
| --- | --- |

17.

felszólít a bűnüldöző ügynökségek, az igazságügyi hatóságok, az ikt-ágazat, az internetszolgáltatók (ISP), az internetes tárhelyszolgáltatók (IHP), a közösségi médiatársaságok, a bankszektor és a nem kormányzati szervezetek, közöttük az ifjúsági és gyermekszervezetek közötti hatékonyabb partnerségi megközelítésre és jogszerű információcserére annak céljából, hogy biztosítsák a gyermekek online jogait és védelmét, minden illegális tartalom azonnali eltávolítását és bejelentését a bűnüldöző hatóságoknak, amelyeknek adott esetben rendszeres jelentést kell készíteniük az így kapott mérvadó információk alapján indított nyomozásokról és büntetőeljárásokról; üdvözli ezzel összefüggésben a gyermekek internetes biztonságáért munkálkodó CEO koalíciót, valamint a gyermekek interneten történő kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása elleni európai pénzügyi összefogást (EFC);

| 18. | hangsúlyozza, hogy az illegális online tartalmat megfelelő jogi eljárás alapján haladéktalanul el kell távolítani; felhívja a figyelmet az infokommunikációs technológiáknak, az internetszolgáltatóknak és az internetes tárhelyszolgáltatóknak az illegális online tartalmak gyors és hatékony, az illetékes bűnüldöző hatóság kérésére történő eltávolításában játszott szerepére; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az illegális online tartalmat megfelelő jogi eljárás alapján haladéktalanul el kell távolítani; felhívja a figyelmet az infokommunikációs technológiáknak, az internetszolgáltatóknak és az internetes tárhelyszolgáltatóknak az illegális online tartalmak gyors és hatékony, az illetékes bűnüldöző hatóság kérésére történő eltávolításában játszott szerepére;

| 19. | nyomatékosan kéri azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy sürgősen ültessék át a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelvet; kéri ezért a Bizottságot, hogy szigorúan ellenőrizze a nevezett irányelv maradéktalan és hatékony végrehajtását, és megfelelő időben készítsen jelentést a megállapításairól a Parlament és illetékes bizottsága számára; |
| --- | --- |

19.

nyomatékosan kéri azokat a tagállamokat, amelyek még nem tették meg, hogy sürgősen ültessék át a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011/93/EU irányelvet; kéri ezért a Bizottságot, hogy szigorúan ellenőrizze a nevezett irányelv maradéktalan és hatékony végrehajtását, és megfelelő időben készítsen jelentést a megállapításairól a Parlament és illetékes bizottsága számára;

| 20. | utasítja Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát, hogy kísérje tovább nyomon a 2011/93/EU irányelv végrehajtását, valamint a 2011/93/EU irányelv végrehajtási jelentése formájában végezzen mélyreható elemzést a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélés elleni küzdelem jelenlegi politikai keretéről, és megállapításairól számoljon be a plenáris ülés előtt; |
| --- | --- |

20.

utasítja Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát, hogy kísérje tovább nyomon a 2011/93/EU irányelv végrehajtását, valamint a 2011/93/EU irányelv végrehajtási jelentése formájában végezzen mélyreható elemzést a gyermekekkel szemben elkövetett szexuális visszaélés elleni küzdelem jelenlegi politikai keretéről, és megállapításairól számoljon be a plenáris ülés előtt;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0070.

---

2015. március 12., csütörtök

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/113

---

P8_TA(2015)0071

A ISIS/DÁIS által elkövetett, nevezetesen az asszírok ellen irányuló legutóbbi támadások és emberrablások a Közel-Keleten

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a ISIS/DÁIS által a közelmúltban a Közel-Keleten, elsősorban az asszírok ellen végrehajtott támadásokról és emberrablásokról (2015/2599(RSP))

(2016/C 316/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikkére,

| — | tekintettel az 1950-ben elfogadott Emberi Jogok Európai Egyezményének 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1950-ben elfogadott Emberi Jogok Európai Egyezményének 9. cikkére,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 18. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ 1992-ben elfogadott, a nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1992-ben elfogadott, a nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az erőszakos eltűntetések elleni védelemről szóló nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erőszakos eltűntetések elleni védelemről szóló nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az Irakról, Szíriáról, Líbiáról és Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a keresztényekkel szembeni erőszak és üldöztetés különösen Malulában (Szíria) és Pesavárban (Pakisztán) tapasztalt közelmúltbeli eseteiről szóló 2013. október 10-i állásfoglalására (1), az Irakban és Szíriában uralkodó helyzetről, valamint – a kisebbségek üldözését is beleértve – az Iszlám Állam által indított offenzíváról szóló 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (2), valamint az Irakban és Szíriában, különösen az Iszlám Állammal összefüggésben kialakult humanitárius válságról szóló 2015. február 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakról, Szíriáról, Líbiáról és Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, különös tekintettel a keresztényekkel szembeni erőszak és üldöztetés különösen Malulában (Szíria) és Pesavárban (Pakisztán) tapasztalt közelmúltbeli eseteiről szóló 2013. október 10-i állásfoglalására (1), az Irakban és Szíriában uralkodó helyzetről, valamint – a kisebbségek üldözését is beleértve – az Iszlám Állam által indított offenzíváról szóló 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (2), valamint az Irakban és Szíriában, különösen az Iszlám Állammal összefüggésben kialakult humanitárius válságról szóló 2015. február 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a keresztényekkel és más közel-keleti közösségekkel szembeni erőszakról és üldöztetésről szóló nyilatkozataira és különösen a 21 egyiptomi kopt keresztény líbiai lefejezéséről szóló 2015. február 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a keresztényekkel és más közel-keleti közösségekkel szembeni erőszakról és üldöztetésről szóló nyilatkozataira és különösen a 21 egyiptomi kopt keresztény líbiai lefejezéséről szóló 2015. február 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Szíriára és Irakra, valamint a DÁIS jelentette veszélyre vonatkozó uniós regionális stratégia elemei” című közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az alelnök/főképviselő az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Szíriára és Irakra, valamint a DÁIS jelentette veszélyre vonatkozó uniós regionális stratégia elemei” című közös közleményére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a több mint 100 asszír ISIL általi elrablását elítélő, 2015. február 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a több mint 100 asszír ISIL általi elrablását elítélő, 2015. február 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottságának 2014. november 14-i, „A terror törvénye: élet az ISIS alatt Szíriában” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottságának 2014. november 14-i, „A terror törvénye: élet az ISIS alatt Szíriában” című jelentésére,

| — | tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó éves és időközi jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallás és a meggyőződés szabadságának kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó éves és időközi jelentéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai, és azok a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak közös alapját képezik; |
| --- | --- |

A.

mivel a demokrácia előmozdítása és az emberi jogok és a polgári szabadságjogok tiszteletben tartása az Európai Unió alapelvei és alapvető céljai, és azok a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatainak közös alapját képezik;

| B. | mivel a nemzetközi emberi jogi jogszabályoknak és különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 18. cikkének megfelelően mindenkinek joga van a lelkiismereti, a gondolat- és a vallásszabadsághoz; mivel ez a jog magában foglalja a vallás vagy a meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben, istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága szerint a lelkiismereti és vallásszabadság az összes meggyőződést védi, ideértve a teisztikus, a nem teisztikus és az ateista meggyőződéseket is; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzetközi emberi jogi jogszabályoknak és különösen a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 18. cikkének megfelelően mindenkinek joga van a lelkiismereti, a gondolat- és a vallásszabadsághoz; mivel ez a jog magában foglalja a vallás vagy a meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben, istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága szerint a lelkiismereti és vallásszabadság az összes meggyőződést védi, ideértve a teisztikus, a nem teisztikus és az ateista meggyőződéseket is;

| C. | mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság és a vallás vagy a meggyőződés szabadsága melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió több alkalommal is kifejezte a gondolatszabadság, a lelkiismereti szabadság és a vallás vagy a meggyőződés szabadsága melletti elkötelezettségét, és hangsúlyozta, hogy a kormányok kötelessége e szabadságjogok világszerte történő biztosítása;

| D. | mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete és más nemzetközi szervezetek arról számoltak be, hogy Szíriában és Irakban az ISIS/DÁIS és a hozzájuk kapcsolódó csoportok a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jogszabályok széles körű és súlyos megsértését követték el etnikai és vallási kisebbségi csoportokkal szemben, többek között célzott gyilkosságok, kényszertérítések, emberrablás, a nőkkel való kereskedelem, gyermekek öngyilkos bombamerényletekhez való toborzása, szexuális visszaélések, fizikai bántalmazás és kínzás formájában; mivel komoly aggodalomra ad okot az ISIS/DÁIS erői által ellenőrzött területeken rekedtek sorsa, mivel ezekre a területekre a nemzetközi humanitárius segítségnyújtás szinte egyáltalán nem jut el; |
| --- | --- |

D.

mivel az Egyesült Nemzetek Szervezete és más nemzetközi szervezetek arról számoltak be, hogy Szíriában és Irakban az ISIS/DÁIS és a hozzájuk kapcsolódó csoportok a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jogszabályok széles körű és súlyos megsértését követték el etnikai és vallási kisebbségi csoportokkal szemben, többek között célzott gyilkosságok, kényszertérítések, emberrablás, a nőkkel való kereskedelem, gyermekek öngyilkos bombamerényletekhez való toborzása, szexuális visszaélések, fizikai bántalmazás és kínzás formájában; mivel komoly aggodalomra ad okot az ISIS/DÁIS erői által ellenőrzött területeken rekedtek sorsa, mivel ezekre a területekre a nemzetközi humanitárius segítségnyújtás szinte egyáltalán nem jut el;

| E. | mivel az ISIS/DÁIS kampányt indított minden olyan vallási és hitközösség felszámolására, amely az iszlámot nem az ő általuk vélt értelmezésben gyakorolja, és ezen közösségek tagjait megölték vagy elűzték, szent helyeiket, műemlékeiket és műtárgyaikat – köztük az UNESCO által a világörökség részének nyilvánított egyedülálló és pótolhatatlan örökségeket – lerombolták, és mindezt „kulturális megtisztulásnak” állították be; |
| --- | --- |

E.

mivel az ISIS/DÁIS kampányt indított minden olyan vallási és hitközösség felszámolására, amely az iszlámot nem az ő általuk vélt értelmezésben gyakorolja, és ezen közösségek tagjait megölték vagy elűzték, szent helyeiket, műemlékeiket és műtárgyaikat – köztük az UNESCO által a világörökség részének nyilvánított egyedülálló és pótolhatatlan örökségeket – lerombolták, és mindezt „kulturális megtisztulásnak” állították be;

| F. | mivel az ellenőrzésük alá tartozó területeken az ISIS/DÁIS elfogadhatatlan és helyrehozhatatlan károkat okoz ezeréves civilizációknak; mivel különösen Irakban és Szíriában, de a szélesebb értelemben vett Közel-Kelet egyéb részein is a keresztény közösségek olyan helyzetben vannak, amely veszélyezteti puszta fennmaradásukat, és mivel eltűnésük az adott ország vallási öröksége egy fontos részének elvesztéséhez vezetne; |
| --- | --- |

F.

mivel az ellenőrzésük alá tartozó területeken az ISIS/DÁIS elfogadhatatlan és helyrehozhatatlan károkat okoz ezeréves civilizációknak; mivel különösen Irakban és Szíriában, de a szélesebb értelemben vett Közel-Kelet egyéb részein is a keresztény közösségek olyan helyzetben vannak, amely veszélyezteti puszta fennmaradásukat, és mivel eltűnésük az adott ország vallási öröksége egy fontos részének elvesztéséhez vezetne;

| G. | mivel az ISIS/DÁIS azokat a keresztényeket, jezidiket, türkméneket, síitákat, sabakokat, szábeusokat, kakaékat és szunnitákat, illetve más etnikai és vallási kisebbségeket veszi célba, amelyek nem értenek egyet az iszlám általuk követett értelmezésével, és mivel e közösségek egy részét az ISIS/DÁIS térnyerése előtt jóval már más szélsőséges csoportok is üldözték; mivel különösen a keresztényeket szélsőséges vagy dzsihádista csoportok már évek óta célzottan támadják, aminek következtében az iraki keresztények több mint 70 %-a, illetve több mint 700 000 szíriai keresztény kényszerült hazája elhagyására; |
| --- | --- |

G.

mivel az ISIS/DÁIS azokat a keresztényeket, jezidiket, türkméneket, síitákat, sabakokat, szábeusokat, kakaékat és szunnitákat, illetve más etnikai és vallási kisebbségeket veszi célba, amelyek nem értenek egyet az iszlám általuk követett értelmezésével, és mivel e közösségek egy részét az ISIS/DÁIS térnyerése előtt jóval már más szélsőséges csoportok is üldözték; mivel különösen a keresztényeket szélsőséges vagy dzsihádista csoportok már évek óta célzottan támadják, aminek következtében az iraki keresztények több mint 70 %-a, illetve több mint 700 000 szíriai keresztény kényszerült hazája elhagyására;

| H. | mivel az Irakban élő 250 000 káldeus, asszír és szír jól elkülöníthető etnikai-vallási csoportot alkot, és mivel a becslések szerint közel 40 000 asszír élt Szíriában a 2011-es polgárháború kitörése előtt; |
| --- | --- |

H.

mivel az Irakban élő 250 000 káldeus, asszír és szír jól elkülöníthető etnikai-vallási csoportot alkot, és mivel a becslések szerint közel 40 000 asszír élt Szíriában a 2011-es polgárháború kitörése előtt;

| I. | mivel 2015. február 15-én az ISIS/DÁIS közzétett egy videót, amelyben 21 egyiptomi kopt keresztény líbiai lefejezése volt látható; mivel Egyiptom elszegényedett részéből származó migráns munkavállaló koptokat raboltak el a líbiai Sirtében; |
| --- | --- |

I.

mivel 2015. február 15-én az ISIS/DÁIS közzétett egy videót, amelyben 21 egyiptomi kopt keresztény líbiai lefejezése volt látható; mivel Egyiptom elszegényedett részéből származó migráns munkavállaló koptokat raboltak el a líbiai Sirtében;

| J. | mivel a Szíria észak-keleti részén található Khabur-folyó déli partján fekvő Tell Tamer közelében 2015. február 23-án mintegy 220 asszírt rabolt el az ISIS/DÁIS; mivel ezzel párhuzamosan a szélsőségesek keresztény tulajdonban lévő ingatlanokat és szent helyeket romboltak le; mivel több tucat asszír vesztette életét az ISIS támadása során; mivel a jelentések szerint az ISIS 2015 februárjában közleményt tett közzé, amelyben a szíriai Haszaka tartományban található asszír falvakat dzsizja – a korai iszlám uralkodók által bevezetett és az Oszmán Birodalomban már 1856-ban eltörölt, a nem muszlim vallásúakra kivetett adó – megfizetésére, illetve arra szólította fel, hogy térjenek át az iszlám vallásra, különben életükkel fizetnek; mivel jelentések érkeztek arról is, hogy 2015. március 9. óta az ISIS/DÁIS nagyszabású támadásba kezdett a Khabur-folyó területén fekvő asszír keresztény városok ellen; |
| --- | --- |

J.

mivel a Szíria észak-keleti részén található Khabur-folyó déli partján fekvő Tell Tamer közelében 2015. február 23-án mintegy 220 asszírt rabolt el az ISIS/DÁIS; mivel ezzel párhuzamosan a szélsőségesek keresztény tulajdonban lévő ingatlanokat és szent helyeket romboltak le; mivel több tucat asszír vesztette életét az ISIS támadása során; mivel a jelentések szerint az ISIS 2015 februárjában közleményt tett közzé, amelyben a szíriai Haszaka tartományban található asszír falvakat dzsizja – a korai iszlám uralkodók által bevezetett és az Oszmán Birodalomban már 1856-ban eltörölt, a nem muszlim vallásúakra kivetett adó – megfizetésére, illetve arra szólította fel, hogy térjenek át az iszlám vallásra, különben életükkel fizetnek; mivel jelentések érkeztek arról is, hogy 2015. március 9. óta az ISIS/DÁIS nagyszabású támadásba kezdett a Khabur-folyó területén fekvő asszír keresztény városok ellen;

| K. | mivel a törzsi vezetőkkel folytatott tárgyalásokat követően 2015. március 1-jén az ISIS/DÁIS szabadon bocsátott több tucat asszírt, főként gyermekeket és időseket, ám a legtöbbjüket még mindig fogságban tartják, és a terroristák azzal fenyegetik őket, hogy életükkel fizetnek, ha a koalíció bombatámadásai nem maradnak abba; |
| --- | --- |

K.

mivel a törzsi vezetőkkel folytatott tárgyalásokat követően 2015. március 1-jén az ISIS/DÁIS szabadon bocsátott több tucat asszírt, főként gyermekeket és időseket, ám a legtöbbjüket még mindig fogságban tartják, és a terroristák azzal fenyegetik őket, hogy életükkel fizetnek, ha a koalíció bombatámadásai nem maradnak abba;

| L. | mivel a célzott kulturális és vallási tisztogatás részeként az ISIS a jelentések szerint több mint 100 templomot rombolt le Irakban, legalább hat templomot semmisített meg Szíriában, valamint számos síita mecsetet tett a földdel egyenlővé Irakban; mivel az ISIS fegyveresei 2015 februárjában szándékosan nyilvánosságra hozták, hogy tönkretették a Moszuli Múzeum az ősi Asszír és Akkád Birodalomra visszanyúló szobrait és egyéb műtárgyait; mivel ezt követően az ISIS ledózerolta az ősi asszír várost, Nimrudot, és a legutóbbi jelentések szerint megsemmisítette Hatrát, az UNESCO világörökség részét; mivel a jelentések szerint a szíriai rezsim templomokat bombázott az ellenzéki kerületekben, például 2012-ben Homszban és 2013-ban Idlibben; |
| --- | --- |

L.

mivel a célzott kulturális és vallási tisztogatás részeként az ISIS a jelentések szerint több mint 100 templomot rombolt le Irakban, legalább hat templomot semmisített meg Szíriában, valamint számos síita mecsetet tett a földdel egyenlővé Irakban; mivel az ISIS fegyveresei 2015 februárjában szándékosan nyilvánosságra hozták, hogy tönkretették a Moszuli Múzeum az ősi Asszír és Akkád Birodalomra visszanyúló szobrait és egyéb műtárgyait; mivel ezt követően az ISIS ledózerolta az ősi asszír várost, Nimrudot, és a legutóbbi jelentések szerint megsemmisítette Hatrát, az UNESCO világörökség részét; mivel a jelentések szerint a szíriai rezsim templomokat bombázott az ellenzéki kerületekben, például 2012-ben Homszban és 2013-ban Idlibben;

| M. | mivel az ISIS/DÁIS időnként rendkívül kegyetlen és elképzelhetetlen módon továbbra is folytatja az etnikai és vallási kisebbségek tagjai, valamint az újságírók, a hadifoglyok, az aktivisták és mások üldözését, megcsonkítását és meggyilkolását; mivel a konfliktusban részt vevő többi fél, különösen például az Aszad-rezsim továbbra is napi szinten és széles körben követ el háborús bűnöket, valamint a nemzetközi humanitárius jog és emberi jogi normák megsértését; |
| --- | --- |

M.

mivel az ISIS/DÁIS időnként rendkívül kegyetlen és elképzelhetetlen módon továbbra is folytatja az etnikai és vallási kisebbségek tagjai, valamint az újságírók, a hadifoglyok, az aktivisták és mások üldözését, megcsonkítását és meggyilkolását; mivel a konfliktusban részt vevő többi fél, különösen például az Aszad-rezsim továbbra is napi szinten és széles körben követ el háborús bűnöket, valamint a nemzetközi humanitárius jog és emberi jogi normák megsértését;

| N. | mivel az ISIS/DÁIS erőszak egyik gyökere a szalafizmus, azaz az iszlám szélsőséges vahhábita értelmezése; |
| --- | --- |

N.

mivel az ISIS/DÁIS erőszak egyik gyökere a szalafizmus, azaz az iszlám szélsőséges vahhábita értelmezése;

| 1. | megdöbbenéssel és sajnálattal veszi tudomásul az ISIS/DÁIS szélsőséges erőinek a Szíriában élő asszírok és a Líbiában élő koptok elleni brutális fellépését, és a leghatározottabban elítéli azt; együttérzéséről biztosítja az áldozatok családjait, a szíriai asszír keresztény közösséget, valamint az egyiptomi kopt keresztény közösséget, továbbá az ISIS/DÁIS által elkövetett erőszak áldozatává vált valamennyi csoportot és személyt; |
| --- | --- |

1.

megdöbbenéssel és sajnálattal veszi tudomásul az ISIS/DÁIS szélsőséges erőinek a Szíriában élő asszírok és a Líbiában élő koptok elleni brutális fellépését, és a leghatározottabban elítéli azt; együttérzéséről biztosítja az áldozatok családjait, a szíriai asszír keresztény közösséget, valamint az egyiptomi kopt keresztény közösséget, továbbá az ISIS/DÁIS által elkövetett erőszak áldozatává vált valamennyi csoportot és személyt;

| 2. | határozottan elítéli az ISIS/DÁIS terrorszervezetet és a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútuma szerint emberiesség elleni és háborús bűncselekménynek minősülő, égbekiáltó emberi jogi jogsértéseit, amelyek népirtásnak is nevezhetők; rendkívül aggasztónak tartja, hogy ez a terrorcsoport – azon kísérletei részeként, hogy az ellenőrzése alatt álló területeken minden vallási kisebbséget megsemmisítsen – szándékosan a keresztény, jezidi, türkmén, síita, sabak, szábeus, kakae kisebbségeket és azon szunnitákat veszi célba, akik nem értenek egyet az iszlám általuk követett értelmezésével; hangsúlyozza, hogy az ilyen cselekmények elkövetői nem mentesülhetnek a felelősségre vonás alól, és a felelősöket az NBB elé kell állítani; ezzel összefüggésben emlékeztet Johanna Ibrahim és Paul Jazigi püspökök 2013. április 22-i, fegyveres felkelők általi, máig megoldatlan elrablására a szíriai Aleppó tartományban; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli az ISIS/DÁIS terrorszervezetet és a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútuma szerint emberiesség elleni és háborús bűncselekménynek minősülő, égbekiáltó emberi jogi jogsértéseit, amelyek népirtásnak is nevezhetők; rendkívül aggasztónak tartja, hogy ez a terrorcsoport – azon kísérletei részeként, hogy az ellenőrzése alatt álló területeken minden vallási kisebbséget megsemmisítsen – szándékosan a keresztény, jezidi, türkmén, síita, sabak, szábeus, kakae kisebbségeket és azon szunnitákat veszi célba, akik nem értenek egyet az iszlám általuk követett értelmezésével; hangsúlyozza, hogy az ilyen cselekmények elkövetői nem mentesülhetnek a felelősségre vonás alól, és a felelősöket az NBB elé kell állítani; ezzel összefüggésben emlékeztet Johanna Ibrahim és Paul Jazigi püspökök 2013. április 22-i, fegyveres felkelők általi, máig megoldatlan elrablására a szíriai Aleppó tartományban;

| 3. | elítéli továbbá az ISIS/DÁIS azon kísérleteit, hogy szélsőséges totalitárius ideológiáját és az erőszakot exportálja a térség más országaiba és a távolabbi régiókba; |
| --- | --- |

3.

elítéli továbbá az ISIS/DÁIS azon kísérleteit, hogy szélsőséges totalitárius ideológiáját és az erőszakot exportálja a térség más országaiba és a távolabbi régiókba;

| 4. | támogatja az ISIS/DÁIS elleni nemzetközi erőfeszítéseket, köztük az USA által koordinált nemzetközi koalíció katonai fellépéseit, és buzdítja az EU azon tagállamait, amelyek ezt még nem tették meg, hogy fontolják meg, milyen módon járulhatnának hozzá ezekhez az erőfeszítésekhez, többek között az ISIS külföldön rejtegetett titkos pénzeszközeinek felderítéséhez és letiltásához; |
| --- | --- |

4.

támogatja az ISIS/DÁIS elleni nemzetközi erőfeszítéseket, köztük az USA által koordinált nemzetközi koalíció katonai fellépéseit, és buzdítja az EU azon tagállamait, amelyek ezt még nem tették meg, hogy fontolják meg, milyen módon járulhatnának hozzá ezekhez az erőfeszítésekhez, többek között az ISIS külföldön rejtegetett titkos pénzeszközeinek felderítéséhez és letiltásához;

| 5. | felhívja a nemzetközi koalíciót, hogy tegyenek többet a kisebbségek – mint a több száz elrabolt észak-szíriai asszír keresztény – elrablásának megakadályozása érdekében; hangsúlyozza a biztos menedék biztosításának fontosságát a káldeusok/asszírok/szírek és az iraki ninivei síkságon – ahol számos etnikai és vallási kisebbség hagyományosan erős jelenléttel bír, és békében élt egymás mellett – élő más veszélyeztetett csoportok számára; |
| --- | --- |

5.

felhívja a nemzetközi koalíciót, hogy tegyenek többet a kisebbségek – mint a több száz elrabolt észak-szíriai asszír keresztény – elrablásának megakadályozása érdekében; hangsúlyozza a biztos menedék biztosításának fontosságát a káldeusok/asszírok/szírek és az iraki ninivei síkságon – ahol számos etnikai és vallási kisebbség hagyományosan erős jelenléttel bír, és békében élt egymás mellett – élő más veszélyeztetett csoportok számára;

| 6. | sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak proaktív és preventív megközelítést az ISIS/DÁIS Irakon és Szírián túl más országokba és régiókba irányuló terjeszkedésével szemben; e tekintetben rendkívül aggasztónak tartja a líbiai helyzetet, nem utolsósorban az ország Unióhoz és afrikai konfliktusövezetekhez való földrajzi közelsége miatt; |
| --- | --- |

6.

sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak proaktív és preventív megközelítést az ISIS/DÁIS Irakon és Szírián túl más országokba és régiókba irányuló terjeszkedésével szemben; e tekintetben rendkívül aggasztónak tartja a líbiai helyzetet, nem utolsósorban az ország Unióhoz és afrikai konfliktusövezetekhez való földrajzi közelsége miatt;

| 7. | sürgeti az Uniót és tagállamait, valamint a NATO-partnereket, hogy foglalkozzanak egyes országok konfliktusban játszott ellentmondásos szerepének kérdésével, különösen azokban az esetekben, ahol ezek az országok tevékenyen vagy passzív módon hozzájárultak vagy jelenleg is hozzájárulnak az ISIS/DÁIS és más szélsőséges csoportok erősödéséhez; ezzel összefüggésben mélyen aggódik az iszlám vahhábita értelmezése terjesztésének Perzsa-öböl menti országok állami és magánszervezetei általi finanszírozása miatt, és felhívja ezeket az országokat, hogy állítsák le ezt a finanszírozást; sürgeti továbbá ezeket az országokat, hogy állítsák le a terrorszervezetek területükről történő finanszírozását; felhívja Törökországot, hogy játsszon pozitív szerepet az ISIS/DÁIS elleni küzdelemben, és haladéktalanul engedélyezze a keresztény kisebbségek és a Szíriából menekülő egyéb üldözött személyek számára, hogy átlépjék Törökország határát, és menedéket keressenek; |
| --- | --- |

7.

sürgeti az Uniót és tagállamait, valamint a NATO-partnereket, hogy foglalkozzanak egyes országok konfliktusban játszott ellentmondásos szerepének kérdésével, különösen azokban az esetekben, ahol ezek az országok tevékenyen vagy passzív módon hozzájárultak vagy jelenleg is hozzájárulnak az ISIS/DÁIS és más szélsőséges csoportok erősödéséhez; ezzel összefüggésben mélyen aggódik az iszlám vahhábita értelmezése terjesztésének Perzsa-öböl menti országok állami és magánszervezetei általi finanszírozása miatt, és felhívja ezeket az országokat, hogy állítsák le ezt a finanszírozást; sürgeti továbbá ezeket az országokat, hogy állítsák le a terrorszervezetek területükről történő finanszírozását; felhívja Törökországot, hogy játsszon pozitív szerepet az ISIS/DÁIS elleni küzdelemben, és haladéktalanul engedélyezze a keresztény kisebbségek és a Szíriából menekülő egyéb üldözött személyek számára, hogy átlépjék Törökország határát, és menedéket keressenek;

| 8. | ösztönzi az együttműködést az újonnan felemelkedő regionális és helyi erőkkel, például az iraki kurd regionális kormánnyal, a máshol található kurd csoportokkal – mint az YPG szerepe Kobani felszabadításában – és a szíriai Legfelsőbb Katonai Tanáccsal, valamint a térség helyi autonóm szervezeteivel, amelyek országaik vezetőinél nagyobb elkötelezettséget mutattak az emberi jogok és a demokrácia iránt; különösen tiszteleg a kurd fegyveres erők (Pesmerga) bátorsága előtt, akik oly sokat tettek a veszélyeztetett kisebbségek védelméért; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi az együttműködést az újonnan felemelkedő regionális és helyi erőkkel, például az iraki kurd regionális kormánnyal, a máshol található kurd csoportokkal – mint az YPG szerepe Kobani felszabadításában – és a szíriai Legfelsőbb Katonai Tanáccsal, valamint a térség helyi autonóm szervezeteivel, amelyek országaik vezetőinél nagyobb elkötelezettséget mutattak az emberi jogok és a demokrácia iránt; különösen tiszteleg a kurd fegyveres erők (Pesmerga) bátorsága előtt, akik oly sokat tettek a veszélyeztetett kisebbségek védelméért;

| 9. | aggodalmát fejezi ki azon értesülések miatt, hogy a keresztény kisebbségek nem jutnak be a térség menekülttáboraiba, mert túl nagy veszélyt jelentenének; kéri, hogy az EU gondoskodjon arról, hogy fejlesztési segélyei a konfliktus által lakhelyét elhagyni kényszerülő összes kisebbségre kiterjedjenek; ösztönzi az Uniót, hogy a helyi és regionális egyházak, valamint az egyházak nemzetközi segélyszervezetei tapasztalatait és jól működő hálózatait kihasználva nyújtson pénzügyi és más segítséget annak biztosítása érdekében, hogy minden kisebbségi csoport részesüljön az európai segítségnyújtás biztosította védelem és támogatás előnyeiből; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki azon értesülések miatt, hogy a keresztény kisebbségek nem jutnak be a térség menekülttáboraiba, mert túl nagy veszélyt jelentenének; kéri, hogy az EU gondoskodjon arról, hogy fejlesztési segélyei a konfliktus által lakhelyét elhagyni kényszerülő összes kisebbségre kiterjedjenek; ösztönzi az Uniót, hogy a helyi és regionális egyházak, valamint az egyházak nemzetközi segélyszervezetei tapasztalatait és jól működő hálózatait kihasználva nyújtson pénzügyi és más segítséget annak biztosítása érdekében, hogy minden kisebbségi csoport részesüljön az európai segítségnyújtás biztosította védelem és támogatás előnyeiből;

| 10. | sürgetően fontosnak tartja, hogy a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a nemzetközi és regionális partnerekkel együttműködve megkezdje egy, az ISIS/DÁIS felszámolása utáni forgatókönyv kidolgozását, figyelembe véve a kulturális és vallási párbeszéd és megbékélés sürgős szükségességét; |
| --- | --- |

10.

sürgetően fontosnak tartja, hogy a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) a nemzetközi és regionális partnerekkel együttműködve megkezdje egy, az ISIS/DÁIS felszámolása utáni forgatókönyv kidolgozását, figyelembe véve a kulturális és vallási párbeszéd és megbékélés sürgős szükségességét;

| 11. | elítéli a kulturális vonatkozású helyek és műalkotások ISIS/DÁIS általi lerombolását Szíriában és Irakban, ami ezen országok valamennyi lakosának és az emberiség egészének kulturális öröksége elleni támadásnak minősül; |
| --- | --- |

11.

elítéli a kulturális vonatkozású helyek és műalkotások ISIS/DÁIS általi lerombolását Szíriában és Irakban, ami ezen országok valamennyi lakosának és az emberiség egészének kulturális öröksége elleni támadásnak minősül;

| 12. | sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy működjenek együtt a nemzetközi és a helyi partnerekkel a lehető legtöbb asszír és egyéb kulturális és vallási örökség megóvása érdekében az ISIS/DÁIS által megszállt területeken; sürgeti továbbá a Tanácsot, hogy lépjen fel az e területekről származó ókori műalkotásokkal folytatott illegális kereskedelemmel szemben; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy működjenek együtt a nemzetközi és a helyi partnerekkel a lehető legtöbb asszír és egyéb kulturális és vallási örökség megóvása érdekében az ISIS/DÁIS által megszállt területeken; sürgeti továbbá a Tanácsot, hogy lépjen fel az e területekről származó ókori műalkotásokkal folytatott illegális kereskedelemmel szemben;

| 13. | megerősíti és támogatja az Irakban és Szíriában élő valamennyi vallási és etnikai kisebbség azon elidegeníthetetlen jogát, hogy továbbra is méltóságban, egyenlőséget élvezve és biztonságban élhessen saját történelme és hagyományai szerinti szülőföldjén, és szabadon gyakorolhassa vallását; ennek fényében sürgeti az ENSZ tagállamait, hogy egyértelműen foglaljanak állást az erőszakkal szemben, továbbá különösen a kisebbségek jogai mellett; úgy véli, hogy a keresztények és a térségben élő más őslakos népek szenvedéseinek és tömeges elvándorlásának megakadályozása érdekében a térség politikai és vallási vezetőinek világos és egyértelmű nyilatkozatára van szükség, amelyben támogatják további jelenlétüket, valamint országaik állampolgáraiként teljes és azonos jogaikat; |
| --- | --- |

13.

megerősíti és támogatja az Irakban és Szíriában élő valamennyi vallási és etnikai kisebbség azon elidegeníthetetlen jogát, hogy továbbra is méltóságban, egyenlőséget élvezve és biztonságban élhessen saját történelme és hagyományai szerinti szülőföldjén, és szabadon gyakorolhassa vallását; ennek fényében sürgeti az ENSZ tagállamait, hogy egyértelműen foglaljanak állást az erőszakkal szemben, továbbá különösen a kisebbségek jogai mellett; úgy véli, hogy a keresztények és a térségben élő más őslakos népek szenvedéseinek és tömeges elvándorlásának megakadályozása érdekében a térség politikai és vallási vezetőinek világos és egyértelmű nyilatkozatára van szükség, amelyben támogatják további jelenlétüket, valamint országaik állampolgáraiként teljes és azonos jogaikat;

| 14. | feltétel nélkül elutasítja és illegitimnek tekinti az ISIS/DÁIS vezetőinek bejelentését, amely szerint az újonnan ellenőrzésük alá vont területen kalifátust hoztak létre; hangsúlyozza, hogy az „Iszlám Kalifátus” létrehozása és terjeszkedése, valamint más szélsőséges csoportok tevékenysége a Közel-Keleten közvetlen fenyegetést jelent a térség és az európai országok biztonságára nézve; |
| --- | --- |

14.

feltétel nélkül elutasítja és illegitimnek tekinti az ISIS/DÁIS vezetőinek bejelentését, amely szerint az újonnan ellenőrzésük alá vont területen kalifátust hoztak létre; hangsúlyozza, hogy az „Iszlám Kalifátus” létrehozása és terjeszkedése, valamint más szélsőséges csoportok tevékenysége a Közel-Keleten közvetlen fenyegetést jelent a térség és az európai országok biztonságára nézve;

| 15. | megerősíti a gondolat-, a lelkiismereti és a vallásszabadság, valamint a meggyőződés szabadsága mint nemzetközi jogi eszközök által garantált alapvető emberi jog melletti elkötelezettségét, amely mellett a világ legtöbb országa elkötelezte magát, és amely elismerten egyetemes értéket hordoz; |
| --- | --- |

15.

megerősíti a gondolat-, a lelkiismereti és a vallásszabadság, valamint a meggyőződés szabadsága mint nemzetközi jogi eszközök által garantált alapvető emberi jog melletti elkötelezettségét, amely mellett a világ legtöbb országa elkötelezte magát, és amely elismerten egyetemes értéket hordoz;

| 16. | támogat minden olyan kezdeményezést – az Unión belül is –, amely a közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet segíti elő; felhív minden vallási vezetőt, hogy mozdítsa elő a toleranciát, és tegyen kezdeményezéseket a gyűlölet és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen; |
| --- | --- |

16.

támogat minden olyan kezdeményezést – az Unión belül is –, amely a közösségek közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet segíti elő; felhív minden vallási vezetőt, hogy mozdítsa elő a toleranciát, és tegyen kezdeményezéseket a gyűlölet és a szélsőséges és erőszakos radikalizálódás ellen;

| 17. | sürgeti az Uniót, hogy az emberi jogi kereteken belül vizsgálja meg a már megvalósítottakon túl további terrorizmus elleni szakpolitikák lehetőségét, és folytassa a tagállamokkal közösen folytatott munkát az EU területén belüli radikalizálódás, a gyűlöletbeszéd terjedése és az erőszakra való online uszítás elleni fellépésre irányuló szakpolitikák fokozása érdekében; sürgeti továbbá az EU tagállamait, hogy működjenek együtt az ENSZ Biztonsági Tanácsával és az ENSZ Közgyűléssel a szélsőséges és dzsihádista ideológia világszerte zajló terjedésének megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

17.

sürgeti az Uniót, hogy az emberi jogi kereteken belül vizsgálja meg a már megvalósítottakon túl további terrorizmus elleni szakpolitikák lehetőségét, és folytassa a tagállamokkal közösen folytatott munkát az EU területén belüli radikalizálódás, a gyűlöletbeszéd terjedése és az erőszakra való online uszítás elleni fellépésre irányuló szakpolitikák fokozása érdekében; sürgeti továbbá az EU tagállamait, hogy működjenek együtt az ENSZ Biztonsági Tanácsával és az ENSZ Közgyűléssel a szélsőséges és dzsihádista ideológia világszerte zajló terjedésének megakadályozása érdekében;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Szíriai Forradalmi és Ellenzéki Erők Nemzeti Koalíciójának, Irak kormányának és parlamentjének, az iraki kurd regionális kormánynak, az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének, a Tobrukban működő líbiai Képviselők Tanácsának és a líbiai kormánynak, az Arab Államok Ligájának, az ENSZ főtitkárának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Szíriai Forradalmi és Ellenzéki Erők Nemzeti Koalíciójának, Irak kormányának és parlamentjének, az iraki kurd regionális kormánynak, az Egyiptomi Arab Köztársaság elnökének, a Tobrukban működő líbiai Képviselők Tanácsának és a líbiai kormánynak, az Arab Államok Ligájának, az ENSZ főtitkárának és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0422.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0027.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0040.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/117

---

P8_TA(2015)0072

Dél-Szudán, többek között a közelmúltbeli gyermekrablások

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Dél-Szudánról, többek között a közelmúltbeli gyermekrablásokról (2015/2603(RSP))

(2016/C 316/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Dél-Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a dél-szudáni helyzetről szóló 2014. január 16-i (1) és november 13-i (2) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a dél-szudáni helyzetről szóló 2014. január 16-i (1) és november 13-i (2) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Salva Kiir elnök és a volt alelnök, Riek Machar közötti, Addisz-Abebában, a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) égisze alatt 2015. február 2-án aláírt fegyverszünetre és hatalommegosztási megállapodásra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Salva Kiir elnök és a volt alelnök, Riek Machar közötti, Addisz-Abebában, a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) égisze alatt 2015. február 2-án aláírt fegyverszünetre és hatalommegosztási megállapodásra;

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun 2015. február 3-i, a dél-szudáni béketárgyalásokról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára, Ban Ki Mun 2015. február 3-i, a dél-szudáni béketárgyalásokról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az OCHA (az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala) és az IGAD (Kormányközi Fejlesztési Hatóság) dél-szudáni humanitárius válsággal foglalkozó magas szintű találkozójának 2015. február 10-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OCHA (az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala) és az IGAD (Kormányközi Fejlesztési Hatóság) dél-szudáni humanitárius válsággal foglalkozó magas szintű találkozójának 2015. február 10-i közleményére,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára gyermekek és fegyveres konfliktusok kérdésével foglalkozó különleges képviselőjének 2015. február 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára gyermekek és fegyveres konfliktusok kérdésével foglalkozó különleges képviselőjének 2015. február 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Dél-szudáni Köztársaság és az ENSZ 2014. októberi közös közleményére a konfliktusok során előforduló szexuális erőszak megelőzéséről; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-szudáni Köztársaság és az ENSZ 2014. októberi közös közleményére a konfliktusok során előforduló szexuális erőszak megelőzéséről;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2014. évi 2155. és 2015. évi 2206. számú határozataira a dél-szudáni békét megakadályozó személyekre kivetett célzott szankciók alapjainak meghatározásáról; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2014. évi 2155. és 2015. évi 2206. számú határozataira a dél-szudáni békét megakadályozó személyekre kivetett célzott szankciók alapjainak meghatározásáról;

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének a dél-szudáni konfliktusban részt vevő felek békemegállapodás-kötési kudarcáról szóló, 2015. március 6-i sajtónyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének a dél-szudáni konfliktusban részt vevő felek békemegállapodás-kötési kudarcáról szóló, 2015. március 6-i sajtónyilatkozataira,

| — | tekintettel a dél-szudáni cselekvési terv 2012. évi megújítására annak érdekében, hogy véget vessenek a gyermekeknek a kormány fegyveres csoportjaiba történő besorozásának és bevetésének, valamint a gyermekek ellen elkövetett egyéb súlyos jogsértéseknek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dél-szudáni cselekvési terv 2012. évi megújítására annak érdekében, hogy véget vessenek a gyermekeknek a kormány fegyveres csoportjaiba történő besorozásának és bevetésének, valamint a gyermekek ellen elkövetett egyéb súlyos jogsértéseknek,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak a menekültügyi problémák sajátos afrikai szempontjaira irányadó egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak a menekültügyi problémák sajátos afrikai szempontjaira irányadó egyezményére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól és jólétéről szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól és jólétéről szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel az ENSZ kínzás elleni egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ kínzás elleni egyezményére,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az EU-nak a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekekről szóló 2010. évi iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekekről szóló 2010. évi iránymutatásaira,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról szóló 182. számú, 1999-ben elfogadott egyezményére, amely „a gyermekek fegyveres konfliktusokban való bevetés céljából történő erőszakos és kötelező besorozását” a gyermekmunka legrosszabb formái közé sorolja, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról szóló 182. számú, 1999-ben elfogadott egyezményére, amely „a gyermekek fegyveres konfliktusokban való bevetés céljából történő erőszakos és kötelező besorozását” a gyermekmunka legrosszabb formái közé sorolja,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a 2005. évi átfogó szudáni békemegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. évi átfogó szudáni békemegállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2015. február 15-én és 16-án becslések szerint 89 gyermeket, de elképzelhető, hogy akár százakat rabolt el egy, állítólag Johnson Oloni, a Szudáni Népi Felszabadítási Hadsereg (SPLM) parancsnoka által vezetett militáns csoport a Felső-Nílus állambeli Wau Shilluk településen; mivel tanúk szerint fegyveres katonák vették körbe a települést, minden egyes házat végigkutattak, és főleg 12 év feletti fiúkat vittek el erőszakkal; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015. február 15-én és 16-án becslések szerint 89 gyermeket, de elképzelhető, hogy akár százakat rabolt el egy, állítólag Johnson Oloni, a Szudáni Népi Felszabadítási Hadsereg (SPLM) parancsnoka által vezetett militáns csoport a Felső-Nílus állambeli Wau Shilluk településen; mivel tanúk szerint fegyveres katonák vették körbe a települést, minden egyes házat végigkutattak, és főleg 12 év feletti fiúkat vittek el erőszakkal;

| B. | mivel 2013 decemberében a Dél-Szudánban hatalmon lévő párton, a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalmon belüli politikai vita Jubában fegyveres konfliktussá fajult a Kiir elnökhöz és a Riek Machar volt alelnökhöz lojális erők között; |
| --- | --- |

B.

mivel 2013 decemberében a Dél-Szudánban hatalmon lévő párton, a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalmon belüli politikai vita Jubában fegyveres konfliktussá fajult a Kiir elnökhöz és a Riek Machar volt alelnökhöz lojális erők között;

| C. | mivel a 2013 decemberében kirobbant belső fegyveres konfliktust követően hozzávetőleg 1,4 millió ember kényszerült lakóhelye elhagyására az országon belül, 500 000 menekült el a szomszédos országokba, és nagyjából 12 000 gyermeket soroztak be katonai szolgálatra fegyveres erőkhöz és csoportokhoz; mivel a jelentések szerint gyermekek ezreit gyilkolták meg, erőszakolták meg, kényszerítették lakóhelyük elhagyására és tettek árvává; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2013 decemberében kirobbant belső fegyveres konfliktust követően hozzávetőleg 1,4 millió ember kényszerült lakóhelye elhagyására az országon belül, 500 000 menekült el a szomszédos országokba, és nagyjából 12 000 gyermeket soroztak be katonai szolgálatra fegyveres erőkhöz és csoportokhoz; mivel a jelentések szerint gyermekek ezreit gyilkolták meg, erőszakolták meg, kényszerítették lakóhelyük elhagyására és tettek árvává;

| D. | mivel a becslések szerint 4 millió ember van kitéve élelmiszer-ellátási bizonytalanság vagy elégtelenség kockázatának, miközben az ENSZ folyamatosan figyelmeztet a harcok folytatódásával egyre mélyülő humanitárius válságra és éhínségre; mivel a helyzet – az orvosi ellátás és infrastruktúra hiányával súlyosbítva – egyre csak romlik; |
| --- | --- |

D.

mivel a becslések szerint 4 millió ember van kitéve élelmiszer-ellátási bizonytalanság vagy elégtelenség kockázatának, miközben az ENSZ folyamatosan figyelmeztet a harcok folytatódásával egyre mélyülő humanitárius válságra és éhínségre; mivel a helyzet – az orvosi ellátás és infrastruktúra hiányával súlyosbítva – egyre csak romlik;

| E. | mivel az ENSZ dél-szudáni köztársasági missziója (UNMISS) jelenleg egymagában több mint 100 000, országon belül lakhelye elhagyására kényszerített embernek nyújt menedéket az erőszak elől, és ezzel magát is támadások veszélyének teszi ki; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ dél-szudáni köztársasági missziója (UNMISS) jelenleg egymagában több mint 100 000, országon belül lakhelye elhagyására kényszerített embernek nyújt menedéket az erőszak elől, és ezzel magát is támadások veszélyének teszi ki;

| F. | mivel az ENSZ becslései szerint a menekülttáborokban lévő lakosság több mint fele gyermek, akiknek fizikai értelemben vett biztonsága, fejlődése és jóléte így jelentős veszélynek van kitéve; mivel a világon Dél-Szudánban az egyik legmagasabb a gyermekhalandóság és a legalacsonyabb az oktatásban részt vevők száma; mivel a jelenlegi konfliktus következtében 400 000 gyermek hagyta félbe az iskolát; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ becslései szerint a menekülttáborokban lévő lakosság több mint fele gyermek, akiknek fizikai értelemben vett biztonsága, fejlődése és jóléte így jelentős veszélynek van kitéve; mivel a világon Dél-Szudánban az egyik legmagasabb a gyermekhalandóság és a legalacsonyabb az oktatásban részt vevők száma; mivel a jelenlegi konfliktus következtében 400 000 gyermek hagyta félbe az iskolát;

| G. | mivel a konfliktusban részt vevő felek etnikai származáson és feltételezett politikai hovatartozáson alapuló támadásokat hajtottak végre a polgári lakosság ellen, nemi erőszakot követtek el, és gyakran folyamodtak a tulajdonok elpusztításához és fosztogatásához; |
| --- | --- |

G.

mivel a konfliktusban részt vevő felek etnikai származáson és feltételezett politikai hovatartozáson alapuló támadásokat hajtottak végre a polgári lakosság ellen, nemi erőszakot követtek el, és gyakran folyamodtak a tulajdonok elpusztításához és fosztogatásához;

| H. | mivel a dél-szudáni konfliktusban részt vevő különböző felek 2014. január 7-én Addisz-Abebában tárgyalásokat kezdtek a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) égisze alatt; mivel az ellenségeskedés megszüntetésére irányuló korábbi megállapodások – köztük a legutóbbi, 2015. február 2-án Addisz-Abedában aláírt tűzszüneti megállapodás –, illetve az IGAD-nak a konfliktus politikai megoldására irányuló folyamatos erőfeszítései ellenére a harcok folytatódnak, az emberi jogok és a humanitárius jog teljes figyelmen kívül hagyása és a konfliktus keretében elkövetett visszaélések miatti elszámoltathatóság elmaradása mellett; |
| --- | --- |

H.

mivel a dél-szudáni konfliktusban részt vevő különböző felek 2014. január 7-én Addisz-Abebában tárgyalásokat kezdtek a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) égisze alatt; mivel az ellenségeskedés megszüntetésére irányuló korábbi megállapodások – köztük a legutóbbi, 2015. február 2-án Addisz-Abedában aláírt tűzszüneti megállapodás –, illetve az IGAD-nak a konfliktus politikai megoldására irányuló folyamatos erőfeszítései ellenére a harcok folytatódnak, az emberi jogok és a humanitárius jog teljes figyelmen kívül hagyása és a konfliktus keretében elkövetett visszaélések miatti elszámoltathatóság elmaradása mellett;

| I. | mivel a kormány és a lázadók nem tartották be az IGAD által a hatalommegosztási megállapodás elérésére kiszabott 2015. március 5-i határidőt, és mivel a béketárgyalásokat határozatlan időre meghosszabbították; mivel az IGAD főközvetítője bejelentette, hogy az ENSZ és az Afrikai Unió (AU) ezentúl közvetlen szerepet játszhat a tárgyalásokban; |
| --- | --- |

I.

mivel a kormány és a lázadók nem tartották be az IGAD által a hatalommegosztási megállapodás elérésére kiszabott 2015. március 5-i határidőt, és mivel a béketárgyalásokat határozatlan időre meghosszabbították; mivel az IGAD főközvetítője bejelentette, hogy az ENSZ és az Afrikai Unió (AU) ezentúl közvetlen szerepet játszhat a tárgyalásokban;

| J. | mivel az AU 2014 márciusában vizsgálóbizottságot hozott létre, ám annak végleges jelentését még nem tették közzé, noha 2014. októberben benyújtotta az Afrikai Unió Bizottságának; |
| --- | --- |

J.

mivel az AU 2014 márciusában vizsgálóbizottságot hozott létre, ám annak végleges jelentését még nem tették közzé, noha 2014. októberben benyújtotta az Afrikai Unió Bizottságának;

| K. | mivel a közzététel késleltetésére irányuló döntést általános csalódottsággal vették tudomásul, és széles körben úgy vélték, ez visszaesést jelent az elszámoltathatóság és a büntetlenség felszámolása terén, továbbá olyan személyiségek adtak hangot csalódásuknak, mint Ivan Simonovic, az ENSZ főtitkárhelyettese, Navi Pillay, az ENSZ volt emberi jogi főbiztosa, illetve dél-szudáni civil társadalmi szervezetek jelentős tagjai; |
| --- | --- |

K.

mivel a közzététel késleltetésére irányuló döntést általános csalódottsággal vették tudomásul, és széles körben úgy vélték, ez visszaesést jelent az elszámoltathatóság és a büntetlenség felszámolása terén, továbbá olyan személyiségek adtak hangot csalódásuknak, mint Ivan Simonovic, az ENSZ főtitkárhelyettese, Navi Pillay, az ENSZ volt emberi jogi főbiztosa, illetve dél-szudáni civil társadalmi szervezetek jelentős tagjai;

| L. | mivel 2015. március 3-án az ENSZ Biztonsági Tanácsa egyhangúlag elfogadott egy olyan rendszert, melynek révén szankciókat lehet kivetni a dél-szudáni konfliktus folytatásáért vagy a békekötés megakadályozásáért felelős, vagy abban bűnrészes személyekre; mivel a szankciók azokra is kivethetők, akik civileket, vagy olyan kórházakat, vallási létesítményeket, iskolákat vagy helyiségeket támadnak, ahol civilek keresnek menedéket, illetve gyermekeket soroznak be vagy használnak fel fegyveres erőknél vagy csoportokban; |
| --- | --- |

L.

mivel 2015. március 3-án az ENSZ Biztonsági Tanácsa egyhangúlag elfogadott egy olyan rendszert, melynek révén szankciókat lehet kivetni a dél-szudáni konfliktus folytatásáért vagy a békekötés megakadályozásáért felelős, vagy abban bűnrészes személyekre; mivel a szankciók azokra is kivethetők, akik civileket, vagy olyan kórházakat, vallási létesítményeket, iskolákat vagy helyiségeket támadnak, ahol civilek keresnek menedéket, illetve gyermekeket soroznak be vagy használnak fel fegyveres erőknél vagy csoportokban;

| M. | mivel annak ellenére, hogy a parlament megszavazta ratifikálásukat, Dél-Szudán továbbra sem részes fele egyetlen alapvető nemzetközi vagy regionális emberi jogi egyezménynek sem, mint például az emberi jogok és a népek jogai afrikai chartájának, az Afrikai Unió menekültügyi problémák sajátos afrikai szempontjaira irányadó egyezményének, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek, az ENSZ kínzás elleni egyezményének és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezménynek; |
| --- | --- |

M.

mivel annak ellenére, hogy a parlament megszavazta ratifikálásukat, Dél-Szudán továbbra sem részes fele egyetlen alapvető nemzetközi vagy regionális emberi jogi egyezménynek sem, mint például az emberi jogok és a népek jogai afrikai chartájának, az Afrikai Unió menekültügyi problémák sajátos afrikai szempontjaira irányadó egyezményének, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek, az ENSZ kínzás elleni egyezményének és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezménynek;

| N. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma 15 év alatti gyermekek nemzeti fegyveres erők vagy fegyveres csoportok általi besorozását, toborzását vagy ellenségeskedésekben való bevetését háborús bűncselekménynek nyilvánítja; |
| --- | --- |

N.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma 15 év alatti gyermekek nemzeti fegyveres erők vagy fegyveres csoportok általi besorozását, toborzását vagy ellenségeskedésekben való bevetését háborús bűncselekménynek nyilvánítja;

| O. | mivel a dél-szudáni parlamentnek benyújtott, nem kormányzati szervezetekre vonatkozó törvénytervezet korlátozná az egyesülési szabadságot, kötelezővé téve a nyilvántartása vételt, megtiltva a nem kormányzati szervezeteknek, hogy nyilvántartásba vétel nélkül működjenek, és büntetendővé nyilvánítaná a nyilvántartásba vételi igazolás nélkül végzett önkéntes tevékenységeket; |
| --- | --- |

O.

mivel a dél-szudáni parlamentnek benyújtott, nem kormányzati szervezetekre vonatkozó törvénytervezet korlátozná az egyesülési szabadságot, kötelezővé téve a nyilvántartása vételt, megtiltva a nem kormányzati szervezeteknek, hogy nyilvántartásba vétel nélkül működjenek, és büntetendővé nyilvánítaná a nyilvántartásba vételi igazolás nélkül végzett önkéntes tevékenységeket;

| P. | mivel az iskolákat továbbra is felhasználják többek között katonai célokra, például megszállási pontként vagy sorozási helyszínként; mivel 2015. február végén jelentések szerint 30 iskolát még mindig katonai célokra használtak; |
| --- | --- |

P.

mivel az iskolákat továbbra is felhasználják többek között katonai célokra, például megszállási pontként vagy sorozási helyszínként; mivel 2015. február végén jelentések szerint 30 iskolát még mindig katonai célokra használtak;

| Q. | mivel az adományokat és a humanitárius segélyeket leszámítva Dél-Szudán gazdasága csaknem teljes egészében az olajágazattól függ, és az olajexport a GDP-nek több mint 70 %-át és a kormány bevételeinek mintegy 90 %-át teszi ki; mivel az olajiparból származó bevételeket erőszakos konfliktusokra fordították; |
| --- | --- |

Q.

mivel az adományokat és a humanitárius segélyeket leszámítva Dél-Szudán gazdasága csaknem teljes egészében az olajágazattól függ, és az olajexport a GDP-nek több mint 70 %-át és a kormány bevételeinek mintegy 90 %-át teszi ki; mivel az olajiparból származó bevételeket erőszakos konfliktusokra fordították;

| R. | mivel a Dél-Szudánban folyó erőszakos cselekmények elviselhetetlen humanitárius költségekkel járnak, az ENSZ becslése szerint a 2015-ben szükséges humanitárius segély 1,81 milliárd amerikai dollárt tesz ki; mivel az ENSZ a dél-szudáni helyzetet 3-as, azaz a legsúlyosabb szintű szükséghelyzetet jelentő humanitárius válsággá nyilvánította; |
| --- | --- |

R.

mivel a Dél-Szudánban folyó erőszakos cselekmények elviselhetetlen humanitárius költségekkel járnak, az ENSZ becslése szerint a 2015-ben szükséges humanitárius segély 1,81 milliárd amerikai dollárt tesz ki; mivel az ENSZ a dél-szudáni helyzetet 3-as, azaz a legsúlyosabb szintű szükséghelyzetet jelentő humanitárius válsággá nyilvánította;

| S. | mivel az Európai Unió és tagállamai 2014-ben közel 300 millió eurót kitevő humanitárius segélyt nyújtottak a humanitárius válság enyhítésére és a régióban a dél-szudáni menekültek sürgős szükségleteinek kezelésére; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Unió és tagállamai 2014-ben közel 300 millió eurót kitevő humanitárius segélyt nyújtottak a humanitárius válság enyhítésére és a régióban a dél-szudáni menekültek sürgős szükségleteinek kezelésére;

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a biztonsági és humanitárius helyzet tovább romlik Dél-Szudánban, ami destabilizálhatja az egész kelet-afrikai régiót; felszólítja valamennyi felet, hogy azonnal szüntessék be az erőszakos cselekményeket, szüntessék meg az emberi jogi jogsértéseket, alakítsanak átmeneti nemzeti egységkormányt, valamint tegyék lehetővé a humanitárius segélyhez való teljes körű hozzáférést; felszólítja a feleket, hogy hagyjanak fel az oktatási és középületek elleni támadásokkal, és szüntessék be az iskolák katonai célokra, többek között gyermekkatonák toborzására történő használatát; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy támogatja az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló iránymutatásokat; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a biztonsági és humanitárius helyzet tovább romlik Dél-Szudánban, ami destabilizálhatja az egész kelet-afrikai régiót; felszólítja valamennyi felet, hogy azonnal szüntessék be az erőszakos cselekményeket, szüntessék meg az emberi jogi jogsértéseket, alakítsanak átmeneti nemzeti egységkormányt, valamint tegyék lehetővé a humanitárius segélyhez való teljes körű hozzáférést; felszólítja a feleket, hogy hagyjanak fel az oktatási és középületek elleni támadásokkal, és szüntessék be az iskolák katonai célokra, többek között gyermekkatonák toborzására történő használatát; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy támogatja az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló iránymutatásokat;

| 2. | mély csalódásának ad hangot amiatt, hogy az IGAD égisze alatt folytatott, több mint egy évig tartó tárgyalások révén nem sikerült jelentős előrelépést elérni; sürgeti a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy kössenek megállapodást a hatalom megosztása tekintetében, és teljes mértékben támogatja a folyamatban levő tárgyalási folyamatot, továbbá felszólít arra, hogy a felek kössenek feltétel nélküli, teljes körű és azonnali tűzszünetet, és hagyjanak fel az erőszakos cselekményekkel, valamint a civilek toborzásával és mozgósításával; felszólít arra, hogy tegyenek erőfeszítéseket a tartós béke és stabilitás elérése érdekében; sürgeti a kormányt és a felkelőket, hogy a jóhiszeműség jegyében kezdjenek feltétel nélküli és befogadó politikai tárgyalásokat a tárgyalások sikeres lezárása érdekében; arra ösztönzi az Afrikai Uniót és az IGAD-ot, hogy folytassák az inkluzív párbeszéd és közvetítés előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

2.

mély csalódásának ad hangot amiatt, hogy az IGAD égisze alatt folytatott, több mint egy évig tartó tárgyalások révén nem sikerült jelentős előrelépést elérni; sürgeti a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy kössenek megállapodást a hatalom megosztása tekintetében, és teljes mértékben támogatja a folyamatban levő tárgyalási folyamatot, továbbá felszólít arra, hogy a felek kössenek feltétel nélküli, teljes körű és azonnali tűzszünetet, és hagyjanak fel az erőszakos cselekményekkel, valamint a civilek toborzásával és mozgósításával; felszólít arra, hogy tegyenek erőfeszítéseket a tartós béke és stabilitás elérése érdekében; sürgeti a kormányt és a felkelőket, hogy a jóhiszeműség jegyében kezdjenek feltétel nélküli és befogadó politikai tárgyalásokat a tárgyalások sikeres lezárása érdekében; arra ösztönzi az Afrikai Uniót és az IGAD-ot, hogy folytassák az inkluzív párbeszéd és közvetítés előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket;

| 3. | felszólít a fegyveres erők által a konfliktus 2013. decemberi kezdete óta toborzott valamennyi gyermek azonnali szabadon bocsátására és biztonságos hazatérésük biztosítására; sürgősen emlékezteti a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy a gyermekek fegyveres erőkbe és csoportokba történő besorozása és bevetése a nemzetközi közjog súlyos megsértésének minősül; |
| --- | --- |

3.

felszólít a fegyveres erők által a konfliktus 2013. decemberi kezdete óta toborzott valamennyi gyermek azonnali szabadon bocsátására és biztonságos hazatérésük biztosítására; sürgősen emlékezteti a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy a gyermekek fegyveres erőkbe és csoportokba történő besorozása és bevetése a nemzetközi közjog súlyos megsértésének minősül;

| 4. | felszólítja a Szudáni Népi Felszabadítási Hadsereget és az ellenzéki erőket, hogy alaposan és átlátható módon ellenőrizzék, hogy ne maradjon gyermek a soraikban, és hogy azonnal dolgozzanak ki és valósítsanak meg cselekvési tervet az ENSZ-szel együttműködve a gyermekek jogai súlyos megsértésének beszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Szudáni Népi Felszabadítási Hadsereget és az ellenzéki erőket, hogy alaposan és átlátható módon ellenőrizzék, hogy ne maradjon gyermek a soraikban, és hogy azonnal dolgozzanak ki és valósítsanak meg cselekvési tervet az ENSZ-szel együttműködve a gyermekek jogai súlyos megsértésének beszüntetése érdekében;

| 5. | emlékeztet a 2009-ben tett kötelezettségvállalásra, amelyet 2012-ben megerősítettek a dél-szudáni hatóságok, mely szerint véget vetnek a konfliktusban a gyermekek toborzásának és bevetésének, szabadon bocsátják a kormány biztonsági erőihez csatlakozott valamennyi gyermeket, támogatást nyújtanak családjuk újraegyesítéséhez és az újrabeilleszkedéshez, valamint kivizsgálják a gyermekek ellen elkövetett súlyos jogsértéseket; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezt a kötelezettségvállalást nem tartották be teljes mértékben; felszólítja a feleket, hogy teljes mértékben hajtsák végre a cselekvési tervben megfogalmazott iránymutatásokat; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet a 2009-ben tett kötelezettségvállalásra, amelyet 2012-ben megerősítettek a dél-szudáni hatóságok, mely szerint véget vetnek a konfliktusban a gyermekek toborzásának és bevetésének, szabadon bocsátják a kormány biztonsági erőihez csatlakozott valamennyi gyermeket, támogatást nyújtanak családjuk újraegyesítéséhez és az újrabeilleszkedéshez, valamint kivizsgálják a gyermekek ellen elkövetett súlyos jogsértéseket; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ezt a kötelezettségvállalást nem tartották be teljes mértékben; felszólítja a feleket, hogy teljes mértékben hajtsák végre a cselekvési tervben megfogalmazott iránymutatásokat;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget az erőforrások annak érdekében történő mozgósításában, hogy segítsenek a fegyveres erőkhöz toborzott gyermekeknek és a konfliktus által érintetteknek a társadalomba való hosszú távú újrabeilleszkedésében, együttműködve az ENSZ gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselőjének hivatalával, az UNICEF-fel és más szervezetekkel; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget az erőforrások annak érdekében történő mozgósításában, hogy segítsenek a fegyveres erőkhöz toborzott gyermekeknek és a konfliktus által érintetteknek a társadalomba való hosszú távú újrabeilleszkedésében, együttműködve az ENSZ gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különleges képviselőjének hivatalával, az UNICEF-fel és más szervezetekkel;

| 7. | kitart amellett, hogy kapcsolatot kell teremteni a humanitárius válság kapcsán történő beavatkozás és a hosszú távú fejlesztési együttműködés között; azon a véleményen van, hogy a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekekre irányuló hosszú távú fejlesztési programoknak többek között a gyermekvédelmi rendszerekre, az oktatásra és a foglalkoztatási programokra kell összpontosítaniuk; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a humanitárius segítségnyújtást, és hogy biztosítsanak hozzáférést az erőforrásokhoz a helyi mezőgazdasági gazdálkodók és termelők számára; |
| --- | --- |

7.

kitart amellett, hogy kapcsolatot kell teremteni a humanitárius válság kapcsán történő beavatkozás és a hosszú távú fejlesztési együttműködés között; azon a véleményen van, hogy a fegyveres konfliktusok által érintett gyermekekre irányuló hosszú távú fejlesztési programoknak többek között a gyermekvédelmi rendszerekre, az oktatásra és a foglalkoztatási programokra kell összpontosítaniuk; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a humanitárius segítségnyújtást, és hogy biztosítsanak hozzáférést az erőforrásokhoz a helyi mezőgazdasági gazdálkodók és termelők számára;

| 8. | sürgeti az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsát, hogy tegye közzé az Afrikai Unió Dél-Szudánnal foglalkozó vizsgálóbizottságának az országban történt emberi jogi jogsértésekre vonatkozó jelentését, és hogy haladéktalanul hozza meg a megállapítások alapján szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsát, hogy tegye közzé az Afrikai Unió Dél-Szudánnal foglalkozó vizsgálóbizottságának az országban történt emberi jogi jogsértésekre vonatkozó jelentését, és hogy haladéktalanul hozza meg a megállapítások alapján szükséges intézkedéseket;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a jelentés közzététele döntő fontosságú lépés a béke és a megbékélés irányába; elismeri, hogy valamennyi dél-szudáni népnek joga van az igazsághoz és az igazságszolgáltatáshoz, és hogy az atrocitások több száz áldozata és tanúja hatalmas személyes erőfeszítéseket tett a vizsgálóbizottsággal való együttműködés érdekében, gyakran jelentős személyes kockázatot vállalva, amikor felidézték a fájdalmas tapasztalatokat annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a konfliktus eseményeinek alaposabb dokumentálásához; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a jelentés közzététele döntő fontosságú lépés a béke és a megbékélés irányába; elismeri, hogy valamennyi dél-szudáni népnek joga van az igazsághoz és az igazságszolgáltatáshoz, és hogy az atrocitások több száz áldozata és tanúja hatalmas személyes erőfeszítéseket tett a vizsgálóbizottsággal való együttműködés érdekében, gyakran jelentős személyes kockázatot vállalva, amikor felidézték a fájdalmas tapasztalatokat annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a konfliktus eseményeinek alaposabb dokumentálásához;

| 10. | felkéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy aktívan támogassa a vizsgálóbizottság ajánlásainak végrehajtását, ideértve az atrocitásokkal foglalkozó vegyes bíróság esetleges létrehozását, az ENSZ főtitkárának javaslata szerint; |
| --- | --- |

10.

felkéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy aktívan támogassa a vizsgálóbizottság ajánlásainak végrehajtását, ideértve az atrocitásokkal foglalkozó vegyes bíróság esetleges létrehozását, az ENSZ főtitkárának javaslata szerint;

| 11. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2206. számú határozatának elfogadását, amely a konfliktust szítókat közvetlenül érintő, célzott szankciókat ró ki, és felszólít a határozat azonnali végrehajtására; hangsúlyozza hogy átfogó fegyverembargót kell elfogadni regionális és nemzetközi szinten annak érdekében, hogy megállítsuk az olyan egyének és csoportok számára történő fegyverszállítást, akik súlyos emberi jogi jogsértéseket, háborús bűnöket és emberiesség elleni bűncselekményeket követtek el, valamint hogy megvédjük a súlyos kockázatnak kitett polgári lakosságot; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2206. számú határozatának elfogadását, amely a konfliktust szítókat közvetlenül érintő, célzott szankciókat ró ki, és felszólít a határozat azonnali végrehajtására; hangsúlyozza hogy átfogó fegyverembargót kell elfogadni regionális és nemzetközi szinten annak érdekében, hogy megállítsuk az olyan egyének és csoportok számára történő fegyverszállítást, akik súlyos emberi jogi jogsértéseket, háborús bűnöket és emberiesség elleni bűncselekményeket követtek el, valamint hogy megvédjük a súlyos kockázatnak kitett polgári lakosságot;

| 12. | felszólítja a dél-szudáni kormányt, hogy végezzen azonnali, alapos, pártatlan és független vizsgálatokat az emberi jogi jogsértésekre vonatkozóan, annak érdekében, hogy állítsák bíróság elé és vonják felelősségre azokat a személyeket, akik a nemzetközi jog szerinti bűncselekményekkel és az emberi jogok súlyos megsértésével gyanúsíthatóak, ideértve gyermekek elrablását és fegyveres konfliktusba való toborzását, valamint a nőkkel és gyermekekkel szemben elkövetett szexuális erőszakot; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a dél-szudáni kormányt, hogy végezzen azonnali, alapos, pártatlan és független vizsgálatokat az emberi jogi jogsértésekre vonatkozóan, annak érdekében, hogy állítsák bíróság elé és vonják felelősségre azokat a személyeket, akik a nemzetközi jog szerinti bűncselekményekkel és az emberi jogok súlyos megsértésével gyanúsíthatóak, ideértve gyermekek elrablását és fegyveres konfliktusba való toborzását, valamint a nőkkel és gyermekekkel szemben elkövetett szexuális erőszakot;

| 13. | emlékeztet az IGAD 2014. augusztus 25-i jegyzőkönyvére, amely kifejezetten úgy rendelkezik, hogy az Afrikai Unió Dél-Szudánnal foglalkozó vizsgálóbizottsága által súlyos bűncselekmények elkövetéséért felelőssé tett személyek nem vehetnek részt az átmeneti kormányban; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet az IGAD 2014. augusztus 25-i jegyzőkönyvére, amely kifejezetten úgy rendelkezik, hogy az Afrikai Unió Dél-Szudánnal foglalkozó vizsgálóbizottsága által súlyos bűncselekmények elkövetéséért felelőssé tett személyek nem vehetnek részt az átmeneti kormányban;

| 14. | felszólítja Dél-Szudán kormányát, hogy sürgősen véglegesítse azokat a jogszabályi módosításokat, amelyek bűncselekménynek minősítik a gyermekek toborzását és bevetését, használja fel ezt a jogszabályt az elkövetők bíróság elé állítása érdekében, véglegesítse a nemzetközi megállapodások végrehajtását, többek között a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött 2002-es fakultatív jegyzőkönyvet, és csatlakozzon a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához; |
| --- | --- |

14.

felszólítja Dél-Szudán kormányát, hogy sürgősen véglegesítse azokat a jogszabályi módosításokat, amelyek bűncselekménynek minősítik a gyermekek toborzását és bevetését, használja fel ezt a jogszabályt az elkövetők bíróság elé állítása érdekében, véglegesítse a nemzetközi megállapodások végrehajtását, többek között a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött 2002-es fakultatív jegyzőkönyvet, és csatlakozzon a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához;

| 15. | felkéri a dél-szudáni kormányt, hogy vesse el azokat a jogszabályokat, amelyek korlátoznák, mely ágazatokban tevékenykedhetnek a nem kormányzati szervezetek és egyesületek, ami súlyosan gátolná a társadalom fejlődését és a humanitárius katasztrófa elhárítására tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

15.

felkéri a dél-szudáni kormányt, hogy vesse el azokat a jogszabályokat, amelyek korlátoznák, mely ágazatokban tevékenykedhetnek a nem kormányzati szervezetek és egyesületek, ami súlyosan gátolná a társadalom fejlődését és a humanitárius katasztrófa elhárítására tett erőfeszítéseket;

| 16. | kéri a dél-szudáni kormányt, hogy teljesítse a lakosság ellátására irányuló kötelezettségét, és ösztönözze a nemzetközi adományozókat arra, hogy növeljék a segítségnyújtáshoz biztosított támogatásukat, illetve – figyelembe véve a szükségletek mértékét és sürgősségét –, felkéri a nemzetközi közösséget, hogy hívjon össze újabb adományozó konferenciát Dél-Szudán érdekében, amint a békéhez szükséges valamennyi feltételt teljesítették és a bevételek megfelelő elosztásához szükséges mechanizmust létrehozták; |
| --- | --- |

16.

kéri a dél-szudáni kormányt, hogy teljesítse a lakosság ellátására irányuló kötelezettségét, és ösztönözze a nemzetközi adományozókat arra, hogy növeljék a segítségnyújtáshoz biztosított támogatásukat, illetve – figyelembe véve a szükségletek mértékét és sürgősségét –, felkéri a nemzetközi közösséget, hogy hívjon össze újabb adományozó konferenciát Dél-Szudán érdekében, amint a békéhez szükséges valamennyi feltételt teljesítették és a bevételek megfelelő elosztásához szükséges mechanizmust létrehozták;

| 17. | sürgeti a Dél-Szudán természeti kincseivel való felelős gazdálkodást annak biztosítására, hogy az olajbevételeket ne használhassák fel a konfliktus finanszírozására; felhívja a tárgyaló feleket, hogy a béketárgyalások során és a végleges megállapodásban foglalkozzanak a kőolajágazat átláthatóságának és nyilvános ellenőrzésének kérdésével annak érdekében, hogy az ebből a forrásból származó jövedelmet az ország fenntartható fejlődésére és a lakosság életszínvonalának emelésére lehessen felhasználni; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Dél-Szudán természeti kincseivel való felelős gazdálkodást annak biztosítására, hogy az olajbevételeket ne használhassák fel a konfliktus finanszírozására; felhívja a tárgyaló feleket, hogy a béketárgyalások során és a végleges megállapodásban foglalkozzanak a kőolajágazat átláthatóságának és nyilvános ellenőrzésének kérdésével annak érdekében, hogy az ebből a forrásból származó jövedelmet az ország fenntartható fejlődésére és a lakosság életszínvonalának emelésére lehessen felhasználni;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Dél-Szudán kormányának, Dél-Szudán emberi jogi biztosának, Dél-Szudán nemzetgyűlésének, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Dél-Szudán kormányának, Dél-Szudán emberi jogi biztosának, Dél-Szudán nemzetgyűlésének, az Afrikai Unió intézményeinek, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0042.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0053.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/122 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/122

---

P8_TA(2015)0073

Tanzánia, nevezetesen a nagyarányú földszerzés kérdése

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Tanzániáról, nevezetesen a nagyarányú földszerzés kérdéséről (2015/2604(RSP))

(2016/C 316/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a G8-ak által 2013 júniusában elindított, a földviszonyok átláthatóságára irányuló kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8-ak által 2013 júniusában elindított, a földviszonyok átláthatóságára irányuló kezdeményezésre,

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak az afrikai földpolitikára vonatkozó keretére és iránymutatásaira, valamint a mezőgazdaságért felelős afrikai miniszterek konferenciája által 2010 októberében elfogadott, és a végrehajtó tanács 2011 januárjában Addisz-Abebában tartott 18. rendes ülésén jóváhagyott, az Afrikai Uniónak az afrikai pásztorkodásról szóló stratégiai keretére „Politikai keret a pásztorkodásról Afrikában: a pásztorközösségek életének, megélhetésének és jogainak biztosítása, védelme és javítása” (EX.CL/631 XVIII), továbbá az Afrikai Unió 2009. évi, Afrikában a földterületekkel kapcsolatos kérdésekről és kihívásokról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak az afrikai földpolitikára vonatkozó keretére és iránymutatásaira, valamint a mezőgazdaságért felelős afrikai miniszterek konferenciája által 2010 októberében elfogadott, és a végrehajtó tanács 2011 januárjában Addisz-Abebában tartott 18. rendes ülésén jóváhagyott, az Afrikai Uniónak az afrikai pásztorkodásról szóló stratégiai keretére „Politikai keret a pásztorkodásról Afrikában: a pásztorközösségek életének, megélhetésének és jogainak biztosítása, védelme és javítása” (EX.CL/631 XVIII), továbbá az Afrikai Unió 2009. évi, Afrikában a földterületekkel kapcsolatos kérdésekről és kihívásokról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Rómában 2010-ben megrendezett élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra, a jogokat, a megélhetést és az erőforrásokat tiszteletben tartó, felelősségteljes mezőgazdasági beruházásra vonatkozó elvekre (PRAI), az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásaira (VGGT), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Rómában 2010-ben megrendezett élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozón kiadott nyilatkozatra, a jogokat, a megélhetést és az erőforrásokat tiszteletben tartó, felelősségteljes mezőgazdasági beruházásra vonatkozó elvekre (PRAI), az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásaira (VGGT),

| — | tekintettel az Afrikai Unió, az Afrikai Fejlesztési Bank és az Afrikai Gazdasági Bizottság nagy kiterjedésű földterületen alapuló afrikai beruházásokra vonatkozó irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió, az Afrikai Fejlesztési Bank és az Afrikai Gazdasági Bizottság nagy kiterjedésű földterületen alapuló afrikai beruházásokra vonatkozó irányelvekre,

| — | tekintettel az élelmiszerhez való joggal foglalkozó ENSZ-különelőadó, Olivier de Schutter által készített, „Nagyarányú földszerzések és földbérletek: az emberi jogi kihívás kezelésére szolgáló alapvető elvek és intézkedések” című, 2009. június 11-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerhez való joggal foglalkozó ENSZ-különelőadó, Olivier de Schutter által készített, „Nagyarányú földszerzések és földbérletek: az emberi jogi kihívás kezelésére szolgáló alapvető elvek és intézkedések” című, 2009. június 11-i jelentésre,

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célokat kijelölő 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatra, különösen az 1., a 3. és a 7. célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokat kijelölő 2000. szeptember 8-i Millenniumi Nyilatkozatra, különösen az 1., a 3. és a 7. célra,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési célokról szóló 2014. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési célokról szóló 2014. évi jelentésére,

| — | tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2012. június 20–22. között Rio de Janeiróban (Brazília) tartott ENSZ-konferencia jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2012. június 20–22. között Rio de Janeiróban (Brazília) tartott ENSZ-konferencia jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Települések Programjának (UN-HABITAT) „Biztos földtulajdonjogot mindenkinek” című 2008. évi tanulmányára, és a UN-HABITAT „Hogyan alakítsunk ki szegényeket támogató földpolitikát: folyamat, iránymutatás és tanulságok” című iránymutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Települések Programjának (UN-HABITAT) „Biztos földtulajdonjogot mindenkinek” című 2008. évi tanulmányára, és a UN-HABITAT „Hogyan alakítsunk ki szegényeket támogató földpolitikát: folyamat, iránymutatás és tanulságok” című iránymutatására,

| — | tekintettel az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra (UNDRIP), valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. sz. egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra (UNDRIP), valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet őslakos és törzsi népekről szóló, 1989. évi 169. sz. egyezményére,

| — | tekintettel a Tanzániai Egyesült Köztársaság 1999. évi 5. számú, falusi földterületekre vonatkozó törvényére és a helyi önkormányzatokról szóló 1982. évi törvényére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanzániai Egyesült Köztársaság 1999. évi 5. számú, falusi földterületekre vonatkozó törvényére és a helyi önkormányzatokról szóló 1982. évi törvényére,

| — | tekintettel a 2004-es uniós termőföld-politikai iránymutatásokra, amelyek útmutatást nyújtanak a termőföld-politika kialakítása és programozása tekintetében a fejlődő országokban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004-es uniós termőföld-politikai iránymutatásokra, amelyek útmutatást nyújtanak a termőföld-politika kialakítása és programozása tekintetében a fejlődő országokban,

| — | tekintettel arra, hogy a Bizottság 2014. április 9-én új program létrehozását jelentette be 33 000 000 euró értékben, melynek célja a földgazdálkodás és az élelmezés- és táplálkozásbiztonság javítása a családi gazdaságok és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közösségek számára a szubszaharai Afrikában, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Bizottság 2014. április 9-én új program létrehozását jelentette be 33 000 000 euró értékben, melynek célja a földgazdálkodás és az élelmezés- és táplálkozásbiztonság javítása a családi gazdaságok és a kiszolgáltatott helyzetben lévő közösségek számára a szubszaharai Afrikában,

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó 2011-es ENSZ-alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó 2011-es ENSZ-alapelvekre,

| — | tekintettel a 2013 novemberében elfogadott, az AKCS-országokban a legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásairól szóló AKCS-EU közös parlamenti állásfoglalásra (ACP-EU/101.526/13/fin), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013 novemberében elfogadott, az AKCS-országokban a legeltető állattenyésztés társadalmi és környezeti hatásairól szóló AKCS-EU közös parlamenti állásfoglalásra (ACP-EU/101.526/13/fin),

| — | tekintettel „A nagyarányú földszerzések emberi jogi hatásainak kezelése” című 2015-ös tanulmányra, amely Emberi Jogi Albizottságának megbízására készült, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nagyarányú földszerzések emberi jogi hatásainak kezelése” című 2015-ös tanulmányra, amely Emberi Jogi Albizottságának megbízására készült,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 21. század fő kihívásai – az élelmezésbiztonság, az energia- és vízszűkösség, a városok és a népesség növekedése, a környezetkárosodás, az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák és az államok sebezhetősége – mind összefüggésbe hozhatók a földpolitikai kérdésekkel, ami hangsúlyosabbá teszi az átfogó földreform és a földterülethez fűződő jogok prioritássá tételének szükségességét; |
| --- | --- |

A.

mivel a 21. század fő kihívásai – az élelmezésbiztonság, az energia- és vízszűkösség, a városok és a népesség növekedése, a környezetkárosodás, az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák és az államok sebezhetősége – mind összefüggésbe hozhatók a földpolitikai kérdésekkel, ami hangsúlyosabbá teszi az átfogó földreform és a földterülethez fűződő jogok prioritássá tételének szükségességét;

| B. | mivel a tanzániai hatóságok bejelentették azon tervüket, hogy a Nyugat-Serengeti területén a maszájok földjéből 1 500 négyzetkilométernyi földterület eladnak egy Egyesült Arab Emírségekbeli székhelyű magán vadászati és szafaritársaságnak; mivel ez a terv 40 000 maszáj pásztor kitelepítését vonja maga után; |
| --- | --- |

B.

mivel a tanzániai hatóságok bejelentették azon tervüket, hogy a Nyugat-Serengeti területén a maszájok földjéből 1 500 négyzetkilométernyi földterület eladnak egy Egyesült Arab Emírségekbeli székhelyű magán vadászati és szafaritársaságnak; mivel ez a terv 40 000 maszáj pásztor kitelepítését vonja maga után;

| C. | mivel a nemzetközi nyomás következtében, az elnök, Jakaya Kikwete 2014 novemberében azt állította, hogy felhagyott a tervvel és megígérte, hogy sohasem fogja a maszájokat elűzni őseik földjéről; mivel ezen ígéret ellenére maszájok ezreit telepítették ki illegálisan földjeikről; mivel a legfrissebb jelentések szerint a tanzániai hatóságok több mint 200 házat romboltak le, az állatokat pedig elkobozták, és ezáltal több mint 3000 ember hajléktalanná vált; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzetközi nyomás következtében, az elnök, Jakaya Kikwete 2014 novemberében azt állította, hogy felhagyott a tervvel és megígérte, hogy sohasem fogja a maszájokat elűzni őseik földjéről; mivel ezen ígéret ellenére maszájok ezreit telepítették ki illegálisan földjeikről; mivel a legfrissebb jelentések szerint a tanzániai hatóságok több mint 200 házat romboltak le, az állatokat pedig elkobozták, és ezáltal több mint 3000 ember hajléktalanná vált;

| D. | mivel a tanzániai maszájok régóta harcot vívnak az egyre fokozódó földterület-viták miatt a tanzániai hatóságokkal, mivel 1992 óta, amikor is a külföldi tulajdonban lévő Ortello Business Corporation (OBC) vadászati jogokat kapott a Loliondo ellenőrzött vadászterületen, amelyet a maszáj pásztorok laknak, és az az ő jogos birtokuk; |
| --- | --- |

D.

mivel a tanzániai maszájok régóta harcot vívnak az egyre fokozódó földterület-viták miatt a tanzániai hatóságokkal, mivel 1992 óta, amikor is a külföldi tulajdonban lévő Ortello Business Corporation (OBC) vadászati jogokat kapott a Loliondo ellenőrzött vadászterületen, amelyet a maszáj pásztorok laknak, és az az ő jogos birtokuk;

| E. | mivel a Ngorongoro körzet maszáj közössége által elindított petíciót az AVAAZ internetes platformon több mint 2 millióan írták alá világszerte; |
| --- | --- |

E.

mivel a Ngorongoro körzet maszáj közössége által elindított petíciót az AVAAZ internetes platformon több mint 2 millióan írták alá világszerte;

| F. | mivel a magánbefektetők és a kormányzatok egyre nagyobb érdeklődést mutatnak a nagyszabású földvásárlások és a hosszú távú földbérlések iránt, élelmiszer- vagy energiatermelés, illetve ásványi anyagok kitermelése céljából, főként afrikai fejlődő országokban, különösen Tanzániában; |
| --- | --- |

F.

mivel a magánbefektetők és a kormányzatok egyre nagyobb érdeklődést mutatnak a nagyszabású földvásárlások és a hosszú távú földbérlések iránt, élelmiszer- vagy energiatermelés, illetve ásványi anyagok kitermelése céljából, főként afrikai fejlődő országokban, különösen Tanzániában;

| G. | mivel 2005 és 2008 között jelentősen megnövekedett a külföldi és belföldi érdeklődés Tanzániában a nagyszabású bioüzemanyag-ültetvények kialakítása iránt, amikor is a befektetők 640 000 hektárnyi földterületet kaptak, ezáltal földműveseket és vidéki háztartásokat fosztva meg megélhetésüktől és növelve élelemhez jutásuk bizonytalanságát; |
| --- | --- |

G.

mivel 2005 és 2008 között jelentősen megnövekedett a külföldi és belföldi érdeklődés Tanzániában a nagyszabású bioüzemanyag-ültetvények kialakítása iránt, amikor is a befektetők 640 000 hektárnyi földterületet kaptak, ezáltal földműveseket és vidéki háztartásokat fosztva meg megélhetésüktől és növelve élelemhez jutásuk bizonytalanságát;

| H. | mivel a becslések szerint a világon 1,4 milliárd hektárra szokásjogi normák vonatkoznak; mivel az őshonos népek földhöz jutása a védelem különleges formáiban részesül az ILO 169. sz. egyezménye és az ENSZ őslakosok jogairól szóló nyilatkozata alapján, és ez utóbbi 10. cikke garantálja azt a jogot, hogy ne lehessen őket erővel kitelepíteni saját földjükről és területükről, valamint kimondja, hogy nem kerülhet sor áttelepítésre az őshonos lakosságnak az igazságos és tisztességes kártérítésről való megállapodást követő szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezése nélkül, adott esetben biztosítva a visszatérés lehetőségét; |
| --- | --- |

H.

mivel a becslések szerint a világon 1,4 milliárd hektárra szokásjogi normák vonatkoznak; mivel az őshonos népek földhöz jutása a védelem különleges formáiban részesül az ILO 169. sz. egyezménye és az ENSZ őslakosok jogairól szóló nyilatkozata alapján, és ez utóbbi 10. cikke garantálja azt a jogot, hogy ne lehessen őket erővel kitelepíteni saját földjükről és területükről, valamint kimondja, hogy nem kerülhet sor áttelepítésre az őshonos lakosságnak az igazságos és tisztességes kártérítésről való megállapodást követő szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezése nélkül, adott esetben biztosítva a visszatérés lehetőségét;

| I. | mivel a nagyszabású földvásárlások a 2011-es tiranai nyilatkozat értelében „nagyarányú földszerzésnek” minősülnek, amennyiben az alábbiak közül legalább egy teljesül: amennyiben egyértelműen sértik az emberi jogokat; amennyiben az érintett nem a helyi közösség áttelepítése szabad, előzetes és tájékozott hozzájárulásuk nélkül történt; ha az nem átlátható szerződéseken alapul; és amennyiben az negatív társadalmi, gazdasági, illetve környezeti hatásokkal jár; |
| --- | --- |

I.

mivel a nagyszabású földvásárlások a 2011-es tiranai nyilatkozat értelében „nagyarányú földszerzésnek” minősülnek, amennyiben az alábbiak közül legalább egy teljesül: amennyiben egyértelműen sértik az emberi jogokat; amennyiben az érintett nem a helyi közösség áttelepítése szabad, előzetes és tájékozott hozzájárulásuk nélkül történt; ha az nem átlátható szerződéseken alapul; és amennyiben az negatív társadalmi, gazdasági, illetve környezeti hatásokkal jár;

| J. | mivel az Afrikai Fejlesztési Bank szerint Tanzánia népességének 75 %-a mezőgazdasági kistermelő; mivel a tanzániai lakosság mintegy 10 %-át kitevő pásztorközösségekben élő népek – többek között a maszájok – jól és harmóniában élnek együtt a védett vadon élő állatokkal, de továbbra is azzal kell szembenézniük, hogy hatalmas földterületeket veszítenek el amiatt, hogy ezeket a jogi és gyakorlati következmények megfelelő ismerete nélkül értékesítik, korrupt és jogszerűtlen módon utalnak ki földterületeket külföldiek számára, illetve e földterületeket a hatóságok a trösztöknek fenntartott földterületekként, rezervátumokként vagy nemzeti parkokként osztályozzák; |
| --- | --- |

J.

mivel az Afrikai Fejlesztési Bank szerint Tanzánia népességének 75 %-a mezőgazdasági kistermelő; mivel a tanzániai lakosság mintegy 10 %-át kitevő pásztorközösségekben élő népek – többek között a maszájok – jól és harmóniában élnek együtt a védett vadon élő állatokkal, de továbbra is azzal kell szembenézniük, hogy hatalmas földterületeket veszítenek el amiatt, hogy ezeket a jogi és gyakorlati következmények megfelelő ismerete nélkül értékesítik, korrupt és jogszerűtlen módon utalnak ki földterületeket külföldiek számára, illetve e földterületeket a hatóságok a trösztöknek fenntartott földterületekként, rezervátumokként vagy nemzeti parkokként osztályozzák;

| K. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 17. cikke elismeri, hogy minden személynek – mind egyénileg, mind pedig másokkal együttesen – joga van a tulajdonhoz, és senkit sem lehet a tulajdonától önkényesen megfosztani; |
| --- | --- |

K.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 17. cikke elismeri, hogy minden személynek – mind egyénileg, mind pedig másokkal együttesen – joga van a tulajdonhoz, és senkit sem lehet a tulajdonától önkényesen megfosztani;

| L. | mivel a nemzetközi – többek között az európai – vállalatok jelentős szerepet játszottak a nagyszabású földvásárlásokban Tanzániában, és a nemzetközi pénzügyi intézmények nagyméretű földterületre vonatkozó megállapodások finanszírozásában vettek részt az országban; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemzetközi – többek között az európai – vállalatok jelentős szerepet játszottak a nagyszabású földvásárlásokban Tanzániában, és a nemzetközi pénzügyi intézmények nagyméretű földterületre vonatkozó megállapodások finanszírozásában vettek részt az országban;

| M. | mivel az afrikai földpolitikára vonatkozó keret és iránymutatások felszólítanak a közösségek emberi jogainak – többek között a szokásjogon alapuló földhasználati jogoknak, illetve a termőföldhöz kapcsolódó forrásoknak – a tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

M.

mivel az afrikai földpolitikára vonatkozó keret és iránymutatások felszólítanak a közösségek emberi jogainak – többek között a szokásjogon alapuló földhasználati jogoknak, illetve a termőföldhöz kapcsolódó forrásoknak – a tiszteletben tartására;

| N. | mivel 2014 májusában az EU elindított egy új programot a földgazdálkodás megerősítése és annak elősegítése érdekében, hogy az afrikai országokban javuljon a családi gazdaságok és a kiszolgáltatott közösségek élelmezés- és táplálkozásbiztonsága; |
| --- | --- |

N.

mivel 2014 májusában az EU elindított egy új programot a földgazdálkodás megerősítése és annak elősegítése érdekében, hogy az afrikai országokban javuljon a családi gazdaságok és a kiszolgáltatott közösségek élelmezés- és táplálkozásbiztonsága;

| 1. | határozottan elítéli, hogy a helyi vidéki közösségeket jogellenesen lakóhelyük elhagyására kényszerítik, lerombolják a falvaikat és megsemmisítik hagyományos életformájukat, megsértik alapvető emberi jogaikat, többek között a megfelelő élelemhez, a vízhez és a megfelelő lakhatáshoz való jogukat; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli, hogy a helyi vidéki közösségeket jogellenesen lakóhelyük elhagyására kényszerítik, lerombolják a falvaikat és megsemmisítik hagyományos életformájukat, megsértik alapvető emberi jogaikat, többek között a megfelelő élelemhez, a vízhez és a megfelelő lakhatáshoz való jogukat;

| 2. | különösen elítéli az olyan intézkedéseket, amelyek nem ismerik el a szokásjogon alapuló földbirtokrendszerek legitimitását, amelyek törvényben előírt jogokat biztosítanak az egyéneknek és a közösségeknek, és megakadályozzák a földtulajdonjogoktól való megfosztást vagy az azokkal való visszaélést, ami különösen elterjedt az afrikai közösségekben; |
| --- | --- |

2.

különösen elítéli az olyan intézkedéseket, amelyek nem ismerik el a szokásjogon alapuló földbirtokrendszerek legitimitását, amelyek törvényben előírt jogokat biztosítanak az egyéneknek és a közösségeknek, és megakadályozzák a földtulajdonjogoktól való megfosztást vagy az azokkal való visszaélést, ami különösen elterjedt az afrikai közösségekben;

| 3. | felhívja a tanzániai kormányt, hogy haladéktalanul hajtsa végre a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásokat (VGGT) és biztosítsa az abban előírt jogok érvényesíthetőségét; felszólítja a tanzániai kormányt, hogy tartsa tiszteletben a nagyméretű szárazföldi beruházásokról szóló iránymutatások első alapelvét, amely magában foglalja a közösségek emberi jogainak és a szokásjogon alapuló földhasználati jogoknak a tiszteletben tartását, és hozzájárul a felelős föld- és szárazföldi erőforrásokkal való gazdálkodáshoz a jogállamiság tiszteletben tartása mellett; felszólítja a tanzániai kormányt, hogy javítsa a mezőgazdasági és kereskedelmi munkavállalók legalább felét kitevő nők földtulajdonjogait, akiknek a tulajdonjogokhoz és a kapcsolódó szolgáltatásokhoz (pl. bankokhoz való hozzáférés és szervezetekben való részvétel) való hozzáférése továbbra is korlátozott, valamint javítsa a kiszolgáltatott közösségek és társadalmi csoportok, például a pásztorközösségek földtulajdonjogait is; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tanzániai kormányt, hogy haladéktalanul hajtsa végre a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásokat (VGGT) és biztosítsa az abban előírt jogok érvényesíthetőségét; felszólítja a tanzániai kormányt, hogy tartsa tiszteletben a nagyméretű szárazföldi beruházásokról szóló iránymutatások első alapelvét, amely magában foglalja a közösségek emberi jogainak és a szokásjogon alapuló földhasználati jogoknak a tiszteletben tartását, és hozzájárul a felelős föld- és szárazföldi erőforrásokkal való gazdálkodáshoz a jogállamiság tiszteletben tartása mellett; felszólítja a tanzániai kormányt, hogy javítsa a mezőgazdasági és kereskedelmi munkavállalók legalább felét kitevő nők földtulajdonjogait, akiknek a tulajdonjogokhoz és a kapcsolódó szolgáltatásokhoz (pl. bankokhoz való hozzáférés és szervezetekben való részvétel) való hozzáférése továbbra is korlátozott, valamint javítsa a kiszolgáltatott közösségek és társadalmi csoportok, például a pásztorközösségek földtulajdonjogait is;

| 4. | kéri, hogy indítsanak független vizsgálatot a Loliondóban folyó földvitákkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy indítsanak független vizsgálatot a Loliondóban folyó földvitákkal kapcsolatban;

| 5. | sürgeti a tanzániai kormányt, hogy mozdítsa elő a mezőgazdasági beruházási politikákat, amelyek a helyi lakosság érdekeit szolgálják az érintett régiókban, továbbá hogy tartsa be érvényesítse a szociális és környezeti hatásvizsgálatokra – többek a helyi élelmiszer-termelésre gyakorolt hatás vizsgálatára – a vonatkozó politikáit, mielőtt bármilyen beruházási projektbe kezdene, és megfelelően tartsa tiszteletben a földterületek kisajátítása esetében a konzultációra és kártalanításra vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a tanzániai kormányt, hogy mozdítsa elő a mezőgazdasági beruházási politikákat, amelyek a helyi lakosság érdekeit szolgálják az érintett régiókban, továbbá hogy tartsa be érvényesítse a szociális és környezeti hatásvizsgálatokra – többek a helyi élelmiszer-termelésre gyakorolt hatás vizsgálatára – a vonatkozó politikáit, mielőtt bármilyen beruházási projektbe kezdene, és megfelelően tartsa tiszteletben a földterületek kisajátítása esetében a konzultációra és kártalanításra vonatkozó rendelkezéseket;

| 6. | különösen emlékeztet arra, hogy az őshonos népek a nemzetközi jog alapján a védelem sajátos formáiban részesülnek a földhöz való jogaik tekintetében; hangsúlyozza, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozattal összhangban, hogy a földhasználat megváltoztatására csak akkor szabad sort keríteni, ha ahhoz az érintett helyi közösségek szabad, előzetes és tájékozott hozzájárulásukat adták; ragaszkodik ahhoz, hogy az államok biztosítsanak olyan hatékony mechanizmusokat, amelyek megelőzik és jogorvoslatot biztosítanak minden olyan intézkedéssel szemben, amelynek célja vagy eredménye az őshonos népek földjeiktől, területeiktől vagy erőforrásaiktól való megfosztása; |
| --- | --- |

6.

különösen emlékeztet arra, hogy az őshonos népek a nemzetközi jog alapján a védelem sajátos formáiban részesülnek a földhöz való jogaik tekintetében; hangsúlyozza, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozattal összhangban, hogy a földhasználat megváltoztatására csak akkor szabad sort keríteni, ha ahhoz az érintett helyi közösségek szabad, előzetes és tájékozott hozzájárulásukat adták; ragaszkodik ahhoz, hogy az államok biztosítsanak olyan hatékony mechanizmusokat, amelyek megelőzik és jogorvoslatot biztosítanak minden olyan intézkedéssel szemben, amelynek célja vagy eredménye az őshonos népek földjeiktől, területeiktől vagy erőforrásaiktól való megfosztása;

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Tanzániában számos beruházással kapcsolatban nincsen pontos tájékoztatás, továbbá az ezeket a beruházásokat körülvevő titkolózás miatt; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a hatóságokat annak biztosítására, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodásokat nyílt és átlátható módon kötik és a vándorló állattenyésztők és vagy pásztorok igényeihez igazítják; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Tanzániában számos beruházással kapcsolatban nincsen pontos tájékoztatás, továbbá az ezeket a beruházásokat körülvevő titkolózás miatt; kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a hatóságokat annak biztosítására, hogy a földterületekre vonatkozó megállapodásokat nyílt és átlátható módon kötik és a vándorló állattenyésztők és vagy pásztorok igényeihez igazítják;

| 8. | felszólítja különösen a Bizottságot, hogy aktívan működjön együtt a tanzániai hatóságokkal, annak érdekében, hogy határozottan ösztönözze őket arra, hogy terjesszék elő a maszájok jogainak jogilag kötelező erejű, egységes szerkezetbe foglalt elismerése, különös tekintettel a az ősi földterületeikre, ezáltal biztosítva a szükséges jogi védelmet az esetleges jövőbeni viták elkerüléséhez; |
| --- | --- |

8.

felszólítja különösen a Bizottságot, hogy aktívan működjön együtt a tanzániai hatóságokkal, annak érdekében, hogy határozottan ösztönözze őket arra, hogy terjesszék elő a maszájok jogainak jogilag kötelező erejű, egységes szerkezetbe foglalt elismerése, különös tekintettel a az ősi földterületeikre, ezáltal biztosítva a szükséges jogi védelmet az esetleges jövőbeni viták elkerüléséhez;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez elengedhetetlen, hogy a vidéki közösségek számára biztosítsák a földbirtoklást; kéri az Uniót, hogy segítse elő a fejlődő országok bíróságai kapacitásépítésének növelését a tulajdonjog hatékony érvényesítése és a földdel kapcsolatos viták megoldása érdekében, egy átfogó megközelítés részeként, amelynek célja a jogrendszerek és a jogállamiság megszilárdítása; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez elengedhetetlen, hogy a vidéki közösségek számára biztosítsák a földbirtoklást; kéri az Uniót, hogy segítse elő a fejlődő országok bíróságai kapacitásépítésének növelését a tulajdonjog hatékony érvényesítése és a földdel kapcsolatos viták megoldása érdekében, egy átfogó megközelítés részeként, amelynek célja a jogrendszerek és a jogállamiság megszilárdítása;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a nagyléptékű projektek gyakran súlyos károkat okoznak a természeti környezetben, beleértve az erdők kiirtását, a biológiai sokféleség csökkenését és a víz szennyeződését; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a nagyléptékű projektek gyakran súlyos károkat okoznak a természeti környezetben, beleértve az erdők kiirtását, a biológiai sokféleség csökkenését és a víz szennyeződését;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a földpolitikai iránymutatásainak a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásokhoz (VGGT) való hozzáigazítását, valamint, hogy erre helyezzen nagyobb hangsúlyt a fejlesztési együttműködési programjaiban, kereskedelmi és beruházási politikáiban és a többoldalú pénzügyi intézményekben való részvétele során; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a földpolitikai iránymutatásainak a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásokhoz (VGGT) való hozzáigazítását, valamint, hogy erre helyezzen nagyobb hangsúlyt a fejlesztési együttműködési programjaiban, kereskedelmi és beruházási politikáiban és a többoldalú pénzügyi intézményekben való részvétele során;

| 12. | megismétli, hogy az emberi jogokat és a földfoglalás tiltására vonatkozó szabályokat általánosan érvényesíteni kell az Unió kereskedelmi és beruházási megállapodásában, többek között az általános vámkedvezmény-rendszerben (GSP); |
| --- | --- |

12.

megismétli, hogy az emberi jogokat és a földfoglalás tiltására vonatkozó szabályokat általánosan érvényesíteni kell az Unió kereskedelmi és beruházási megállapodásában, többek között az általános vámkedvezmény-rendszerben (GSP);

| 13. | hangsúlyozza az uniós vállalkozások és pénzügyi intézmények nagyléptékű tanzániai agráripari beruházásokkal kapcsolatos műveletei teljes átláthatóságának és elszámoltathatóságának fontosságát, és kéri egy olyan szilárd és hatékony uniós mechanizmus létrehozását, amely nyomon követi ezeket a műveleteket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az uniós vállalkozások és pénzügyi intézmények nagyléptékű tanzániai agráripari beruházásokkal kapcsolatos műveletei teljes átláthatóságának és elszámoltathatóságának fontosságát, és kéri egy olyan szilárd és hatékony uniós mechanizmus létrehozását, amely nyomon követi ezeket a műveleteket;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a Parlamentnek a fejlesztési programok kiadásairól és az EU földgazdálkodással kapcsolatos költségvetéséről, annak biztosítása érdekében, hogy ezek a programok előmozdítsák az emberi jogokat és kezeljék a fölszerzéshez kapcsolódó kihívásokat; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést a Parlamentnek a fejlesztési programok kiadásairól és az EU földgazdálkodással kapcsolatos költségvetéséről, annak biztosítása érdekében, hogy ezek a programok előmozdítsák az emberi jogokat és kezeljék a fölszerzéshez kapcsolódó kihívásokat;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a földpolitikai eljárások során ténylegesen el kell ismerni a helyi és a közösségi alapú földhivatali/irányítási intézmények és struktúrák szerepét az állami szerep mellett; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a földpolitikai eljárások során ténylegesen el kell ismerni a helyi és a közösségi alapú földhivatali/irányítási intézmények és struktúrák szerepét az állami szerep mellett;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, valamint Tanzánia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, valamint Tanzánia kormányának és parlamentjének.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/126 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/126

---

P8_TA(2015)0074

Az orosz ellenzéki vezető, Borisz Nyemcov meggyilkolása és az oroszországi demokrácia helyzete

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása Borisz Nyemcov, orosz ellenzéki vezető meggyilkolásáról és a demokrácia oroszországi helyzetéről (2015/2592(RSP))

(2016/C 316/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi, Oroszországról szóló jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz hivatalnokokkal szembeni közös vízumkorlátozásokról szóló 2012. október 23-i állásfoglalására (1), az oroszországi jogállamiságról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (2), a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (3), a (2009. évi Szaharov-díjjal kitüntetett) Memorial nevű, nem kormányzati szervezet feloszlatásáról szóló, 2014. október 23-i állásfoglalására (4), valamint az Oroszországról, különösen Alekszej Navalnij ügyéről szóló, 2015. január 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi, Oroszországról szóló jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen a Szergej Magnyickij ügyében érintett orosz hivatalnokokkal szembeni közös vízumkorlátozásokról szóló 2012. október 23-i állásfoglalására (1), az oroszországi jogállamiságról szóló, 2013. június 13-i állásfoglalására (2), a Bolotnaja téri eseményekben részt vevő tüntetők elleni ítéletről szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (3), a (2009. évi Szaharov-díjjal kitüntetett) Memorial nevű, nem kormányzati szervezet feloszlatásáról szóló, 2014. október 23-i állásfoglalására (4), valamint az Oroszországról, különösen Alekszej Navalnij ügyéről szóló, 2015. január 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) Borisz Nyemcov meggyilkolásáról szóló 2015. február 28-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) Borisz Nyemcov meggyilkolásáról szóló 2015. február 28-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő Nagyija Szavcsenkó elhúzódó fogva tartásáról szóló 2015. március 4-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő Nagyija Szavcsenkó elhúzódó fogva tartásáról szóló 2015. március 4-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének 2015. március 3-i nyilatkozata arról, hogy az orosz hatóságok megtagadták Sandra Kalniete európai parlamenti képviselőtől a beutazást az Oroszországi Föderáció területére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének 2015. március 3-i nyilatkozata arról, hogy az orosz hatóságok megtagadták Sandra Kalniete európai parlamenti képviselőtől a beutazást az Oroszországi Föderáció területére,

| — | tekintettel az Oroszországi Föderáció emberi jogi ombudsmanja, Vlagyimir Lukin által a moszkvai tömegdemonstrációkról és a bűnüldöző szervek által tett lépésekről 2014. március 4-én tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországi Föderáció emberi jogi ombudsmanja, Vlagyimir Lukin által a moszkvai tömegdemonstrációkról és a bűnüldöző szervek által tett lépésekről 2014. március 4-én tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti 2013. november 28-i emberi jogi konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti 2013. november 28-i emberi jogi konzultációra,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Oroszországi Föderáció közötti meglévő partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az új EU–Oroszország megállapodással kapcsolatos, felfüggesztett tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Oroszországi Föderáció közötti meglévő partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az új EU–Oroszország megállapodással kapcsolatos, felfüggesztett tárgyalásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Borisz Nyemcovot, az Oroszországi Föderáció egykori miniszterelnök-helyettesét, Nyizsnyij Novgorod egykori kormányzóját, az orosz posztszovjet társadalom és gazdaság kiemelkedő reformerét, valamint az orosz liberális és demokratikus ellenzék egyik vezetőjét a gazdasági válság hatásai és az ukrajnai konfliktus ellen általa 2015. március 1-jére szervezett tüntetés előtt két nappal, a Kreml közelében meggyilkolták; |
| --- | --- |

A.

mivel Borisz Nyemcovot, az Oroszországi Föderáció egykori miniszterelnök-helyettesét, Nyizsnyij Novgorod egykori kormányzóját, az orosz posztszovjet társadalom és gazdaság kiemelkedő reformerét, valamint az orosz liberális és demokratikus ellenzék egyik vezetőjét a gazdasági válság hatásai és az ukrajnai konfliktus ellen általa 2015. március 1-jére szervezett tüntetés előtt két nappal, a Kreml közelében meggyilkolták;

| B. | mivel Borisz Nyemcov a meggyilkolása előtti hetekben Oroszország donyec-medencei konfliktusban játszott szerepét vizsgálta, és erre vonatkozóan jelentést tervezett közzétenni; mivel Borisz Nyemcov meggyilkolásával összefüggésben öt személyt letartóztattak, az azonban nem egyértelmű, hogy közülük adta-e le valaki a gyilkos lövéseket; mivel az orosz hatóságok megtagadták az Orosz Föderációba való belépést egyes európai parlamenti képviselőktől és nemzeti küldöttségektől, megakadályozva Borisz Nyemcov temetésén való részvételüket; |
| --- | --- |

B.

mivel Borisz Nyemcov a meggyilkolása előtti hetekben Oroszország donyec-medencei konfliktusban játszott szerepét vizsgálta, és erre vonatkozóan jelentést tervezett közzétenni; mivel Borisz Nyemcov meggyilkolásával összefüggésben öt személyt letartóztattak, az azonban nem egyértelmű, hogy közülük adta-e le valaki a gyilkos lövéseket; mivel az orosz hatóságok megtagadták az Orosz Föderációba való belépést egyes európai parlamenti képviselőktől és nemzeti küldöttségektől, megakadályozva Borisz Nyemcov temetésén való részvételüket;

| C. | mivel Borisz Nyemcov határozottan síkra szállt egy modern, virágzó, demokratikus és a világra nyitott Oroszországi Föderációért; |
| --- | --- |

C.

mivel Borisz Nyemcov határozottan síkra szállt egy modern, virágzó, demokratikus és a világra nyitott Oroszországi Föderációért;

| D. | mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagjaként és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának aláírójaként elkötelezte magát a demokrácia egyetemes alapelvei, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

D.

mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagjaként és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának aláírójaként elkötelezte magát a demokrácia egyetemes alapelvei, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett;

| E. | mivel Oroszországban az emberi jogok helyzete az utóbbi években folyamatosan romlott, és mivel az orosz hatóságok számos olyan jogszabályt fogadtak el, amelyek kétértelmű rendelkezéseket tartalmaznak, és amelyeket az ellenzéki és civil társadalmi szereplők, valamint a szólás és a gyülekezés szabadságának fokozottabb korlátozására használnak fel; mivel az Igazságügyi Minisztérium újonnan bevezetett hatásköröket felhasználva 42 szervezetet minősített „külföldi ügynöknek”, köztük az ország legnagyobb szekértelemmel rendelkező és leghitelesebb emberi jogi szervezeteit, valamint bürokratikus kifogásokkal számos egyéb szervezetet megpróbált feloszlatni; mivel 2015 januárjában a Duma megtette az első lépést egy olyan új jogszabály elfogadása irányában, amely megtiltaná a „nemkívánatos” külföldi szervezetek tevékenységeit; |
| --- | --- |

E.

mivel Oroszországban az emberi jogok helyzete az utóbbi években folyamatosan romlott, és mivel az orosz hatóságok számos olyan jogszabályt fogadtak el, amelyek kétértelmű rendelkezéseket tartalmaznak, és amelyeket az ellenzéki és civil társadalmi szereplők, valamint a szólás és a gyülekezés szabadságának fokozottabb korlátozására használnak fel; mivel az Igazságügyi Minisztérium újonnan bevezetett hatásköröket felhasználva 42 szervezetet minősített „külföldi ügynöknek”, köztük az ország legnagyobb szekértelemmel rendelkező és leghitelesebb emberi jogi szervezeteit, valamint bürokratikus kifogásokkal számos egyéb szervezetet megpróbált feloszlatni; mivel 2015 januárjában a Duma megtette az első lépést egy olyan új jogszabály elfogadása irányában, amely megtiltaná a „nemkívánatos” külföldi szervezetek tevékenységeit;

| F. | mivel a Parlament számos alkalommal hangot adott aggodalmának a demokrácia oroszországi helyzete miatt, valamint amiatt, hogy Oroszország szisztematikusan nem érvényesíti a jogállamiságot és nem tartja tiszteletben az alapvető jogokat; mivel a jogállamiságot, a tisztességes tárgyalásra vonatkozó normákat, a tisztességes eljárás követelményét és a bíróságok függetlenségének elvét Oroszországban nem tartják tiszteletben; mivel a legutóbbi elnöki és Állami Duma-választások nem feleltek meg az EBESZ követelményeinek; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament számos alkalommal hangot adott aggodalmának a demokrácia oroszországi helyzete miatt, valamint amiatt, hogy Oroszország szisztematikusan nem érvényesíti a jogállamiságot és nem tartja tiszteletben az alapvető jogokat; mivel a jogállamiságot, a tisztességes tárgyalásra vonatkozó normákat, a tisztességes eljárás követelményét és a bíróságok függetlenségének elvét Oroszországban nem tartják tiszteletben; mivel a legutóbbi elnöki és Állami Duma-választások nem feleltek meg az EBESZ követelményeinek;

| G. | mivel az elmúlt években számos per és bírósági eljárás – például Navalnij, Magnyitszkij, Hodorkovszkij és Politkovszkaja ügye – miatt kétségek merültek fel az Oroszországi Föderáció igazságszolgáltatási intézményeinek függetlensége és pártatlansága tekintetében; mivel a fent említett, nagy nyilvánosságot kapott ügyek csak az Oroszországon kívül legismertebb esetei annak, hogy az orosz állam szisztematikusan nem érvényesíti a jogállamiságot és nem biztosítja polgárai számára az igazságszolgáltatást; |
| --- | --- |

G.

mivel az elmúlt években számos per és bírósági eljárás – például Navalnij, Magnyitszkij, Hodorkovszkij és Politkovszkaja ügye – miatt kétségek merültek fel az Oroszországi Föderáció igazságszolgáltatási intézményeinek függetlensége és pártatlansága tekintetében; mivel a fent említett, nagy nyilvánosságot kapott ügyek csak az Oroszországon kívül legismertebb esetei annak, hogy az orosz állam szisztematikusan nem érvényesíti a jogállamiságot és nem biztosítja polgárai számára az igazságszolgáltatást;

| H. | mivel egyre nagyobb szükség van arra, hogy az EU egységes, eltökélt, koherens és átfogó, minden tagállam által támogatott politikát folytasson Oroszországgal szemben, az EU és Oroszország által egyaránt elfogadott egyetemes értékeken alapuló határozott és igazságos bírálattal alátámasztott támogatás és segítségnyújtás mellett; |
| --- | --- |

H.

mivel egyre nagyobb szükség van arra, hogy az EU egységes, eltökélt, koherens és átfogó, minden tagállam által támogatott politikát folytasson Oroszországgal szemben, az EU és Oroszország által egyaránt elfogadott egyetemes értékeken alapuló határozott és igazságos bírálattal alátámasztott támogatás és segítségnyújtás mellett;

| I. | mivel az Európai Unió a modernizációs partnerség keretében több ízben kínált fel támogatást és szakértői segítséget Oroszországnak ahhoz, hogy megerősítse a jogállamiságot, eleget tegyen nemzetközi kötelezettségeinek és kiaknázza teljes gazdasági potenciálját; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió a modernizációs partnerség keretében több ízben kínált fel támogatást és szakértői segítséget Oroszországnak ahhoz, hogy megerősítse a jogállamiságot, eleget tegyen nemzetközi kötelezettségeinek és kiaknázza teljes gazdasági potenciálját;

| J. | mivel 2015. február 19-én Alekszej Navalnij orosz ellenzéki vezetőt 15 nap börtönbüntetésre ítélték, amiért egy közelgő tüntetést hirdető szórólapokat osztogatott; mivel 2014. december 30-án az egyik bíróság 3 és fél év felfüggesztett börtönbüntetést rótt ki rá, a fivérére, Oleg Navalnijra pedig 3 és fél év börtönbüntetést; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015. február 19-én Alekszej Navalnij orosz ellenzéki vezetőt 15 nap börtönbüntetésre ítélték, amiért egy közelgő tüntetést hirdető szórólapokat osztogatott; mivel 2014. december 30-án az egyik bíróság 3 és fél év felfüggesztett börtönbüntetést rótt ki rá, a fivérére, Oleg Navalnijra pedig 3 és fél év börtönbüntetést;

| K. | mivel 2015. március 4-én egy moszkvai bíróság elutasította a Nagyija Szavcsenkó által az Oroszországi Föderáció általi illegális fogva tartása ellen benyújtott újabb fellebbezést, amelyben az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése (PACE) tagjaként fennálló immunitására hivatkozott; mivel 2015. március 4-én Nagyija Szavcsenkó már 82 napja éhségsztrájkot folytatott, és mivel ilyen hosszú idő elteltével fennáll annak kockázata, hogy maradandó egészségkárosodást szenved, vagy életét veszti; |
| --- | --- |

K.

mivel 2015. március 4-én egy moszkvai bíróság elutasította a Nagyija Szavcsenkó által az Oroszországi Föderáció általi illegális fogva tartása ellen benyújtott újabb fellebbezést, amelyben az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése (PACE) tagjaként fennálló immunitására hivatkozott; mivel 2015. március 4-én Nagyija Szavcsenkó már 82 napja éhségsztrájkot folytatott, és mivel ilyen hosszú idő elteltével fennáll annak kockázata, hogy maradandó egészségkárosodást szenved, vagy életét veszti;

| L. | mivel hat hónap telt el azóta, hogy az orosz titkosszolgálat a nemzetközi jogot megsértve Észtország területen elrabolta Eston Kohver észt rendőrtisztet; mivel Eston Kohvert azóta is a moszkvai Lefortovo börtönben tartják illegálisan fogva; mivel Eston Kohver nem kap megfelelő jogi segítséget, megtagadták tőle a tisztességes eljáráshoz való jogot, és indokolatlan pszichiátriai vizsgálat alá vetették, melynek részletei továbbra sem ismertek; |
| --- | --- |

L.

mivel hat hónap telt el azóta, hogy az orosz titkosszolgálat a nemzetközi jogot megsértve Észtország területen elrabolta Eston Kohver észt rendőrtisztet; mivel Eston Kohvert azóta is a moszkvai Lefortovo börtönben tartják illegálisan fogva; mivel Eston Kohver nem kap megfelelő jogi segítséget, megtagadták tőle a tisztességes eljáráshoz való jogot, és indokolatlan pszichiátriai vizsgálat alá vetették, melynek részletei továbbra sem ismertek;

| M. | mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány foglalkozik az orosz média pluralizmusának kérdésével, és mivel az alapítvány partnereivel együttműködésben felkérést kapott arra, hogy új médiakezdeményezéseket dolgozzon ki; |
| --- | --- |

M.

mivel a Demokráciáért Európai Alapítvány foglalkozik az orosz média pluralizmusának kérdésével, és mivel az alapítvány partnereivel együttműködésben felkérést kapott arra, hogy új médiakezdeményezéseket dolgozzon ki;

| N. | mivel továbbra is orosz kezekben van a lengyel kormány azon Tu-154-esének roncsa és fekete doboza, amely 2010 áprilisában zuhant le Szmolenszk mellett, a lengyel elnök és a politikai, katonai és kulturális körök prominens személyiségeinek halálát okozva; mivel az orosz hatóságok az erre irányuló többszöri felkérések ellenére nem szolgáltatják vissza azokat Lengyelországnak; |
| --- | --- |

N.

mivel továbbra is orosz kezekben van a lengyel kormány azon Tu-154-esének roncsa és fekete doboza, amely 2010 áprilisában zuhant le Szmolenszk mellett, a lengyel elnök és a politikai, katonai és kulturális körök prominens személyiségeinek halálát okozva; mivel az orosz hatóságok az erre irányuló többszöri felkérések ellenére nem szolgáltatják vissza azokat Lengyelországnak;

| 1. | határozottan elítéli a közelmúltbeli oroszországi történelem legjelentősebb politikai gyilkosságát, azaz Borisz Nyemcov meggyilkolását, akivel a Kreml közelében végeztek, egy olyan területen, amelyet biztonsági kamerákkal figyelnek meg, és ahol jelen vannak a rendőrség és a biztonsági szolgálatok emberei; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a közelmúltbeli oroszországi történelem legjelentősebb politikai gyilkosságát, azaz Borisz Nyemcov meggyilkolását, akivel a Kreml közelében végeztek, egy olyan területen, amelyet biztonsági kamerákkal figyelnek meg, és ahol jelen vannak a rendőrség és a biztonsági szolgálatok emberei;

| 2. | tiszteleg Borisz Nyemcov, jelentős ellenzéki vezető előtt, aki másokkal együtt megalapította és vezette a Szolidarnoszty politikai mozgalmat, Putyin elnök és az ukrajnai háború egyik legfőbb kritikusaként lépett fel, és aki életét egy demokratikusabb, virágzó és nyitott, a szomszédos államokkal és partnereivel szilárd kapcsolatokat ápoló Oroszország létrehozásának szentelte; őszinte részvétét fejezi ki Borisz Nyemcov családjának és barátainak, az ellenzék tagjainak és az orosz népnek; elítéli, hogy az orosz vezetőség úgy határozott, megakadályozza egyes uniós diplomaták és nemzeti küldöttségek Borisz Nyemcov temetésén való részvételét, ezáltal is meggátolva az EU azon szándékát, hogy lerója tiszteletét az egyetemes értékekért kiálló bátor orosz állampolgárok előtt; |
| --- | --- |

2.

tiszteleg Borisz Nyemcov, jelentős ellenzéki vezető előtt, aki másokkal együtt megalapította és vezette a Szolidarnoszty politikai mozgalmat, Putyin elnök és az ukrajnai háború egyik legfőbb kritikusaként lépett fel, és aki életét egy demokratikusabb, virágzó és nyitott, a szomszédos államokkal és partnereivel szilárd kapcsolatokat ápoló Oroszország létrehozásának szentelte; őszinte részvétét fejezi ki Borisz Nyemcov családjának és barátainak, az ellenzék tagjainak és az orosz népnek; elítéli, hogy az orosz vezetőség úgy határozott, megakadályozza egyes uniós diplomaták és nemzeti küldöttségek Borisz Nyemcov temetésén való részvételét, ezáltal is meggátolva az EU azon szándékát, hogy lerója tiszteletét az egyetemes értékekért kiálló bátor orosz állampolgárok előtt;

| 3. | rámutat, hogy az ő meggyilkolása egy újabb eset a megoldatlan politikai indítékú gyilkosságok és gyanús halálesetek sorában, amelyekre Oroszországban 1998 óta sor került, ideértve Anna Politkovszkaja tényfeltáró újságíró, az állítólag az Egyesült Királyságban meggyilkolt Alexander Litvinyenkó, Sztanyiszlav Markelov ügyvéd, Anasztaszija Baburova újságíró, Natalja Esztyemirova emberi jogi aktivista, Szergej Magnyitszkij ügyvéd, és most Borisz Nyemcov politikus halálát; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az ő meggyilkolása egy újabb eset a megoldatlan politikai indítékú gyilkosságok és gyanús halálesetek sorában, amelyekre Oroszországban 1998 óta sor került, ideértve Anna Politkovszkaja tényfeltáró újságíró, az állítólag az Egyesült Királyságban meggyilkolt Alexander Litvinyenkó, Sztanyiszlav Markelov ügyvéd, Anasztaszija Baburova újságíró, Natalja Esztyemirova emberi jogi aktivista, Szergej Magnyitszkij ügyvéd, és most Borisz Nyemcov politikus halálát;

| 4. | nyugtázza, hogy az orosz hatóságok bejelentették öt csecsen származású gyanúsított letartóztatását; |
| --- | --- |

4.

nyugtázza, hogy az orosz hatóságok bejelentették öt csecsen származású gyanúsított letartóztatását;

| 5. | kéri a gyilkosság független nemzetközi kivizsgálását; úgy véli, hogy az EBESZ, az Európa Tanács és az ENSZ keretében rendelkezésre álló eszközök elősegítenék a pártatlan és tisztességes vizsgálatot; |
| --- | --- |

5.

kéri a gyilkosság független nemzetközi kivizsgálását; úgy véli, hogy az EBESZ, az Európa Tanács és az ENSZ keretében rendelkezésre álló eszközök elősegítenék a pártatlan és tisztességes vizsgálatot;

| 6. | kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Oroszországgal kapcsolatos jövőbeni politikájuk kialakításakor vegyék figyelembe, hogy az orosz hatóságok által teremtett politikai környezet az efféle gyilkosságok, az erőszak és az elnyomás táptalaját képezi; riasztónak tartja az ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők, kisebbségek és szomszédos nemzetek ellen irányuló gyűlölködő légkört, amely az utóbbi években Oroszországban felerősödött, és amelyet az állami propaganda és hivatalos média kelt egy olyan politikai kultúra elemeként, amely elhatárolja magát a demokratikus elvektől; |
| --- | --- |

6.

kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Oroszországgal kapcsolatos jövőbeni politikájuk kialakításakor vegyék figyelembe, hogy az orosz hatóságok által teremtett politikai környezet az efféle gyilkosságok, az erőszak és az elnyomás táptalaját képezi; riasztónak tartja az ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők, kisebbségek és szomszédos nemzetek ellen irányuló gyűlölködő légkört, amely az utóbbi években Oroszországban felerősödött, és amelyet az állami propaganda és hivatalos média kelt egy olyan politikai kultúra elemeként, amely elhatárolja magát a demokratikus elvektől;

| 7. | felhívja az Oroszországi Föderáció hatóságait, hogy hagyjanak fel a szomszédos államok, a Nyugat és saját népük ellen folytatott szégyenteljes propagandaháborúval és információs hadjárattal, amely elnyomással, gyűlöletbeszéddel és félelemmel átitatott országgá alakítja Oroszországot, ahol a nacionalista eufóriát a Krím annektálására és az elmélyülő ukrajnai háborúra építik, ahol a krími tatárok jogait lábbal tiporják, és ahol a Kreml gyűlöletre és viszálykodásra épülő, nemzetközi jogi normákat sértő cselekedetei gyűlöletet és viszályt szülnek; elítéli az orosz társadalom számára idegen eszmékként bemutatott demokratikus és alapvető értékek elleni újabb propagandaháborút; emlékeztet rá, hogy az Európai Unió és az Orosz Föderáció számos nemzetközi nyilatkozatban és szerződésben elkötelezte magát az egyetemes demokratikus értékek és az alapvető jogok védelme mellett; hangsúlyozza a politikai ellenzéki erők jelenlétének fontosságát, mivel ezzel biztosítható Oroszországban a folyamatos vitára és eszmecserékre épülő politikai és jogalkotási kultúra; |
| --- | --- |

7.

felhívja az Oroszországi Föderáció hatóságait, hogy hagyjanak fel a szomszédos államok, a Nyugat és saját népük ellen folytatott szégyenteljes propagandaháborúval és információs hadjárattal, amely elnyomással, gyűlöletbeszéddel és félelemmel átitatott országgá alakítja Oroszországot, ahol a nacionalista eufóriát a Krím annektálására és az elmélyülő ukrajnai háborúra építik, ahol a krími tatárok jogait lábbal tiporják, és ahol a Kreml gyűlöletre és viszálykodásra épülő, nemzetközi jogi normákat sértő cselekedetei gyűlöletet és viszályt szülnek; elítéli az orosz társadalom számára idegen eszmékként bemutatott demokratikus és alapvető értékek elleni újabb propagandaháborút; emlékeztet rá, hogy az Európai Unió és az Orosz Föderáció számos nemzetközi nyilatkozatban és szerződésben elkötelezte magát az egyetemes demokratikus értékek és az alapvető jogok védelme mellett; hangsúlyozza a politikai ellenzéki erők jelenlétének fontosságát, mivel ezzel biztosítható Oroszországban a folyamatos vitára és eszmecserékre épülő politikai és jogalkotási kultúra;

| 8. | felhívja az orosz hatóságokat, hogy hagyjanak fel az ellenzéki vezetők, a civil társadalom képviselői és a független média elleni mindenfajta – mind politikai, mind bírói –nyomásgyakorlással, elnyomó intézkedésekkel és megfélemlítéssel, és tegyék lehetővé számukra, hogy szabadon tevékenykedjenek, összhangban az orosz alkotmány alapelveivel; |
| --- | --- |

8.

felhívja az orosz hatóságokat, hogy hagyjanak fel az ellenzéki vezetők, a civil társadalom képviselői és a független média elleni mindenfajta – mind politikai, mind bírói –nyomásgyakorlással, elnyomó intézkedésekkel és megfélemlítéssel, és tegyék lehetővé számukra, hogy szabadon tevékenykedjenek, összhangban az orosz alkotmány alapelveivel;

| 9. | mélységes aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Oroszország figyelmen kívül hagyja az ENSZ, az Európa Tanács és az EBESZ tagjaként fennálló nemzetközi jogi kötelezettségeit, és nem tartja tiszteletben az alapvető emberi jogokat és a jogállamiságot; úgy véli, hogy az Oroszországi Föderációnak teljesítenie kell vállalt kötelezettségeit; sajnálja, hogy a közelmúltbeli fejlemények arra utalnak, hogy Oroszország a működő demokráciával ellentétes irányba mozdult, az ugyanis magában foglalja az ellenzék, a jogállamiság és az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

9.

mélységes aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Oroszország figyelmen kívül hagyja az ENSZ, az Európa Tanács és az EBESZ tagjaként fennálló nemzetközi jogi kötelezettségeit, és nem tartja tiszteletben az alapvető emberi jogokat és a jogállamiságot; úgy véli, hogy az Oroszországi Föderációnak teljesítenie kell vállalt kötelezettségeit; sajnálja, hogy a közelmúltbeli fejlemények arra utalnak, hogy Oroszország a működő demokráciával ellentétes irányba mozdult, az ugyanis magában foglalja az ellenzék, a jogállamiság és az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartását;

| 10. | mélységes sajnálattal veszi tudomásul, hogy az orosz hatóságok nem adnak választ a külföldi ügynökökről szóló jogszabályra vonatkozó kritikákra, akár az Oroszországi Föderáción belülről, akár a nemzetközi színtérről érkeznek, valamint hogy olyan módosításokat fogadtak el, amelyek tovább szűkítik a nem kereskedelmi szervezetek mozgásterét és természetüknél fogva megkülönböztetőek; határozottan felszólítja Oroszországot, hogy vizsgálja felül a vonatkozó jogszabályt az emberi jogok és demokratikus szabadságjogok tekintetében vállalt nemzetközi kötelezettségei teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

10.

mélységes sajnálattal veszi tudomásul, hogy az orosz hatóságok nem adnak választ a külföldi ügynökökről szóló jogszabályra vonatkozó kritikákra, akár az Oroszországi Föderáción belülről, akár a nemzetközi színtérről érkeznek, valamint hogy olyan módosításokat fogadtak el, amelyek tovább szűkítik a nem kereskedelmi szervezetek mozgásterét és természetüknél fogva megkülönböztetőek; határozottan felszólítja Oroszországot, hogy vizsgálja felül a vonatkozó jogszabályt az emberi jogok és demokratikus szabadságjogok tekintetében vállalt nemzetközi kötelezettségei teljesítése érdekében;

| 11. | üdvözli a Legfelsőbb Bíróság 2015. január 28-i döntését, miszerint elutasítja az Igazságügyi Minisztérium által benyújtott panaszt, mely az „Orosz Memorial egyesület” megszüntetését kéri, és amely azt állítja, hogy az egyesület szervezeti struktúráin belüli jogsértések történtek, továbbá felszólít a „külföldi ügynökök” jegyzékében szereplő, nem kormányzati szervezeteknek a jegyzékből való törlésére; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Legfelsőbb Bíróság 2015. január 28-i döntését, miszerint elutasítja az Igazságügyi Minisztérium által benyújtott panaszt, mely az „Orosz Memorial egyesület” megszüntetését kéri, és amely azt állítja, hogy az egyesület szervezeti struktúráin belüli jogsértések történtek, továbbá felszólít a „külföldi ügynökök” jegyzékében szereplő, nem kormányzati szervezeteknek a jegyzékből való törlésére;

| 12. | felszólítja az orosz hatóságokat, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon az összes elismert politikai foglyot; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az orosz hatóságokat, hogy haladéktalanul bocsássák szabadon az összes elismert politikai foglyot;

| 13. | felhívja az orosz hatóságokat, hogy sürgősen bocsássák szabadon az Ukrajna területén elrabolt és egy oroszországi börtönben jogtalanul fogva tartott Nagyija Szavcsenkót, és tartsák tiszteletben az ukrán Rada és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének tagjaként őt megillető mentelmi jogot; hangsúlyozza, hogy Nagyija Szavcsenkó rendkívül törékeny egészségi állapotáért Oroszország felel; mélységes aggodalmának ad hangot Nagyija Szavcsenkó egészségi állapotával kapcsolatban, és sürgeti az orosz igazságügyi hatóságokat a humanitárius jog alkalmazására; |
| --- | --- |

13.

felhívja az orosz hatóságokat, hogy sürgősen bocsássák szabadon az Ukrajna területén elrabolt és egy oroszországi börtönben jogtalanul fogva tartott Nagyija Szavcsenkót, és tartsák tiszteletben az ukrán Rada és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének tagjaként őt megillető mentelmi jogot; hangsúlyozza, hogy Nagyija Szavcsenkó rendkívül törékeny egészségi állapotáért Oroszország felel; mélységes aggodalmának ad hangot Nagyija Szavcsenkó egészségi állapotával kapcsolatban, és sürgeti az orosz igazságügyi hatóságokat a humanitárius jog alkalmazására;

| 14. | elítéli Eston Kohver észt nemzetbiztonsági tiszt észt területről történő elrablását és Oroszországba hurcolását; felszólít haladéktalan szabadon bocsátására és Észtországba való biztonságos hazatérésének biztosítására; |
| --- | --- |

14.

elítéli Eston Kohver észt nemzetbiztonsági tiszt észt területről történő elrablását és Oroszországba hurcolását; felszólít haladéktalan szabadon bocsátására és Észtországba való biztonságos hazatérésének biztosítására;

| 15. | meggyőződése, hogy Oroszországgal továbbra is jelentős globális szereplőként kell számolni, és hogy az EU-nak és Oroszországnak egyaránt stratégiai érdeke, hogy mielőbb visszafordítsák a konfliktusfolyamatot és diplomácia és közvetítés útján helyreállítsák a kapcsolatokat, feltéve, hogy ez a nemzetközi jog és az EBESZ keretében tett kötelezettségvállalások megfelelő tiszteletben tartásával történik; |
| --- | --- |

15.

meggyőződése, hogy Oroszországgal továbbra is jelentős globális szereplőként kell számolni, és hogy az EU-nak és Oroszországnak egyaránt stratégiai érdeke, hogy mielőbb visszafordítsák a konfliktusfolyamatot és diplomácia és közvetítés útján helyreállítsák a kapcsolatokat, feltéve, hogy ez a nemzetközi jog és az EBESZ keretében tett kötelezettségvállalások megfelelő tiszteletben tartásával történik;

| 16. | támogatásáról biztosítja a nyitott társadalom és a reformmenetrend iránt elkötelezett oroszországi demokratikus erőket; |
| --- | --- |

16.

támogatásáról biztosítja a nyitott társadalom és a reformmenetrend iránt elkötelezett oroszországi demokratikus erőket;

| 17. | arra sürgeti a Tanácsot, hogy dolgozzon ki Oroszországgal kapcsolatban egységes politikát, amelynek révén a 28 uniós tagállam és az uniós intézmények egy olyan, határozott, közös üzenet mellett kötelezik el magukat, miszerint az EU és Oroszország közötti kapcsolatokban az emberi jogok fontos szerepet játszanak, illetve hogy Oroszországban véget kell vetni a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadsága elfojtásának; úgy véli, hogy ezen uniós stratégiának azt kell céloznia, hogy Oroszországot rávegyék az EBESZ alapelveinek teljes körű betartására, és arra ösztönözzék az orosz vezetőket, hogy letérítsék Oroszországot a politikai és gazdasági elszigetelődés pályájáról; |
| --- | --- |

17.

arra sürgeti a Tanácsot, hogy dolgozzon ki Oroszországgal kapcsolatban egységes politikát, amelynek révén a 28 uniós tagállam és az uniós intézmények egy olyan, határozott, közös üzenet mellett kötelezik el magukat, miszerint az EU és Oroszország közötti kapcsolatokban az emberi jogok fontos szerepet játszanak, illetve hogy Oroszországban véget kell vetni a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadsága elfojtásának; úgy véli, hogy ezen uniós stratégiának azt kell céloznia, hogy Oroszországot rávegyék az EBESZ alapelveinek teljes körű betartására, és arra ösztönözzék az orosz vezetőket, hogy letérítsék Oroszországot a politikai és gazdasági elszigetelődés pályájáról;

| 18. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy az EKSZ és a Bizottság támogatásával dolgozzon ki erőteljesebb programot az oroszországi és krími civil társadalom támogatására, és keressenek és alakítsanak ki újabb lehetőségeket az orosz civil társadalommal való együttműködésre, olyan értékek előmozdítása céljából, mint a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság; kéri a EU-t, hogy az uniós finanszírozási eszközök jelenlegi programozási szakaszára való tekintettel növeljék az orosz civil társadalomnak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén nyújtott pénzügyi támogatást, valamint a civil társadalmi szervezetek és a helyi hatóságok számára nyújtott finanszírozást, továbbá a fenntartható és hiteles hosszú távú támogatás biztosítása érdekében a partnerségi eszközbe építsék be ez EU–Oroszország Civil Társadalmi Fórumot; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy az EKSZ és a Bizottság támogatásával dolgozzon ki erőteljesebb programot az oroszországi és krími civil társadalom támogatására, és keressenek és alakítsanak ki újabb lehetőségeket az orosz civil társadalommal való együttműködésre, olyan értékek előmozdítása céljából, mint a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság; kéri a EU-t, hogy az uniós finanszírozási eszközök jelenlegi programozási szakaszára való tekintettel növeljék az orosz civil társadalomnak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze révén nyújtott pénzügyi támogatást, valamint a civil társadalmi szervezetek és a helyi hatóságok számára nyújtott finanszírozást, továbbá a fenntartható és hiteles hosszú távú támogatás biztosítása érdekében a partnerségi eszközbe építsék be ez EU–Oroszország Civil Társadalmi Fórumot;

| 19. | megismétli a korábbi állásfoglalásaiban már szóvá tett, azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy az MH17-es járat lelövésével kapcsolatos, független és nemzetközi vizsgálat során az orosz hatóságok nem mutatnak együttműködést; határozottan hangsúlyozza, hogy a minszki megállapodás keretében hozott, amnesztiára irányuló szabályozás nem alkalmazható ennek a bűncselekménynek az elkövetőire, ezért nem jogosultak amnesztiára; |
| --- | --- |

19.

megismétli a korábbi állásfoglalásaiban már szóvá tett, azzal kapcsolatos aggodalmát, hogy az MH17-es járat lelövésével kapcsolatos, független és nemzetközi vizsgálat során az orosz hatóságok nem mutatnak együttműködést; határozottan hangsúlyozza, hogy a minszki megállapodás keretében hozott, amnesztiára irányuló szabályozás nem alkalmazható ennek a bűncselekménynek az elkövetőire, ezért nem jogosultak amnesztiára;

| 20. | felszólítja az orosz hatóságokat, hogy haladéktalanul szolgáltassák vissza Lengyelországnak a lengyel kormány Tu-154-esének roncsát és összes fekete dobozát; hangsúlyozza, hogy az orosz igazságszolgáltatás hatóságoktól való függésének mértéke aláássa a pártatlan és őszinte vizsgálódást; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az orosz hatóságokat, hogy haladéktalanul szolgáltassák vissza Lengyelországnak a lengyel kormány Tu-154-esének roncsát és összes fekete dobozát; hangsúlyozza, hogy az orosz igazságszolgáltatás hatóságoktól való függésének mértéke aláássa a pártatlan és őszinte vizsgálódást;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 68. E, 2014.3.7., 13. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0284.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0253.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0039.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0006.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/130

---

P8_TA(2015)0075

Az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének éves jelentése az Európai Parlament számára

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlament számára készített éves jelentéséről (2014/2219(INI))

(2016/C 316/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésre (12094/14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésre (12094/14),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. és 36. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének (főképviselő/alelnök) a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének (főképviselő/alelnök) a politikai elszámoltathatóságról tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Federica Mogherini főképviselő/alelnök által a Külügyi Bizottság 2014. október 6-i meghallgatásán tett kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Federica Mogherini főképviselő/alelnök által a Külügyi Bizottság 2014. október 6-i meghallgatásán tett kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0039/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0039/2015),

Egy megváltozott politikai és biztonsági környezettel szemben

| 1. | rámutat az EU körül – különösen az EU közvetlen szomszédságában – drámai módon súlyossá vált biztonsági helyzetre, ahol Európa nemzetközi jogon alapuló rendje, valamint stabilitása és biztonsága az európai integráció kezdete óta még soha nem tapasztalt mértékben forog veszélyben; rámutat a globális politikai rend folyamatban levő átalakulására; |
| --- | --- |

1.

rámutat az EU körül – különösen az EU közvetlen szomszédságában – drámai módon súlyossá vált biztonsági helyzetre, ahol Európa nemzetközi jogon alapuló rendje, valamint stabilitása és biztonsága az európai integráció kezdete óta még soha nem tapasztalt mértékben forog veszélyben; rámutat a globális politikai rend folyamatban levő átalakulására;

| 2. | aggodalmának ad hangot, hogy ez idáig az EU – saját belső válsága miatt – nem volt képes lehetőségeinek maradéktalan kihasználásával alakítani a nemzetközi politikai és biztonsági környezetet, valamint hogy az uniós szakpolitikák és a pénzügyi korlátok közötti politikai koordináció és koherencia hiánya tovább fékezi Európa nemzetközi befolyását és azon képességét, hogy regionális és globális biztonsági szereplővé váljon, amely hozzájárul a konfliktusok megelőzéséhez és a válságok kezeléséhez; |
| --- | --- |

2.

aggodalmának ad hangot, hogy ez idáig az EU – saját belső válsága miatt – nem volt képes lehetőségeinek maradéktalan kihasználásával alakítani a nemzetközi politikai és biztonsági környezetet, valamint hogy az uniós szakpolitikák és a pénzügyi korlátok közötti politikai koordináció és koherencia hiánya tovább fékezi Európa nemzetközi befolyását és azon képességét, hogy regionális és globális biztonsági szereplővé váljon, amely hozzájárul a konfliktusok megelőzéséhez és a válságok kezeléséhez;

| 3. | úgy véli, hogy az uniós kül- és biztonságpolitika fő feladatai az alábbiak:






  — | az európai értékek és érdekek védelme, továbbá a politikai rend és a jogrend megerősítése Európában, ily módon a béke és a stabilitás helyreállítása és megőrzése, |
| --- | --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az uniós kül- és biztonságpolitika fő feladatai az alábbiak:

—

az európai értékek és érdekek védelme, továbbá a politikai rend és a jogrend megerősítése Európában, ily módon a béke és a stabilitás helyreállítása és megőrzése,

| — | az uniós tagállamok területi védelméhez való uniós hozzájárulásnak és az uniós polgárok biztonságának javítása arra irányuló képességének megerősítése révén, hogy megvédi magát az előtte álló fenyegetésekkel – többek között a terrorizmus, a fegyver-, a kábítószer- és az emberkereskedelemmel – szemben, |
| --- | --- |

—

az uniós tagállamok területi védelméhez való uniós hozzájárulásnak és az uniós polgárok biztonságának javítása arra irányuló képességének megerősítése révén, hogy megvédi magát az előtte álló fenyegetésekkel – többek között a terrorizmus, a fegyver-, a kábítószer- és az emberkereskedelemmel – szemben,

| — | a biztonság, a demokratizálódás, a jogállamiság, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés támogatása az EU szomszédságában, |
| --- | --- |

—

a biztonság, a demokratizálódás, a jogállamiság, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés támogatása az EU szomszédságában,

| — | vezető szerep megragadása a konfliktusok rendezésében többek között a közös biztonság- és védelempolitikával összefüggésben a béke fenntartása és érvényre juttatása révén, |
| --- | --- |

—

vezető szerep megragadása a konfliktusok rendezésében többek között a közös biztonság- és védelempolitikával összefüggésben a béke fenntartása és érvényre juttatása révén,

| — | a szabályokon alapuló, pluralista globális politikai, gazdasági és pénzügyi rend partnerekkel történő megerősítése, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása, valamint |
| --- | --- |

—

a szabályokon alapuló, pluralista globális politikai, gazdasági és pénzügyi rend partnerekkel történő megerősítése, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása, valamint

| — | az EU belső struktúráinak és munkamódszereinek javítása, ellenálló képességének megerősítése és a globális szereplőként benne rejlő lehetőségek kibontakoztatása érdekében; |
| --- | --- |

—

az EU belső struktúráinak és munkamódszereinek javítása, ellenálló képességének megerősítése és a globális szereplőként benne rejlő lehetőségek kibontakoztatása érdekében;

Az EU mint hiteles szereplő

| 4. | úgy véli, hogy az ambiciózus és hatékony uniós politika külkapcsolatainak az alapvető európai érdekekről, értékekről és célkitűzésekről vallott közös jövőképen, valamint az EU egészét érintő fenyegetésekről alkotott közös felfogáson kell alapulnia; üdvözli a főképviselőnek/alelnöknek a 2013. decemberi Európai Tanács által adott meghatalmazás alapján tett kötelezettségvállalását, hogy az érdekelt felek széles skálájának, többek között a tagállamok, az uniós intézmények és az európai nyilvánosság bevonásával haladéktalanul kezdeményezzenek stratégiai eszmecserét az EU kül- és biztonságpolitikájáról; hangsúlyozza, hogy az új fenyegetésekre és kihívásokra válaszul ennek az eszmecserének egy új európai biztonsági stratégiához kell vezetnie, amely figyelembe veszi a legújabb geopolitikai változásokat; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az ambiciózus és hatékony uniós politika külkapcsolatainak az alapvető európai érdekekről, értékekről és célkitűzésekről vallott közös jövőképen, valamint az EU egészét érintő fenyegetésekről alkotott közös felfogáson kell alapulnia; üdvözli a főképviselőnek/alelnöknek a 2013. decemberi Európai Tanács által adott meghatalmazás alapján tett kötelezettségvállalását, hogy az érdekelt felek széles skálájának, többek között a tagállamok, az uniós intézmények és az európai nyilvánosság bevonásával haladéktalanul kezdeményezzenek stratégiai eszmecserét az EU kül- és biztonságpolitikájáról; hangsúlyozza, hogy az új fenyegetésekre és kihívásokra válaszul ennek az eszmecserének egy új európai biztonsági stratégiához kell vezetnie, amely figyelembe veszi a legújabb geopolitikai változásokat;

| 5. | kiemeli, hogy az Európai Unióról szóló szerződés ratifikálásával a tagállamok kötelezettséget vállaltak, hogy az EUSZ 24. cikke (3) bekezdésének megfelelően a lojalitás és a kölcsönös szolidaritás jegyében tevékenyen és fenntartások nélkül támogatják az Unió kül- és biztonságpolitikáját; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy az Európai Unióról szóló szerződés ratifikálásával a tagállamok kötelezettséget vállaltak, hogy az EUSZ 24. cikke (3) bekezdésének megfelelően a lojalitás és a kölcsönös szolidaritás jegyében tevékenyen és fenntartások nélkül támogatják az Unió kül- és biztonságpolitikáját;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az uniós és tagállami politikai, gazdasági, pénzügyi és védelmi forrásokat úgy kell megerősíteni és egyesíteni, hogy azok maximalizálják az Unió világra gyakorolt hatását, teremtsenek szinergiákat, valamint biztosítsák a békét és a stabilitást Európában és Európa szomszédságában; hangsúlyozza, hogy a kül- és biztonságpolitika terén a tagállamok közötti jobb együttműködéssel jelentős költségmegtakarítás érhető el; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az uniós és tagállami politikai, gazdasági, pénzügyi és védelmi forrásokat úgy kell megerősíteni és egyesíteni, hogy azok maximalizálják az Unió világra gyakorolt hatását, teremtsenek szinergiákat, valamint biztosítsák a békét és a stabilitást Európában és Európa szomszédságában; hangsúlyozza, hogy a kül- és biztonságpolitika terén a tagállamok közötti jobb együttműködéssel jelentős költségmegtakarítás érhető el;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai által nyújtott külső pénzügyi támogatás fókuszát a közösen megállapított stratégiai prioritásokhoz kell igazítani, és – ezekkel összhangban – hatékonyabban kell felhasználni; felszólítja az EU-t, hogy tegyen több intézkedést az uniós támogatás láthatóságának, koherenciájának és hatékonyságának növelésére; véleménye szerint az uniós segítségnyújtás valamennyi területét – a fejlesztési segélyt, a sürgősségi és a humanitárius segélyt egyaránt – össze kell hangolni és következetessé kell tenni; felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy biztosítsák a pénzügyi segítség tényleges felügyeletét a célok teljesítésének biztosítása érdekében; rámutat az Európai Számvevőszék jelentéseire, amelyek bizonyították, hogy korábban problémák merültek fel; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom és nem kormányzati szervezetek támogatására irányuló helyben nyújtott pénzügyi segítséget növelni kell; felszólít a projektek jóváhagyásának gyorsabb és kevésbé bürokratikus eljárására; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az EU és tagállamai által nyújtott külső pénzügyi támogatás fókuszát a közösen megállapított stratégiai prioritásokhoz kell igazítani, és – ezekkel összhangban – hatékonyabban kell felhasználni; felszólítja az EU-t, hogy tegyen több intézkedést az uniós támogatás láthatóságának, koherenciájának és hatékonyságának növelésére; véleménye szerint az uniós segítségnyújtás valamennyi területét – a fejlesztési segélyt, a sürgősségi és a humanitárius segélyt egyaránt – össze kell hangolni és következetessé kell tenni; felszólítja a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy biztosítsák a pénzügyi segítség tényleges felügyeletét a célok teljesítésének biztosítása érdekében; rámutat az Európai Számvevőszék jelentéseire, amelyek bizonyították, hogy korábban problémák merültek fel; hangsúlyozza, hogy a civil társadalom és nem kormányzati szervezetek támogatására irányuló helyben nyújtott pénzügyi segítséget növelni kell; felszólít a projektek jóváhagyásának gyorsabb és kevésbé bürokratikus eljárására;

| 8. | ösztönzi az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a Lisszaboni Szerződés eszköztárát, hogy a közös európai érdek kibontakoztatása érdekében mozduljanak el az uniós kül- és biztonságpolitika eddig főleg reaktív megközelítéséről a közös értékeken alapuló proaktív, koherens és stratégiai megközelítésre; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a Lisszaboni Szerződés eszköztárát, hogy a közös európai érdek kibontakoztatása érdekében mozduljanak el az uniós kül- és biztonságpolitika eddig főleg reaktív megközelítéséről a közös értékeken alapuló proaktív, koherens és stratégiai megközelítésre;

| 9. | úgy véli, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak a tagállamok aktív együttműködésével biztosítania kell az alábbi területek koherenciáját és konzisztenciáját:






  — | az EU által folytatott belső és külső politikák, többek között a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonság- és védelempolitika(KBVP), a szomszédsággal, kereskedelemmel, fejlesztéssel, humanitárius segítségnyújtással, bel- és igazságüggyel, energiával, környezettel, migrációval stb. kapcsolatos politikák; |
| --- | --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak a tagállamok aktív együttműködésével biztosítania kell az alábbi területek koherenciáját és konzisztenciáját:

—

az EU által folytatott belső és külső politikák, többek között a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), a közös biztonság- és védelempolitika(KBVP), a szomszédsággal, kereskedelemmel, fejlesztéssel, humanitárius segítségnyújtással, bel- és igazságüggyel, energiával, környezettel, migrációval stb. kapcsolatos politikák;

| — | az EU és tagállamai által folytatott politikák; |
| --- | --- |

—

az EU és tagállamai által folytatott politikák;

| 10. | üdvözli ezzel kapcsolatban az új Bizottság klaszterekbe való szervezését, ami lehetővé teszi a főképviselő/alelnök számára, hogy valamennyi vonatkozó bizottsági szakpolitikát külső dimenzióval koordináljon; támogatja a főképviselő/alelnök azon erőfeszítéseit, hogy teljes mértékben eleget tehessen a Bizottság alelnökeként betöltött szerepének; ösztönzi a főképviselőt/alelnököt ugyanakkor arra is, hogy használja ki a Külügyi Tanács elnökeként ráruházott szerepet, és tegyen olyan kezdeményezéseket a Tanácsban, amelyek a legkisebb közös nevezőn túl előmozdítják a közös proaktív politikákat, felhasználva a KKBP teljes eszköztárát és az EU külső politikáit; |
| --- | --- |

10.

üdvözli ezzel kapcsolatban az új Bizottság klaszterekbe való szervezését, ami lehetővé teszi a főképviselő/alelnök számára, hogy valamennyi vonatkozó bizottsági szakpolitikát külső dimenzióval koordináljon; támogatja a főképviselő/alelnök azon erőfeszítéseit, hogy teljes mértékben eleget tehessen a Bizottság alelnökeként betöltött szerepének; ösztönzi a főképviselőt/alelnököt ugyanakkor arra is, hogy használja ki a Külügyi Tanács elnökeként ráruházott szerepet, és tegyen olyan kezdeményezéseket a Tanácsban, amelyek a legkisebb közös nevezőn túl előmozdítják a közös proaktív politikákat, felhasználva a KKBP teljes eszköztárát és az EU külső politikáit;

| 11. | megismétli, hogy az EKSZ belső struktúráit meg kell újítani oly módon, hogy az a főképviselőt/alelnököt valamennyi szerepében támogatni tudja és lehetővé tegye számára a stratégiai tervezés előmozdítását és a politikai folyamatok koordinálását a Tanácson és a Bizottságon belül; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ésszerűsítsék az EKSZ felső vezetési struktúráját, felgyorsítsák és összehangolják a döntéshozatali folyamatokat; újból felszólít az uniós különleges képviselőknek az EKSZ-be történő hatékonyabb integrálására, többek között azáltal, hogy költségvetésüket a KKBP működési költségvetéséből az EKSZ költségvetésébe irányítják; ezzel kapcsolatban sürgeti a különleges képviselők szerepének politikai és költséghatékony értékelését; |
| --- | --- |

11.

megismétli, hogy az EKSZ belső struktúráit meg kell újítani oly módon, hogy az a főképviselőt/alelnököt valamennyi szerepében támogatni tudja és lehetővé tegye számára a stratégiai tervezés előmozdítását és a politikai folyamatok koordinálását a Tanácson és a Bizottságon belül; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ésszerűsítsék az EKSZ felső vezetési struktúráját, felgyorsítsák és összehangolják a döntéshozatali folyamatokat; újból felszólít az uniós különleges képviselőknek az EKSZ-be történő hatékonyabb integrálására, többek között azáltal, hogy költségvetésüket a KKBP működési költségvetéséből az EKSZ költségvetésébe irányítják; ezzel kapcsolatban sürgeti a különleges képviselők szerepének politikai és költséghatékony értékelését;

| 12. | ismételten felhív a különböző szintű uniós megfigyelési és válságreagálási kapacitások közötti együttműködés és koordináció fokozására; sürgeti ezenfelül a felesleges ismétlések csökkentését szolgáló meglévő struktúrák – például az egymást átfedő kapacitások összevonásával történő – racionalizálását; véleménye szerint az megfigyelőközpontokat megfelelően el kell látni forrásokkal és az ott dolgozó személyzet nyelvi profilját összhangba kell hozni a leginkább érintett válságterületeken beszélt nyelvekkel, különösen az orosszal és az arabbal; fokozott együttműködést és az információk jobb megosztását szorgalmazza az uniós szintű megfigyelőközpontok és a megfelelő tagállami szolgálatok között; |
| --- | --- |

12.

ismételten felhív a különböző szintű uniós megfigyelési és válságreagálási kapacitások közötti együttműködés és koordináció fokozására; sürgeti ezenfelül a felesleges ismétlések csökkentését szolgáló meglévő struktúrák – például az egymást átfedő kapacitások összevonásával történő – racionalizálását; véleménye szerint az megfigyelőközpontokat megfelelően el kell látni forrásokkal és az ott dolgozó személyzet nyelvi profilját összhangba kell hozni a leginkább érintett válságterületeken beszélt nyelvekkel, különösen az orosszal és az arabbal; fokozott együttműködést és az információk jobb megosztását szorgalmazza az uniós szintű megfigyelőközpontok és a megfelelő tagállami szolgálatok között;

| 13. | felszólít az uniós küldöttségek hálózatának többek között az alkalmazottak számának és szakismeretének kiigazítása révén történő megújítására, hogy az jól tükrözze az EU külpolitikájának igényeit a XXI. században; megjegyzi például, hogy a konfliktusövezetben található mindegyik küldöttségnek biztonsági és védelmi ügyekben jártas szakértővel kellene rendelkeznie, különösen azokban az országokban, ahol KBVP-misszió működik; kéri a főképviselőt/alelnököt, hogy erősítse meg a küldöttség vezetőjének tekintélyét az alkalmazottak körében, függetlenül attól, hogy melyik intézményből jönnek, és egyszerűsítse a küldöttségek igazgatási költségvetését egyetlen finanszírozási forrás irányába; kéri, hogy a szervezeti felépítést egyértelműsítsék; sajnálja, hogy a tagállamok nagykövetségei és az uniós küldöttségek közötti együttműködés megerősítéséből eredő szinergiák és méretgazdaságosság lehetőségét mind a mai napig nem használták ki teljes mértékben; hangsúlyozza, hogy az EKSZ létrehozásáról szóló 2010. július 26-i tanácsi határozat által meghatározott, a tagállamok által kirendelt alkalmazottak és az uniós tisztviselők közötti tisztességes egyensúlyt minden szinten be kell tartani, és megjegyzi, hogy különösen a küldöttségvezetőihez hasonló magasabb beosztásokban ezt az egyensúlyt jelenleg nem tartják be; |
| --- | --- |

13.

felszólít az uniós küldöttségek hálózatának többek között az alkalmazottak számának és szakismeretének kiigazítása révén történő megújítására, hogy az jól tükrözze az EU külpolitikájának igényeit a XXI. században; megjegyzi például, hogy a konfliktusövezetben található mindegyik küldöttségnek biztonsági és védelmi ügyekben jártas szakértővel kellene rendelkeznie, különösen azokban az országokban, ahol KBVP-misszió működik; kéri a főképviselőt/alelnököt, hogy erősítse meg a küldöttség vezetőjének tekintélyét az alkalmazottak körében, függetlenül attól, hogy melyik intézményből jönnek, és egyszerűsítse a küldöttségek igazgatási költségvetését egyetlen finanszírozási forrás irányába; kéri, hogy a szervezeti felépítést egyértelműsítsék; sajnálja, hogy a tagállamok nagykövetségei és az uniós küldöttségek közötti együttműködés megerősítéséből eredő szinergiák és méretgazdaságosság lehetőségét mind a mai napig nem használták ki teljes mértékben; hangsúlyozza, hogy az EKSZ létrehozásáról szóló 2010. július 26-i tanácsi határozat által meghatározott, a tagállamok által kirendelt alkalmazottak és az uniós tisztviselők közötti tisztességes egyensúlyt minden szinten be kell tartani, és megjegyzi, hogy különösen a küldöttségvezetőihez hasonló magasabb beosztásokban ezt az egyensúlyt jelenleg nem tartják be;

| 14. | aggodalommal állapítja meg az EU pénzügyi szabályainak rugalmatlanságát, amely gyakran vezet késedelmekhez az uniós források operációs kifizetésében és további akadályokat gördít az EU válsághelyzetekre való reagálási képességének útjába; hangsúlyozza a pénzügyi eszközök gyorsabb kifizetésének fontosságát, miközben kiemeli, hogy hatékony ellenőrzésre van szükség a csalás és a hűtlen kezelés elkerülése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy 2015-ben terjesszen be javaslatot a vonatkozó jogszabályok megreformálására, többek között lehetővé téve, hogy a humanitárius segítségnyújtásban jelenleg rendelkezésre álló gyorsított eljárást válságkezelés során alkalmazzák, biztosítva ugyanakkor, hogy a válsághelyzetekre való reagálás során felmerülő kiadások összhangban álljanak az Unió hosszú távú stratégiai céljaival; komoly aggodalommal tölti el a két legnagyobb válságkezelési és konfliktusmegelőzési európai uniós költségvetési forrással, azaz a KBVP-költségvetéssel és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközzel kapcsolatos kifizetések hiánya; meggyőződése, hogy a jelenlegi kelet- és dél-európai biztonsági környezet jelentős csökkentések helyett szinergiahatásokat és további forrásokat igényel; |
| --- | --- |

14.

aggodalommal állapítja meg az EU pénzügyi szabályainak rugalmatlanságát, amely gyakran vezet késedelmekhez az uniós források operációs kifizetésében és további akadályokat gördít az EU válsághelyzetekre való reagálási képességének útjába; hangsúlyozza a pénzügyi eszközök gyorsabb kifizetésének fontosságát, miközben kiemeli, hogy hatékony ellenőrzésre van szükség a csalás és a hűtlen kezelés elkerülése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy 2015-ben terjesszen be javaslatot a vonatkozó jogszabályok megreformálására, többek között lehetővé téve, hogy a humanitárius segítségnyújtásban jelenleg rendelkezésre álló gyorsított eljárást válságkezelés során alkalmazzák, biztosítva ugyanakkor, hogy a válsághelyzetekre való reagálás során felmerülő kiadások összhangban álljanak az Unió hosszú távú stratégiai céljaival; komoly aggodalommal tölti el a két legnagyobb válságkezelési és konfliktusmegelőzési európai uniós költségvetési forrással, azaz a KBVP-költségvetéssel és a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszközzel kapcsolatos kifizetések hiánya; meggyőződése, hogy a jelenlegi kelet- és dél-európai biztonsági környezet jelentős csökkentések helyett szinergiahatásokat és további forrásokat igényel;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az uniós fellépés láthatóságát mind a stratégiai tervezés és a multilaterális fórumok szintjén, mind pedig operatív szinten meg kell erősíteni a KBVP-missziók vagy bármilyen más, külső dimenzióval rendelkező misszió segítségével; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az uniós fellépés láthatóságát mind a stratégiai tervezés és a multilaterális fórumok szintjén, mind pedig operatív szinten meg kell erősíteni a KBVP-missziók vagy bármilyen más, külső dimenzióval rendelkező misszió segítségével;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a Szerződés 21. cikke alapján az EU-t kötelezettség terheli, hogy külső fellépéseit úgy tervezi meg és hajtja végre, hogy azok a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi jog elvei megerősítését és támogatását szolgálják; felhívja ezzel kapcsolatban a főképviselőt/alelnököt, hogy rendszeresen számoljon be a 21. cikk betartásáról, és tárja fel a külpolitikai koherencia javításának módjait, különösen az emberi jogok és a nemzetközi jog vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a külső politikák ellenőrzését a 21. cikknek való megfelelés vonatkozásában összehangoltabban és szigorúbban kell teljesíteni; hangsúlyozza, hogy a partnerekkel be kell tartatni az emberi jogokra vonatkozóan az EU-val kötött megállapodásokban általuk vállalt kötelezettségeket, és kiemeli, hogy szükség esetén használni kell a szóban forgó megállapodásokban szereplő emberi jogi feltételességi záradékokat; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a Szerződés 21. cikke alapján az EU-t kötelezettség terheli, hogy külső fellépéseit úgy tervezi meg és hajtja végre, hogy azok a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi jog elvei megerősítését és támogatását szolgálják; felhívja ezzel kapcsolatban a főképviselőt/alelnököt, hogy rendszeresen számoljon be a 21. cikk betartásáról, és tárja fel a külpolitikai koherencia javításának módjait, különösen az emberi jogok és a nemzetközi jog vonatkozásában; hangsúlyozza, hogy a külső politikák ellenőrzését a 21. cikknek való megfelelés vonatkozásában összehangoltabban és szigorúbban kell teljesíteni; hangsúlyozza, hogy a partnerekkel be kell tartatni az emberi jogokra vonatkozóan az EU-val kötött megállapodásokban általuk vállalt kötelezettségeket, és kiemeli, hogy szükség esetén használni kell a szóban forgó megállapodásokban szereplő emberi jogi feltételességi záradékokat;

| 17. | megállapítja, hogy megnövekedett a nemzetközi segítségnyújtás iránti igény a demokráciatámogatás és a választások megfigyelése területén; elismeri, hogy ez olyan terület, ahol az EU hatékony szerepet tölthet be a demokratikus folyamatok támogatásában; szorgalmazza ezért az országspecifikus ajánlások végrehajtásának folyamatos nyomon követését, és kapacitásépítési támogatást kér a politikai pártok számára; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy megnövekedett a nemzetközi segítségnyújtás iránti igény a demokráciatámogatás és a választások megfigyelése területén; elismeri, hogy ez olyan terület, ahol az EU hatékony szerepet tölthet be a demokratikus folyamatok támogatásában; szorgalmazza ezért az országspecifikus ajánlások végrehajtásának folyamatos nyomon követését, és kapacitásépítési támogatást kér a politikai pártok számára;

| 18. | hangsúlyozza a NATO által tagjai számára biztosított kollektív védelem alapvető fontosságát; sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul fokozzák a területvédelemhez való hozzájárulásra irányuló képességüket, biztosítsanak több forrást, vegyék komolyan a képességek összevonásának és megosztásának módszertanát és működjenek szorosabban együtt a szinergiaépítés területén; hangsúlyozza, hogy az EU-Szerződés 42. cikkének (7) bekezdésével összhangban a tagállamok mindegyikének azonos szintű biztonságban kell részesülnie; hangsúlyozza, hogy egy hiteles uniós külpolitikát a tagállamok megfelelő védelmi képességével és hatékony közös biztonság- és védelempolitikával (KBVP) kell alátámasztani; úgy véli, hogy a KBVP az európai védelmi és biztonsági politika fontos elemét képezi és ahhoz számos módon hozzájárul, többek között egy európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) létrehozásának előmozdítása, a védelmi kapacitásfejlesztési együttműködés támogatása és a konfliktusövezetekben a polgári misszióin és katonai műveletein keresztül történő közvetlen beavatkozás révén; hangsúlyozza ezért, hogy a NATO-val együttműködve a KBVP-t tovább kell mélyíteni; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió a NATO partnere, és hogy a két szervezet stratégiáinak ki kell egészíteniük egymást; hangsúlyozza az EU és partnerei, köztük az ENSZ, a NATO, az Afrikai Unió és az OSCE közötti biztonsági és védelmi együttműködés fontos szerepét; üdvözli a főképviselő/alelnök kötelezettségvállalását, miszerint aktív részvételt vállal a védelmi ügyekben, többek között azáltal, hogy a Külügyi Tanács ülésein a védelmi minisztereket magában foglaló konfigurációban elnököl; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a NATO által tagjai számára biztosított kollektív védelem alapvető fontosságát; sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul fokozzák a területvédelemhez való hozzájárulásra irányuló képességüket, biztosítsanak több forrást, vegyék komolyan a képességek összevonásának és megosztásának módszertanát és működjenek szorosabban együtt a szinergiaépítés területén; hangsúlyozza, hogy az EU-Szerződés 42. cikkének (7) bekezdésével összhangban a tagállamok mindegyikének azonos szintű biztonságban kell részesülnie; hangsúlyozza, hogy egy hiteles uniós külpolitikát a tagállamok megfelelő védelmi képességével és hatékony közös biztonság- és védelempolitikával (KBVP) kell alátámasztani; úgy véli, hogy a KBVP az európai védelmi és biztonsági politika fontos elemét képezi és ahhoz számos módon hozzájárul, többek között egy európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) létrehozásának előmozdítása, a védelmi kapacitásfejlesztési együttműködés támogatása és a konfliktusövezetekben a polgári misszióin és katonai műveletein keresztül történő közvetlen beavatkozás révén; hangsúlyozza ezért, hogy a NATO-val együttműködve a KBVP-t tovább kell mélyíteni; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió a NATO partnere, és hogy a két szervezet stratégiáinak ki kell egészíteniük egymást; hangsúlyozza az EU és partnerei, köztük az ENSZ, a NATO, az Afrikai Unió és az OSCE közötti biztonsági és védelmi együttműködés fontos szerepét; üdvözli a főképviselő/alelnök kötelezettségvállalását, miszerint aktív részvételt vállal a védelmi ügyekben, többek között azáltal, hogy a Külügyi Tanács ülésein a védelmi minisztereket magában foglaló konfigurációban elnököl;

| 19. | támogatja a válságkezelési struktúrák EKSZ-en belül végzett, folyamatban lévő felülvizsgálatát; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy tegye sokkal hatékonyabbá a már meglévő struktúrákat annak érdekében, hogy gyorsabban és megfelelőbben reagálhassanak a kialakuló válsághelyzetekre, többek között a párhuzamos struktúrák számának csökkentése révén; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy őrizze meg és erősítse meg a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés polgári megközelítéseinek egyedi jellegét; |
| --- | --- |

19.

támogatja a válságkezelési struktúrák EKSZ-en belül végzett, folyamatban lévő felülvizsgálatát; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy tegye sokkal hatékonyabbá a már meglévő struktúrákat annak érdekében, hogy gyorsabban és megfelelőbben reagálhassanak a kialakuló válsághelyzetekre, többek között a párhuzamos struktúrák számának csökkentése révén; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy őrizze meg és erősítse meg a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés polgári megközelítéseinek egyedi jellegét;

| 20. | kiemeli, hogy továbbra sincs kiaknázva több, a Lisszaboni Szerződésben rejlő lehetőség, például az EUSZ 44. cikke (amely lehetővé teszi, hogy egy KBVP-misszió végrehajtásával a tagállamok egy kis csoportját bízzák meg), az EUSZ 41. cikke (az induló alapról), az EUSZ 46. cikke (az állandó strukturált együttműködésről), az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése (a kölcsönös segítségnyújtási záradékról) és végül az EUMSZ 222. cikke (a szolidaritási klauzuláról); felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy aknázza ki ezeket az eszközöket és mozdítsa elő a végrehajtásukat, és ösztönzi a tagállamokat azok használatára; |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy továbbra sincs kiaknázva több, a Lisszaboni Szerződésben rejlő lehetőség, például az EUSZ 44. cikke (amely lehetővé teszi, hogy egy KBVP-misszió végrehajtásával a tagállamok egy kis csoportját bízzák meg), az EUSZ 41. cikke (az induló alapról), az EUSZ 46. cikke (az állandó strukturált együttműködésről), az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése (a kölcsönös segítségnyújtási záradékról) és végül az EUMSZ 222. cikke (a szolidaritási klauzuláról); felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy aknázza ki ezeket az eszközöket és mozdítsa elő a végrehajtásukat, és ösztönzi a tagállamokat azok használatára;

| 21. | üdvözli a védelemmel foglalkozó Európai Tanács 2013. decemberben megtartott ülését, és felhív a hozott határozatok végrehajtására; várakozással tekint a következő, 2015. júniusi ülés elé; kéri, hogy ezen a csúcstalálkozón hozzanak ambiciózus döntéseket, elsősorban:






  — | indítsanak az uniós stratégiai keret felülvizsgálata alapján stratégiai eszmecserét a biztonság- és védelempolitika célkitűzéseiről és prioritásairól, meghatározva a védelmi együttműködés elmélyítéséhez és az uniós országok előtt álló fenyegetések hatékonyabb megválaszolásához szükséges képességeket és opciókat; |
| --- | --- | --- |

21.

üdvözli a védelemmel foglalkozó Európai Tanács 2013. decemberben megtartott ülését, és felhív a hozott határozatok végrehajtására; várakozással tekint a következő, 2015. júniusi ülés elé; kéri, hogy ezen a csúcstalálkozón hozzanak ambiciózus döntéseket, elsősorban:

—

indítsanak az uniós stratégiai keret felülvizsgálata alapján stratégiai eszmecserét a biztonság- és védelempolitika célkitűzéseiről és prioritásairól, meghatározva a védelmi együttműködés elmélyítéséhez és az uniós országok előtt álló fenyegetések hatékonyabb megválaszolásához szükséges képességeket és opciókat;

| — | erősítsék meg az Európai Védelmi Ügynökséget megfelelő erőforrások és politikai lendület biztosítása révén, hogy teljes mértékben betölthesse szerepét a fegyverkezési együttműködés koordinálásában és ösztönzésében; |
| --- | --- |

—

erősítsék meg az Európai Védelmi Ügynökséget megfelelő erőforrások és politikai lendület biztosítása révén, hogy teljes mértékben betölthesse szerepét a fegyverkezési együttműködés koordinálásában és ösztönzésében;

| — | vizsgálják felül az ATHENA pénzügyi mechanizmust tekintettel a katonai KBVP-műveletek területén történő közös finanszírozás tovább növelésére annak megakadályozása érdekében, hogy pénzügyi jellegű megfontolások megingassák az EU válsághelyzetekre való reagálási képességét, és ösztönözzék a tagállamokat, hogy haladéktalanul hozzanak létre haderőt a KBVP-műveletek céljára, és biztosítsanak igazságosabb tehermegosztást; |
| --- | --- |

—

vizsgálják felül az ATHENA pénzügyi mechanizmust tekintettel a katonai KBVP-műveletek területén történő közös finanszírozás tovább növelésére annak megakadályozása érdekében, hogy pénzügyi jellegű megfontolások megingassák az EU válsághelyzetekre való reagálási képességét, és ösztönözzék a tagállamokat, hogy haladéktalanul hozzanak létre haderőt a KBVP-műveletek céljára, és biztosítsanak igazságosabb tehermegosztást;

| — | erősítsék meg az európai védelmi technológiai és ipari bázist, többek között a védelmi költségvetések koordinálása, a követelmények összehangolása, a hatékonyság hiányának csökkentése és szinergiák létrehozása révén; |
| --- | --- |

—

erősítsék meg az európai védelmi technológiai és ipari bázist, többek között a védelmi költségvetések koordinálása, a követelmények összehangolása, a hatékonyság hiányának csökkentése és szinergiák létrehozása révén;

| — | kezeljék a katonai műveletek tervezése és levezetése területén meglévő problémákat, többek között a már meglévő Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálattal szoros együttműködésben működő állandó katonai műveleti parancsnokságok létrehozása révén; |
| --- | --- |

—

kezeljék a katonai műveletek tervezése és levezetése területén meglévő problémákat, többek között a már meglévő Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálattal szoros együttműködésben működő állandó katonai műveleti parancsnokságok létrehozása révén;

| — | fokozzák az uniós harccsoportok hatékonyságát és felhasználhatóságát, többek között egy moduláris megközelítés bevezetése és az ATHENA mechanizmuson keresztül történő közös finanszírozás kiterjesztése, valamint jövőbeli válságkezelés esetén, amennyiben szükséges, a harccsoportok hadrendbe állítás révén; |
| --- | --- |

—

fokozzák az uniós harccsoportok hatékonyságát és felhasználhatóságát, többek között egy moduláris megközelítés bevezetése és az ATHENA mechanizmuson keresztül történő közös finanszírozás kiterjesztése, valamint jövőbeli válságkezelés esetén, amennyiben szükséges, a harccsoportok hadrendbe állítás révén;

| 22. | véleménye szerint az uniós országokban a közelmúltban történt terrorista támadások azt mutatják, hogy a belső biztonság egyre nehezebben különíthető el a külső biztonságtól, és felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy jobban kapcsolják össze az e területeken fennálló törekvéseiket; felhívja a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a biztonsággal kapcsolatos hírszerzési adatok megosztását, felhasználva az európai szinten meglévő koordinációs eszközöket; kéri, hogy fokozzák a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekben folytatott együttműködést az EU és közel-keleti, valamint észak-afrikai országok viszonylatában, többek között a biztonsági ágazatban tartott továbbképzéseken és kapacitásépítésen, az információk megosztásán és a bevált gyakorlatok cseréjén keresztül; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a terrorizmus valamennyi formájának és megjelenési módjának megelőzése és az azok elleni küzdelem érdekében tegyenek meg minden erőfeszítést a nemzetközi együttműködés megerősítésére, valamint hangsúlyozza azt a jelentős szerepet, amelyet az ENSZ-nek e törekvés keretében játszania kell; |
| --- | --- |

22.

véleménye szerint az uniós országokban a közelmúltban történt terrorista támadások azt mutatják, hogy a belső biztonság egyre nehezebben különíthető el a külső biztonságtól, és felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy jobban kapcsolják össze az e területeken fennálló törekvéseiket; felhívja a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a biztonsággal kapcsolatos hírszerzési adatok megosztását, felhasználva az európai szinten meglévő koordinációs eszközöket; kéri, hogy fokozzák a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekben folytatott együttműködést az EU és közel-keleti, valamint észak-afrikai országok viszonylatában, többek között a biztonsági ágazatban tartott továbbképzéseken és kapacitásépítésen, az információk megosztásán és a bevált gyakorlatok cseréjén keresztül; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a terrorizmus valamennyi formájának és megjelenési módjának megelőzése és az azok elleni küzdelem érdekében tegyenek meg minden erőfeszítést a nemzetközi együttműködés megerősítésére, valamint hangsúlyozza azt a jelentős szerepet, amelyet az ENSZ-nek e törekvés keretében játszania kell;

| 23. | felszólít a kiberbiztonság javításához szükséges ipari és technológiai források fejlesztésére, többek között a kiberbiztonsági termékeket tömörítő egységes piac előmozdítása révén; hangsúlyozza, hogy a kibervédelmet be kell építeni a külső fellépésekbe és a KKBP-be, továbbá felszólít a kibervédelem területén a NATO-val folytatott szorosabb együttműködésre a kibervédelmi elrettentés céljából annak érdekében, hogy hatékonyan nézzenek szembe és akadályozzák meg a kibertéren keresztül indított támadásokat; sürgeti az uniós tagállamokat, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy arra összpontosítsanak, hogyan lehetne erősíteni az érintett infrastruktúra rugalmasságát; üdvözli az EU kiberbiztonsági stratégiáját; hangsúlyozza, hogy átfogó kibervédelmi stratégiák kidolgozása útján jelentősen növelni kell a tagállamok kibervédelmi képességeit; sürgeti az Európai Védelmi Ügynökséget, hogy erősítse meg a kibervédelem területén folytatott tagállami együttműködést, és felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák az Ügynökség számára az e cél eléréséhez szükséges eszközöket; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a kettős felhasználású termékekről szóló rendelet aktualizálásáról annak érdekében, hogy elkerüljék a rendszerek olyan személyek részére történő exportálását, akik az EU biztonságának és kritikus infrastruktúrájának veszélyeztetésére törekszenek, és akadályozza meg a tömeges megfigyelést biztosító technológia önkényuralmi rendszerekbe való kivitelét; emlékeztet a digitális szabadságok védelme és a biztonság közötti egyensúly fenntartásának fontosságára; |
| --- | --- |

23.

felszólít a kiberbiztonság javításához szükséges ipari és technológiai források fejlesztésére, többek között a kiberbiztonsági termékeket tömörítő egységes piac előmozdítása révén; hangsúlyozza, hogy a kibervédelmet be kell építeni a külső fellépésekbe és a KKBP-be, továbbá felszólít a kibervédelem területén a NATO-val folytatott szorosabb együttműködésre a kibervédelmi elrettentés céljából annak érdekében, hogy hatékonyan nézzenek szembe és akadályozzák meg a kibertéren keresztül indított támadásokat; sürgeti az uniós tagállamokat, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy arra összpontosítsanak, hogyan lehetne erősíteni az érintett infrastruktúra rugalmasságát; üdvözli az EU kiberbiztonsági stratégiáját; hangsúlyozza, hogy átfogó kibervédelmi stratégiák kidolgozása útján jelentősen növelni kell a tagállamok kibervédelmi képességeit; sürgeti az Európai Védelmi Ügynökséget, hogy erősítse meg a kibervédelem területén folytatott tagállami együttműködést, és felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák az Ügynökség számára az e cél eléréséhez szükséges eszközöket; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a kettős felhasználású termékekről szóló rendelet aktualizálásáról annak érdekében, hogy elkerüljék a rendszerek olyan személyek részére történő exportálását, akik az EU biztonságának és kritikus infrastruktúrájának veszélyeztetésére törekszenek, és akadályozza meg a tömeges megfigyelést biztosító technológia önkényuralmi rendszerekbe való kivitelét; emlékeztet a digitális szabadságok védelme és a biztonság közötti egyensúly fenntartásának fontosságára;

| 24. | megújult és koherens migrációs politikát szorgalmaz; hangsúlyozza, hogy az illegális migráció kiváltó okait kell kezelni a bevándorlási hullámok tranzit- és a származási országaival való együttműködés megerősítése révén, és fel kell használni valamennyi szakpolitikai és támogatási eszközt, többek között a fejlesztési és kereskedelempolitikát, a humanitárius segítségnyújtást, a konfliktusmegelőzést, a válságkezelést a jogszerű migráció módjainak erősítésével kombinálva; újra felszólít a humanitárius támogatás fokozására a menekülteket befogadó országok számára, valamint a regionális védelmi programok megerősítésére, amelyek az UNHCR-rel együttműködésben a származási régiókhoz közel működnek; hangsúlyozza, hogy a migráció kezelésével kapcsolatos ügyeket az Unió külső tevékenységébe kellene ágyazni és azokra kiemelt prioritásként kell tekinteni a keleti és déli szomszédsággal folytatott uniós együttműködésben; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni, hogy emberek életüket veszítsék az Unió határainál; |
| --- | --- |

24.

megújult és koherens migrációs politikát szorgalmaz; hangsúlyozza, hogy az illegális migráció kiváltó okait kell kezelni a bevándorlási hullámok tranzit- és a származási országaival való együttműködés megerősítése révén, és fel kell használni valamennyi szakpolitikai és támogatási eszközt, többek között a fejlesztési és kereskedelempolitikát, a humanitárius segítségnyújtást, a konfliktusmegelőzést, a válságkezelést a jogszerű migráció módjainak erősítésével kombinálva; újra felszólít a humanitárius támogatás fokozására a menekülteket befogadó országok számára, valamint a regionális védelmi programok megerősítésére, amelyek az UNHCR-rel együttműködésben a származási régiókhoz közel működnek; hangsúlyozza, hogy a migráció kezelésével kapcsolatos ügyeket az Unió külső tevékenységébe kellene ágyazni és azokra kiemelt prioritásként kell tekinteni a keleti és déli szomszédsággal folytatott uniós együttműködésben; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni, hogy emberek életüket veszítsék az Unió határainál;

| 25. | rámutat arra, hogy az energiát egyre inkább külpolitikai eszköznek használják, és emlékeztet, hogy az energiaügyi együttműködés az európai integráció alapját képezi; hangsúlyozza az európai energiaunió kiépítésének fontosságát, amelynek növelnie kell a külpolitika és az energiapolitika közötti koherenciát és koordinációt; hangsúlyozza, hogy az energiabiztonság az uniós külső fellépés átfogó megközelítésének részét kell hogy képezze, és hogy az energiapolitikának összhangban kell állnia az Unió egyéb kiemelt szakpolitikáival is, beleértve a biztonság-, kül- és szomszédságpolitikát, a kereskedelmi és fejlesztési politikákat, valamint az emberi jogok védelmére irányuló szakpolitikákat is; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy jelentősen csökkenteni kell az Oroszországtól való függést, és alternatív energiaforrásokat kell találni; felhívja a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy kövessék nyomon és kezeljék az infrastruktúrák – a nukleáris ágazatot is beleértve – nem uniós jogalanyok, különösen harmadik országbeli állami tulajdonú vállalatok, nemzeti bankok vagy önálló alapok általi ellenőrzését, akik behatolnak az uniós energiapiacra vagy gátolják a diverzifikálást; hangsúlyozza, hogy az uniós energiapiacon érvényes versenyszabályokat az unión kívüli energiavállalatokra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy az energiát egyre inkább külpolitikai eszköznek használják, és emlékeztet, hogy az energiaügyi együttműködés az európai integráció alapját képezi; hangsúlyozza az európai energiaunió kiépítésének fontosságát, amelynek növelnie kell a külpolitika és az energiapolitika közötti koherenciát és koordinációt; hangsúlyozza, hogy az energiabiztonság az uniós külső fellépés átfogó megközelítésének részét kell hogy képezze, és hogy az energiapolitikának összhangban kell állnia az Unió egyéb kiemelt szakpolitikáival is, beleértve a biztonság-, kül- és szomszédságpolitikát, a kereskedelmi és fejlesztési politikákat, valamint az emberi jogok védelmére irányuló szakpolitikákat is; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy jelentősen csökkenteni kell az Oroszországtól való függést, és alternatív energiaforrásokat kell találni; felhívja a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy kövessék nyomon és kezeljék az infrastruktúrák – a nukleáris ágazatot is beleértve – nem uniós jogalanyok, különösen harmadik országbeli állami tulajdonú vállalatok, nemzeti bankok vagy önálló alapok általi ellenőrzését, akik behatolnak az uniós energiapiacra vagy gátolják a diverzifikálást; hangsúlyozza, hogy az uniós energiapiacon érvényes versenyszabályokat az unión kívüli energiavállalatokra is alkalmazni kell;

| 26. | üdvözli az energiaunióért felelős alelnöki poszt létrehozását és az európai energiabiztonsági stratégiáról szóló bizottsági közleményt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az együttműködést az említett stratégiában felsorolt rövid és hosszú távú fellépések végrehajtása érdekében; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a koherenciát az EU külpolitikája és egyéb, külső dimenzióval bíró szakpolitikái –például energiapolitikája – között, és reméli, hogy a Bizottság új klaszteralapú struktúrája e tekintetben eredményekkel szolgál; további lépéseket sürget az energiabiztonsági célkitűzések többi uniós célkitűzéssel való összehangolása tekintetében; felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy fejlesszen ki stratégiai prioritásokat az általános külpolitikai célkitűzésekben meghatározott külső energiapolitika számára, és szisztematikusabban alkalmazza a külpolitikai eszközöket az energiabiztonság területén; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az energiaunióért felelős alelnöki poszt létrehozását és az európai energiabiztonsági stratégiáról szóló bizottsági közleményt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az együttműködést az említett stratégiában felsorolt rövid és hosszú távú fellépések végrehajtása érdekében; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a koherenciát az EU külpolitikája és egyéb, külső dimenzióval bíró szakpolitikái –például energiapolitikája – között, és reméli, hogy a Bizottság új klaszteralapú struktúrája e tekintetben eredményekkel szolgál; további lépéseket sürget az energiabiztonsági célkitűzések többi uniós célkitűzéssel való összehangolása tekintetében; felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy fejlesszen ki stratégiai prioritásokat az általános külpolitikai célkitűzésekben meghatározott külső energiapolitika számára, és szisztematikusabban alkalmazza a külpolitikai eszközöket az energiabiztonság területén;

| 27. | úgy véli, hogy az esetleges energiaellátási zavarok kezelése érdekében szolidaritási mechanizmust kellene életbe léptetni; úgy véli, hogy az összekapcsolt energia-infrastruktúrát kell továbbfejleszteni, és az EU minden részét integrálni kell egy uniós szintű energiahálózatba; hangsúlyozza, hogy a tagállamok energiafüggetlenségének megerősítése érdekében fel kellene gyorsítani az Unió energiaellátásának diverzifikálására irányuló erőfeszítéseket; úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság fejlesztése komolyan javítja az Unió külső tevékenységének hitelességét; emlékeztet arra, hogy a jól működő belső energiapiac elengedhetetlen, és hogy az Unió általános érdeke annak biztosítása, hogy a nemzetközi energiapiacok stabilak és átláthatóak legyenek, továbbá nemzetközi szabályokon alapuljanak; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az energiaforrásoktól eltérő források tekintetében az ellátásbiztonság megerősítésére irányuló átfogó stratégiára vonatkozóan; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az esetleges energiaellátási zavarok kezelése érdekében szolidaritási mechanizmust kellene életbe léptetni; úgy véli, hogy az összekapcsolt energia-infrastruktúrát kell továbbfejleszteni, és az EU minden részét integrálni kell egy uniós szintű energiahálózatba; hangsúlyozza, hogy a tagállamok energiafüggetlenségének megerősítése érdekében fel kellene gyorsítani az Unió energiaellátásának diverzifikálására irányuló erőfeszítéseket; úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság fejlesztése komolyan javítja az Unió külső tevékenységének hitelességét; emlékeztet arra, hogy a jól működő belső energiapiac elengedhetetlen, és hogy az Unió általános érdeke annak biztosítása, hogy a nemzetközi energiapiacok stabilak és átláthatóak legyenek, továbbá nemzetközi szabályokon alapuljanak; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az energiaforrásoktól eltérő források tekintetében az ellátásbiztonság megerősítésére irányuló átfogó stratégiára vonatkozóan;

| 28. | üdvözli Federica Mogherini főképviselő/alelnök együttműködő hozzáállását, amelynek értelmében a Parlament által fokozottabban lesz elszámoltatható; ismételten hangsúlyozza, hogy a külpolitikai stratégia és a KBVP-megbízatások elfogadását megelőzően szükség van az Európai Parlamenttel, és különösen annak külügyi bizottságával történő szisztematikus és proaktív konzultációra; kéri, hogy a Tanács véglegesítse a biztonsági és védelmi politika területén az Európai Parlamentnek a Tanács minősített információjához történő hozzáféréséről szóló 2002. évi intézményközi megállapodás felváltásáról szóló tárgyalásokat; elkötelezett amellett, hogy az erőforrások ellenőrzésére történő jobb felkészültség érdekében fokozza együttműködését a nemzeti parlamentekkel, többek között a közös kül- és biztonságpolitika és a közös biztonság- és védelempolitika és a COSAC kérdéseit tárgyaló parlamentközi konferencia keretében; |
| --- | --- |

28.

üdvözli Federica Mogherini főképviselő/alelnök együttműködő hozzáállását, amelynek értelmében a Parlament által fokozottabban lesz elszámoltatható; ismételten hangsúlyozza, hogy a külpolitikai stratégia és a KBVP-megbízatások elfogadását megelőzően szükség van az Európai Parlamenttel, és különösen annak külügyi bizottságával történő szisztematikus és proaktív konzultációra; kéri, hogy a Tanács véglegesítse a biztonsági és védelmi politika területén az Európai Parlamentnek a Tanács minősített információjához történő hozzáféréséről szóló 2002. évi intézményközi megállapodás felváltásáról szóló tárgyalásokat; elkötelezett amellett, hogy az erőforrások ellenőrzésére történő jobb felkészültség érdekében fokozza együttműködését a nemzeti parlamentekkel, többek között a közös kül- és biztonságpolitika és a közös biztonság- és védelempolitika és a COSAC kérdéseit tárgyaló parlamentközi konferencia keretében;

Az európai politikai rend és jogrend fenntartása és megerősítése

| 29. | hangsúlyozza, hogy szükség van az Unió megszilárdítására és integrációs képességének megerősítésére, ami a koppenhágai kritériumok közé tartozik; ismételten hangsúlyozza a valamennyi tagjelölt országra és a Thesszaloniki Nyilatkozat értelmében vett más lehetséges jelöltekre vonatkozó, a koppenhágai kritériumok teljesítésén alapuló tervezett uniós bővítést, és támogatja a bővítési tárgyalások folytatását; e tekintetben támogatja a Bizottság azon megközelítését, hogy a jogrend, a közigazgatás és a gazdaságirányítás területén az alapvető reformokkal már a bővítési folyamat elején foglalkozzanak; ismételten hangsúlyozza, hogy minden országot érdemei alapján fognak elbírálni, és úgy véli, hogy amikor az EU megítélése szerint egy adott tagjelölt országban az uniós vívmányokkal való jogharmonizáció megfelelő szinten áll, meg kell nyitni vagy folytatni kell a csatlakozási tárgyalásokat, mivel ez az EU egésze hitelességének megőrzése szempontjából kulcsfontosságú; hangsúlyozza a tagjelölt országokkal való együttműködés fontosságát a külpolitika területén, és kiemeli annak fontosságát, hogy ezen országok igazodjanak a közös kül- és biztonságpolitikához; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy szükség van az Unió megszilárdítására és integrációs képességének megerősítésére, ami a koppenhágai kritériumok közé tartozik; ismételten hangsúlyozza a valamennyi tagjelölt országra és a Thesszaloniki Nyilatkozat értelmében vett más lehetséges jelöltekre vonatkozó, a koppenhágai kritériumok teljesítésén alapuló tervezett uniós bővítést, és támogatja a bővítési tárgyalások folytatását; e tekintetben támogatja a Bizottság azon megközelítését, hogy a jogrend, a közigazgatás és a gazdaságirányítás területén az alapvető reformokkal már a bővítési folyamat elején foglalkozzanak; ismételten hangsúlyozza, hogy minden országot érdemei alapján fognak elbírálni, és úgy véli, hogy amikor az EU megítélése szerint egy adott tagjelölt országban az uniós vívmányokkal való jogharmonizáció megfelelő szinten áll, meg kell nyitni vagy folytatni kell a csatlakozási tárgyalásokat, mivel ez az EU egésze hitelességének megőrzése szempontjából kulcsfontosságú; hangsúlyozza a tagjelölt országokkal való együttműködés fontosságát a külpolitika területén, és kiemeli annak fontosságát, hogy ezen országok igazodjanak a közös kül- és biztonságpolitikához;

| 30. | úgy véli, hogy az 1975-ös Helsinki Záróokmányban lefektetett és az összes európai államra, köztük Oroszországra is érvényes, a nemzetközi jog értelmében vett európai politikai rendet helyreállító átfogó politikai stratégiára van szükség; kitart amellett, hogy e rend az emberi jogok, a kisebbségi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásán, az államok szuverenitásán, függetlenségén és területi sérthetetlenségén, valamint a konfliktusok békés megoldásán alapul; úgy tekint az Oroszországgal és az Unió szomszédságában található más országokkal az együttműködésről szóló konstruktív párbeszéd fejlődésére, mint annak a rendnek a megerősítésére, amely az európai béke és stabilitás fontos részét képezi, feltéve, hogy Oroszország tiszteletben tartja a nemzetközi jogot, és teljesíti a Grúziával és Ukrajnával kapcsolatos vállalásait, köztük a Krím-félszigetről való kivonulást; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az 1975-ös Helsinki Záróokmányban lefektetett és az összes európai államra, köztük Oroszországra is érvényes, a nemzetközi jog értelmében vett európai politikai rendet helyreállító átfogó politikai stratégiára van szükség; kitart amellett, hogy e rend az emberi jogok, a kisebbségi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásán, az államok szuverenitásán, függetlenségén és területi sérthetetlenségén, valamint a konfliktusok békés megoldásán alapul; úgy tekint az Oroszországgal és az Unió szomszédságában található más országokkal az együttműködésről szóló konstruktív párbeszéd fejlődésére, mint annak a rendnek a megerősítésére, amely az európai béke és stabilitás fontos részét képezi, feltéve, hogy Oroszország tiszteletben tartja a nemzetközi jogot, és teljesíti a Grúziával és Ukrajnával kapcsolatos vállalásait, köztük a Krím-félszigetről való kivonulást;

| 31. | úgy véli, hogy az Unió és a keleti szomszédai közötti kapcsolatok terén érdemeken, differenciáláson és a „többért többet elven” alapuló új megközelítésre van szükség; meggyőződése, hogy az Unióhoz közelíteni kívánó országok támogatása az uniós külpolitika kiemelt prioritását kell hogy képezze, és Oroszországnak az EU szomszédságával kapcsolatos ambícióira adott fontos válasz, ha befektetnek ezen országok függetlenségébe, szuverenitásába, gazdaságának fejlesztésébe és további demokratizálásába; elkötelezett híve, hogy európai kilátásokat kínáljon az Unió keleti szomszédainak, és emlékeztet, hogy az EUSZ 49. cikkével összhangban ezek az országok a többi európai államhoz hasonlóan kérhetik az Unióba való felvételüket, amennyiben csatlakoznak a koppenhágai kritériumokhoz és elkötelezik magukat a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartják az alapvető szabadságjogokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítják a jogállamiságot; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az Unió és a keleti szomszédai közötti kapcsolatok terén érdemeken, differenciáláson és a „többért többet elven” alapuló új megközelítésre van szükség; meggyőződése, hogy az Unióhoz közelíteni kívánó országok támogatása az uniós külpolitika kiemelt prioritását kell hogy képezze, és Oroszországnak az EU szomszédságával kapcsolatos ambícióira adott fontos válasz, ha befektetnek ezen országok függetlenségébe, szuverenitásába, gazdaságának fejlesztésébe és további demokratizálásába; elkötelezett híve, hogy európai kilátásokat kínáljon az Unió keleti szomszédainak, és emlékeztet, hogy az EUSZ 49. cikkével összhangban ezek az országok a többi európai államhoz hasonlóan kérhetik az Unióba való felvételüket, amennyiben csatlakoznak a koppenhágai kritériumokhoz és elkötelezik magukat a demokrácia elvei mellett, tiszteletben tartják az alapvető szabadságjogokat, az emberi és a kisebbségi jogokat, valamint biztosítják a jogállamiságot;

| 32. | üdvözli, hogy az Európai Parlament és az érintett országok nemzeti parlamentjei aláírták és megerősítették, valamint hogy ideiglenesen végrehajtják a társulási megállapodásokat, beleértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást Grúziával, a Moldovai Köztársasággal és Ukrajnával, ami az EU irányába történő konvergenciájuk szempontjából kulcsfontosságú lépésnek számít; úgy véli, hogy a társulási folyamatot az adott országoknak – miközben elkerülik a szociális és környezeti dömpinget – a demokratikus kormányzás modernizálására, a jogállamiság megerősítésére, a közigazgatás megreformálására és gazdasági reformok elindítására kellene használniuk, ami politikai, gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi téren kulcsfontosságú lépésnek számít az EU irányába történő konvergenciájuk szempontjából; az e reformokat támogató uniós politikai, pénzügyi és technikai segítségnyújtás jelentős mértékű megnövelését sürgeti; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy ezeket szigorú feltételekhez kössék, és biztosítva legyen az erre fordított forrásokkal történő elszámoltathatóság, illetve hogy jelentős sikert érjenek el a korrupció visszaszorítása terén; üdvözli a 2014. októberben és decemberben Ukrajnában és a Moldovai Köztársaságban tartott parlamenti választások eredményét, illetve hogy a választásokat a nemzetközi demokratikus normákkal összhangban bonyolították le; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy az Európai Parlament és az érintett országok nemzeti parlamentjei aláírták és megerősítették, valamint hogy ideiglenesen végrehajtják a társulási megállapodásokat, beleértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást Grúziával, a Moldovai Köztársasággal és Ukrajnával, ami az EU irányába történő konvergenciájuk szempontjából kulcsfontosságú lépésnek számít; úgy véli, hogy a társulási folyamatot az adott országoknak – miközben elkerülik a szociális és környezeti dömpinget – a demokratikus kormányzás modernizálására, a jogállamiság megerősítésére, a közigazgatás megreformálására és gazdasági reformok elindítására kellene használniuk, ami politikai, gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi téren kulcsfontosságú lépésnek számít az EU irányába történő konvergenciájuk szempontjából; az e reformokat támogató uniós politikai, pénzügyi és technikai segítségnyújtás jelentős mértékű megnövelését sürgeti; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy ezeket szigorú feltételekhez kössék, és biztosítva legyen az erre fordított forrásokkal történő elszámoltathatóság, illetve hogy jelentős sikert érjenek el a korrupció visszaszorítása terén; üdvözli a 2014. októberben és decemberben Ukrajnában és a Moldovai Köztársaságban tartott parlamenti választások eredményét, illetve hogy a választásokat a nemzetközi demokratikus normákkal összhangban bonyolították le;

| 33. | felszólít azon kelet-európai szomszédokkal történő szoros együttműködésre, akik még nem kötöttek társulási megállapodást az EU-val, vagy más keretben kívánják elmélyíteni és erősíteni a kapcsolatokat többek a kétoldalú együttműködés előmozdításával a közös érdekű területeken; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az uniós támogatás csak akkor lehet eredményes, ha kellő mértékű elkötelezettség és az európai értékek iránti tisztelet tapasztalható a partnerországokban, amelyeknek be kell tartaniuk a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

33.

felszólít azon kelet-európai szomszédokkal történő szoros együttműködésre, akik még nem kötöttek társulási megállapodást az EU-val, vagy más keretben kívánják elmélyíteni és erősíteni a kapcsolatokat többek a kétoldalú együttműködés előmozdításával a közös érdekű területeken; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az uniós támogatás csak akkor lehet eredményes, ha kellő mértékű elkötelezettség és az európai értékek iránti tisztelet tapasztalható a partnerországokban, amelyeknek be kell tartaniuk a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeiket;

| 34. | sürgeti Oroszországot, hogy tegyen eleget kötelezettségvállalásainak és jogi kötelezettségeinek, többek között az ENSZ Alapokmányában, a Párizsi Chartában, az EBESZ Helsinki Záróokmányában, a budapesti megállapodásban, valamint az Oroszország és Ukrajna között létrejött barátsági, együttműködési és partnerségi szerződésben foglaltakat; határozottan elítéli, hogy Oroszország megsértette a nemzetközi jogot azáltal, hogy közvetlenül katonai agressziót alkalmaz és hibrid háborút folytat Ukrajna ellen, amely több ezer katonai és civil áldozatot követelt, valamint a Krím-félsziget jogellenes annektálását és a hasonló jellegű fellépéseket Abháziában, Dél-Oszétiában és grúz területeken; kiemeli, hogy az emberi jogok, a szólásszabadság és a médiaszabadság tiszteletben tartása riasztó mértékben romlik a Krím-félszigeten; sürgeti Oroszországot, hogy mérsékelje önmagát, vonja vissza csapatait Ukrajna területéről és állítsa helyre az annektálás előtti állapotot; üdvözli az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy egy átfogó megállapodás szülessen 2015. február 12-én Minszkben, és felhív arra, hogy azonnal és teljes körűen hajtsák végre a megállapodást; törvénytelennek tartja, ezért elutasítja a 2014. november 2-án Donyeckben és Luhanszkban tartott elnöki és parlamenti választásokat; |
| --- | --- |

34.

sürgeti Oroszországot, hogy tegyen eleget kötelezettségvállalásainak és jogi kötelezettségeinek, többek között az ENSZ Alapokmányában, a Párizsi Chartában, az EBESZ Helsinki Záróokmányában, a budapesti megállapodásban, valamint az Oroszország és Ukrajna között létrejött barátsági, együttműködési és partnerségi szerződésben foglaltakat; határozottan elítéli, hogy Oroszország megsértette a nemzetközi jogot azáltal, hogy közvetlenül katonai agressziót alkalmaz és hibrid háborút folytat Ukrajna ellen, amely több ezer katonai és civil áldozatot követelt, valamint a Krím-félsziget jogellenes annektálását és a hasonló jellegű fellépéseket Abháziában, Dél-Oszétiában és grúz területeken; kiemeli, hogy az emberi jogok, a szólásszabadság és a médiaszabadság tiszteletben tartása riasztó mértékben romlik a Krím-félszigeten; sürgeti Oroszországot, hogy mérsékelje önmagát, vonja vissza csapatait Ukrajna területéről és állítsa helyre az annektálás előtti állapotot; üdvözli az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy egy átfogó megállapodás szülessen 2015. február 12-én Minszkben, és felhív arra, hogy azonnal és teljes körűen hajtsák végre a megállapodást; törvénytelennek tartja, ezért elutasítja a 2014. november 2-án Donyeckben és Luhanszkban tartott elnöki és parlamenti választásokat;

| 35. | támogatja az Ukrajna elleni orosz agresszióra válaszul elfogadott uniós szankciókat, és hangsúlyozza, hogy ezek nagyságrendjén – különösen a minszki jegyzőkönyv teljesítésétől függően – változtatni lehet, illetve visszavonhatóak, de meg is erősíthetők, amennyiben Oroszország továbbra sem tesz eleget nemzetközi kötelezettségeinek; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon azok egységes végrehajtását; |
| --- | --- |

35.

támogatja az Ukrajna elleni orosz agresszióra válaszul elfogadott uniós szankciókat, és hangsúlyozza, hogy ezek nagyságrendjén – különösen a minszki jegyzőkönyv teljesítésétől függően – változtatni lehet, illetve visszavonhatóak, de meg is erősíthetők, amennyiben Oroszország továbbra sem tesz eleget nemzetközi kötelezettségeinek; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon azok egységes végrehajtását;

| 36. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió és tagállamai szolidaritást mutassanak és egységesen lépjenek fel Oroszországgal kapcsolatban; arra kéri a tagjelölt országokat, hogy Oroszországgal kapcsolatos külpolitikájukat hangolják össze az Unió külpolitikájával; felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy elsődleges prioritásként dolgozzon ki közös uniós stratégiát Oroszországgal kapcsolatban, amelynek célja, hogy Oroszország elkötelezze magát az európai béke és stabilitás mellett, beleértve szomszédai szuverenitásának és területi integritásának feltétlen tiszteletben tartását; úgy véli, hogy az Oroszország és az EU közötti jó kapcsolat, amely a nemzetközi jog és más nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartásán alapszik, közös érdek, és reményét fejezi ki, hogy Oroszország a nemzetközi jog tiszteletben tartása mellett nyitottnak mutatkozik majd erre; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Unió és tagállamai szolidaritást mutassanak és egységesen lépjenek fel Oroszországgal kapcsolatban; arra kéri a tagjelölt országokat, hogy Oroszországgal kapcsolatos külpolitikájukat hangolják össze az Unió külpolitikájával; felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy elsődleges prioritásként dolgozzon ki közös uniós stratégiát Oroszországgal kapcsolatban, amelynek célja, hogy Oroszország elkötelezze magát az európai béke és stabilitás mellett, beleértve szomszédai szuverenitásának és területi integritásának feltétlen tiszteletben tartását; úgy véli, hogy az Oroszország és az EU közötti jó kapcsolat, amely a nemzetközi jog és más nemzetközi kötelezettségek tiszteletben tartásán alapszik, közös érdek, és reményét fejezi ki, hogy Oroszország a nemzetközi jog tiszteletben tartása mellett nyitottnak mutatkozik majd erre;

| 37. | hangsúlyozza, hogy szükség van egy koherens európai megközelítésre az Oroszország által az EU-n belül és kívül folytatott félretájékoztató kampányok és propagandatevékenység ellensúlyozására; arra sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy terjesszenek elő cselekvési tervet, amely konkrét intézkedéseket tartalmaz az orosz propaganda ellensúlyozása céljából; együttműködést szorgalmaz a NATO Stratégiai Kommunikációs Központjával [Strategic Communications Centre of Excellence] ebben a kérdésben; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy szükség van egy koherens európai megközelítésre az Oroszország által az EU-n belül és kívül folytatott félretájékoztató kampányok és propagandatevékenység ellensúlyozására; arra sürgeti az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy terjesszenek elő cselekvési tervet, amely konkrét intézkedéseket tartalmaz az orosz propaganda ellensúlyozása céljából; együttműködést szorgalmaz a NATO Stratégiai Kommunikációs Központjával [Strategic Communications Centre of Excellence] ebben a kérdésben;

| 38. | sürgeti az uniós vezetőket és a tagállamokat, hogy garantálják a fokozódó diszkrimináció és üldöztetés áldozatává váló és két tűz közé szorult keresztények és más vallási és etnikai kisebbségek biztonságát és szabadságát; felszólítja az EKSZ-t és a tagállamokat egyrészt annak biztosítására, hogy a jövőbeli kétoldalú megállapodások a vallási kisebbségek emberi jogainak védelme érdekében hatékony ellenőrzési mechanizmusokat tartalmazzanak, másrészt a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

38.

sürgeti az uniós vezetőket és a tagállamokat, hogy garantálják a fokozódó diszkrimináció és üldöztetés áldozatává váló és két tűz közé szorult keresztények és más vallási és etnikai kisebbségek biztonságát és szabadságát; felszólítja az EKSZ-t és a tagállamokat egyrészt annak biztosítására, hogy a jövőbeli kétoldalú megállapodások a vallási kisebbségek emberi jogainak védelme érdekében hatékony ellenőrzési mechanizmusokat tartalmazzanak, másrészt a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatások hatékony végrehajtására;

A biztonság és a stabilizáció támogatása a déli szomszédságban

| 39. | ragaszkodik ahhoz, hogy a déli szomszédsággal kapcsolatos uniós politika – megfelelő költségvetési forrásokkal jellemzett – alapos felülvizsgálatára és az uniós eszközöket és a forrásokat előtérbe helyező átfogó stratégia kialakítására és végrehajtására van szükség, ami működő és befogadó államok kiépítését támogatja, amelyek képesek polgáraik biztonságát garantálni, a demokráciát előmozdítani, a vallási szélsőségességgel szembe szállni, az emberi jogokat tiszteletben tartani, a vallási és etnikai kisebbségeket védeni és fokozni a jogállamiságot, ami kulcsfontosságú előfeltétele a beruházásoknak és a gazdasági fejlődésnek; rámutat a határokon átnyúló, régión belüli kereskedelemben rejlő kihasználatlan potenciálra; ragaszkodik a bevándorlási hullámok kezelése terén megvalósítandó szoros együttműködéshez az érintett országok hatóságaival az emberi jogok és a nemzetközi jog tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

39.

ragaszkodik ahhoz, hogy a déli szomszédsággal kapcsolatos uniós politika – megfelelő költségvetési forrásokkal jellemzett – alapos felülvizsgálatára és az uniós eszközöket és a forrásokat előtérbe helyező átfogó stratégia kialakítására és végrehajtására van szükség, ami működő és befogadó államok kiépítését támogatja, amelyek képesek polgáraik biztonságát garantálni, a demokráciát előmozdítani, a vallási szélsőségességgel szembe szállni, az emberi jogokat tiszteletben tartani, a vallási és etnikai kisebbségeket védeni és fokozni a jogállamiságot, ami kulcsfontosságú előfeltétele a beruházásoknak és a gazdasági fejlődésnek; rámutat a határokon átnyúló, régión belüli kereskedelemben rejlő kihasználatlan potenciálra; ragaszkodik a bevándorlási hullámok kezelése terén megvalósítandó szoros együttműködéshez az érintett országok hatóságaival az emberi jogok és a nemzetközi jog tiszteletben tartásával;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a segélyek és támogatások nyújtásakor az Uniónak feltételeket kell érvényesítenie, mivel a segélyprogramok és a civil társadalomnak nyújtott támogatások csak akkor maradhatnak fenn, ha a politika legmagasabb szintjén világos feltételeket határoznak meg; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a segélyek és támogatások nyújtásakor az Uniónak feltételeket kell érvényesítenie, mivel a segélyprogramok és a civil társadalomnak nyújtott támogatások csak akkor maradhatnak fenn, ha a politika legmagasabb szintjén világos feltételeket határoznak meg;

| 41. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió déli szomszédaival kapcsolatos felülvizsgált megközelítésének differenciáláson és a „többért többet” elven kell alapulnia, amelynek alapján további uniós támogatást kell nyújtani azon partnerországok kormányainak, amelyek elkötelezték magukat a demokratizálódás, valamint az alapvető szabadságok és emberi jogok tisztelete irányába tett kézzelfogható előrelépés felé, hasonlóan Tunéziához, Jordániához és Marokkóhoz; |
| --- | --- |

41.

ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió déli szomszédaival kapcsolatos felülvizsgált megközelítésének differenciáláson és a „többért többet” elven kell alapulnia, amelynek alapján további uniós támogatást kell nyújtani azon partnerországok kormányainak, amelyek elkötelezték magukat a demokratizálódás, valamint az alapvető szabadságok és emberi jogok tisztelete irányába tett kézzelfogható előrelépés felé, hasonlóan Tunéziához, Jordániához és Marokkóhoz;

| 42. | sajnálja, hogy az Európai Unió és Törökország közötti kapcsolatok az utóbbi időkben megromlottak, és a szilárdabb partnerség elősegítésére irányuló újult erőfeszítésekre szólít fel a dél-mediterrán térségben tapasztalható közös biztonsági és humanitárius kihívások kezelése érdekében; továbbra is sürgeti Törökországot, hogy dolgozzon olyan reformokon, amelyek teljes mértékben megfelelnek az emberi jogi normáknak, többek között a sajtószabadságnak, a demokráciának, az egyenlőségnek és a jogállamiságnak; |
| --- | --- |

42.

sajnálja, hogy az Európai Unió és Törökország közötti kapcsolatok az utóbbi időkben megromlottak, és a szilárdabb partnerség elősegítésére irányuló újult erőfeszítésekre szólít fel a dél-mediterrán térségben tapasztalható közös biztonsági és humanitárius kihívások kezelése érdekében; továbbra is sürgeti Törökországot, hogy dolgozzon olyan reformokon, amelyek teljes mértékben megfelelnek az emberi jogi normáknak, többek között a sajtószabadságnak, a demokráciának, az egyenlőségnek és a jogállamiságnak;

| 43. | sürgeti az Unió vezetőit, hogy az USA-val szoros együttműködésben és a nagyhatalmak (pl. Oroszország és Kína) bevonásával dolgozzanak ki a regionális szereplőket (köztük Törökország, Irak, Izrael, Jordánia, Egyiptom, az Öböl-menti Együttműködési Tanács kormányai, Irán, az Arab Liga és a kurd erők) ösztönző stratégiát, egyesítve erőiket annak érdekében, hogy véget vessenek a „távháborúknak” és a fundamentalistáknak nyújtott pénzügyi támogatásnak, valamint dolgozzanak ki a régióban békét és stabilitást hozó megoldást, különösen a Szíriában és Irakban zajló háború befejezése céljából; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni Líbia területi integritását és nemzeti egységét, valamint sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy az ENSZ-szel szorosan összehangolva adjon lendületet a regionális szereplők fokozottabb részvételének a békeközvetítésben és a konfliktusok megoldásában; üdvözli az E3+3 Iránnal folyamatban lévő tárgyalásait, és reményét fejezi ki, hogy ezek a tárgyalások – az iráni nukleáris program teljes mértékben békés jellegének biztosítása mellett – kölcsönösen elfogadható megállapodást fognak eredményezni, és hosszú távú kilátást fognak kínálni Iránnak a nemzetközi közösségbe való teljes körű újbóli integrációja tekintetében; támogatja a főképviselő/alelnök és a közel-keleti békefolyamatban részt vevő valamennyi fél az iránti elkötelezettségét, hogy a közel-keleti konfliktusra egy átfogó, konstruktív, mindkét oldal számára életképes és tartós megoldást találjanak; hangsúlyozza, hogy az 1967-es határokon alapuló két állam elvén alapuló megoldás felé történő előrelépés hiánya csak még több erőszakhoz és vérontáshoz vezet; |
| --- | --- |

43.

sürgeti az Unió vezetőit, hogy az USA-val szoros együttműködésben és a nagyhatalmak (pl. Oroszország és Kína) bevonásával dolgozzanak ki a regionális szereplőket (köztük Törökország, Irak, Izrael, Jordánia, Egyiptom, az Öböl-menti Együttműködési Tanács kormányai, Irán, az Arab Liga és a kurd erők) ösztönző stratégiát, egyesítve erőiket annak érdekében, hogy véget vessenek a „távháborúknak” és a fundamentalistáknak nyújtott pénzügyi támogatásnak, valamint dolgozzanak ki a régióban békét és stabilitást hozó megoldást, különösen a Szíriában és Irakban zajló háború befejezése céljából; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni Líbia területi integritását és nemzeti egységét, valamint sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy az ENSZ-szel szorosan összehangolva adjon lendületet a regionális szereplők fokozottabb részvételének a békeközvetítésben és a konfliktusok megoldásában; üdvözli az E3+3 Iránnal folyamatban lévő tárgyalásait, és reményét fejezi ki, hogy ezek a tárgyalások – az iráni nukleáris program teljes mértékben békés jellegének biztosítása mellett – kölcsönösen elfogadható megállapodást fognak eredményezni, és hosszú távú kilátást fognak kínálni Iránnak a nemzetközi közösségbe való teljes körű újbóli integrációja tekintetében; támogatja a főképviselő/alelnök és a közel-keleti békefolyamatban részt vevő valamennyi fél az iránti elkötelezettségét, hogy a közel-keleti konfliktusra egy átfogó, konstruktív, mindkét oldal számára életképes és tartós megoldást találjanak; hangsúlyozza, hogy az 1967-es határokon alapuló két állam elvén alapuló megoldás felé történő előrelépés hiánya csak még több erőszakhoz és vérontáshoz vezet;

| 44. | üdvözli a főképviselő/alelnök azon bejelentését, hogy irodát fognak nyitni az iraki kurdisztáni Erbilben, valamint sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az EKSZ-t, hogy a lehető leghamarabb nyissák meg ezt az irodát; hangsúlyozza, hogy ez lehetővé tenné az EU számára, hogy a helyszínen gyűjtsön információt, javítsa a helyi szereplőkkel kapcsolatos elkötelezettségét, biztosítsa a humanitárius és katonai reakciók megfelelőbb értékelését és összehangolását, valamint az EU láthatóságát a régióban; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a főképviselő/alelnök azon bejelentését, hogy irodát fognak nyitni az iraki kurdisztáni Erbilben, valamint sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az EKSZ-t, hogy a lehető leghamarabb nyissák meg ezt az irodát; hangsúlyozza, hogy ez lehetővé tenné az EU számára, hogy a helyszínen gyűjtsön információt, javítsa a helyi szereplőkkel kapcsolatos elkötelezettségét, biztosítsa a humanitárius és katonai reakciók megfelelőbb értékelését és összehangolását, valamint az EU láthatóságát a régióban;

| 45. | felszólít egy különleges tanácsadó kinevezésére, hogy értékelje egy állandó uniós diplomáciai képviselet Iránban történő megnyitásának előnyeit; |
| --- | --- |

45.

felszólít egy különleges tanácsadó kinevezésére, hogy értékelje egy állandó uniós diplomáciai képviselet Iránban történő megnyitásának előnyeit;

| 46. | úgy véli, hogy az úgynevezett Iszlám Államhoz (IS) köthető bűncselekmények és a terrorista dzsihádista csoportok erőszakos, barbár cselekményei jelentős veszélyt jelentenek a tágabb értelemben vett közel-keleti és észak-afrikai régióra, Európára, valamint potenciális veszélyt a világ békéjére és stabilitására; támogatja az Iszlám Állammal szembeni globális koalíciót és az ellene való katonai küzdelemre irányuló erőfeszítéseit; üdvözli az uniós tagállamok által ebben az összefüggésben nyújtott hozzájárulását, és szorgalmazza a szorosabb és hatékonyabb globális együttműködést és párbeszédet a közös fenyegetésértékelés megvalósítása érdekében; sürgeti, hogy fokozzák a határozott, globális szabályozási nyomást annak érdekében, hogy a dzsihádistákat megfosszák a kőolajbevételektől, és alkalmazzanak szigorú, globális szankciókat a javukra lebonyolított pénzügyi tranzakciók esetében; e tekintetben megjegyzi, hogy a dzsihádista képzések finanszírozási forrásai részben néhány arab országból származnak, amelyekkel szemben az EU-nak következetesebb viselkedést kell tanúsítania; rámutat annak fontosságára, hogy meg kell akadályozni, hogy a dzsihádista csoportok az internetet toborzásra és propagandacélokra használhassák; felhívja a figyelmet arra, hogy fokozzák a nemzetközi és az EU-n belüli együttműködést – többek között a nemzeti radikalizálódás megelőzésére és a radikalizáció felszámolására irányuló tagállami programokba való befektetést – annak megakadályozására, hogy a szélsőségesek Szíriába és Irakba utazzanak, hogy ott a dzsihádista mozgalomhoz csatlakozzanak; felszólítja a tagállamokat, hogy iktassák jogszabályba, hogy miként lehet ezeket a visszatérő európai harcosokat a nemzeti büntetőjog-rendszerek keretén belül igazságszolgáltatás elé állítani; emlékeztet arra, hogy szorosabb együttműködésre és az EU és Törökország közötti koordinációra van szükség; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az úgynevezett Iszlám Államhoz (IS) köthető bűncselekmények és a terrorista dzsihádista csoportok erőszakos, barbár cselekményei jelentős veszélyt jelentenek a tágabb értelemben vett közel-keleti és észak-afrikai régióra, Európára, valamint potenciális veszélyt a világ békéjére és stabilitására; támogatja az Iszlám Állammal szembeni globális koalíciót és az ellene való katonai küzdelemre irányuló erőfeszítéseit; üdvözli az uniós tagállamok által ebben az összefüggésben nyújtott hozzájárulását, és szorgalmazza a szorosabb és hatékonyabb globális együttműködést és párbeszédet a közös fenyegetésértékelés megvalósítása érdekében; sürgeti, hogy fokozzák a határozott, globális szabályozási nyomást annak érdekében, hogy a dzsihádistákat megfosszák a kőolajbevételektől, és alkalmazzanak szigorú, globális szankciókat a javukra lebonyolított pénzügyi tranzakciók esetében; e tekintetben megjegyzi, hogy a dzsihádista képzések finanszírozási forrásai részben néhány arab országból származnak, amelyekkel szemben az EU-nak következetesebb viselkedést kell tanúsítania; rámutat annak fontosságára, hogy meg kell akadályozni, hogy a dzsihádista csoportok az internetet toborzásra és propagandacélokra használhassák; felhívja a figyelmet arra, hogy fokozzák a nemzetközi és az EU-n belüli együttműködést – többek között a nemzeti radikalizálódás megelőzésére és a radikalizáció felszámolására irányuló tagállami programokba való befektetést – annak megakadályozására, hogy a szélsőségesek Szíriába és Irakba utazzanak, hogy ott a dzsihádista mozgalomhoz csatlakozzanak; felszólítja a tagállamokat, hogy iktassák jogszabályba, hogy miként lehet ezeket a visszatérő európai harcosokat a nemzeti büntetőjog-rendszerek keretén belül igazságszolgáltatás elé állítani; emlékeztet arra, hogy szorosabb együttműködésre és az EU és Törökország közötti koordinációra van szükség;

| 47. | sürgeti a régió országait, hogy továbbra is tartsák fenn a terrorizmus elleni háború iránti elkötelezettségüket, és tartózkodjanak az olyan fellépésektől, amelyek feszültséget, törést vagy válságot okozhatnak közöttük, illetve további problémákat kelthetnek a nemzetközi közösségnek az Iszlám Állammal szembeni küzdelmével kapcsolatban; |
| --- | --- |

47.

sürgeti a régió országait, hogy továbbra is tartsák fenn a terrorizmus elleni háború iránti elkötelezettségüket, és tartózkodjanak az olyan fellépésektől, amelyek feszültséget, törést vagy válságot okozhatnak közöttük, illetve további problémákat kelthetnek a nemzetközi közösségnek az Iszlám Állammal szembeni küzdelmével kapcsolatban;

| 48. | elítéli az Aszad-rezsim által a szíriai polgárokkal szemben alkalmazott brutális erőszakot, és felszólít az arra irányuló nyomás fokozására – többek között a mérsékelt szíriai ellenzéknek nyújtott támogatás növelése révén –, hogy Szíriában tényleges politikai átmenetre kerüljön sor; |
| --- | --- |

48.

elítéli az Aszad-rezsim által a szíriai polgárokkal szemben alkalmazott brutális erőszakot, és felszólít az arra irányuló nyomás fokozására – többek között a mérsékelt szíriai ellenzéknek nyújtott támogatás növelése révén –, hogy Szíriában tényleges politikai átmenetre kerüljön sor;

| 49. | hangsúlyozza, hogy sok területen az Uniós déli szomszédságával folytatott külpolitikájának Afrikához is kapcsolódnia kell; úgy véli, hogy Afrika, és különösen a Száhil-Szahara régió stratégiai fenyegetésnek van kitéve, és veszélyforrásra reagálva felszólít egy megfelelő uniós reakcióra, beleértve a gazdasági fejlődés, a demokrácia, a jogállamiság, az oktatás és a biztonság terén meghozandó intézkedéseket; megjegyzi, hogy folyamatosan egyre súlyosabbak az al-Kaida terroristái által elkövetett bűncselekmények az Iszlám Maghreb Földjén (AQMI), az Nyugat-afrikai Egységes Mozgalom a Szent Háborúért (MUJAO) és a Mokhtar Belmokhtar-féle „Maszkos Brigád” összeolvadásából létrejött AI Moulathamoun, valamint vagy a Boko Haram keretében; hangsúlyozza, hogy át kell ültetni a gyakorlatba a Száhel-öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos uniós stratégiában szereplő ajánlásokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen értékelést erről a stratégiáról; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy sok területen az Uniós déli szomszédságával folytatott külpolitikájának Afrikához is kapcsolódnia kell; úgy véli, hogy Afrika, és különösen a Száhil-Szahara régió stratégiai fenyegetésnek van kitéve, és veszélyforrásra reagálva felszólít egy megfelelő uniós reakcióra, beleértve a gazdasági fejlődés, a demokrácia, a jogállamiság, az oktatás és a biztonság terén meghozandó intézkedéseket; megjegyzi, hogy folyamatosan egyre súlyosabbak az al-Kaida terroristái által elkövetett bűncselekmények az Iszlám Maghreb Földjén (AQMI), az Nyugat-afrikai Egységes Mozgalom a Szent Háborúért (MUJAO) és a Mokhtar Belmokhtar-féle „Maszkos Brigád” összeolvadásából létrejött AI Moulathamoun, valamint vagy a Boko Haram keretében; hangsúlyozza, hogy át kell ültetni a gyakorlatba a Száhel-öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos uniós stratégiában szereplő ajánlásokat, és felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen értékelést erről a stratégiáról;

| 50. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Jordánia és Libanon stabil partnerek a Közel-Keleten; emlékeztet arra, hogy ez a két ország egyre nagyobb menekülthullámmal szembesül, ami óriási társadalmi-gazdasági kihívások elé állítja őket; elismerését fejezi ki a szomszédos országok által az iraki és szíriai menekülteknek nyújtott folyamatos segítség iránt; sürgeti, hogy az Unió vezetői kezdeményezzenek globális erőfeszítéseket, többek között a regionális hatalmak bevonásával, hogy jelentősen megnöveljék a válság és az IS erőszakos cselekedetei által sújtott polgári lakosság számára nyújtott humanitárius segítségnyújtást Szíriában és Irakban, különösen a menekültek támogatása céljából, illetve a régióban a menekülteket befogadó országok számára a társadalmi integráció előmozdítása és a marginalizálódás elkerülése érdekében nyújtott közvetlen pénzügyi támogatás formájában; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Jordánia és Libanon stabil partnerek a Közel-Keleten; emlékeztet arra, hogy ez a két ország egyre nagyobb menekülthullámmal szembesül, ami óriási társadalmi-gazdasági kihívások elé állítja őket; elismerését fejezi ki a szomszédos országok által az iraki és szíriai menekülteknek nyújtott folyamatos segítség iránt; sürgeti, hogy az Unió vezetői kezdeményezzenek globális erőfeszítéseket, többek között a regionális hatalmak bevonásával, hogy jelentősen megnöveljék a válság és az IS erőszakos cselekedetei által sújtott polgári lakosság számára nyújtott humanitárius segítségnyújtást Szíriában és Irakban, különösen a menekültek támogatása céljából, illetve a régióban a menekülteket befogadó országok számára a társadalmi integráció előmozdítása és a marginalizálódás elkerülése érdekében nyújtott közvetlen pénzügyi támogatás formájában;

| 51. | sürgeti az EU-t annak biztosítására, hogy a harmadik országokkal folytatott, terrorizmus elleni együttműködésre a jogállamiság és az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartása mellett kerül sor; |
| --- | --- |

51.

sürgeti az EU-t annak biztosítására, hogy a harmadik országokkal folytatott, terrorizmus elleni együttműködésre a jogállamiság és az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartása mellett kerül sor;

Egy együttműködő, szabályokon alapuló globális rend megerősítése

| 52. | úgy véli, hogy az USA az EU legfontosabb stratégiai partnere, és az uniós külpolitika terén a nemzetközi jog támogatása melletti, szorosabb, egyenrangúságon alapuló koordinációt szorgalmaz az Egyesült Államokkal, közös megközelítést kialakítva az EU szomszédságában jelentkező kihívások kezelésére globális szinten is; hangsúlyozza a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség stratégiai jellegét, amelyben megvan a lehetőség arra, hogy a transzatlanti partnerek globális normákat határozzanak meg a munkaügy, egészségügy, környezetvédelem, valamint a szellemi tulajdon terén, és megerősítsék a globális kormányzást; ebben az összefüggésben a tárgyalások során nagyobb nyitottságot és átláthatóságot szorgalmaz, és a folyamat minden szakaszában az összes érdekelt fél bevonását; úgy véli, hogy Latin-Amerika az EU fontos partnere, és hogy meg kell határozni a háromoldalú transzatlanti együttműködés különböző módjait; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az USA az EU legfontosabb stratégiai partnere, és az uniós külpolitika terén a nemzetközi jog támogatása melletti, szorosabb, egyenrangúságon alapuló koordinációt szorgalmaz az Egyesült Államokkal, közös megközelítést kialakítva az EU szomszédságában jelentkező kihívások kezelésére globális szinten is; hangsúlyozza a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség stratégiai jellegét, amelyben megvan a lehetőség arra, hogy a transzatlanti partnerek globális normákat határozzanak meg a munkaügy, egészségügy, környezetvédelem, valamint a szellemi tulajdon terén, és megerősítsék a globális kormányzást; ebben az összefüggésben a tárgyalások során nagyobb nyitottságot és átláthatóságot szorgalmaz, és a folyamat minden szakaszában az összes érdekelt fél bevonását; úgy véli, hogy Latin-Amerika az EU fontos partnere, és hogy meg kell határozni a háromoldalú transzatlanti együttműködés különböző módjait;

| 53. | hangsúlyozza, hogy egyértelmű menetrend mellett stratégiai együttműködést és partnerséget kell létesíteni különböző országokkal, valamint hogy – politikáik hatásai tükrében – felül kell vizsgálni a jelenlegi stratégiai partnerségeket; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy egyértelmű menetrend mellett stratégiai együttműködést és partnerséget kell létesíteni különböző országokkal, valamint hogy – politikáik hatásai tükrében – felül kell vizsgálni a jelenlegi stratégiai partnerségeket;

| 54. | üdvözli a 2014. szeptemberben Walesben rendezett NATO-csúcstalálkozó következtetéseit, és felszólít azok végrehajtására; úgy véli, hogy az EU és a NATO közötti együttműködést meg kell erősíteni, és az átfedések elkerülése, valamint a rendelkezésre álló szerény források lehető legjobb kihasználása érdekében szorosabb tervezésre és koordinációra van szükség a NATO intelligens védelme és az uniós összevonás és megosztás között; megismétli, hogy tiszteletben kell tartani azon uniós tagállamok biztonságpolitikáit, amelyek a NATO-nak nem tagjai; |
| --- | --- |

54.

üdvözli a 2014. szeptemberben Walesben rendezett NATO-csúcstalálkozó következtetéseit, és felszólít azok végrehajtására; úgy véli, hogy az EU és a NATO közötti együttműködést meg kell erősíteni, és az átfedések elkerülése, valamint a rendelkezésre álló szerény források lehető legjobb kihasználása érdekében szorosabb tervezésre és koordinációra van szükség a NATO intelligens védelme és az uniós összevonás és megosztás között; megismétli, hogy tiszteletben kell tartani azon uniós tagállamok biztonságpolitikáit, amelyek a NATO-nak nem tagjai;

| 55. | kiemeli, hogy az USA-val együttműködve szükség van egy olyan uniós stratégiára, hogy hogyan lehet Oroszországgal, Kínával, Indiával és más nagyhatalmakkal osztozni a globális politikai és gazdasági rend békéjéért és stabilitásáért fennálló felelősségben; rámutat a központi szerepet játszó ázsiai államokkal, valamint az ASEAN-hez hasonló regionális szervezetekkel fennálló kapcsolatok e stratégai keretében történő elmélyítésének fontosságára; |
| --- | --- |

55.

kiemeli, hogy az USA-val együttműködve szükség van egy olyan uniós stratégiára, hogy hogyan lehet Oroszországgal, Kínával, Indiával és más nagyhatalmakkal osztozni a globális politikai és gazdasági rend békéjéért és stabilitásáért fennálló felelősségben; rámutat a központi szerepet játszó ázsiai államokkal, valamint az ASEAN-hez hasonló regionális szervezetekkel fennálló kapcsolatok e stratégai keretében történő elmélyítésének fontosságára;

| 56. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy erősítse meg az EU Ázsiával – különösen Kínával és Indiával – kapcsolatos külpolitikáját; sürgeti a főképviselőt/alelnököt annak biztosítására, hogy Kínával és Indiával évente sor kerüljön kétoldalú csúcstalálkozókra, és hogy ezek kézzelfogható eredményeket hozzanak; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy erősítse meg az EU Ázsiával – különösen Kínával és Indiával – kapcsolatos külpolitikáját; sürgeti a főképviselőt/alelnököt annak biztosítására, hogy Kínával és Indiával évente sor kerüljön kétoldalú csúcstalálkozókra, és hogy ezek kézzelfogható eredményeket hozzanak;

| 57. | hangsúlyozza, hogy az EU számára alapvető fontosságú az ázsiai–csendes-óceáni térségben – és különösen a kelet- és dél-kínai-tengeri területeken – a béke és a stabilitás; sürgeti a régióbeli érintett feleket, hogy békés úton, a nemzetközi joggal összhangban rendezzék nézeteltéréseiket, valamint hogy működjenek együtt egymással a természeti és tengeri erőforrások kiaknázása céljából; javasolja európai politikák kidolgozását és fejlesztését aktív konfliktus-megelőzési és békés konfliktusrendezési stratégiák támogatásával; azon a véleményen van, hogy EU-nak jelentős érdeke fűződik Kelet-Ázsia folyamatos növekedéséhez és jólétéhez; hangsúlyozza, hogy a fenntartható béke, stabilitás és jólét megőrzése céljából, inkluzív módon kell megerősíteni az EU gazdasági partnerségét az ázsiai–csendes-óceáni térség országaival; üdvözli a Tajvani-szoros két oldala közötti kapcsolatokban az elmúlt hat évben bekövetkezett biztató javulást, és e kapcsolatok békés alakulásának elősegítése érdekében valamennyi felet további intézkedések megtételére szólítja fel; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy az EU számára alapvető fontosságú az ázsiai–csendes-óceáni térségben – és különösen a kelet- és dél-kínai-tengeri területeken – a béke és a stabilitás; sürgeti a régióbeli érintett feleket, hogy békés úton, a nemzetközi joggal összhangban rendezzék nézeteltéréseiket, valamint hogy működjenek együtt egymással a természeti és tengeri erőforrások kiaknázása céljából; javasolja európai politikák kidolgozását és fejlesztését aktív konfliktus-megelőzési és békés konfliktusrendezési stratégiák támogatásával; azon a véleményen van, hogy EU-nak jelentős érdeke fűződik Kelet-Ázsia folyamatos növekedéséhez és jólétéhez; hangsúlyozza, hogy a fenntartható béke, stabilitás és jólét megőrzése céljából, inkluzív módon kell megerősíteni az EU gazdasági partnerségét az ázsiai–csendes-óceáni térség országaival; üdvözli a Tajvani-szoros két oldala közötti kapcsolatokban az elmúlt hat évben bekövetkezett biztató javulást, és e kapcsolatok békés alakulásának elősegítése érdekében valamennyi felet további intézkedések megtételére szólítja fel;

| 58. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, valamint az uniós tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a nukleáris leszerelés és fegyverzetellenőrzés terén folytatott politikának új és erőteljes lendületet adnak; üdvözli, hogy az atomsorompó szerződés ENSZ általi soron következő felülvizsgálata fontos lépés lesz a nemzetközi béke és biztonság tekintetében, és sürgeti a tagállamokat, hogy összehangolt és proaktív álláspontot alakítsanak ki a tárgyalások során; üdvözli a fegyverkereskedelmi szerződés hatálybalépését, és felszólít annak hatékony és teljes körű végrehajtására; felszólít a fegyverkereskedelemmel foglalkozó uniós hatóság létrehozására, amely segítséget nyújt a tagállamoknak az EU fegyverkivitelre vonatkozó közös álláspontjában megállapított normák értelmezésében, valamint hogy biztosítsa azok következetes és szigorú betartását; hangsúlyozza, hogy az exportált fegyverek alkalmazása tekintetében jobb utólagos ellenőrzésekre van szükség; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, valamint az uniós tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a nukleáris leszerelés és fegyverzetellenőrzés terén folytatott politikának új és erőteljes lendületet adnak; üdvözli, hogy az atomsorompó szerződés ENSZ általi soron következő felülvizsgálata fontos lépés lesz a nemzetközi béke és biztonság tekintetében, és sürgeti a tagállamokat, hogy összehangolt és proaktív álláspontot alakítsanak ki a tárgyalások során; üdvözli a fegyverkereskedelmi szerződés hatálybalépését, és felszólít annak hatékony és teljes körű végrehajtására; felszólít a fegyverkereskedelemmel foglalkozó uniós hatóság létrehozására, amely segítséget nyújt a tagállamoknak az EU fegyverkivitelre vonatkozó közös álláspontjában megállapított normák értelmezésében, valamint hogy biztosítsa azok következetes és szigorú betartását; hangsúlyozza, hogy az exportált fegyverek alkalmazása tekintetében jobb utólagos ellenőrzésekre van szükség;

| 59. | hangoztatja, hogy az EU-nak, amely a halálbüntetés elleni küzdelem terén korábban konkrét eredményeket ért el, határozottabban kell állást foglalnia; kéri intézményeit és tagállamait, hogy tartsák fenn és erősítsék meg az üggyel kapcsolatos elkötelezettségüket és politikai szándékukat, hogy a világban véglegesen fel lehessen számolni a halálbüntetést; |
| --- | --- |

59.

hangoztatja, hogy az EU-nak, amely a halálbüntetés elleni küzdelem terén korábban konkrét eredményeket ért el, határozottabban kell állást foglalnia; kéri intézményeit és tagállamait, hogy tartsák fenn és erősítsék meg az üggyel kapcsolatos elkötelezettségüket és politikai szándékukat, hogy a világban véglegesen fel lehessen számolni a halálbüntetést;

| 60. | emlékeztet az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa reformjának szükségességére, melynek célja, hogy a Biztonsági Tanács jobban tükrözze a mai globális helyzetet; sürgeti, hogy a főképviselő/alelnök tegye ezt prioritássá, és kezdeményezzen európai szintű vitát az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformjáról; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EU-nak az ENSZ teljes jogú tagjává kell válnia; |
| --- | --- |

60.

emlékeztet az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa reformjának szükségességére, melynek célja, hogy a Biztonsági Tanács jobban tükrözze a mai globális helyzetet; sürgeti, hogy a főképviselő/alelnök tegye ezt prioritássá, és kezdeményezzen európai szintű vitát az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformjáról; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EU-nak az ENSZ teljes jogú tagjává kell válnia;

| 61. | megismétli, hogy az EU-nak vezető szerepet kell játszania a Római Statútum egyetemes aláírásának és megerősítésének előmozdításában, valamint hogy még jobban meg kell erősítenie és támogatnia kell a Nemzetközi Büntetőbíróságot; |
| --- | --- |

61.

megismétli, hogy az EU-nak vezető szerepet kell játszania a Római Statútum egyetemes aláírásának és megerősítésének előmozdításában, valamint hogy még jobban meg kell erősítenie és támogatnia kell a Nemzetközi Büntetőbíróságot;

| 62. | emlékeztet arra, hogy az EU szilárdan elkötelezte magát a büntetlenség elleni küzdelem, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróságot (NBB) létrehozó Római Statútum egyetemességének előmozdítása mellett; üdvözli, hogy a közelmúltban Palesztina ratifikálta a Római Statútumot; |
| --- | --- |

62.

emlékeztet arra, hogy az EU szilárdan elkötelezte magát a büntetlenség elleni küzdelem, valamint a Nemzetközi Büntetőbíróságot (NBB) létrehozó Római Statútum egyetemességének előmozdítása mellett; üdvözli, hogy a közelmúltban Palesztina ratifikálta a Római Statútumot;

| 63. | felszólít egy egységes, uniós szintű környezetbiztonsági stratégia kialakítására, amely figyelembe veszi az éghajlatváltozás stratégiai és politikai következményeit, és lehetővé teszi, hogy az Európai Unió reagáljon és felkészüljön az éghajlatváltozás következtében kialakuló geopolitikai instabilitásra, különös figyelmet fordítva a fejlődő országokkal és az éghajlatváltozás hatásai által leginkább érintett országokkal folytatott együttműködésre; elismeri az éghajlatváltozásról szóló küszöbönálló párizsi csúcstalálkozó fontosságát; felhívja az EKSZ-t, hogy fordítson kiemelt figyelmet az éghajlat-változási célokkal kapcsolatos diplomáciai tevékenységre annak érdekében, hogy támogatást szerezzen egy erős és átfogó megállapodásnak; kéri, hogy folytassanak eszmecserét az éghajlatváltozás következtében végbemenő migráció kezelésére irányuló előremutató stratégiáról; |
| --- | --- |

63.

felszólít egy egységes, uniós szintű környezetbiztonsági stratégia kialakítására, amely figyelembe veszi az éghajlatváltozás stratégiai és politikai következményeit, és lehetővé teszi, hogy az Európai Unió reagáljon és felkészüljön az éghajlatváltozás következtében kialakuló geopolitikai instabilitásra, különös figyelmet fordítva a fejlődő országokkal és az éghajlatváltozás hatásai által leginkább érintett országokkal folytatott együttműködésre; elismeri az éghajlatváltozásról szóló küszöbönálló párizsi csúcstalálkozó fontosságát; felhívja az EKSZ-t, hogy fordítson kiemelt figyelmet az éghajlat-változási célokkal kapcsolatos diplomáciai tevékenységre annak érdekében, hogy támogatást szerezzen egy erős és átfogó megállapodásnak; kéri, hogy folytassanak eszmecserét az éghajlatváltozás következtében végbemenő migráció kezelésére irányuló előremutató stratégiáról;

| 64. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy pozitívan és összehangoltan járuljanak hozzá a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend koncepciójához, és rámutat, hogy a főképviselő/alelnök fontos szerepet tölt be abban, hogy biztosítja az Unió vezető szerepét a tárgyalásokon; kiemeli, hogy az új keretnek – a hatékony, a polgárok bevonásával működő és demokratikus intézmények, a jó kormányzás és a jogállamiság erősítésével – a szegénység, az egyenlőtlenség és az erőszak strukturális okaival kell foglalkoznia; |
| --- | --- |

64.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy pozitívan és összehangoltan járuljanak hozzá a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend koncepciójához, és rámutat, hogy a főképviselő/alelnök fontos szerepet tölt be abban, hogy biztosítja az Unió vezető szerepét a tárgyalásokon; kiemeli, hogy az új keretnek – a hatékony, a polgárok bevonásával működő és demokratikus intézmények, a jó kormányzás és a jogállamiság erősítésével – a szegénység, az egyenlőtlenség és az erőszak strukturális okaival kell foglalkoznia;

o

o o

| 65. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, a NATO főtitkárának, a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének, az EBESZ hivatalban lévő elnökének, az EBESZ parlamenti közgyűlése elnökének, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elnökének és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elnökének. |
| --- | --- |

65.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, a NATO főtitkárának, a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének, az EBESZ hivatalban lévő elnökének, az EBESZ parlamenti közgyűlése elnökének, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elnökének és az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése elnökének.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/141 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/141

---

P8_TA(2015)0076

2013. évi jelentés az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2013. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról (2014/2216(INI))

(2016/C 316/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, és annak 25. évfordulójáról szóló 2014. november 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, és annak 25. évfordulójáról szóló 2014. november 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi nyilatkozatára (2), a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési programjára és Közgyűlése határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2000. szeptember 8-i Millenniumi nyilatkozatára (2), a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési programjára és Közgyűlése határozataira,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (3),

| — | tekintettel a Tanács által 2014. június 23-án elfogadott, „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban 2013-ban” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2014. június 23-án elfogadott, „Az EU éves jelentése az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban 2013-ban” című jelentésre,

| — | tekintettel a Tanács által 2014. július 22-én jóváhagyott, 2013-ban a KKBP fő szempontjairól és alapvető választásairól szóló éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2014. július 22-én jóváhagyott, 2013-ban a KKBP fő szempontjairól és alapvető választásairól szóló éves jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió fejlesztésre és külső támogatásra vonatkozó politikájáról és annak 2013. évi végrehajtásáról szóló, 2014. augusztus 13-án elfogadott 2014. évi éves jelentésére (COM(2014)0501) és annak kísérő dokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió fejlesztésre és külső támogatásra vonatkozó politikájáról és annak 2013. évi végrehajtásáról szóló, 2014. augusztus 13-án elfogadott 2014. évi éves jelentésére (COM(2014)0501) és annak kísérő dokumentumaira,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2012. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2013. december 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című 2012. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2013. december 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó uniós iránymutatások kiadásának tizedik évfordulója alkalmából 2014. június 23-án elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó uniós iránymutatások kiadásának tizedik évfordulója alkalmából 2014. június 23-án elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőket támogató uniós politikákról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos sürgősségi állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos sürgősségi állásfoglalásokra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében az EU prioritásairól szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében az EU prioritásairól szóló, 2014. március 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 69. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2014. április 2-i ajánlására (7),

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről szóló, 2011. november 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróságnak nyújtott uniós támogatásról: a kihívásokkal való szembenézésről és a nehézségek leküzdéséről szóló, 2011. november 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az agresszió bűncselekményéről szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az agresszió bűncselekményéről szóló, 2014. július 17-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokratizálódást támogató uniós külpolitikákról szóló, 2011. július 7-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bizottságnak, valamint a Bizottság alelnökének/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Partnerség a dél-mediterrán térséggel a demokráciáért és a közös jólétért” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak, valamint a Bizottság alelnökének/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a „Partnerség a dél-mediterrán térséggel a demokráciáért és a közös jólétért” című, 2011. március 8-i közös közleményére (COM(2011)0200),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2012. december 20-i határozatára (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, 2012. december 20-i határozatára (12),

| — | tekintettel a kínzás világszerte történő felszámolásáról szóló, 2014. március 11-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás világszerte történő felszámolásáról szóló, 2014. március 11-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325., 1820., 1888., 1889. és 1960. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325., 1820., 1888., 1889. és 1960. számú határozatára,

| — | tekintettel a Tanács által 2011. május 13-án elfogadott, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú ENSZ BT-határozatok uniós végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés európai uniós mutatóiról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2011. május 13-án elfogadott, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú ENSZ BT-határozatok uniós végrehajtására vonatkozó átfogó megközelítés európai uniós mutatóiról szóló jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (UNHRC) által a 2011. június 16-i 17/4. sz. határozatban elfogadott, a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtásáról rendelkező, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (UNHRC) által a 2011. június 16-i 17/4. sz. határozatban elfogadott, a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszer végrehajtásáról rendelkező, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó alapelvekre,

| — | tekintettel a Bizottság által 2013. június 17-én közzétett, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásáról szóló ikt (információs és kommunikációs technológiák) ágazati útmutatóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013. június 17-én közzétett, az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásáról szóló ikt (információs és kommunikációs technológiák) ágazati útmutatóra,

| — | tekintettel az UNHRC 2014. június 26-i határozatára, amely egy nyílt végű kormányközi munkacsoport létrehozására szólít fel, amelynek feladata „egy jogilag kötelező erejű, nemzetközi eszköz kidolgozása lenne, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozná a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNHRC 2014. június 26-i határozatára, amely egy nyílt végű kormányközi munkacsoport létrehozására szólít fel, amelynek feladata „egy jogilag kötelező erejű, nemzetközi eszköz kidolgozása lenne, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozná a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét”,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió megállapodásaiban szereplő emberi jogi és demokráciazáradékról szóló, 2006. február 14-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című dokumentumról szóló, 2012. május 14-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című dokumentumról szóló, 2012. május 14-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 utáni uniós és globális fejlesztési keretről szóló, 2014. november 25-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kasztok szerinti megkülönböztetésről szóló, 2013. október 10-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel a Bizottságnak és a Bizottság alelnöke/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A konfliktusok által érintett és magas kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes beszerzése: Az integrált uniós megközelítés kialakítása felé” című, 2014. március 5-i közös közleményére (JOIN(2014)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak és a Bizottság alelnöke/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A konfliktusok által érintett és magas kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes beszerzése: Az integrált uniós megközelítés kialakítása felé” című, 2014. március 5-i közös közleményére (JOIN(2014)0008),

| — | tekintettel az ENSZ korrupció elleni egyezményére (UNCAC), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ korrupció elleni egyezményére (UNCAC),

| — | tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Korrupció a köz- és a magánszférában: hatása az emberi jogokra a harmadik országokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a Tanácsnak az EU átfogó megközelítéséről szóló, 2014. május 12-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az EU átfogó megközelítéséről szóló, 2014. május 12-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elvéről (R2P) szóló, 2013. április 18-i ajánlására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elvéről (R2P) szóló, 2013. április 18-i ajánlására (22),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0023/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0023/2015),

| A. | mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikke tovább erősítette az EU kötelezettségvállalásait arra, hogy olyan közös kül- és biztonságpolitikát alakítson ki, amelyet a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás, a nemzetközi jog és igazságszolgáltatás előmozdítása, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, az Európai Unió Alapjogi Chartájában és a nemzetközi jogban foglalt elvek tiszteletben tartásának elvei vezérelnek; mivel az EUSZ 6. cikke szerint „az Unió csatlakozik az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez”; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikke tovább erősítette az EU kötelezettségvállalásait arra, hogy olyan közös kül- és biztonságpolitikát alakítson ki, amelyet a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemes és oszthatatlan volta, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és a szolidaritás, a nemzetközi jog és igazságszolgáltatás előmozdítása, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, az Európai Unió Alapjogi Chartájában és a nemzetközi jogban foglalt elvek tiszteletben tartásának elvei vezérelnek; mivel az EUSZ 6. cikke szerint „az Unió csatlakozik az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez”;

| B. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke előírja, hogy a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke előírja, hogy a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni;

| C. | mivel az emberi jogok egyetemességének és oszthatatlanságának tiszteletben tartása, előmozdítása és védelmezése az EU kül- és biztonságpolitikájának alapja; mivel az emberi jogok egyetemességét komolyan megkérdőjelezi számos tekintélyelvű rezsim, különösen a multilaterális fórumokon; |
| --- | --- |

C.

mivel az emberi jogok egyetemességének és oszthatatlanságának tiszteletben tartása, előmozdítása és védelmezése az EU kül- és biztonságpolitikájának alapja; mivel az emberi jogok egyetemességét komolyan megkérdőjelezi számos tekintélyelvű rezsim, különösen a multilaterális fórumokon;

| D. | mivel a világ népességének több mint fele még mindig nem demokratikus rendszerekben él, és az elmúlt években a szabadság világszerte folyamatosan csökkent; |
| --- | --- |

D.

mivel a világ népességének több mint fele még mindig nem demokratikus rendszerekben él, és az elmúlt években a szabadság világszerte folyamatosan csökkent;

| E. | mivel a demokratikus rendszereket nem csak az határozza meg, hogy választásokat rendeznek, hanem az is, hogy tiszteletben tartják a jogállamiságot, a szólásszabadságot, az emberi jogokat, valamint a független bíróságokat és a pártatlan közigazgatást; |
| --- | --- |

E.

mivel a demokratikus rendszereket nem csak az határozza meg, hogy választásokat rendeznek, hanem az is, hogy tiszteletben tartják a jogállamiságot, a szólásszabadságot, az emberi jogokat, valamint a független bíróságokat és a pártatlan közigazgatást;

| F. | mivel az EU hitelességét a külkapcsolatokban és a nemzetközi színtéren erősíteni fogja belső és külső politikáinak a demokrácia és az emberi jogok terén megfigyelhető növekvő következetessége; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU hitelességét a külkapcsolatokban és a nemzetközi színtéren erősíteni fogja belső és külső politikáinak a demokrácia és az emberi jogok terén megfigyelhető növekvő következetessége;

| G. | mivel a Bizottság új alelnöke/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője kijelentette, hogy az emberi jogok az egyik átfogó prioritását jelentik, és azok érvényesülését iránytűként kívánja használni a harmadik országokhoz fűződő valamennyi kapcsolatban; mivel megismételte az EU amelletti elkötelezettségét is, hogy „kivétel nélkül” a külkapcsolatok valamennyi területén előmozdítja az emberi jogokat; mivel 2015 elején az EU napirendjén lesz az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési terv elfogadása, valamint az EU emberi jogi különleges képviselője megbízatásának megújítása; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság új alelnöke/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője kijelentette, hogy az emberi jogok az egyik átfogó prioritását jelentik, és azok érvényesülését iránytűként kívánja használni a harmadik országokhoz fűződő valamennyi kapcsolatban; mivel megismételte az EU amelletti elkötelezettségét is, hogy „kivétel nélkül” a külkapcsolatok valamennyi területén előmozdítja az emberi jogokat; mivel 2015 elején az EU napirendjén lesz az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési terv elfogadása, valamint az EU emberi jogi különleges képviselője megbízatásának megújítása;

| H. | mivel 2014. június 23-án a Tanács elfogadta az emberi jogok és a demokrácia 2013-ban tapasztalt globális helyzetéről szóló uniós éves jelentést, amely felöleli az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keret és cselekvési terv végrehajtásának első teljes évét; mivel 2013 egyben az EU emberi jogi különleges képviselője megbízatásának az első teljes éve is volt; mivel e képviselőnek támogatnia kell az Uniót tevékenységeinek koordinálásában, hogy egyértelműbbé és láthatóbbá tegye az emberi jogok – különösen a nők jogainak – világszerte történő érvényesítésének előmozdítása érdekében végzett munkáját; |
| --- | --- |

H.

mivel 2014. június 23-án a Tanács elfogadta az emberi jogok és a demokrácia 2013-ban tapasztalt globális helyzetéről szóló uniós éves jelentést, amely felöleli az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keret és cselekvési terv végrehajtásának első teljes évét; mivel 2013 egyben az EU emberi jogi különleges képviselője megbízatásának az első teljes éve is volt; mivel e képviselőnek támogatnia kell az Uniót tevékenységeinek koordinálásában, hogy egyértelműbbé és láthatóbbá tegye az emberi jogok – különösen a nők jogainak – világszerte történő érvényesítésének előmozdítása érdekében végzett munkáját;

| I. | mivel az emberi jogok és a demokrácia 2013-ban tapasztalt globális helyzetéről szóló uniós éves jelentés, valamint a beszámolási időszakát követő események kérlelhetetlenül emlékeztetnek arra, hogy milyen súlyos emberi ára van az emberi jogok be nem tartásának; mivel az EU-ra nézve káros következményekkel jár az, ha a harmadik országokban nem tartják be az emberi jogokat, hiszen az emberi jogok tiszteletben tartásának elmulasztása és a legitim demokratikus részvétel hiánya instabilitáshoz, bukott államokhoz, humanitárius válságokhoz és fegyveres konfliktusokhoz vezet, olyan jelenségekhez, amelyekre az EU köteles reagálni; |
| --- | --- |

I.

mivel az emberi jogok és a demokrácia 2013-ban tapasztalt globális helyzetéről szóló uniós éves jelentés, valamint a beszámolási időszakát követő események kérlelhetetlenül emlékeztetnek arra, hogy milyen súlyos emberi ára van az emberi jogok be nem tartásának; mivel az EU-ra nézve káros következményekkel jár az, ha a harmadik országokban nem tartják be az emberi jogokat, hiszen az emberi jogok tiszteletben tartásának elmulasztása és a legitim demokratikus részvétel hiánya instabilitáshoz, bukott államokhoz, humanitárius válságokhoz és fegyveres konfliktusokhoz vezet, olyan jelenségekhez, amelyekre az EU köteles reagálni;

| J. | mivel a hatékony multilateralizmus iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére; |
| --- | --- |

J.

mivel a hatékony multilateralizmus iránti uniós elkötelezettség – melynek sarokkövét az ENSZ képezi – az Unió külpolitikájának szerves része, és abban a meggyőződésben gyökerezik, hogy az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló többoldalú rendszer a legalkalmasabb a globális válsághelyzetek, kihívások és fenyegetések kezelésére;

| K. | mivel az EU és tagállamai létrehozása óta rendíthetetlen szövetségesei a Nemzetközi Büntetőbíróságnak, pénzügyi, politikai, diplomáciai és logisztikai támogatást nyújtva számára, miközben előmozdítják a Római Statútum egyetemességét, és a Bíróság függetlenségének erősítése érdekében védelmezik annak sérthetetlenségét; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU és tagállamai létrehozása óta rendíthetetlen szövetségesei a Nemzetközi Büntetőbíróságnak, pénzügyi, politikai, diplomáciai és logisztikai támogatást nyújtva számára, miközben előmozdítják a Római Statútum egyetemességét, és a Bíróság függetlenségének erősítése érdekében védelmezik annak sérthetetlenségét;

| L. | mivel 2014. július 17-i állásfoglalásában a Parlament megismételte a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma – többek között az agresszió bűntettével kapcsolatos – kampalai módosításainak elfogadása melletti erőteljes támogatását, és felszólított valamennyi uniós tagállamot, hogy ezeket ratifikálja és építse be nemzeti jogszabályaiba; mivel az agresszió bűncselekményével kapcsolatos módosítás hozzá fog járulni a nemzetközi szintű jogállamisághoz, valamint a világ békéjéhez és biztonságához azáltal, hogy visszatartó szerepet játszik az erőszak jogellenes alkalmazásával szemben, és ezáltal proaktívan hozzájárul az ilyen bűncselekmények megelőzéséhez és a tartós béke megszilárdításához; |
| --- | --- |

L.

mivel 2014. július 17-i állásfoglalásában a Parlament megismételte a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma – többek között az agresszió bűntettével kapcsolatos – kampalai módosításainak elfogadása melletti erőteljes támogatását, és felszólított valamennyi uniós tagállamot, hogy ezeket ratifikálja és építse be nemzeti jogszabályaiba; mivel az agresszió bűncselekményével kapcsolatos módosítás hozzá fog járulni a nemzetközi szintű jogállamisághoz, valamint a világ békéjéhez és biztonságához azáltal, hogy visszatartó szerepet játszik az erőszak jogellenes alkalmazásával szemben, és ezáltal proaktívan hozzájárul az ilyen bűncselekmények megelőzéséhez és a tartós béke megszilárdításához;

| M. | mivel az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának New Yorkban, 2015. március 9–20-án tartandó 59. ülésszakának fő témája a Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform nyomon követése lesz, beleértve a végrehajtását akadályozó jelenlegi kihívásokat is, és ezért az ülésszak a nemek közötti egyenlőség elérésére és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére, valamint arra is összpontosít, hogy milyen lehetőségek vannak a nemek közötti egyenlőség elérésére és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére a millenniumi fejlesztési célok 2015 utáni menetrendjében; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ nők helyzetével foglalkozó bizottságának New Yorkban, 2015. március 9–20-án tartandó 59. ülésszakának fő témája a Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform nyomon követése lesz, beleértve a végrehajtását akadályozó jelenlegi kihívásokat is, és ezért az ülésszak a nemek közötti egyenlőség elérésére és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére, valamint arra is összpontosít, hogy milyen lehetőségek vannak a nemek közötti egyenlőség elérésére és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére a millenniumi fejlesztési célok 2015 utáni menetrendjében;

| N. | mivel a minden gyermek számára ingyenes alapfokú oktatás a gyermekek jogairól szóló, 1989. évi ENSZ-egyezményben meghatározott alapvető jog; mivel a gyermek- és felnőttoktatás hozzájárul a szegénység és a gyermekhalandóság csökkentéséhez és a helyes környezetvédelmi gyakorlatok előmozdításához; mivel az oktatáshoz való egyetemes hozzáférés szorosan kapcsolódik a nemek közötti egyenlőségre irányuló millenniumi fejlesztési célhoz, elsősorban az alapfokú oktatás befejezése terén; mivel ezt a célt még messze nem sikerült elérni; |
| --- | --- |

N.

mivel a minden gyermek számára ingyenes alapfokú oktatás a gyermekek jogairól szóló, 1989. évi ENSZ-egyezményben meghatározott alapvető jog; mivel a gyermek- és felnőttoktatás hozzájárul a szegénység és a gyermekhalandóság csökkentéséhez és a helyes környezetvédelmi gyakorlatok előmozdításához; mivel az oktatáshoz való egyetemes hozzáférés szorosan kapcsolódik a nemek közötti egyenlőségre irányuló millenniumi fejlesztési célhoz, elsősorban az alapfokú oktatás befejezése terén; mivel ezt a célt még messze nem sikerült elérni;

| O. | mivel fegyveres konfliktusok idején a nők és a gyermekek – többek között a női és gyermekkorú menekültek, menedékkérők és hontalan személyek – alkotják a társadalom legkiszolgáltatottabb csoportjait, és mivel a humanitárius válságok alatt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült serdülő lányokat lényegesen nagyobb veszély fenyegeti; |
| --- | --- |

O.

mivel fegyveres konfliktusok idején a nők és a gyermekek – többek között a női és gyermekkorú menekültek, menedékkérők és hontalan személyek – alkotják a társadalom legkiszolgáltatottabb csoportjait, és mivel a humanitárius válságok alatt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült serdülő lányokat lényegesen nagyobb veszély fenyegeti;

| P. | mivel a nőkkel szembeni megkülönböztetés és erőszak semmilyen formája – többek között a szexuális visszaélés, a női nemi szervek megcsonkítása, a kényszerházasságok, az úgynevezett „becsületbeli bűncselekmények”, a nők üzleti célú szexuális kizsákmányolása és a családon belüli erőszak – sem igazolható semmilyen politikai, társadalmi, vallási vagy kulturális, sem a népi vagy törzsi hagyományokra alapozott indokkal; |
| --- | --- |

P.

mivel a nőkkel szembeni megkülönböztetés és erőszak semmilyen formája – többek között a szexuális visszaélés, a női nemi szervek megcsonkítása, a kényszerházasságok, az úgynevezett „becsületbeli bűncselekmények”, a nők üzleti célú szexuális kizsákmányolása és a családon belüli erőszak – sem igazolható semmilyen politikai, társadalmi, vallási vagy kulturális, sem a népi vagy törzsi hagyományokra alapozott indokkal;

| Q. | mivel egyértelmű kapcsolat van a korrupció és az emberi jogok megsértése között; mivel az állami és magánszektorban előforduló korrupció tartósítja és súlyosbítja az egyenlőtlenséget és a megkülönböztetést, és következésképpen megakadályozza a polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogok egyenlő gyakorlását; mivel bebizonyosodott, hogy a korrupciós cselekmények gyakran összekapcsolódnak az emberi jogok megsértésével, a hatalommal való visszaéléssel és az elszámoltathatóság hiányával; |
| --- | --- |

Q.

mivel egyértelmű kapcsolat van a korrupció és az emberi jogok megsértése között; mivel az állami és magánszektorban előforduló korrupció tartósítja és súlyosbítja az egyenlőtlenséget és a megkülönböztetést, és következésképpen megakadályozza a polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogok egyenlő gyakorlását; mivel bebizonyosodott, hogy a korrupciós cselekmények gyakran összekapcsolódnak az emberi jogok megsértésével, a hatalommal való visszaéléssel és az elszámoltathatóság hiányával;

| R. | mivel a munkajogok és a szakszervezeti jogok világszerte súlyos támadásoknak vannak kitéve, miközben a vállalatok működési módja mély hatást gyakorol a munkavállalók, a közösségek és a fogyasztók jogaira Európán belül és kívül; mivel a nemzetközi emberi jogi normák kötelezik az államokat az emberi jogok oltalmazására, valamint annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó vállalatok ne sértsék meg az emberi jogokat, és hogy az áldozatok számára hatékony jogorvoslati formák álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

R.

mivel a munkajogok és a szakszervezeti jogok világszerte súlyos támadásoknak vannak kitéve, miközben a vállalatok működési módja mély hatást gyakorol a munkavállalók, a közösségek és a fogyasztók jogaira Európán belül és kívül; mivel a nemzetközi emberi jogi normák kötelezik az államokat az emberi jogok oltalmazására, valamint annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó vállalatok ne sértsék meg az emberi jogokat, és hogy az áldozatok számára hatékony jogorvoslati formák álljanak rendelkezésre;

| S. | mivel az üzleti közösség fontos szerepet tölt be az emberi jogok előmozdításában, és mivel ezek az erőfeszítések kifejezetten kívánatosak, és azokat az állami intézményeknek világszerte támogatniuk kell; mivel az emberi jogok előmozdítását a kormány és a magánszektor közötti együttműködés platformjának kell tekinteni; |
| --- | --- |

S.

mivel az üzleti közösség fontos szerepet tölt be az emberi jogok előmozdításában, és mivel ezek az erőfeszítések kifejezetten kívánatosak, és azokat az állami intézményeknek világszerte támogatniuk kell; mivel az emberi jogok előmozdítását a kormány és a magánszektor közötti együttműködés platformjának kell tekinteni;

| T. | mivel a harmadik országoknak kínált továbbfejlesztett általános preferenciarendszerbe (GSP+) kötelezően bele kell foglalni az emberi jogokra és a munkajogokra vonatkozó nemzetközi egyezmények tiszteletben tartására irányuló záradékot; |
| --- | --- |

T.

mivel a harmadik országoknak kínált továbbfejlesztett általános preferenciarendszerbe (GSP+) kötelezően bele kell foglalni az emberi jogokra és a munkajogokra vonatkozó nemzetközi egyezmények tiszteletben tartására irányuló záradékot;

| U. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 16. cikke rögzíti, hogy a nagykorú férfiak és nők fajon, nemzetiségen vagy valláson alapuló korlátozás nélkül jogosultak házasságot kötni és családot alapítani, és a férfiakat és nőket egyenlő jogok illetik meg a házasság tekintetében, annak tartama alatt és felbontásakor, és hogy házasságot csak a jövendő házastársak szabad és teljes beleegyezésével lehet kötni; |
| --- | --- |

U.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 16. cikke rögzíti, hogy a nagykorú férfiak és nők fajon, nemzetiségen vagy valláson alapuló korlátozás nélkül jogosultak házasságot kötni és családot alapítani, és a férfiakat és nőket egyenlő jogok illetik meg a házasság tekintetében, annak tartama alatt és felbontásakor, és hogy házasságot csak a jövendő házastársak szabad és teljes beleegyezésével lehet kötni;

| V. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 14. cikke elismeri, hogy mindenkinek joga van az üldözés elől más országban menedéket keresni; mivel a menekültek helyzetéről szóló ENSZ-egyezmény egyértelműen megállapítja, hogy minden menekült különleges védelemre jogosult, és egyetlen állam sem utasíthat ki vagy küldhet vissza menekülteket olyan területre, ahol üldözéssel vagy életük vagy szabadságuk veszélyeztetésével szembesülnek; |
| --- | --- |

V.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 14. cikke elismeri, hogy mindenkinek joga van az üldözés elől más országban menedéket keresni; mivel a menekültek helyzetéről szóló ENSZ-egyezmény egyértelműen megállapítja, hogy minden menekült különleges védelemre jogosult, és egyetlen állam sem utasíthat ki vagy küldhet vissza menekülteket olyan területre, ahol üldözéssel vagy életük vagy szabadságuk veszélyeztetésével szembesülnek;

| W. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikke elismeri a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához való jogot; mivel a vallás és meggyőződés szabadságával kapcsolatos jogsértések száma jelentősen megugrott, többek között a vallási vetületű konfliktusok növekvő száma következtében; |
| --- | --- |

W.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikke elismeri a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához való jogot; mivel a vallás és meggyőződés szabadságával kapcsolatos jogsértések száma jelentősen megugrott, többek között a vallási vetületű konfliktusok növekvő száma következtében;

| X. | mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikke elismeri, hogy minden személynek joga van saját maga és családja egészségének és jólétének biztosítására alkalmas életszínvonalhoz, amelynek részeként az anyaság és a gyermekkor különleges segítségre és támogatásra jogosítanak, beleértve az orvosi ellátást; mivel 25. évfordulóját ünnepli a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amely a légszelesebb körben ratifikált emberi jogi szerződés; mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 26/28 sz. határozata felhívja az ENSZ Emberi Jogi Tanács Szociális Fórumának következő ülését, hogy az elérhető legmagasabb szintű fizikai és mentális egészséghez fűződő, mindenkit megillető joggal összefüggésben összpontosítson a gyógyszerekhez való hozzáférésre; mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) alapokmánya rögzíti, hogy az elérhető legmagasabb szintű egészséghez való jog gyakorlása fajtól, vallástól, politikai meggyőződéstől, valamint gazdasági vagy szociális körülményektől függetlenül minden ember egyik alapvető joga; |
| --- | --- |

X.

mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 25. cikke elismeri, hogy minden személynek joga van saját maga és családja egészségének és jólétének biztosítására alkalmas életszínvonalhoz, amelynek részeként az anyaság és a gyermekkor különleges segítségre és támogatásra jogosítanak, beleértve az orvosi ellátást; mivel 25. évfordulóját ünnepli a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amely a légszelesebb körben ratifikált emberi jogi szerződés; mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 26/28 sz. határozata felhívja az ENSZ Emberi Jogi Tanács Szociális Fórumának következő ülését, hogy az elérhető legmagasabb szintű fizikai és mentális egészséghez fűződő, mindenkit megillető joggal összefüggésben összpontosítson a gyógyszerekhez való hozzáférésre; mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) alapokmánya rögzíti, hogy az elérhető legmagasabb szintű egészséghez való jog gyakorlása fajtól, vallástól, politikai meggyőződéstől, valamint gazdasági vagy szociális körülményektől függetlenül minden ember egyik alapvető joga;

| Y. | mivel az éghajlatváltozás hatásai, így a hőmérséklet-emelkedés, a tengerszint emelkedése és a szélsőségesebb éghajlat, súlyosbítani fogják a globális instabilitás által támasztott kihívásokat, és ebből adódóan növelik a súlyos emberi jogi jogsértések veszélyét; |
| --- | --- |

Y.

mivel az éghajlatváltozás hatásai, így a hőmérséklet-emelkedés, a tengerszint emelkedése és a szélsőségesebb éghajlat, súlyosbítani fogják a globális instabilitás által támasztott kihívásokat, és ebből adódóan növelik a súlyos emberi jogi jogsértések veszélyét;

| Z. | mivel a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés olyan emberi jog, amely a megfelelő életszínvonalhoz való jogból eredeztethető, és elválaszthatatlanul kapcsolódik az elérhető legmagasabb szintű fizikai és mentális egészséghez fűződő, valamint az élethez és az emberi méltósághoz való joghoz; mivel mintegy 2,6 milliárd ember – a fejlődő világ fele – még egyszerű „fejlettebb” latrinával sem rendelkezik, 1,1 milliárd ember pedig semmiféle ivóvízhez nem fér hozzá; |
| --- | --- |

Z.

mivel a biztonságos ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés olyan emberi jog, amely a megfelelő életszínvonalhoz való jogból eredeztethető, és elválaszthatatlanul kapcsolódik az elérhető legmagasabb szintű fizikai és mentális egészséghez fűződő, valamint az élethez és az emberi méltósághoz való joghoz; mivel mintegy 2,6 milliárd ember – a fejlődő világ fele – még egyszerű „fejlettebb” latrinával sem rendelkezik, 1,1 milliárd ember pedig semmiféle ivóvízhez nem fér hozzá;

| AA. | mivel ez a jelentés – amely egyúttal a Tanács által elfogadott, az emberi jogok és a demokrácia 2013-ban tapasztalt globális helyzetéről szóló uniós éves jelentésre adott válasz – az ezen a szakpolitikai területen folytatott uniós tevékenységek előretekintő elemzése; mivel az előző éves jelentésekről és az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról szóló állásfoglalásaiban a Parlament hangsúlyozta annak szükségességét, hogy folyamatosan vizsgálja az emberi jogok dimenziójának a tevékenységeibe való beépítésével és a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság megsértése tekintetében elfogadott sürgős állásfoglalásainak, valamint az EU harmadik államokkal kötött összes megállapodásában szereplő emberi jogi és demokráciazáradékok tiszteletben tartásának nyomon követésével kapcsolatos saját gyakorlatait; |
| --- | --- |

AA.

mivel ez a jelentés – amely egyúttal a Tanács által elfogadott, az emberi jogok és a demokrácia 2013-ban tapasztalt globális helyzetéről szóló uniós éves jelentésre adott válasz – az ezen a szakpolitikai területen folytatott uniós tevékenységek előretekintő elemzése; mivel az előző éves jelentésekről és az EU emberi jogi stratégiájának felülvizsgálatáról szóló állásfoglalásaiban a Parlament hangsúlyozta annak szükségességét, hogy folyamatosan vizsgálja az emberi jogok dimenziójának a tevékenységeibe való beépítésével és a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság megsértése tekintetében elfogadott sürgős állásfoglalásainak, valamint az EU harmadik államokkal kötött összes megállapodásában szereplő emberi jogi és demokráciazáradékok tiszteletben tartásának nyomon követésével kapcsolatos saját gyakorlatait;

Az emberi jogok központi helye az EU külső politikáiban

| 1. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának preambuluma megerősíti, hogy az EU „tevékenységei középpontjába az egyént és az emberi méltóságot állítja”; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának preambuluma megerősíti, hogy az EU „tevékenységei középpontjába az egyént és az emberi méltóságot állítja”;

| 2. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy az emberi jogokat kezeljék központi elemként az Unió harmadik országokhoz fűződő valamennyi kapcsolatában – beleértve a stratégiai partnereket is – és minden magas szintű nyilatkozatban és találkozón; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU emberi jogi politikáját hatékonyan, következetesen és koherens módon, az EUSZ 21. cikkében és az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretben meghatározott egyértelmű kötelezettségekkel összhangban hajtsák végre; üdvözli, hogy a Bizottság új alelnöke/az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője határozottan kinyilvánította szilárd elkötelezettségét ezen elvek végrehajtása mellett; |
| --- | --- |

2.

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy az emberi jogokat kezeljék központi elemként az Unió harmadik országokhoz fűződő valamennyi kapcsolatában – beleértve a stratégiai partnereket is – és minden magas szintű nyilatkozatban és találkozón; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU emberi jogi politikáját hatékonyan, következetesen és koherens módon, az EUSZ 21. cikkében és az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretben meghatározott egyértelmű kötelezettségekkel összhangban hajtsák végre; üdvözli, hogy a Bizottság új alelnöke/az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője határozottan kinyilvánította szilárd elkötelezettségét ezen elvek végrehajtása mellett;

| 3. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok egységesen lépjenek fel az emberi jogok oszthatatlanságának, sérthetetlenségének és egyetemességének támogatása mellett, és ratifikálják az ENSZ által elfogadott valamennyi nemzetközi emberi jogi okmányt; felhívja az EU-t, hogy az EUSZ 21. cikkével összhangban tartsa fenn az emberi jogok oszthatatlanságát és sérthetetlenségét, beleértve a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában rögzített jogokat is; felhívja az EU-t, hogy a harmadik országokkal és regionális szervezetekkel kezdeményezett kapcsolatának alapjaként mozdítsa még inkább elő az egyetemes emberi jogokat, mind a politikai, mind pedig az emberi jogi párbeszédekben és a kereskedelmi tárgyalásokban; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok egységesen lépjenek fel az emberi jogok oszthatatlanságának, sérthetetlenségének és egyetemességének támogatása mellett, és ratifikálják az ENSZ által elfogadott valamennyi nemzetközi emberi jogi okmányt; felhívja az EU-t, hogy az EUSZ 21. cikkével összhangban tartsa fenn az emberi jogok oszthatatlanságát és sérthetetlenségét, beleértve a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában rögzített jogokat is; felhívja az EU-t, hogy a harmadik országokkal és regionális szervezetekkel kezdeményezett kapcsolatának alapjaként mozdítsa még inkább elő az egyetemes emberi jogokat, mind a politikai, mind pedig az emberi jogi párbeszédekben és a kereskedelmi tárgyalásokban;

| 4. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a jogállamiság követelményét a bővítési folyamat középpontjába helyezi; sürgeti az EU-t, hogy a bővítési folyamat során szorosan kövesse nyomon az emberi jogokat és a kisebbségekhez tartozó személyek jogait védelmező rendelkezések végrehajtását; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy a jogállamiság követelményét a bővítési folyamat középpontjába helyezi; sürgeti az EU-t, hogy a bővítési folyamat során szorosan kövesse nyomon az emberi jogokat és a kisebbségekhez tartozó személyek jogait védelmező rendelkezések végrehajtását;

| 5. | figyelmeztet azonban annak nem szándékolt következményeire, ha folyamatosan bővítik az emberi jogok listáját, és ideológiailag vagy politikailag vitatott kérdéseket vesznek fel, mivel ez végső soron csökkentheti az emberi jogok egyetemessége és oszthatatlansága valódi eszméjének általános támogatottságát; |
| --- | --- |

5.

figyelmeztet azonban annak nem szándékolt következményeire, ha folyamatosan bővítik az emberi jogok listáját, és ideológiailag vagy politikailag vitatott kérdéseket vesznek fel, mivel ez végső soron csökkentheti az emberi jogok egyetemessége és oszthatatlansága valódi eszméjének általános támogatottságát;

| 6. | rámutat arra, hogy az emberi szenvedés mellett az EU-nak figyelembe kell vennie az emberi jogok be nem tartásának valamennyi egyéb következményét is, amennyiben az emberi jogok tiszteletben tartásának elmulasztása és a legitim demokratikus részvétel hiánya instabilitáshoz, bukott államokhoz, humanitárius válságokhoz és fegyveres konfliktusokhoz vezet, olyan jelenségekhez, amelyek akadályozzák az EU által a fejlesztési politikája keretében tett erőfeszítéseket, és amelyekre az EU vagy a tagállamai kötelesek reagálni a kül- és biztonságpolitika területén; ezzel összefüggésben üdvözli az EU arra irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseit, hogy az emberi jogi jogsértéseket felvegye a válságmegelőzéssel kapcsolatos korai riasztási mátrixába; mindazonáltal határozottabb megelőző fellépésre szólít fel, és sürgeti az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy emberi jogokon alapuló válságmegelőzési komponenst, amelyet be kell illeszteni a külső konfliktusokkal és válságokkal kapcsolatos átfogó uniós megközelítésbe, valamint a következő felülvizsgált európai biztonsági stratégiába; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy az emberi szenvedés mellett az EU-nak figyelembe kell vennie az emberi jogok be nem tartásának valamennyi egyéb következményét is, amennyiben az emberi jogok tiszteletben tartásának elmulasztása és a legitim demokratikus részvétel hiánya instabilitáshoz, bukott államokhoz, humanitárius válságokhoz és fegyveres konfliktusokhoz vezet, olyan jelenségekhez, amelyek akadályozzák az EU által a fejlesztési politikája keretében tett erőfeszítéseket, és amelyekre az EU vagy a tagállamai kötelesek reagálni a kül- és biztonságpolitika területén; ezzel összefüggésben üdvözli az EU arra irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseit, hogy az emberi jogi jogsértéseket felvegye a válságmegelőzéssel kapcsolatos korai riasztási mátrixába; mindazonáltal határozottabb megelőző fellépésre szólít fel, és sürgeti az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy emberi jogokon alapuló válságmegelőzési komponenst, amelyet be kell illeszteni a külső konfliktusokkal és válságokkal kapcsolatos átfogó uniós megközelítésbe, valamint a következő felülvizsgált európai biztonsági stratégiába;

| 7. | véleménye szerint az EU-nak, beleértve küldöttségeit is, fel kellene ismernie azokat a korai jeleket, mint például a kisebbségek elnyomását és az emberi jogok megsértését, amelyek esetleges konfliktusokra és humanitárius katasztrófákra utalnak; felhívja az EU-t, hogy alakítson ki bevált gyakorlatokat az emberi jogok előmozdítására és védelmére katasztrófát vagy válságot követően, külön figyelmet fordítva a fogyatékossággal élőkre, a nőkre és gyermekekre és egyéb kiszolgáltatott csoportokra, oly módon, hogy adatokat szolgáltat és megfelelő intézkedéseket tesz a fogyatékossággal élőkre történő konkrét hivatkozásokkal, a fogyatékossággal élőkre is kiterjedő katasztrófakockázat csökkentésére vonatkozó tervek rendelkezésre állásával, az érintett szolgáltató személyzet valamennyi tagjának képzésével, valamint a hozzáférhető vészhelyzeti menedékhelyek és katasztrófavédelmi helyszínek arányával kapcsolatban, a kárenyhítés, helyreállítás és újjáépítés során az emberi jogok általános érvényesítésére összpontosítva, miközben tiszteletben tartja az emberiesség, pártatlanság, semlegesség és függetlenség humanitárius elveit, valamint a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos, igényeken alapuló megközelítést; |
| --- | --- |

7.

véleménye szerint az EU-nak, beleértve küldöttségeit is, fel kellene ismernie azokat a korai jeleket, mint például a kisebbségek elnyomását és az emberi jogok megsértését, amelyek esetleges konfliktusokra és humanitárius katasztrófákra utalnak; felhívja az EU-t, hogy alakítson ki bevált gyakorlatokat az emberi jogok előmozdítására és védelmére katasztrófát vagy válságot követően, külön figyelmet fordítva a fogyatékossággal élőkre, a nőkre és gyermekekre és egyéb kiszolgáltatott csoportokra, oly módon, hogy adatokat szolgáltat és megfelelő intézkedéseket tesz a fogyatékossággal élőkre történő konkrét hivatkozásokkal, a fogyatékossággal élőkre is kiterjedő katasztrófakockázat csökkentésére vonatkozó tervek rendelkezésre állásával, az érintett szolgáltató személyzet valamennyi tagjának képzésével, valamint a hozzáférhető vészhelyzeti menedékhelyek és katasztrófavédelmi helyszínek arányával kapcsolatban, a kárenyhítés, helyreállítás és újjáépítés során az emberi jogok általános érvényesítésére összpontosítva, miközben tiszteletben tartja az emberiesség, pártatlanság, semlegesség és függetlenség humanitárius elveit, valamint a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos, igényeken alapuló megközelítést;

| 8. | szorgalmazza, hogy az Unió biztosítson szinergiákat a Stabilitási Eszköz, a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a Demokráciáért Európai Alapítvány kínálta támogatási lehetőségek között; |
| --- | --- |

8.

szorgalmazza, hogy az Unió biztosítson szinergiákat a Stabilitási Eszköz, a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a Demokráciáért Európai Alapítvány kínálta támogatási lehetőségek között;

| 9. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a terrorizmus következtében világszerte egyre több a súlyos emberi jogi jogsértés; utal a 2014-es jelentésre, amely 2012-ről 2013-ra a terrorista tevékenységek gyakoriságának 62 %-os emelkedését jelezte, továbbá azt, hogy ugyanezen időszakban 15-ről 24-re nőtt azon országok száma, ahol 50-nél több halálos áldozatot követelő terrortámadást követtek el; sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy tekintettel a terrorista tevékenység erősödésére, működjenek együtt jobban és hatékonyabban a kormányokkal a terrorizmus valamennyi formája elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

9.

mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a terrorizmus következtében világszerte egyre több a súlyos emberi jogi jogsértés; utal a 2014-es jelentésre, amely 2012-ről 2013-ra a terrorista tevékenységek gyakoriságának 62 %-os emelkedését jelezte, továbbá azt, hogy ugyanezen időszakban 15-ről 24-re nőtt azon országok száma, ahol 50-nél több halálos áldozatot követelő terrortámadást követtek el; sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy tekintettel a terrorista tevékenység erősödésére, működjenek együtt jobban és hatékonyabban a kormányokkal a terrorizmus valamennyi formája elleni küzdelemben;

| 10. | fenntartja, hogy a népirtás és egyéb emberiesség elleni bűncselekmények tagadása, valamint a rasszista indíttatású, idegengyűlöleten vagy vallási csoport elleni gyűlöleten alapuló cselekmények az emberi jogok és alapvető szabadságok egyértelmű megsértését jelentik, és ekként elítélendők; |
| --- | --- |

10.

fenntartja, hogy a népirtás és egyéb emberiesség elleni bűncselekmények tagadása, valamint a rasszista indíttatású, idegengyűlöleten vagy vallási csoport elleni gyűlöleten alapuló cselekmények az emberi jogok és alapvető szabadságok egyértelmű megsértését jelentik, és ekként elítélendők;

| 11. | felhívja Federica Mogherini alelnök/főképviselőt és az uniós külügyminisztereket, hogy rendszeresen tűzzék a Külügyek Tanácsának napirendjére az emberi jogi jogvédők, újságírók, politikai aktivisták és a jogaikat békés úton gyakorlók szabadon bocsátása érdekében tett uniós erőfeszítések ügyét; |
| --- | --- |

11.

felhívja Federica Mogherini alelnök/főképviselőt és az uniós külügyminisztereket, hogy rendszeresen tűzzék a Külügyek Tanácsának napirendjére az emberi jogi jogvédők, újságírók, politikai aktivisták és a jogaikat békés úton gyakorlók szabadon bocsátása érdekében tett uniós erőfeszítések ügyét;

Az emberi jogok és a demokrácia globális helyzetéről szóló uniós éves jelentés mint az Unió emberi jogi és demokráciapolitikájának jelentéstételi eszköze

| 12. | üdvözli, hogy a Tanács elfogadta az emberi jogok és a demokrácia 2013-ban tapasztalt globális helyzetéről szóló uniós éves jelentést; felkéri az új alelnököt/főképviselőt, hogy kötelezze el magát amellett, hogy a jövőben részt vesz a Parlament plenáris ülésén kifejezetten az EU emberi jogi és demokráciapolitikájáról tartandó két éves vitán, hogy előterjeszti az uniós jelentést, és választ ad a Parlament jelentésére; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a Tanács elfogadta az emberi jogok és a demokrácia 2013-ban tapasztalt globális helyzetéről szóló uniós éves jelentést; felkéri az új alelnököt/főképviselőt, hogy kötelezze el magát amellett, hogy a jövőben részt vesz a Parlament plenáris ülésén kifejezetten az EU emberi jogi és demokráciapolitikájáról tartandó két éves vitán, hogy előterjeszti az uniós jelentést, és választ ad a Parlament jelentésére;

| 13. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság nem adott írásbeli választ a Parlamentnek „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban” című 2012. évi éves jelentésről szóló, fentebb említett állásfoglalására, és úgy véli, hogy ezek az írásbeli válaszok rendkívül fontosak a témában folytatott intézményközi együttműködéshez, és azokat nem helyettesítheti a plenáris ülésen folytatott vita, amely kevesebb időt biztosít az elmélyült végiggondolásra és a Parlament által felvetett összes pont szisztematikus megválaszolására; |
| --- | --- |

13.

sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság nem adott írásbeli választ a Parlamentnek „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban” című 2012. évi éves jelentésről szóló, fentebb említett állásfoglalására, és úgy véli, hogy ezek az írásbeli válaszok rendkívül fontosak a témában folytatott intézményközi együttműködéshez, és azokat nem helyettesítheti a plenáris ülésen folytatott vita, amely kevesebb időt biztosít az elmélyült végiggondolásra és a Parlament által felvetett összes pont szisztematikus megválaszolására;

| 14. | üdvözli, hogy az EKSZ és a Bizottság átfogóan és egyértelműen beszámol a jelentéstételi időszakban végrehajtott uniós fellépésekről; megismétli azonban azon véleményét, hogy különösen az országjelentéseknek lehetővé kell tenniük a főbb pozitív és negatív trendek áttekintését, valamint értékelniük kell az uniós fellépés hatékonyságát; megjegyzi, hogy az alaposabb nyilvános jelentéstétel – amely az eddig bizalmas uniós emberi jogi országstratégiákban meghatározott prioritásokon és mutatókon alapul – ösztönözné az emberi jogi feltételesség következetesebb végrehajtását és az uniós politikák emberi jogi hatásának értékelését; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy az EKSZ és a Bizottság átfogóan és egyértelműen beszámol a jelentéstételi időszakban végrehajtott uniós fellépésekről; megismétli azonban azon véleményét, hogy különösen az országjelentéseknek lehetővé kell tenniük a főbb pozitív és negatív trendek áttekintését, valamint értékelniük kell az uniós fellépés hatékonyságát; megjegyzi, hogy az alaposabb nyilvános jelentéstétel – amely az eddig bizalmas uniós emberi jogi országstratégiákban meghatározott prioritásokon és mutatókon alapul – ösztönözné az emberi jogi feltételesség következetesebb végrehajtását és az uniós politikák emberi jogi hatásának értékelését;

| 15. | fenntartja azt a véleményét, hogy az uniós intézményeknek együttesen kellene törekedniük az emberi jogok és a demokrácia globális helyzetéről szóló éves jelentés formátumának javítására azzal a céllal, hogy a lakosság széles körét érhesse el és emellett megőrizhesse az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keret és cselekvési terv végrehajtási jelentéseként rá jellemző átfogó jelleget; megismétli, hogy készen áll az uniós intézmények között a jövőbeli jelentések elkészítése során folytatott aktív és konstruktív együttműködésben való részvételre; megismétli azon kérését, hogy az éves jelentésbe illesszenek be egy szakaszt a cselekvési terv tagállamok általi végrehajtásáról; |
| --- | --- |

15.

fenntartja azt a véleményét, hogy az uniós intézményeknek együttesen kellene törekedniük az emberi jogok és a demokrácia globális helyzetéről szóló éves jelentés formátumának javítására azzal a céllal, hogy a lakosság széles körét érhesse el és emellett megőrizhesse az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keret és cselekvési terv végrehajtási jelentéseként rá jellemző átfogó jelleget; megismétli, hogy készen áll az uniós intézmények között a jövőbeli jelentések elkészítése során folytatott aktív és konstruktív együttműködésben való részvételre; megismétli azon kérését, hogy az éves jelentésbe illesszenek be egy szakaszt a cselekvési terv tagállamok általi végrehajtásáról;

Az uniós stratégiai keret és cselekvési terv végrehajtása

| 16. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy nagyra értékeli a Tanács által 2012-ben elfogadott, az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretet és cselekvési tervet, amelyet fontos fejleménynek tekint a szakpolitika fejlődésének megújításában, valamint az EU Szerződésből eredő azon kötelezettségvállalásának megerősítésében, hogy „kivétel nélkül” általánosan érvényesíti az emberi jogokat az EU valamennyi külső politikájában; |
| --- | --- |

16.

ismételten kifejezésre juttatja, hogy nagyra értékeli a Tanács által 2012-ben elfogadott, az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretet és cselekvési tervet, amelyet fontos fejleménynek tekint a szakpolitika fejlődésének megújításában, valamint az EU Szerződésből eredő azon kötelezettségvállalásának megerősítésében, hogy „kivétel nélkül” általánosan érvényesíti az emberi jogokat az EU valamennyi külső politikájában;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az emberi jogok kérdése az Unió külső tevékenységének alapvető jelentőségű részévé, kétoldalú, sokoldalú és intézményi kapcsolataiban identitása valós elemévé vált; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az emberi jogok kérdése az Unió külső tevékenységének alapvető jelentőségű részévé, kétoldalú, sokoldalú és intézményi kapcsolataiban identitása valós elemévé vált;

| 18. | nagyra értékeli az EKSZ és a Bizottság erőfeszítéseit, hogy jelentést tettek a Parlamentnek az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó első uniós cselekvési terv végrehajtásáról; felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy vonja be a tagállamokat, a Bizottságot, a Parlamentet, a civil társadalmat, valamint a regionális és nemzetközi szervezeteket a 2015 elején hatályba lépő új cselekvési terv elfogadásához vezető felülvizsgálatba és konzultációkba; üdvözli az arra irányuló vitákat, hogy az új cselekvési tervben a célkitűzéseket jobb fontossági sorrendbe állítsák, továbbá javítsák ezen uniós külpolitikai eszköz érthetőségét, hatékonyságát és egységességét, azonban óva int attól, hogy szűkítsék a cselekvési terv hatókörét vagy engedjenek az emberi jogok általános érvényesítésére irányuló célokból az uniós szakpolitikai területeken; |
| --- | --- |

18.

nagyra értékeli az EKSZ és a Bizottság erőfeszítéseit, hogy jelentést tettek a Parlamentnek az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó első uniós cselekvési terv végrehajtásáról; felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy vonja be a tagállamokat, a Bizottságot, a Parlamentet, a civil társadalmat, valamint a regionális és nemzetközi szervezeteket a 2015 elején hatályba lépő új cselekvési terv elfogadásához vezető felülvizsgálatba és konzultációkba; üdvözli az arra irányuló vitákat, hogy az új cselekvési tervben a célkitűzéseket jobb fontossági sorrendbe állítsák, továbbá javítsák ezen uniós külpolitikai eszköz érthetőségét, hatékonyságát és egységességét, azonban óva int attól, hogy szűkítsék a cselekvési terv hatókörét vagy engedjenek az emberi jogok általános érvényesítésére irányuló célokból az uniós szakpolitikai területeken;

| 19. | szorgalmazza, hogy az EU külső tevékenységének összes szereplője azonosuljon az EU emberi jogokkal kapcsolatos külpolitikájával és annak különböző eszközeivel, és hogy az összes szereplő átfogóan vegye figyelembe az emberi jogokat, többek között azzal, hogy az érintett tisztviselőknek rendszeres képzéseket szerveznek az emberi jogokról; |
| --- | --- |

19.

szorgalmazza, hogy az EU külső tevékenységének összes szereplője azonosuljon az EU emberi jogokkal kapcsolatos külpolitikájával és annak különböző eszközeivel, és hogy az összes szereplő átfogóan vegye figyelembe az emberi jogokat, többek között azzal, hogy az érintett tisztviselőknek rendszeres képzéseket szerveznek az emberi jogokról;

| 20. | aggodalmának ad hangot különösen a stratégiai keretben vállalt azon kötelezettség végrehajtásával kapcsolatban, hogy az emberi jogokat központi elemként kezelik az Unió harmadik országokhoz fűződő kapcsolataiban, beleértve a stratégiai partnereket is; ezért sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet e kötelezettségvállalás végrehajtására és annak biztosítására, hogy az emberi jogokat általánosan érvényesítsék az EU stratégiai partnereihez fűződő kapcsolataiban olyan kiemelten fontos kontextusokban, mint a csúcstalálkozók és a tanácsi következtetések; ajánlja továbbá, hogy amennyiben valamely olyan partnerország, amellyel megállapodást kötöttek, súlyosan megsérti az emberi jogokat, az EU tegyen hatékonyabb lépéseket a megállapodásban szereplő emberi jogi záradékokban előírt megfelelő szankciók végrehajtására, ideértve a megállapodás esetleges (ideiglenes) felfüggesztését; |
| --- | --- |

20.

aggodalmának ad hangot különösen a stratégiai keretben vállalt azon kötelezettség végrehajtásával kapcsolatban, hogy az emberi jogokat központi elemként kezelik az Unió harmadik országokhoz fűződő kapcsolataiban, beleértve a stratégiai partnereket is; ezért sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet e kötelezettségvállalás végrehajtására és annak biztosítására, hogy az emberi jogokat általánosan érvényesítsék az EU stratégiai partnereihez fűződő kapcsolataiban olyan kiemelten fontos kontextusokban, mint a csúcstalálkozók és a tanácsi következtetések; ajánlja továbbá, hogy amennyiben valamely olyan partnerország, amellyel megállapodást kötöttek, súlyosan megsérti az emberi jogokat, az EU tegyen hatékonyabb lépéseket a megállapodásban szereplő emberi jogi záradékokban előírt megfelelő szankciók végrehajtására, ideértve a megállapodás esetleges (ideiglenes) felfüggesztését;

| 21. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy az összes többi biztossal egyeztetve dolgozzon ki olyan programot, amely általánosan érvényesíti az emberi jogokat a különböző uniós tevékenységekben, különösen a fejlesztés, a migráció, a környezetvédelem, a foglalkoztatás, az internetes adatvédelem, a kereskedelem, a beruházások, a technológia és az üzlet területén; |
| --- | --- |

21.

felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy az összes többi biztossal egyeztetve dolgozzon ki olyan programot, amely általánosan érvényesíti az emberi jogokat a különböző uniós tevékenységekben, különösen a fejlesztés, a migráció, a környezetvédelem, a foglalkoztatás, az internetes adatvédelem, a kereskedelem, a beruházások, a technológia és az üzlet területén;

| 22. | üdvözli az alelnök/főképviselő azon nyilvános kijelentését, hogy felül kell vizsgálni az EU valamennyi stratégiai partnerével, például Kínával és Oroszországgal kapcsolatos stratégiáját, és felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy hivatali ideje alatt kezelje kiemelten az emberi jogokat ezen országok tekintetében, tisztázva azt, hogy az emberi jogok súlyos megsértése veszélyezteti az EU és a stratégiai partnerei közötti kétoldalú kapcsolatokat; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az alelnök/főképviselő azon nyilvános kijelentését, hogy felül kell vizsgálni az EU valamennyi stratégiai partnerével, például Kínával és Oroszországgal kapcsolatos stratégiáját, és felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy hivatali ideje alatt kezelje kiemelten az emberi jogokat ezen országok tekintetében, tisztázva azt, hogy az emberi jogok súlyos megsértése veszélyezteti az EU és a stratégiai partnerei közötti kétoldalú kapcsolatokat;

Az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének megbízatása

| 23. | elismeri az EU emberi jogokkal foglalkozó első különleges képviselője megbízatásának fontosságát, és elismerését fejezi ki a jelenlegi megbízottnak az eddig elvégzett munkájáért; arra ösztönzi az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét, hogy növelje az Unió láthatóságát és szerepvállalását a megfelelő multilaterális szervezetekben és regionális emberi jogi mechanizmusokban (az ENSZ-ben, az Európa Tanácsban, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségében, az Afrikai Unióban és az Iszlám Együttműködés Szervezetében), mozdítsa elő az uniós emberi jogi iránymutatásokban megjelenő alapvető uniós tematikus prioritásokat, munkálkodjon világszerte a civil társadalom felelősségvállalásának ösztönzésén, és járuljon hozzá az EU emberi jogi politikájának általános érvényesítéséhez, koherenciájához, következetességéhez és hatékonyságához, valamint a csendes és nyilvános diplomácia közötti megfelelő egyensúly megteremtéséhez; elismeri, hogy láthatóbbá kell tenni az emberi jogi különleges képviselő szerepkörét, akinek a megfelelő koordináció érdekében az Európai Unió intézményeiben működő különböző szolgálatok támogatásával saját kezdeményezési és nyilvános felszólalási joggal kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

23.

elismeri az EU emberi jogokkal foglalkozó első különleges képviselője megbízatásának fontosságát, és elismerését fejezi ki a jelenlegi megbízottnak az eddig elvégzett munkájáért; arra ösztönzi az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjét, hogy növelje az Unió láthatóságát és szerepvállalását a megfelelő multilaterális szervezetekben és regionális emberi jogi mechanizmusokban (az ENSZ-ben, az Európa Tanácsban, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségében, az Afrikai Unióban és az Iszlám Együttműködés Szervezetében), mozdítsa elő az uniós emberi jogi iránymutatásokban megjelenő alapvető uniós tematikus prioritásokat, munkálkodjon világszerte a civil társadalom felelősségvállalásának ösztönzésén, és járuljon hozzá az EU emberi jogi politikájának általános érvényesítéséhez, koherenciájához, következetességéhez és hatékonyságához, valamint a csendes és nyilvános diplomácia közötti megfelelő egyensúly megteremtéséhez; elismeri, hogy láthatóbbá kell tenni az emberi jogi különleges képviselő szerepkörét, akinek a megfelelő koordináció érdekében az Európai Unió intézményeiben működő különböző szolgálatok támogatásával saját kezdeményezési és nyilvános felszólalási joggal kell rendelkeznie;

| 24. | felhívja a Tanácsot, hogy általános elvként fogadja el azt a gyakorlatot, hogy a földrajzi területekért felelős uniós különleges képviselők megbízatásába módszeresen beépítik az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjével folytatott együttműködést; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Tanácsot, hogy általános elvként fogadja el azt a gyakorlatot, hogy a földrajzi területekért felelős uniós különleges képviselők megbízatásába módszeresen beépítik az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjével folytatott együttműködést;

| 25. | kéri az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselője pozíciójának fenntartását annak állandó tisztséggé alakítása érdekében, biztosítva számára a szerepének teljes betöltéséhez szükséges eszközöket, beleértve a nyilvános diplomácia alkalmazásának lehetőségét; |
| --- | --- |

25.

kéri az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselője pozíciójának fenntartását annak állandó tisztséggé alakítása érdekében, biztosítva számára a szerepének teljes betöltéséhez szükséges eszközöket, beleértve a nyilvános diplomácia alkalmazásának lehetőségét;

Az EU emberi jogi és demokráciapolitikájának belső és külső koherenciája

| 26. | hangsúlyozza, hogy az Unió emberi jogi politikájának következetesen összhangban kell állnia a Szerződésből eredő kötelezettségekkel, biztosítva a belső és külső politikák közötti összhangot, és elkerülve a kettős mérce alkalmazását; ezért kéri, hogy a Külügyek Tanácsa fogadjon el következtetéseket a stratégiai partnerek tekintetében az emberi jogokról; ebben az összefüggésben határozzanak meg a tagállamok és az uniós tisztviselők számára közös küszöbértékeket azon emberi jogi aggályokkal kapcsolatban, amelyeket minimumként fel kell vetniük a stratégiai partnereik előtt, szem előtt tartva eközben az egyes országok helyzetének körülményeit; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az Unió emberi jogi politikájának következetesen összhangban kell állnia a Szerződésből eredő kötelezettségekkel, biztosítva a belső és külső politikák közötti összhangot, és elkerülve a kettős mérce alkalmazását; ezért kéri, hogy a Külügyek Tanácsa fogadjon el következtetéseket a stratégiai partnerek tekintetében az emberi jogokról; ebben az összefüggésben határozzanak meg a tagállamok és az uniós tisztviselők számára közös küszöbértékeket azon emberi jogi aggályokkal kapcsolatban, amelyeket minimumként fel kell vetniük a stratégiai partnereik előtt, szem előtt tartva eközben az egyes országok helyzetének körülményeit;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az Unió harmadik országokra vonatkozó egységes fellépése hitelességének és ennélfogva hatékonyságának feltétele, továbbá hogy a különbségek és az egységesség hiánya veszélyezteti a fellépése hatékonyságát, és olykor hatástalanná teszi az emberi jogokkal kapcsolatban kinyilvánított álláspontjait; emlékeztet arra, hogy a felmerülő számos nehézség ellenére a külpolitika területén az egységesség továbbra is kiemelt cél, amelynek az összes szakpolitikai szereplő megbízatásának középpontjában kell állnia. |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az Unió harmadik országokra vonatkozó egységes fellépése hitelességének és ennélfogva hatékonyságának feltétele, továbbá hogy a különbségek és az egységesség hiánya veszélyezteti a fellépése hatékonyságát, és olykor hatástalanná teszi az emberi jogokkal kapcsolatban kinyilvánított álláspontjait; emlékeztet arra, hogy a felmerülő számos nehézség ellenére a külpolitika területén az egységesség továbbra is kiemelt cél, amelynek az összes szakpolitikai szereplő megbízatásának középpontjában kell állnia.

| 28. | mindemellett alapvető fontosságúnak tartja, hogy a harmadik országokkal való kapcsolataiban az Unió által az emberi jogokra vonatkozóan felállított követelmények a tagállamokra is egyenlően érvényesek legyenek; ezért emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament éves jelentést fogad el az alapvető jogok uniós helyzetéről, amelyet az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság készít el; |
| --- | --- |

28.

mindemellett alapvető fontosságúnak tartja, hogy a harmadik országokkal való kapcsolataiban az Unió által az emberi jogokra vonatkozóan felállított követelmények a tagállamokra is egyenlően érvényesek legyenek; ezért emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament éves jelentést fogad el az alapvető jogok uniós helyzetéről, amelyet az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság készít el;

| 29. | felhívja az EKSZ-t, hogy erősítse meg az emberi jogok védelmezésére szánt uniós források irányítását, ellenőrzését és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

29.

felhívja az EKSZ-t, hogy erősítse meg az emberi jogok védelmezésére szánt uniós források irányítását, ellenőrzését és elszámoltathatóságát;

| 30. | rámutat azokra a jelentős kihívásokra, amelyeket Oroszország teremtett azzal, hogy annektálta a Krím félszigetet, és folyamatosan részt vesz a kelet-ukrajnai katonai műveletekben; hangsúlyozza, hogy ez az agressziós politika folytatása annak, hogy Oroszország a tekintélyelvű rendszer felé tolódik, és az országban romlik az emberi jogok helyzete; hangsúlyozza, hogy Oroszország immár „stratégiai kihívás” az EU számára, és többé nem felel meg a stratégiai partnerség kritériumainak; |
| --- | --- |

30.

rámutat azokra a jelentős kihívásokra, amelyeket Oroszország teremtett azzal, hogy annektálta a Krím félszigetet, és folyamatosan részt vesz a kelet-ukrajnai katonai műveletekben; hangsúlyozza, hogy ez az agressziós politika folytatása annak, hogy Oroszország a tekintélyelvű rendszer felé tolódik, és az országban romlik az emberi jogok helyzete; hangsúlyozza, hogy Oroszország immár „stratégiai kihívás” az EU számára, és többé nem felel meg a stratégiai partnerség kritériumainak;

| 31. | felhívja az EU-t, hogy hatékonyan kezelje a belső emberi jogi kihívásokat, mint például a romák helyzetét, a menekültekkel és migránsokkal szembeni bánásmódot, az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetést, a fogvatartási körülményeket és a média szabadságát a tagállamokban, hogy külső emberi jogi politikájában fenntarthassa hitelességét és következetességét; sajnálatosnak tartja, hogy a roma kisebbség továbbra is megkülönböztetéssel, rasszizmussal és társadalmi kirekesztéssel szembesül mind az Európai Unióban, mind pedig a nyugat-balkáni tagjelölt országokban és Törökországban; e tekintetben megjegyzi, hogy a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása a Bizottság 2014–2015-re vonatkozó bővítési stratégiájában az egyik legfőbb kihívásként szerepel; |
| --- | --- |

31.

felhívja az EU-t, hogy hatékonyan kezelje a belső emberi jogi kihívásokat, mint például a romák helyzetét, a menekültekkel és migránsokkal szembeni bánásmódot, az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetést, a fogvatartási körülményeket és a média szabadságát a tagállamokban, hogy külső emberi jogi politikájában fenntarthassa hitelességét és következetességét; sajnálatosnak tartja, hogy a roma kisebbség továbbra is megkülönböztetéssel, rasszizmussal és társadalmi kirekesztéssel szembesül mind az Európai Unióban, mind pedig a nyugat-balkáni tagjelölt országokban és Törökországban; e tekintetben megjegyzi, hogy a kisebbségek jogainak tiszteletben tartása a Bizottság 2014–2015-re vonatkozó bővítési stratégiájában az egyik legfőbb kihívásként szerepel;

Az EU emberi jogi politikai eszközei

Emberi jogi országstratégiák és az uniós küldöttségek szerepe

| 32. | elismerését fejezi ki az EKSZ felé az emberi jogi országstratégiák első ciklusának sikeres befejezéséért, amelyet úgy dolgoztak ki, hogy erőteljesen hangsúlyozták az uniós küldöttségek felelősségvállalását; sajnálatosnak tartja azonban, hogy az országstratégiák tartalma továbbra sem átlátható, továbbá különösen azt, hogy a Parlament megfelelő tájékoztatása nem történt meg, és újfent felhív legalább az egyes országstratégiák fő prioritásainak közzétételére, és kéri, hogy a megfelelő fokú ellenőrzés lehetővé tétele érdekében a Parlament megfelelő keretek között hozzáférhessen a stratégiákhoz; ösztönzi az EKSZ-t, hogy fogadjon el mutatókat a stratégiák hatékonyságának értékelésére, és az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről szóló éves jelentés országokról szóló fejezeteit még határozottabb módon kezelje úgy, mint az országstratégiák végrehajtási jelentéseit; emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy biztosítja az emberi jogi országstratégiák figyelembevételét a harmadik országokkal kapcsolatos valamennyi politikai döntéshozatali szinten, beleértve az emberi jogi és politikai párbeszédeket; |
| --- | --- |

32.

elismerését fejezi ki az EKSZ felé az emberi jogi országstratégiák első ciklusának sikeres befejezéséért, amelyet úgy dolgoztak ki, hogy erőteljesen hangsúlyozták az uniós küldöttségek felelősségvállalását; sajnálatosnak tartja azonban, hogy az országstratégiák tartalma továbbra sem átlátható, továbbá különösen azt, hogy a Parlament megfelelő tájékoztatása nem történt meg, és újfent felhív legalább az egyes országstratégiák fő prioritásainak közzétételére, és kéri, hogy a megfelelő fokú ellenőrzés lehetővé tétele érdekében a Parlament megfelelő keretek között hozzáférhessen a stratégiákhoz; ösztönzi az EKSZ-t, hogy fogadjon el mutatókat a stratégiák hatékonyságának értékelésére, és az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről szóló éves jelentés országokról szóló fejezeteit még határozottabb módon kezelje úgy, mint az országstratégiák végrehajtási jelentéseit; emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy biztosítja az emberi jogi országstratégiák figyelembevételét a harmadik országokkal kapcsolatos valamennyi politikai döntéshozatali szinten, beleértve az emberi jogi és politikai párbeszédeket;

| 33. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az uniós küldöttségek készítsenek éves jelentést az emberi jogok területén folytatott tevékenységeikről; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az uniós küldöttségek készítsenek éves jelentést az emberi jogok területén folytatott tevékenységeikről;

| 34. | üdvözli, hogy az uniós küldöttségekben csaknem teljesen kiépült az emberi jogi kapcsolattartó pontok és az emberi jogi jogvédők összekötő tisztviselőinek hálózata; felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy dolgozzanak ki egyértelmű műveleti iránymutatásokat ezek küldöttségeken belüli szerepére vonatkozóan, hogy teljes mértékben ki tudják használni lehetőségeiket, hogy hiteles normákat állítsanak fel, és elkerüljék az uniós küldöttségek között a következetlenségeket; |
| --- | --- |

34.

üdvözli, hogy az uniós küldöttségekben csaknem teljesen kiépült az emberi jogi kapcsolattartó pontok és az emberi jogi jogvédők összekötő tisztviselőinek hálózata; felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy dolgozzanak ki egyértelmű műveleti iránymutatásokat ezek küldöttségeken belüli szerepére vonatkozóan, hogy teljes mértékben ki tudják használni lehetőségeiket, hogy hiteles normákat állítsanak fel, és elkerüljék az uniós küldöttségek között a következetlenségeket;

| 35. | szorgalmazza, hogy világszerte erősítsék meg a tagállamok diplomáciai hálózatai és az EU küldöttségei közötti együttműködést annak érdekében, hogy a harmadik országokban hozzájárulhassanak az emberi jogi munkacsoportok munkájához; |
| --- | --- |

35.

szorgalmazza, hogy világszerte erősítsék meg a tagállamok diplomáciai hálózatai és az EU küldöttségei közötti együttműködést annak érdekében, hogy a harmadik országokban hozzájárulhassanak az emberi jogi munkacsoportok munkájához;

| 36. | felhívja az EKSZ-t annak biztosítására, hogy a bebörtönzött emberi jogi jogvédők ügyét vessék fel az EU és a harmadik országok közötti összes magas szintű találkozón, beleértve az együttműködési tanács/társulási tanács üléseit is; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU és a harmadik országok között létrejött valamennyi emberi jogi országstratégiában külön szakasz foglalkozzon a bebörtönzött jogvédőkkel; |
| --- | --- |

36.

felhívja az EKSZ-t annak biztosítására, hogy a bebörtönzött emberi jogi jogvédők ügyét vessék fel az EU és a harmadik országok közötti összes magas szintű találkozón, beleértve az együttműködési tanács/társulási tanács üléseit is; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU és a harmadik országok között létrejött valamennyi emberi jogi országstratégiában külön szakasz foglalkozzon a bebörtönzött jogvédőkkel;

| 37. | emlékeztet arra a kötelezettségvállalásra, hogy az emberi jogokat beépítik valamennyi uniós hatásvizsgálatba; ragaszkodik ehhez a kötelezettségvállaláshoz annak biztosítása érdekében, hogy az EU tiszteletben tartsa, védelmezze és érvényesítse az emberi jogokat, és a külső politikákat és tevékenységeket az emberi jogok külföldön történő megerősítése érdekében alakítsák ki és hajtsák végre; felhívja az EU-t, hogy a civil társadalommal és az uniós intézményekkel jobban konzultálva és egyeztetve javítsa az emberi jogi hatásvizsgálatok minőségét és módszerességét; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra a kötelezettségvállalásra, hogy az emberi jogokat beépítik valamennyi uniós hatásvizsgálatba; ragaszkodik ehhez a kötelezettségvállaláshoz annak biztosítása érdekében, hogy az EU tiszteletben tartsa, védelmezze és érvényesítse az emberi jogokat, és a külső politikákat és tevékenységeket az emberi jogok külföldön történő megerősítése érdekében alakítsák ki és hajtsák végre; felhívja az EU-t, hogy a civil társadalommal és az uniós intézményekkel jobban konzultálva és egyeztetve javítsa az emberi jogi hatásvizsgálatok minőségét és módszerességét;

Emberi jogi párbeszédek és konzultációk

| 38. | megismétli, hogy támogatja a kifejezetten az emberi jogokról folyó párbeszédeket mint az uniós emberi jogi politika eszközeit, feltéve, hogy azok nem öncélúak, hanem a partner konkrét kötelezettségvállalásainak és eredményeinek biztosítására szolgáló eszközök; elismeri annak értékét, ha emberi jogi témákról párbeszédet kezdeményeznek különösen olyan országokkal, ahol súlyos emberi jogi problémák vannak; hangsúlyozza azonban, hogy az EU-nak le kell vonnia az egyértelmű politikai következtetéseket, ha az emberi jogi párbeszéd nem vezet pozitív eredményre amiatt, hogy a partner nem hajlandó abban jóhiszeműen részt venni, és valós elkötelezettséget vállalni a reform mellett, és hangsúlyt kell helyeznie a nyilvános diplomáciára annak biztosítása érdekében, hogy az EU emberi jogi politikájának hitelessége ne kerüljön veszélybe a nyilvánosság előtt; óva int továbbá attól, hogy az emberi jogi kérdéseket levegyék a magas szintű politikai párbeszéd napirendjéről; ragaszkodik ahhoz, hogy a kockázatnak kitett vagy bebörtönzött emberi jogi jogvédők és politikai foglyok egyedi ügyeit az EU ténylegesen, elszámoltatható és átlátható módon vesse fel; az emberi jogok súlyos megsértése esetére azt követeli, hogy a kérdés kerüljön minden szinten a politikai párbeszéd középpontjába; |
| --- | --- |

38.

megismétli, hogy támogatja a kifejezetten az emberi jogokról folyó párbeszédeket mint az uniós emberi jogi politika eszközeit, feltéve, hogy azok nem öncélúak, hanem a partner konkrét kötelezettségvállalásainak és eredményeinek biztosítására szolgáló eszközök; elismeri annak értékét, ha emberi jogi témákról párbeszédet kezdeményeznek különösen olyan országokkal, ahol súlyos emberi jogi problémák vannak; hangsúlyozza azonban, hogy az EU-nak le kell vonnia az egyértelmű politikai következtetéseket, ha az emberi jogi párbeszéd nem vezet pozitív eredményre amiatt, hogy a partner nem hajlandó abban jóhiszeműen részt venni, és valós elkötelezettséget vállalni a reform mellett, és hangsúlyt kell helyeznie a nyilvános diplomáciára annak biztosítása érdekében, hogy az EU emberi jogi politikájának hitelessége ne kerüljön veszélybe a nyilvánosság előtt; óva int továbbá attól, hogy az emberi jogi kérdéseket levegyék a magas szintű politikai párbeszéd napirendjéről; ragaszkodik ahhoz, hogy a kockázatnak kitett vagy bebörtönzött emberi jogi jogvédők és politikai foglyok egyedi ügyeit az EU ténylegesen, elszámoltatható és átlátható módon vesse fel; az emberi jogok súlyos megsértése esetére azt követeli, hogy a kérdés kerüljön minden szinten a politikai párbeszéd középpontjába;

| 39. | sürgeti az EKSZ-t, hogy dolgozzon ki egy átfogó felülvizsgálati mechanizmust annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a párbeszédek értékelésében, tekintettel arra, hogy azokkal nem sikerült jelentős és kézzelfogható eredményeket elérni; sürgeti továbbá az Uniót, hogy emelje meg referenciaszintjeit az intézkedések sikere és a hatékonyabb párbeszéd érdekében, ami hozzájárul majd ahhoz, hogy a súlyos emberi jogi problémákkal küzdő országok közeledjenek az emberi jogok nemzetközi normáihoz; figyelemmel arra, hogy az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszédnek nem sikerült jelentős és kézzelfogható eredményeket elérnie, valamint tekintettel a közelmúltbeli hongkongi eseményekre, sürgeti az EU-t, hogy gondolja újra emberi jogi stratégiáját, és fogadjon el koherensebb, egységesebb és stratégiaibb szemléletet az emberi jogokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

39.

sürgeti az EKSZ-t, hogy dolgozzon ki egy átfogó felülvizsgálati mechanizmust annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a párbeszédek értékelésében, tekintettel arra, hogy azokkal nem sikerült jelentős és kézzelfogható eredményeket elérni; sürgeti továbbá az Uniót, hogy emelje meg referenciaszintjeit az intézkedések sikere és a hatékonyabb párbeszéd érdekében, ami hozzájárul majd ahhoz, hogy a súlyos emberi jogi problémákkal küzdő országok közeledjenek az emberi jogok nemzetközi normáihoz; figyelemmel arra, hogy az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszédnek nem sikerült jelentős és kézzelfogható eredményeket elérnie, valamint tekintettel a közelmúltbeli hongkongi eseményekre, sürgeti az EU-t, hogy gondolja újra emberi jogi stratégiáját, és fogadjon el koherensebb, egységesebb és stratégiaibb szemléletet az emberi jogokkal kapcsolatban;

| 40. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a párbeszéd struktúrájának, formátumának, rendszerességének, módszerének sokfélesége és bizalmas jellege következtében e párbeszédekre vonatkozóan nincsenek tényleges nyomon követési és értékelési mechanizmusok, sem előrehaladást mérő mutatók; ajánlja, hogy a Parlamenttel konzultálva minden egyes párbeszéd tekintetében egyértelműen határozzák meg a célokat és értékeljék az eredményeket; |
| --- | --- |

40.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a párbeszéd struktúrájának, formátumának, rendszerességének, módszerének sokfélesége és bizalmas jellege következtében e párbeszédekre vonatkozóan nincsenek tényleges nyomon követési és értékelési mechanizmusok, sem előrehaladást mérő mutatók; ajánlja, hogy a Parlamenttel konzultálva minden egyes párbeszéd tekintetében egyértelműen határozzák meg a célokat és értékeljék az eredményeket;

| 41. | sürgeti az EKSZ-t, hogy továbbra is tartsa fenn a kapcsolatot mindazokkal az országokkal, amelyekkel jelenleg emberi jogi párbeszédet folytat, konkrét kötelezettségvállalásokat kérve az adott hatóságoktól és rendszeresen nyomon követve a konzultációk során felvetett követeléseiket; |
| --- | --- |

41.

sürgeti az EKSZ-t, hogy továbbra is tartsa fenn a kapcsolatot mindazokkal az országokkal, amelyekkel jelenleg emberi jogi párbeszédet folytat, konkrét kötelezettségvállalásokat kérve az adott hatóságoktól és rendszeresen nyomon követve a konzultációk során felvetett követeléseiket;

Az EU emberi jogi iránymutatásai

| 42. | üdvözli, hogy a Tanács elfogadta a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogaira vonatkozó uniós iránymutatásokat és a vallásszabadságról és a meggyőződés szabadságáról szóló uniós iránymutatásokat, mindkettőt a 2013-as beszámolási évben, továbbá hogy 2014-ben elfogadta az online és offline szólásszabadságról szóló iránymutatásokat; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy a Tanács elfogadta a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogaira vonatkozó uniós iránymutatásokat és a vallásszabadságról és a meggyőződés szabadságáról szóló uniós iránymutatásokat, mindkettőt a 2013-as beszámolási évben, továbbá hogy 2014-ben elfogadta az online és offline szólásszabadságról szóló iránymutatásokat;

| 43. | megismételi, hogy az iránymutatások elfogadása nem vezethet be szelektivitást az emberi jogok rendszerébe, mivel továbbra is az egyetemesség és az oszthatatlanság elve a legfontosabb; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye világossá az iránymutatások hatálya alá tartozó témakörök kiválasztási folyamatát azzal, hogy a Parlament és a civil társadalom szereplőinek bevonásával meghatározza a kiválasztási kritériumokat; |
| --- | --- |

43.

megismételi, hogy az iránymutatások elfogadása nem vezethet be szelektivitást az emberi jogok rendszerébe, mivel továbbra is az egyetemesség és az oszthatatlanság elve a legfontosabb; felszólítja a Bizottságot, hogy tegye világossá az iránymutatások hatálya alá tartozó témakörök kiválasztási folyamatát azzal, hogy a Parlament és a civil társadalom szereplőinek bevonásával meghatározza a kiválasztási kritériumokat;

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy egészítse ki az iránymutatásokat, tartalmuk és formájuk összehangolása révén azokat egyértelműbbé téve, és azokban meg kellene határozni a célkitűzéseket, kritériumokat, eszközöket, menetrendeket, mutatókat és a rendszeres értékelést; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a kínzással kapcsolatban a Parlament a közelmúltban az iránymutatások „hatékony és eredményorientált” végrehajtását ajánlotta; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot, hogy egészítse ki az iránymutatásokat, tartalmuk és formájuk összehangolása révén azokat egyértelműbbé téve, és azokban meg kellene határozni a célkitűzéseket, kritériumokat, eszközöket, menetrendeket, mutatókat és a rendszeres értékelést; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a kínzással kapcsolatban a Parlament a közelmúltban az iránymutatások „hatékony és eredményorientált” végrehajtását ajánlotta;

| 45. | javasolja, hogy a civil társadalom szereplői nagyobb mértékben vegyenek részt az iránymutatások kidolgozásában, értékelésében és felülvizsgálatában; |
| --- | --- |

45.

javasolja, hogy a civil társadalom szereplői nagyobb mértékben vegyenek részt az iránymutatások kidolgozásában, értékelésében és felülvizsgálatában;

| 46. | sürgeti az EKSZ-t és a Tanácsot, hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket az uniós iránymutatások országszintű végrehajtására és értékelésére; arra is bátorítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy kezdeményezzenek továbbképzést és tájékoztató programokat az EKSZ és az uniós küldöttségek személyzete, valamint a tagállamok diplomatái körében annak biztosítására, hogy az uniós emberi jogi iránymutatások elérjék szándékolt hatásukat a helyben folytatott politika formálásában; |
| --- | --- |

46.

sürgeti az EKSZ-t és a Tanácsot, hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket az uniós iránymutatások országszintű végrehajtására és értékelésére; arra is bátorítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy kezdeményezzenek továbbképzést és tájékoztató programokat az EKSZ és az uniós küldöttségek személyzete, valamint a tagállamok diplomatái körében annak biztosítására, hogy az uniós emberi jogi iránymutatások elérjék szándékolt hatásukat a helyben folytatott politika formálásában;

A demokratizálódás és a választások támogatására irányuló európai uniós politikák

| 47. | hangsúlyozza, hogy a demokratikus rendszereket nem csak az határozza meg, hogy választásokat rendeznek, hanem az is, hogy tiszteletben tartják a jogállamiságot, a szólásszabadságot, az emberi jogokat, valamint a független bíróságokat és pártatlan közigazgatást; felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy támogassa a harmadik országokban elindult demokratizálódási folyamatokat; e tekintetben hangsúlyozza a választási megfigyelő missziók jelentései és ajánlásai nyomon követésének fontosságát, az érintett országgal a demokrácia támogatása érdekében folytatott uniós együttműködés részeként használva ezeket, és megbízva a választási megfigyelők vezetőjét, hogy a Parlament átfogó demokráciatámogatási megközelítésének koherens részeként és a Parlament állandó szerveinek támogatásával töltsön be különleges szerepet az ajánlások végrehajtásának nyomon követésében; kiemeli, hogy az EU választási megfigyelő missziói pozitív szerepet tölthetnek be az Unió mint partner hitelességének biztosítása céljából; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a demokratikus rendszereket nem csak az határozza meg, hogy választásokat rendeznek, hanem az is, hogy tiszteletben tartják a jogállamiságot, a szólásszabadságot, az emberi jogokat, valamint a független bíróságokat és pártatlan közigazgatást; felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy támogassa a harmadik országokban elindult demokratizálódási folyamatokat; e tekintetben hangsúlyozza a választási megfigyelő missziók jelentései és ajánlásai nyomon követésének fontosságát, az érintett országgal a demokrácia támogatása érdekében folytatott uniós együttműködés részeként használva ezeket, és megbízva a választási megfigyelők vezetőjét, hogy a Parlament átfogó demokráciatámogatási megközelítésének koherens részeként és a Parlament állandó szerveinek támogatásával töltsön be különleges szerepet az ajánlások végrehajtásának nyomon követésében; kiemeli, hogy az EU választási megfigyelő missziói pozitív szerepet tölthetnek be az Unió mint partner hitelességének biztosítása céljából;

| 48. | felhívja az EU-t, hogy folytassa a bevált gyakorlatok meghatározásával kapcsolatos munkát ezen a területen a demokratizálódási folyamatok támogatása és konszolidálása céljából; ösztönzi azon politikai és műveleti eszközök kialakítását, amelyeket a kiemelt országokban kell alkalmazni annak érdekében, hogy az emberi jogi és demokráciatámogatási intézkedéseket, a konfliktusmegelőzési intézkedéseket és a közvetítést is beleértve, koherens, rugalmas és hiteles módon beépítsék az uniós megközelítésbe; |
| --- | --- |

48.

felhívja az EU-t, hogy folytassa a bevált gyakorlatok meghatározásával kapcsolatos munkát ezen a területen a demokratizálódási folyamatok támogatása és konszolidálása céljából; ösztönzi azon politikai és műveleti eszközök kialakítását, amelyeket a kiemelt országokban kell alkalmazni annak érdekében, hogy az emberi jogi és demokráciatámogatási intézkedéseket, a konfliktusmegelőzési intézkedéseket és a közvetítést is beleértve, koherens, rugalmas és hiteles módon beépítsék az uniós megközelítésbe;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a politikai átmenetet és demokratizálódást össze kell kapcsolni az emberi jogok tiszteletével, az igazságosság, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a megbékélés és a jogállamiság előmozdításával, valamint a demokratikus intézmények létrehozásának támogatásával; felszólít a szabadon és tisztességesen megválasztott parlamentek módszeres támogatására; hangsúlyozza, hogy be kell fektetni a kormányzó és ellenzéki pártok közötti politikai párbeszédbe; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a politikai átmenetet és demokratizálódást össze kell kapcsolni az emberi jogok tiszteletével, az igazságosság, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a megbékélés és a jogállamiság előmozdításával, valamint a demokratikus intézmények létrehozásának támogatásával; felszólít a szabadon és tisztességesen megválasztott parlamentek módszeres támogatására; hangsúlyozza, hogy be kell fektetni a kormányzó és ellenzéki pártok közötti politikai párbeszédbe;

| 50. | emlékeztet arra, hogy az arab tavaszt követően az Európai Unió újradefiniálta a dél-mediterrán térséggel szembeni szomszédságpolitikáját, és hangsúlyt fektetett a civil társadalom szerepére, valamint a „többért többet” elvre annak érdekében, hogy erősebb partnerségeket alakítson ki a szomszédjaival, és támogassa demokratikus reformjaikat és átalakulásukat; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet arra, hogy az arab tavaszt követően az Európai Unió újradefiniálta a dél-mediterrán térséggel szembeni szomszédságpolitikáját, és hangsúlyt fektetett a civil társadalom szerepére, valamint a „többért többet” elvre annak érdekében, hogy erősebb partnerségeket alakítson ki a szomszédjaival, és támogassa demokratikus reformjaikat és átalakulásukat;

| 51. | úgy véli, hogy a harmadik országokkal fenntartott uniós kapcsolatokat a teljesítményorientált, „többet többért” megközelítésnek kell vezérelnie, valamint hogy az Uniónak csak akkor szabadna kiemelt státuszt biztosítania a partnerországoknak, ha teljesítik az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos világos követelményeket, és hogy az Uniónak nem szabad visszariadnia e státusz befagyasztásától, amennyiben ezek a követelmények már nem teljesülnek; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy a harmadik országokkal fenntartott uniós kapcsolatokat a teljesítményorientált, „többet többért” megközelítésnek kell vezérelnie, valamint hogy az Uniónak csak akkor szabadna kiemelt státuszt biztosítania a partnerországoknak, ha teljesítik az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos világos követelményeket, és hogy az Uniónak nem szabad visszariadnia e státusz befagyasztásától, amennyiben ezek a követelmények már nem teljesülnek;

| 52. | felhív az új technológiák és a világháló hatékony felhasználására, hogy az emberi jogokról, a demokráciáról és az uniós programokról szóló tájékoztatást világszerte a lehető legtöbb ember számára hozzáférhetővé tegyék; |
| --- | --- |

52.

felhív az új technológiák és a világháló hatékony felhasználására, hogy az emberi jogokról, a demokráciáról és az uniós programokról szóló tájékoztatást világszerte a lehető legtöbb ember számára hozzáférhetővé tegyék;

| 53. | üdvözli a kilenc uniós küldöttség által a demokráciatámogatás koherenciájának az uniós külkapcsolatokban való fokozása érdekében a kísérleti országokban eddig végzett munkát, ahogy azt a 2009-es és 2010-es tanácsi következtetések kezdeményezték, és amit 2012-ben beépítettek az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretbe és cselekvési tervbe is; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a kilenc uniós küldöttség által a demokráciatámogatás koherenciájának az uniós külkapcsolatokban való fokozása érdekében a kísérleti országokban eddig végzett munkát, ahogy azt a 2009-es és 2010-es tanácsi következtetések kezdeményezték, és amit 2012-ben beépítettek az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretbe és cselekvési tervbe is;

| 54. | felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy még jobban hangolják össze fellépésüket a Parlamenttel a kísérleti országok második generációja tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi uniós intézmény részt vegyen a demokrácia hatékony támogatásában a harmadik országokban, és egyesítse szakértelmét; |
| --- | --- |

54.

felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy még jobban hangolják össze fellépésüket a Parlamenttel a kísérleti országok második generációja tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi uniós intézmény részt vegyen a demokrácia hatékony támogatásában a harmadik országokban, és egyesítse szakértelmét;

| 55. | gratulál a Demokráciáért Európai Alapítványnak a szomszédságunkban a demokrácia előmozdítása terén végzett hatékony munkájához, és támogatja mandátumának óvatos kiterjesztését a demokratizálódásért küzdő más társadalmakra is; felhívja a tagállamokat, hogy a szolidaritás és a kötelezettségvállalás szellemében nyújtsanak elegendő finanszírozást az Alapítvány költségvetése számára, hogy a legrugalmasabb és leghatékonyabb támogatást biztosítsák a demokratikus változás helyi szereplői számára; |
| --- | --- |

55.

gratulál a Demokráciáért Európai Alapítványnak a szomszédságunkban a demokrácia előmozdítása terén végzett hatékony munkájához, és támogatja mandátumának óvatos kiterjesztését a demokratizálódásért küzdő más társadalmakra is; felhívja a tagállamokat, hogy a szolidaritás és a kötelezettségvállalás szellemében nyújtsanak elegendő finanszírozást az Alapítvány költségvetése számára, hogy a legrugalmasabb és leghatékonyabb támogatást biztosítsák a demokratikus változás helyi szereplői számára;

| 56. | hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a nők szerepét az emberi jogok és a demokratikus átalakulás előmozdításában, a konfliktusmegelőzés támogatásában, valamint a politikai részvétel és képviselet megerősítésében; megjegyzi ezzel kapcsolatban azt is, hogy az uniós választási megfigyelő missziók jelentéseiben megfogalmazott, a nők választási folyamatban való teljes körű és egyenlő részvételére vonatkozó ajánlásokat figyelembe kell venni és nyomon kell követni; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a nők szerepét az emberi jogok és a demokratikus átalakulás előmozdításában, a konfliktusmegelőzés támogatásában, valamint a politikai részvétel és képviselet megerősítésében; megjegyzi ezzel kapcsolatban azt is, hogy az uniós választási megfigyelő missziók jelentéseiben megfogalmazott, a nők választási folyamatban való teljes körű és egyenlő részvételére vonatkozó ajánlásokat figyelembe kell venni és nyomon kell követni;

| 57. | emlékeztet arra, hogy a bővítés az EU legsikeresebb demokratizáló erőfeszítése volt, és hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkánnal folytatott tárgyalások továbbra is a fő eszközt jelentik abban, hogy segítséget nyújtsanak ezeknek az országoknak az érett demokratikus társadalmak kialakításában; |
| --- | --- |

57.

emlékeztet arra, hogy a bővítés az EU legsikeresebb demokratizáló erőfeszítése volt, és hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkánnal folytatott tárgyalások továbbra is a fő eszközt jelentik abban, hogy segítséget nyújtsanak ezeknek az országoknak az érett demokratikus társadalmak kialakításában;

Az emberi jogi jogvédőknek nyújtott uniós támogatás

| 58. | üdvözli az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó uniós iránymutatások tizedik évfordulóján a kifejezetten az emberi jogi jogvédőkről elfogadott tanácsi következtetéseket; üdvözli továbbá, hogy a Bizottság egyre nagyobb mértékben használja a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének forrásait arra, hogy szükséghelyzeti támogatást nyújtson a közvetlen veszélynek kitett emberi jogi jogvédőknek, és ösztönzi a Bizottságot, hogy a továbbiakban is keressen új módszereket az emberi jogi jogvédők támogatására; ennek keretében felhívja a figyelmet a Demokráciáért Európai Alapítvány mint a demokráciapárti aktivistákat, a bloggereket és újságírókat világszerte segítő és védő eszköz fontosságára; |
| --- | --- |

58.

üdvözli az emberi jogi jogvédőkre vonatkozó uniós iránymutatások tizedik évfordulóján a kifejezetten az emberi jogi jogvédőkről elfogadott tanácsi következtetéseket; üdvözli továbbá, hogy a Bizottság egyre nagyobb mértékben használja a demokrácia és az emberi jogok európai eszközének forrásait arra, hogy szükséghelyzeti támogatást nyújtson a közvetlen veszélynek kitett emberi jogi jogvédőknek, és ösztönzi a Bizottságot, hogy a továbbiakban is keressen új módszereket az emberi jogi jogvédők támogatására; ennek keretében felhívja a figyelmet a Demokráciáért Európai Alapítvány mint a demokráciapárti aktivistákat, a bloggereket és újságírókat világszerte segítő és védő eszköz fontosságára;

| 59. | sajnálja, hogy az emberi jogi jogvédők üldözése és kirekesztése továbbra is elterjedt tendencia világszerte, különösen azokban az országokban, amelyek nem fogadják el az emberi jogok egyetemességét; |
| --- | --- |

59.

sajnálja, hogy az emberi jogi jogvédők üldözése és kirekesztése továbbra is elterjedt tendencia világszerte, különösen azokban az országokban, amelyek nem fogadják el az emberi jogok egyetemességét;

| 60. | felhívja az EU-t, hogy összpontosítson különösen a világszerte bebörtönzött emberi jogi jogvédők ügyére, és arra, hogy az EU-nak együttesen határozottabban kell fellépnie e személyek szabadon bocsátásának biztosítása érdekében, mégpedig – egyéb stratégiák mellett – egy európai parlamenti belső munkacsoport létrehozásával, amely a civil társadalommal folytatott szoros együttműködésen keresztül folyamatosan tájékozódik a világszerte bebörtönzött aktivisták ügyeiről; |
| --- | --- |

60.

felhívja az EU-t, hogy összpontosítson különösen a világszerte bebörtönzött emberi jogi jogvédők ügyére, és arra, hogy az EU-nak együttesen határozottabban kell fellépnie e személyek szabadon bocsátásának biztosítása érdekében, mégpedig – egyéb stratégiák mellett – egy európai parlamenti belső munkacsoport létrehozásával, amely a civil társadalommal folytatott szoros együttműködésen keresztül folyamatosan tájékozódik a világszerte bebörtönzött aktivisták ügyeiről;

| 61. | megismétli az EKSZ-hez intézett felhívását, hogy folytassa a nem kormányzati szervezetek, emberi jogi jogvédők, a civil társadalom aktivistái, az újságírók és az ügyvédek védelmezését az uniós emberi jogi párbeszédek hatékonyságának növelése és az EU tematikus prioritásainak és emberi jogi iránymutatásainak előmozdítása révén; ebben az összefüggésben ösztönzi olyan kampányok szervezését, amelyek célja, hogy az EU politikai célkitűzései elérésének elősegítése érdekében a harmadik országok távoli térségeiben dolgozó emberi jogi jogvédőket is elérjék; |
| --- | --- |

61.

megismétli az EKSZ-hez intézett felhívását, hogy folytassa a nem kormányzati szervezetek, emberi jogi jogvédők, a civil társadalom aktivistái, az újságírók és az ügyvédek védelmezését az uniós emberi jogi párbeszédek hatékonyságának növelése és az EU tematikus prioritásainak és emberi jogi iránymutatásainak előmozdítása révén; ebben az összefüggésben ösztönzi olyan kampányok szervezését, amelyek célja, hogy az EU politikai célkitűzései elérésének elősegítése érdekében a harmadik országok távoli térségeiben dolgozó emberi jogi jogvédőket is elérjék;

| 62. | felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós támogatások és más programok ne csak a nagy nem kormányzati szervezetek számára, hanem a helyi kapacitásépítés számára is elérhetőek legyenek; ezért sürgeti a bürokratikus teher csökkentését az elszámoltathatóság pályázati és elszámolási eljárásokban való fenntartása mellett, és ösztönzi, hogy figyelembe vegyék a civil társadalomra az elnyomó rezsimek által gyakorolt egyre nagyobb nyomást; pragmatikusabb megközelítést kér a demokratikus átmenet társadalmaival kapcsolatban annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő szervezeteket és személyeket támogassák; |
| --- | --- |

62.

felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós támogatások és más programok ne csak a nagy nem kormányzati szervezetek számára, hanem a helyi kapacitásépítés számára is elérhetőek legyenek; ezért sürgeti a bürokratikus teher csökkentését az elszámoltathatóság pályázati és elszámolási eljárásokban való fenntartása mellett, és ösztönzi, hogy figyelembe vegyék a civil társadalomra az elnyomó rezsimek által gyakorolt egyre nagyobb nyomást; pragmatikusabb megközelítést kér a demokratikus átmenet társadalmaival kapcsolatban annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő szervezeteket és személyeket támogassák;

| 63. | felkéri az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket, hogy kezdeményezzenek tényleges és pragmatikus politikai párbeszédet az emberi jogi jogvédőkkel és a nem kormányzati szervezetekkel, amelyek arra irányulnak, hogy megtalálják a munkájukat támogató környezet elősegítésének legjobb módjait; felkéri az EU-t, hogy fokozza a harmadik országokban folytatott aktív diplomáciai munkáját, és erősítse meg az emberi jogi kapcsolattartó pontok pozícióját annak érdekében, hogy általánosan érvényesítsék az emberi jogokat az adott uniós küldöttség mindennapi politikai munkájában, mégpedig azáltal, hogy rendszeresen felvetik a politikai foglyok nevét, tárgyalási megfigyelést végeznek, látogatásokat tesznek a börtönökben, és nyomon követik a szóban forgó ügyek alakulását; hangsúlyozza, hogy az EU-nak fel kell használnia a nyilvános diplomáciát az emberi jogi jogvédők támogatására, és követelnie kell a fogvatartott emberi jogi aktivisták szabadon bocsátását; ragaszkodik ahhoz, hogy a vezető uniós képviselők – beleértve az alelnököt/főképviselőt, a Tanács elnökét, a biztosokat, az EU különleges képviselőit és a tagállamok kormányzati tisztviselőit – módszeresen találkozzanak az emberi jogi jogvédőkkel, különösen amikor olyan országokba utaznak, amelyekben a civil társadalomra nyomás nehezedik; |
| --- | --- |

63.

felkéri az EKSZ-t és az uniós küldöttségeket, hogy kezdeményezzenek tényleges és pragmatikus politikai párbeszédet az emberi jogi jogvédőkkel és a nem kormányzati szervezetekkel, amelyek arra irányulnak, hogy megtalálják a munkájukat támogató környezet elősegítésének legjobb módjait; felkéri az EU-t, hogy fokozza a harmadik országokban folytatott aktív diplomáciai munkáját, és erősítse meg az emberi jogi kapcsolattartó pontok pozícióját annak érdekében, hogy általánosan érvényesítsék az emberi jogokat az adott uniós küldöttség mindennapi politikai munkájában, mégpedig azáltal, hogy rendszeresen felvetik a politikai foglyok nevét, tárgyalási megfigyelést végeznek, látogatásokat tesznek a börtönökben, és nyomon követik a szóban forgó ügyek alakulását; hangsúlyozza, hogy az EU-nak fel kell használnia a nyilvános diplomáciát az emberi jogi jogvédők támogatására, és követelnie kell a fogvatartott emberi jogi aktivisták szabadon bocsátását; ragaszkodik ahhoz, hogy a vezető uniós képviselők – beleértve az alelnököt/főképviselőt, a Tanács elnökét, a biztosokat, az EU különleges képviselőit és a tagállamok kormányzati tisztviselőit – módszeresen találkozzanak az emberi jogi jogvédőkkel, különösen amikor olyan országokba utaznak, amelyekben a civil társadalomra nyomás nehezedik;

| 64. | felhívja az alelnököt/főképviselőt és az uniós külügyminisztereket, hogy a Külügyek Tanácsa keretében évente tartsanak egy ülést, amelyen az emberi jogi jogvédők, újságírók, politikai aktivisták és a jogaikat békésen gyakorló személyek szabadon bocsátására irányuló uniós erőfeszítéseket vitatják meg, különös figyelmet fordítva azokra az ügyekre, amelyeket az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos ügyek megvitatásáról szóló európai parlamenti állásfoglalások felvetnek; |
| --- | --- |

64.

felhívja az alelnököt/főképviselőt és az uniós külügyminisztereket, hogy a Külügyek Tanácsa keretében évente tartsanak egy ülést, amelyen az emberi jogi jogvédők, újságírók, politikai aktivisták és a jogaikat békésen gyakorló személyek szabadon bocsátására irányuló uniós erőfeszítéseket vitatják meg, különös figyelmet fordítva azokra az ügyekre, amelyeket az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos ügyek megvitatásáról szóló európai parlamenti állásfoglalások felvetnek;

Az egyetemes emberi jogok és a multilaterális emberi jogi szervezetek számára nyújtott uniós támogatás

| 65. | megismétli a Parlament és az Emberi Jogi Albizottság kötelezettségvállalását, hogy támogatja egy erős multilaterális emberi jogi rendszer létrehozását az ENSZ égisze alatt, amely felöleli az ENSZ Közgyűlés harmadik bizottságát, az Emberi Jogi Tanácsot, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalát, valamint a témával foglalkozó szakosodott ENSZ-ügynökségek, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által végzett munkát, valamint az ENSZ különleges eljárásait; |
| --- | --- |

65.

megismétli a Parlament és az Emberi Jogi Albizottság kötelezettségvállalását, hogy támogatja egy erős multilaterális emberi jogi rendszer létrehozását az ENSZ égisze alatt, amely felöleli az ENSZ Közgyűlés harmadik bizottságát, az Emberi Jogi Tanácsot, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalát, valamint a témával foglalkozó szakosodott ENSZ-ügynökségek, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által végzett munkát, valamint az ENSZ különleges eljárásait;

| 66. | emlékeztet az Emberi Jogok Európai Bírósága által az emberi jogok mint alapvető értékek és elvek tiszteletben tartásával és megerősítésével kapcsolatban kiadott határozatok, és azok érintett országok általi végrehajtásának fontosságára; |
| --- | --- |

66.

emlékeztet az Emberi Jogok Európai Bírósága által az emberi jogok mint alapvető értékek és elvek tiszteletben tartásával és megerősítésével kapcsolatban kiadott határozatok, és azok érintett országok általi végrehajtásának fontosságára;

| 67. | emlékeztet határozott álláspontjára, hogy intézményesíteni kívánja jelenlétét az ENSZ Közgyűlésének ülésszakain, ahogy azt az Emberi Jogi Tanáccsal kapcsolatos uniós prioritásokról szóló, 2013. február 7-i állásfoglalásában is megfogalmazta, és elengedhetetlennek tartja annak a gyakorlatnak a folytatását, hogy európai parlamenti delegációt küldjön az EJT és az ENSZ Közgyűlés megfelelő üléseire, és sajnálja, hogy 2014-ben ez a gyakorlat megszakadt; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet határozott álláspontjára, hogy intézményesíteni kívánja jelenlétét az ENSZ Közgyűlésének ülésszakain, ahogy azt az Emberi Jogi Tanáccsal kapcsolatos uniós prioritásokról szóló, 2013. február 7-i állásfoglalásában is megfogalmazta, és elengedhetetlennek tartja annak a gyakorlatnak a folytatását, hogy európai parlamenti delegációt küldjön az EJT és az ENSZ Közgyűlés megfelelő üléseire, és sajnálja, hogy 2014-ben ez a gyakorlat megszakadt;

| 68. | megismétli annak fontosságát, hogy az EU aktívan részt vegyen az ENSZ valamennyi emberi jogi mechanizmusában, különösen a Közgyűlés harmadik bizottságában és az Emberi Jogi Tanácsban; bátorítja a tagállamokat erre a részvételre, a határozatok végrehajtásának társszponzorálása és vezetése, a vitákban és az interaktív párbeszédekben való aktív részvétel és nyilatkozatok kibocsátása révén; határozattan támogatja az EU régiókon átívelő kezdeményezésekkel kapcsolatos, egyre gyakrabban alkalmazott gyakorlatát; |
| --- | --- |

68.

megismétli annak fontosságát, hogy az EU aktívan részt vegyen az ENSZ valamennyi emberi jogi mechanizmusában, különösen a Közgyűlés harmadik bizottságában és az Emberi Jogi Tanácsban; bátorítja a tagállamokat erre a részvételre, a határozatok végrehajtásának társszponzorálása és vezetése, a vitákban és az interaktív párbeszédekben való aktív részvétel és nyilatkozatok kibocsátása révén; határozattan támogatja az EU régiókon átívelő kezdeményezésekkel kapcsolatos, egyre gyakrabban alkalmazott gyakorlatát;

| 69. | ismételten hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az emberi jogi kérdésekben hatékony koordináció és együttműködés jellemezze az Európai Külügyi Szolgálat, a Bizottság, a Parlament és a tagállamok közötti kapcsolatokat; szorgalmazza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat – különösen az EU genfi és New York-i küldöttségének közreműködésével – megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza az EU koherenciáját, és egységesen mutassa be az Unió álláspontját; |
| --- | --- |

69.

ismételten hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az emberi jogi kérdésekben hatékony koordináció és együttműködés jellemezze az Európai Külügyi Szolgálat, a Bizottság, a Parlament és a tagállamok közötti kapcsolatokat; szorgalmazza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat – különösen az EU genfi és New York-i küldöttségének közreműködésével – megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza az EU koherenciáját, és egységesen mutassa be az Unió álláspontját;

| 70. | emlékeztet az Európai Unió Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (EBESZ) végzett tevékenységének fontosságára, most, amikor e szervezet a 40 éves fennállásának mérlegét készül megvonni; ösztönzi, hogy vonják szorosabbra az EU, az EBESZ és az Európa Tanács közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

70.

emlékeztet az Európai Unió Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (EBESZ) végzett tevékenységének fontosságára, most, amikor e szervezet a 40 éves fennállásának mérlegét készül megvonni; ösztönzi, hogy vonják szorosabbra az EU, az EBESZ és az Európa Tanács közötti kapcsolatokat;

| 71. | emlékeztet továbbá az Európa Tanács által e területen végzett munka fontosságára és arra, hogy a szerződéseknek megfelelően az Európai Uniónak mihamarabb csatlakoznia kell az emberi jogok európai egyezményéhez; |
| --- | --- |

71.

emlékeztet továbbá az Európa Tanács által e területen végzett munka fontosságára és arra, hogy a szerződéseknek megfelelően az Európai Uniónak mihamarabb csatlakoznia kell az emberi jogok európai egyezményéhez;

| 72. | megerősíti annak fontosságát, hogy az ENSZ Közgyűlés, a harmadik bizottság és az Emberi Jogi Tanács keretében New Yorkban és Genfben végzett munkát a koherencia biztosítása érdekében beépítsék az EU megfelelő külső és belső tevékenységeibe; |
| --- | --- |

72.

megerősíti annak fontosságát, hogy az ENSZ Közgyűlés, a harmadik bizottság és az Emberi Jogi Tanács keretében New Yorkban és Genfben végzett munkát a koherencia biztosítása érdekében beépítsék az EU megfelelő külső és belső tevékenységeibe;

A nemzetközi büntetőjoggal és a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos európai uniós politika

| 73. | megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját arra vonatkozóan, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legaggasztóbb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és szolgáltassanak igazságot a háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára; továbbra is éberen figyeli a Nemzetközi Büntetőbíróság legitimitásának és függetlenségének aláásására irányuló törekvéseket; emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság alapvetően fontos szerepet tölt be az igazságszolgáltatás és a megbékélés kettős folyamatában; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy működjenek együtt a Nemzetközi Büntetőbírósággal, és nyújtsanak számára erős diplomáciai és politikai támogatást a kétoldalú kapcsolatokban és valamennyi fórumon, az ENSZ-et is beleértve; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos elfogatóparancsot máig nem hajtottak végre; felhívja az EU-t, a tagállamokat és az EU különleges képviselőjét, hogy tevőlegesen támogassák a Nemzetközi Büntetőbíróságot, határozatainak végrehajtását és a Római Statútum szerinti bűncselekmények tekintetében a büntetlenség elleni küzdelmet; véleménye szerint a részes államok számának emelkedése fontos előrelépés a Nemzetközi Büntetőbíróság egyetemes jellegének megerősítése felé; üdvözli, hogy Elefántcsontpart 2013 februárjában ratifikálta a Római Statútumot, azonban sajnálja, hogy 2014-ben egy állam sem ratifikálta azt; szorgalmazza, hogy az EU és tagállamai fokozzák a Római Statútum ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy szélesítsék a nemzetközi jog szerint súlyos bűncselekmények áldozatainak a igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését; felhívja az uniós tagállamokat, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának részes államaiként biztosítsák a Bíróság számára a szükséges erőforrásokat, hogy az igazságosan és eredményesen tudja mandátumát gyakorolni; ösztönzi az EU-t, hogy továbbra is nyújtson támogatást a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás számára, azáltal is, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR) keresztül támogatja a civil társadalom szereplőit; |
| --- | --- |

73.

megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját arra vonatkozóan, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legaggasztóbb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és szolgáltassanak igazságot a háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára; továbbra is éberen figyeli a Nemzetközi Büntetőbíróság legitimitásának és függetlenségének aláásására irányuló törekvéseket; emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság alapvetően fontos szerepet tölt be az igazságszolgáltatás és a megbékélés kettős folyamatában; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy működjenek együtt a Nemzetközi Büntetőbírósággal, és nyújtsanak számára erős diplomáciai és politikai támogatást a kétoldalú kapcsolatokban és valamennyi fórumon, az ENSZ-et is beleértve; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos elfogatóparancsot máig nem hajtottak végre; felhívja az EU-t, a tagállamokat és az EU különleges képviselőjét, hogy tevőlegesen támogassák a Nemzetközi Büntetőbíróságot, határozatainak végrehajtását és a Római Statútum szerinti bűncselekmények tekintetében a büntetlenség elleni küzdelmet; véleménye szerint a részes államok számának emelkedése fontos előrelépés a Nemzetközi Büntetőbíróság egyetemes jellegének megerősítése felé; üdvözli, hogy Elefántcsontpart 2013 februárjában ratifikálta a Római Statútumot, azonban sajnálja, hogy 2014-ben egy állam sem ratifikálta azt; szorgalmazza, hogy az EU és tagállamai fokozzák a Római Statútum ratifikálásának és végrehajtásának előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy szélesítsék a nemzetközi jog szerint súlyos bűncselekmények áldozatainak a igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését; felhívja az uniós tagállamokat, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának részes államaiként biztosítsák a Bíróság számára a szükséges erőforrásokat, hogy az igazságosan és eredményesen tudja mandátumát gyakorolni; ösztönzi az EU-t, hogy továbbra is nyújtson támogatást a nemzetközi büntető igazságszolgáltatás számára, azáltal is, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR) keresztül támogatja a civil társadalom szereplőit;

| 74. | megismétli a nemzetközi igazságszolgáltatással és nemzetközi humanitárius joggal foglalkozó uniós különleges képviselői tisztség létrehozására irányuló felhívását, hogy ezek a témák megkapják az őket megillető kiemelt helyet és láthatóságot, hogy ténylegesen előmozdítsák az uniós menetrendet, és az EU valamennyi külső fellépésében általánosan érvényesítsék a büntetlenség elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

74.

megismétli a nemzetközi igazságszolgáltatással és nemzetközi humanitárius joggal foglalkozó uniós különleges képviselői tisztség létrehozására irányuló felhívását, hogy ezek a témák megkapják az őket megillető kiemelt helyet és láthatóságot, hogy ténylegesen előmozdítsák az uniós menetrendet, és az EU valamennyi külső fellépésében általánosan érvényesítsék a büntetlenség elleni küzdelmet;

| 75. | sajnálja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát még nem vették fel az új GSP-rendeletben rögzített, a GSP+ státusz megszerzéséhez szükséges egyezményeket tartalmazó listára; felhívja a figyelmet arra, hogy a GSP+ státuszra jelentkezők között vannak olyan országok (pl. Örményország és Pakisztán), amelyek nem részes államai a Statútumnak, és nem is erősítették meg azt; megismétli azon ajánlását, hogy a Római Statútumot a jövőben vegyék fel az egyezmények nevezett listájára; |
| --- | --- |

75.

sajnálja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát még nem vették fel az új GSP-rendeletben rögzített, a GSP+ státusz megszerzéséhez szükséges egyezményeket tartalmazó listára; felhívja a figyelmet arra, hogy a GSP+ státuszra jelentkezők között vannak olyan országok (pl. Örményország és Pakisztán), amelyek nem részes államai a Statútumnak, és nem is erősítették meg azt; megismétli azon ajánlását, hogy a Római Statútumot a jövőben vegyék fel az egyezmények nevezett listájára;

| 76. | megismétli az EU-hoz intézett felhívását, hogy fogadjon el közös álláspontot az agresszió bűntettéről és a kampalai módosításokról, és felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti jogszabályaikat gyorsan hozzák összhangba a kampalai módosítások fogalommeghatározásaival, valamint a Római Statútum szerinti egyéb kötelezettségekkel, hogy lehetővé tegyék a tagállamok által végzett nemzeti nyomozásokat és büntetőeljárásokat, és fokozzák az együttműködést a Bírósággal; |
| --- | --- |

76.

megismétli az EU-hoz intézett felhívását, hogy fogadjon el közös álláspontot az agresszió bűntettéről és a kampalai módosításokról, és felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti jogszabályaikat gyorsan hozzák összhangba a kampalai módosítások fogalommeghatározásaival, valamint a Római Statútum szerinti egyéb kötelezettségekkel, hogy lehetővé tegyék a tagállamok által végzett nemzeti nyomozásokat és büntetőeljárásokat, és fokozzák az együttműködést a Bírósággal;

| 77. | az örmény népirtás 100. évfordulójához közelítve felhív valamennyi uniós tagállamot, hogy ismerje el ezt a népirtást, és ösztönzi a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy továbbra is működjenek közre az örmény népirtás elismertetésében; |
| --- | --- |

77.

az örmény népirtás 100. évfordulójához közelítve felhív valamennyi uniós tagállamot, hogy ismerje el ezt a népirtást, és ösztönzi a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy továbbra is működjenek közre az örmény népirtás elismertetésében;

| 78. | sürgeti az EKSZ-t, hogy a harmadik országokban terjessze a bűncselekmények és az erőszak áldozatainak jogaival, védelmével és támogatásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, és folytasson információcserét a korrupcióellenes politikákról harmadik országokkal, mivel a korrupció gyakran a büntetlenséghez vezető út, és az áldozatokkal szembeni igazságtalanság gyökere; |
| --- | --- |

78.

sürgeti az EKSZ-t, hogy a harmadik országokban terjessze a bűncselekmények és az erőszak áldozatainak jogaival, védelmével és támogatásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, és folytasson információcserét a korrupcióellenes politikákról harmadik országokkal, mivel a korrupció gyakran a büntetlenséghez vezető út, és az áldozatokkal szembeni igazságtalanság gyökere;

Az Európai Unió fellépése a halálbüntetés ellen

| 79. | megismétli, hogy egyöntetűen ellenzi a halálbüntetést, és bátorítja az EU-t és tagállamait, hogy kiemelt politikai kérdésként törekedjenek a halálbüntetés globális eltörlésére; sürgeti az EKSZ-t, hogy továbbra is éberen kövesse nyomon az összes országban e téren zajló fejleményeket, és használja az összes rendelkezésére álló befolyásolási eszközt; |
| --- | --- |

79.

megismétli, hogy egyöntetűen ellenzi a halálbüntetést, és bátorítja az EU-t és tagállamait, hogy kiemelt politikai kérdésként törekedjenek a halálbüntetés globális eltörlésére; sürgeti az EKSZ-t, hogy továbbra is éberen kövesse nyomon az összes országban e téren zajló fejleményeket, és használja az összes rendelkezésére álló befolyásolási eszközt;

| 80. | teljes körűen támogatja az ENSZ Közgyűlésnek a halálbüntetés alkalmazására kihirdetett moratóriumról azóló, 2014. decemberi határozatát (23); |
| --- | --- |

80.

teljes körűen támogatja az ENSZ Közgyűlésnek a halálbüntetés alkalmazására kihirdetett moratóriumról azóló, 2014. decemberi határozatát (23);

| 81. | felhívja az EU-t, hogy világszerte minden lehetséges fórumon továbbra is vesse be az együttműködést és a diplomáciát a halálbüntetés eltörlése érdekében, összhangban a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokkal, továbbá hogy biztosítsa azt is, hogy a tisztességes eljáráshoz való jogot teljes körűen tartsák tiszteletben minden olyan személy esetében, akire kivégzés vár, és a beismerő vallomás kikényszerítéséhez ne alkalmazzanak kínzást vagy más megalázó bánásmódot; |
| --- | --- |

81.

felhívja az EU-t, hogy világszerte minden lehetséges fórumon továbbra is vesse be az együttműködést és a diplomáciát a halálbüntetés eltörlése érdekében, összhangban a halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokkal, továbbá hogy biztosítsa azt is, hogy a tisztességes eljáráshoz való jogot teljes körűen tartsák tiszteletben minden olyan személy esetében, akire kivégzés vár, és a beismerő vallomás kikényszerítéséhez ne alkalmazzanak kínzást vagy más megalázó bánásmódot;

| 82. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelentések szerint 2012 és 2013 között globális szinten nőtt a kivégzések száma, jóllehet kivégzéseket az országok egyre szűkülő kisebbségében hajtanak végre; felhívja az EU-t, hogy tegyen megfelelő lépéseket azzal kapcsolatban, hogy Kínában és Iránban folyamatosan magas a kivégzések aránya, 2013-ban Indonéziában, Kuvaitban, Nigériában és Vietnamban újrakezdték a kivégzéseket, 2013-ban Iránban, Szaúd-Arábiában és Jemenben kiskorúakat végeztek ki, Irakban és Szaúd-Arábiában pedig számottevően nőtt a jelentett kivégzések száma; |
| --- | --- |

82.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelentések szerint 2012 és 2013 között globális szinten nőtt a kivégzések száma, jóllehet kivégzéseket az országok egyre szűkülő kisebbségében hajtanak végre; felhívja az EU-t, hogy tegyen megfelelő lépéseket azzal kapcsolatban, hogy Kínában és Iránban folyamatosan magas a kivégzések aránya, 2013-ban Indonéziában, Kuvaitban, Nigériában és Vietnamban újrakezdték a kivégzéseket, 2013-ban Iránban, Szaúd-Arábiában és Jemenben kiskorúakat végeztek ki, Irakban és Szaúd-Arábiában pedig számottevően nőtt a jelentett kivégzések száma;

| 83. | üdvözli, hogy az Egyesült Államokban új lendületet vett a vita a halálbüntetés önkényes természetéről és arról, hogy magában hordozza a tévedés lehetőségét, hogy kampány folyik a kivégzéshez használt anyagok Európából az Egyesült Államokba való szállításának megállítására, és hogy 2013-ban Maryland állam eltörölte a halálbüntetést; arra bátorítja az alelnököt/főképviselőt, az EU különleges képviselőjét és az EKSZ-t, hogy vegyék fel a kapcsolatot az Egyesült Államok szövetségi kormányával és állami kormányaival annak érdekében, hogy felgyorsítsák a halálbüntetés megszüntetésének folyamatát az Egyesült Államokban, hogy az emberi jogok, a nemzetközi igazságszolgáltatás és a demokrácia hiteles előmozdításával nemzetközi szinten megerősítsék a transzatlanti együttműködést; |
| --- | --- |

83.

üdvözli, hogy az Egyesült Államokban új lendületet vett a vita a halálbüntetés önkényes természetéről és arról, hogy magában hordozza a tévedés lehetőségét, hogy kampány folyik a kivégzéshez használt anyagok Európából az Egyesült Államokba való szállításának megállítására, és hogy 2013-ban Maryland állam eltörölte a halálbüntetést; arra bátorítja az alelnököt/főképviselőt, az EU különleges képviselőjét és az EKSZ-t, hogy vegyék fel a kapcsolatot az Egyesült Államok szövetségi kormányával és állami kormányaival annak érdekében, hogy felgyorsítsák a halálbüntetés megszüntetésének folyamatát az Egyesült Államokban, hogy az emberi jogok, a nemzetközi igazságszolgáltatás és a demokrácia hiteles előmozdításával nemzetközi szinten megerősítsék a transzatlanti együttműködést;

| 84. | arra bátorítja az Bizottságot, hogy használja ki a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze által most biztosított rugalmasságot a halálbüntetés eltörléséért folyó kampány új módjainak feltárása és olyan intézkedések támogatása érdekében, amelyek célja a halálbüntetés vagy a kivégzések megelőzése; |
| --- | --- |

84.

arra bátorítja az Bizottságot, hogy használja ki a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze által most biztosított rugalmasságot a halálbüntetés eltörléséért folyó kampány új módjainak feltárása és olyan intézkedések támogatása érdekében, amelyek célja a halálbüntetés vagy a kivégzések megelőzése;

| 85. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU továbbra is kövesse nyomon a kivégzések végrehajtásának feltételeit azokban az országokban, ahol a halálbüntetés még létezik, valamint hogy támogassa a halálbüntetés teljes körű eltörlésére irányuló jogi és alkotmányos reformokat; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU továbbra is kövesse nyomon a kivégzések végrehajtásának feltételeit azokban az országokban, ahol a halálbüntetés még létezik, valamint hogy támogassa a halálbüntetés teljes körű eltörlésére irányuló jogi és alkotmányos reformokat;

| 86. | újfent megismétli szilárd meggyőződését, hogy mivel a halálbüntetés sérti a személyi sérthetetlenséghez és az emberi méltósághoz való jogot, összeegyeztethetetlen a kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetés nemzetközi jogi tilalmával, és felhívja az EKSZ-t, valamint a tagállamokat, hogy hivatalosan ismerjék el ezt az összeegyeztethetetlenséget, és ennek megfelelően módosítsák az Unió halálbüntetéssel kapcsolatos politikáját; hangsúlyozza, hogy a halálbüntetésre és a kínzásra vonatkozó uniós iránymutatásokat horizontálisan kell értelmezni; |
| --- | --- |

86.

újfent megismétli szilárd meggyőződését, hogy mivel a halálbüntetés sérti a személyi sérthetetlenséghez és az emberi méltósághoz való jogot, összeegyeztethetetlen a kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetés nemzetközi jogi tilalmával, és felhívja az EKSZ-t, valamint a tagállamokat, hogy hivatalosan ismerjék el ezt az összeegyeztethetetlenséget, és ennek megfelelően módosítsák az Unió halálbüntetéssel kapcsolatos politikáját; hangsúlyozza, hogy a halálbüntetésre és a kínzásra vonatkozó uniós iránymutatásokat horizontálisan kell értelmezni;

A kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés elleni uniós fellépés

| 87. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy annak fényében, hogy világszerte továbbra is beszámolnak a kínzás és a visszaélések széles körben elterjedt gyakorlatáról, fokozza a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemre irányuló uniós erőfeszítéseket; megismétli aggályát, hogy az EU fellépése ezen a területen továbbra is jobbára elégtelen, és elmarad a kínzásról szóló uniós iránymutatás szerinti kötelezettségvállalásaitól; nagyobb uniós támogatást kér különösen a kínzást megelőző nemzeti és regionális mechanizmusok létrehozására és megerősítésére; tudomásul veszi a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható egyes áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló rendeletre irányuló, 2014. január 14-i bizottsági javaslatot (COM(2014)0001), amely egyúttal válasz a Parlament 2010. június 17-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

87.

sürgeti az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy annak fényében, hogy világszerte továbbra is beszámolnak a kínzás és a visszaélések széles körben elterjedt gyakorlatáról, fokozza a kínzás és más kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemre irányuló uniós erőfeszítéseket; megismétli aggályát, hogy az EU fellépése ezen a területen továbbra is jobbára elégtelen, és elmarad a kínzásról szóló uniós iránymutatás szerinti kötelezettségvállalásaitól; nagyobb uniós támogatást kér különösen a kínzást megelőző nemzeti és regionális mechanizmusok létrehozására és megerősítésére; tudomásul veszi a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható egyes áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló rendeletre irányuló, 2014. január 14-i bizottsági javaslatot (COM(2014)0001), amely egyúttal válasz a Parlament 2010. június 17-i állásfoglalására;

| 88. | rámutat, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statúmának 7. és 8. cikke szerint a módszeresen vagy jelentős számban elkövetett kínzás háborús bűncselekménynek vagy emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhet; hangsúlyozza, hogy a védelmezés felelősségének elve különleges felelősséggel ruházza fel a nemzetközi közösséget, amelynek gyakorolnia kell azt; |
| --- | --- |

88.

rámutat, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statúmának 7. és 8. cikke szerint a módszeresen vagy jelentős számban elkövetett kínzás háborús bűncselekménynek vagy emberiesség elleni bűncselekménynek minősülhet; hangsúlyozza, hogy a védelmezés felelősségének elve különleges felelősséggel ruházza fel a nemzetközi közösséget, amelynek gyakorolnia kell azt;

| 89. | arra bátorítja az EKSZ-t, hogy részletesen kísérje figyelemmel ENSZ Kínzás Elleni Bizottságának, a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve alapján létrehozott albizottságnak és az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságának az országokra vonatkozó következtetéseit, és módszeresen vesse fel ezeket az aggályokat az érintett országokkal folytatott politikai párbeszédekben és a nyilvános nyilatkozatokban; arra is felhívja az EKSZ-t – különösen az uniós küldöttségeket – és a tagállamokat, főként a helyi nagykövetségeiket, hogy hatékonyabban mozdítsák elő a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos uniós iránymutatások végrehajtását; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy fokozzák a kínzás, illetve embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazásához használható eszközök kereskedelmének ellenőrzését, valamint a kettős felhasználású technológiák és eszközök kereskedelmének ellenőrzését; |
| --- | --- |

89.

arra bátorítja az EKSZ-t, hogy részletesen kísérje figyelemmel ENSZ Kínzás Elleni Bizottságának, a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve alapján létrehozott albizottságnak és az Európa Tanács kínzás megelőzésével foglalkozó bizottságának az országokra vonatkozó következtetéseit, és módszeresen vesse fel ezeket az aggályokat az érintett országokkal folytatott politikai párbeszédekben és a nyilvános nyilatkozatokban; arra is felhívja az EKSZ-t – különösen az uniós küldöttségeket – és a tagállamokat, főként a helyi nagykövetségeiket, hogy hatékonyabban mozdítsák elő a kínzással és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmóddal vagy büntetéssel kapcsolatos uniós iránymutatások végrehajtását; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy fokozzák a kínzás, illetve embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazásához használható eszközök kereskedelmének ellenőrzését, valamint a kettős felhasználású technológiák és eszközök kereskedelmének ellenőrzését;

| 90. | hangsúlyozza, hogy egyes kiszolgáltatott csoportok – így az etnikai, nyelvi vagy vallási kisebbségek – tagjai fogvatartásuk során gyakrabban szenvednek el kínzást vagy megalázó bánásmódot, ezért fokozott figyelmet igényelnek; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy egyes kiszolgáltatott csoportok – így az etnikai, nyelvi vagy vallási kisebbségek – tagjai fogvatartásuk során gyakrabban szenvednek el kínzást vagy megalázó bánásmódot, ezért fokozott figyelmet igényelnek;

| 91. | elítéli, hogy európai vállalkozások olyan termékeket és fegyvereket exportálnak, amelyek kínzás és egyéb büntetés, vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazására, köztük tüntetések leverésére használhatók; ezzel összefüggésben támogatja az 1236/2005/EK rendelet felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

91.

elítéli, hogy európai vállalkozások olyan termékeket és fegyvereket exportálnak, amelyek kínzás és egyéb büntetés, vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazására, köztük tüntetések leverésére használhatók; ezzel összefüggésben támogatja az 1236/2005/EK rendelet felülvizsgálatát;

| 92. | megismétli annak fontosságát, hogy hatékony exportellenőrzési mechanizmusokat vezessenek be a kivégzésre felhasználható bizonyos gyógyszerekre és a kínzásra felhasználható eszközökre; felszólítja a Bizottságot, hogy oly módon kezelje a rendeletben még meglévő joghézagokat, hogy olyan általános szabályt vezet be a végfelhasználásra, amely tiltja minden olyan szer kivitelét, amelyeket kínzásra vagy kivégzésre lehet felhasználni; |
| --- | --- |

92.

megismétli annak fontosságát, hogy hatékony exportellenőrzési mechanizmusokat vezessenek be a kivégzésre felhasználható bizonyos gyógyszerekre és a kínzásra felhasználható eszközökre; felszólítja a Bizottságot, hogy oly módon kezelje a rendeletben még meglévő joghézagokat, hogy olyan általános szabályt vezet be a végfelhasználásra, amely tiltja minden olyan szer kivitelét, amelyeket kínzásra vagy kivégzésre lehet felhasználni;

| 93. | felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy az összes harmadik ország ratifikálja a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló, 2006. december 20-i nemzetközi egyezményt; |
| --- | --- |

93.

felszólítja az Uniót és tagállamait, hogy mindent tegyenek meg annak érdekében, hogy az összes harmadik ország ratifikálja a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló, 2006. december 20-i nemzetközi egyezményt;

Emberi jogok az EU kereskedelmi megállapodásaiban és egyéb nemzetközi megállapodásokban

| 94. | felszólítja az Európai Uniót annak biztosítására, hogy a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodások segítsék elő a gazdasági és társadalmi fejlődésüket, és biztosítsák a természeti erőforrásaikkal, többek között a termőfölddel és a vízzel való helyes gazdálkodást; megismétli arra irányuló felhívását, hogy az EU harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodásaiba – köztük a kereskedelmi és beruházási megállapodásokba is – rendszerszinten építsenek be kötelező, végrehajtható és feltétel nélküli emberi jogi záradékokat, és kéri, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodásokról folyó tárgyalások korai szakaszában nagyobb mértékben konzultáljanak az Európai Parlamenttel, továbbá kéri az emberi jogi záradékok alkalmazásának hatékony nyomon követését, valamint a megállapodások emberi jogi szempontjairól szóló jelentés benyújtását a Parlament illetékes bizottságának; |
| --- | --- |

94.

felszólítja az Európai Uniót annak biztosítására, hogy a harmadik országokkal kötött kereskedelmi megállapodások segítsék elő a gazdasági és társadalmi fejlődésüket, és biztosítsák a természeti erőforrásaikkal, többek között a termőfölddel és a vízzel való helyes gazdálkodást; megismétli arra irányuló felhívását, hogy az EU harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodásaiba – köztük a kereskedelmi és beruházási megállapodásokba is – rendszerszinten építsenek be kötelező, végrehajtható és feltétel nélküli emberi jogi záradékokat, és kéri, hogy a kereskedelmi és beruházási megállapodásokról folyó tárgyalások korai szakaszában nagyobb mértékben konzultáljanak az Európai Parlamenttel, továbbá kéri az emberi jogi záradékok alkalmazásának hatékony nyomon követését, valamint a megállapodások emberi jogi szempontjairól szóló jelentés benyújtását a Parlament illetékes bizottságának;

| 95. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelempolitika hozzájárul az Európai Unió általános céljainak teljesítéséhez, és hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke szerint „a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”; rámutat ezenfelül, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke értelmében az Unió „hozzájárul a békéhez, a biztonsághoz, a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”. |
| --- | --- |

95.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelempolitika hozzájárul az Európai Unió általános céljainak teljesítéséhez, és hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke szerint „a közös kereskedelempolitikát az Unió külső tevékenységének elvei és célkitűzései által meghatározott keretek között kell folytatni”; rámutat ezenfelül, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke értelmében az Unió „hozzájárul a békéhez, a biztonsághoz, a Föld fenntartható fejlődéséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és kölcsönös tisztelethez, a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok, különösen pedig a gyermekek jogainak védelméhez, továbbá a nemzetközi jog szigorú betartásához és fejlesztéséhez, így különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvek tiszteletben tartásához”.

| 96. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy jövőbeni kereskedelmi stratégiája kidolgozásakor vegye figyelembe a kereskedelem és a nemzetközi megállapodások emberi jogok nemzetközi szintű előmozdításában betöltött fontos szerepét; |
| --- | --- |

96.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy jövőbeni kereskedelmi stratégiája kidolgozásakor vegye figyelembe a kereskedelem és a nemzetközi megállapodások emberi jogok nemzetközi szintű előmozdításában betöltött fontos szerepét;

| 97. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásához hozzájáruló többoldalú kereskedelmi keret biztosítása érdekében folytatni kell az Európai Unió, és elsősorban a Kereskedelmi Világszervezet és az ENSZ közötti többoldalú együttműködést és párbeszédet; |
| --- | --- |

97.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásához hozzájáruló többoldalú kereskedelmi keret biztosítása érdekében folytatni kell az Európai Unió, és elsősorban a Kereskedelmi Világszervezet és az ENSZ közötti többoldalú együttműködést és párbeszédet;

| 98. | rámutat, hogy az általános preferenciarendszer (GSP) előfeltétele a nemzetközi emberi jogi egyezményekben foglalt elvek tiszteletben tartása, és középpontjában a kedvezményezett országok munkával kapcsolatos normái állnak, illetve a kiegészítő vámpreferenciára vonatkozó különös szabályozást tartalmaz előmozdítandó az emberi jogokkal és a munkajoggal, a környezetvédelemmel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos alapvető nemzetközi egyezmények ratifikálását és tényleges végrehajtását; emlékeztet arra, hogy e feltételek figyelmen kívül hagyása a kereskedelmi rendszer felfüggesztését vonhatja magával; felhívja a figyelmet a GSP+ rendszer kedvezményezett országai által kötött nemzetközi egyezmények végrehajtása rendszeresen nyomon követésének és értékelésének fontosságára; |
| --- | --- |

98.

rámutat, hogy az általános preferenciarendszer (GSP) előfeltétele a nemzetközi emberi jogi egyezményekben foglalt elvek tiszteletben tartása, és középpontjában a kedvezményezett országok munkával kapcsolatos normái állnak, illetve a kiegészítő vámpreferenciára vonatkozó különös szabályozást tartalmaz előmozdítandó az emberi jogokkal és a munkajoggal, a környezetvédelemmel és a felelősségteljes kormányzással kapcsolatos alapvető nemzetközi egyezmények ratifikálását és tényleges végrehajtását; emlékeztet arra, hogy e feltételek figyelmen kívül hagyása a kereskedelmi rendszer felfüggesztését vonhatja magával; felhívja a figyelmet a GSP+ rendszer kedvezményezett országai által kötött nemzetközi egyezmények végrehajtása rendszeresen nyomon követésének és értékelésének fontosságára;

| 99. | üdvözli, hogy 2014. január 1-jén hatályba lépett a felülvizsgált GSP-rendszer; emlékeztet arra, hogy az általános vámkedvezmény-rendszerben megtartották a GSP+-t, ami a GSP+ rendszerben részt venni kívánó kérelmező országoktól megköveteli, hogy az emberi jogokra és a munkavállalók jogaira vonatkozó nemzetközi egyezmények tiszteletben tartása terén teljes mértékben és teljes körűen működjenek együtt a nemzetközi szervezetekkel; |
| --- | --- |

99.

üdvözli, hogy 2014. január 1-jén hatályba lépett a felülvizsgált GSP-rendszer; emlékeztet arra, hogy az általános vámkedvezmény-rendszerben megtartották a GSP+-t, ami a GSP+ rendszerben részt venni kívánó kérelmező országoktól megköveteli, hogy az emberi jogokra és a munkavállalók jogaira vonatkozó nemzetközi egyezmények tiszteletben tartása terén teljes mértékben és teljes körűen működjenek együtt a nemzetközi szervezetekkel;

Az üzleti vállalkozások és az emberi jogok

| 100. | sajnálatosnak tartja, hogy még mindig nem létezik átfogó megközelítés annak nyomon követésére, hogy a vállalkozások világszinten hogyan tartják magukat az emberi jogokhoz, és hogy ez lehetővé teszi bizonyos államok és vállalatok számára e szabályok megkerülését; hangsúlyozza ezért, hogy a vállalkozások társadalmi felelősségére (CSR) vonatkozó szabályokat kell elfogadni; határozottan támogatja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtását; különösen felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be eredményes intézkedéseket, hogy működőképessé váljon a John Ruggie, az ENSZ-főtitkár üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségével foglalkozó különleges képviselője által előterjesztett, a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keret; emlékeztet annak fontosságára, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveit népszerűsíteni kell, többek között az EU-n kívüli üzleti műveletek esetében is, és hogy ezek tiszteletben tartását a teljes ellátási láncon belül biztosítani kell, különösen az illegális fakereskedelem, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme és a konfliktusövezetekből származó ásványok kereskedelme vonatkozásában; meggyőződése, hogy az európai vállalatoknak és azok leányvállalatainak és alvállalkozóinak kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk az üzleti magatartásra és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi normák előmozdításában és terjesztésében a világon mindenütt; |
| --- | --- |

100.

sajnálatosnak tartja, hogy még mindig nem létezik átfogó megközelítés annak nyomon követésére, hogy a vállalkozások világszinten hogyan tartják magukat az emberi jogokhoz, és hogy ez lehetővé teszi bizonyos államok és vállalatok számára e szabályok megkerülését; hangsúlyozza ezért, hogy a vállalkozások társadalmi felelősségére (CSR) vonatkozó szabályokat kell elfogadni; határozottan támogatja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtását; különösen felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be eredményes intézkedéseket, hogy működőképessé váljon a John Ruggie, az ENSZ-főtitkár üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségével foglalkozó különleges képviselője által előterjesztett, a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keret; emlékeztet annak fontosságára, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveit népszerűsíteni kell, többek között az EU-n kívüli üzleti műveletek esetében is, és hogy ezek tiszteletben tartását a teljes ellátási láncon belül biztosítani kell, különösen az illegális fakereskedelem, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme és a konfliktusövezetekből származó ásványok kereskedelme vonatkozásában; meggyőződése, hogy az európai vállalatoknak és azok leányvállalatainak és alvállalkozóinak kulcsfontosságú szerepet kell játszaniuk az üzleti magatartásra és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi normák előmozdításában és terjesztésében a világon mindenütt;

| 101. | kéri, hogy a Bizottság és az EKSZ világszerte ösztönözze az uniós küldöttségeket az uniós vállalkozásokkal való kapcsolatfelvételre, valamint arra, hogy előmozdítsák az emberi jogok tiszteletben tartását, és biztosítsák, hogy az üzleti vállalkozások és emberi jogok kérdését felvegyék a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) helyi pályázati felhívásainak kiemelt témái közé; kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti joguk hatálya alá tartozó vállalkozások székhelyüknek harmadik országokba való áthelyezéskor, illetve tevékenységük ottani végzésekor ne hagyják figyelmen kívül az alkalmazandó emberi jogok, szociális, egészségügyi és környezetvédelmi normák tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

101.

kéri, hogy a Bizottság és az EKSZ világszerte ösztönözze az uniós küldöttségeket az uniós vállalkozásokkal való kapcsolatfelvételre, valamint arra, hogy előmozdítsák az emberi jogok tiszteletben tartását, és biztosítsák, hogy az üzleti vállalkozások és emberi jogok kérdését felvegyék a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) helyi pályázati felhívásainak kiemelt témái közé; kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti joguk hatálya alá tartozó vállalkozások székhelyüknek harmadik országokba való áthelyezéskor, illetve tevékenységük ottani végzésekor ne hagyják figyelmen kívül az alkalmazandó emberi jogok, szociális, egészségügyi és környezetvédelmi normák tiszteletben tartását;

| 102. | felhívja a figyelmet a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó, 2011–2014 közötti uniós stratégiára, amelyben az EU felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti tervet az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-alapelvek végrehajtására; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy tegyen rendszeresen jelentést az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-alapelvek uniós tagállamok általi végrehajtásáról, beleértve nemzeti cselekvési terveiket is; sajnálatosnak tekinti, hogy a Bizottság nem tett előrelépést az Európai Parlament azon felkérését illetően, hogy tegyen javaslatot olyan jogszabályra, amely megköveteli az uniós vállalatoktól annak biztosítását, hogy ügyleteik ne támogassák konfliktusok kiváltóit vagy súlyos emberi jogi jogsértések elkövetőit; |
| --- | --- |

102.

felhívja a figyelmet a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó, 2011–2014 közötti uniós stratégiára, amelyben az EU felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti tervet az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-alapelvek végrehajtására; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy tegyen rendszeresen jelentést az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-alapelvek uniós tagállamok általi végrehajtásáról, beleértve nemzeti cselekvési terveiket is; sajnálatosnak tekinti, hogy a Bizottság nem tett előrelépést az Európai Parlament azon felkérését illetően, hogy tegyen javaslatot olyan jogszabályra, amely megköveteli az uniós vállalatoktól annak biztosítását, hogy ügyleteik ne támogassák konfliktusok kiváltóit vagy súlyos emberi jogi jogsértések elkövetőit;

| 103. | újra megerősíti, hogy az európai vállalkozásoknak megfelelő gondossággal kell eljárniuk annak biztosítása érdekében, hogy tevékenységük – bárhol is végzik azt – tiszteletben tartsa az emberi jogokat; hangsúlyozza az európai pénzügyi intézmények által támogatott projektek emberi jogi hatásáról, társadalmi és környezeti vonatkozásairól való ésszerű beszámolás fontosságát; ragaszkodik ahhoz, hogy ezeknek az intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy tevékenységeik megfeleljenek az EUSZ 21. cikkének, amely többek között tartalmazza az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettséget; |
| --- | --- |

103.

újra megerősíti, hogy az európai vállalkozásoknak megfelelő gondossággal kell eljárniuk annak biztosítása érdekében, hogy tevékenységük – bárhol is végzik azt – tiszteletben tartsa az emberi jogokat; hangsúlyozza az európai pénzügyi intézmények által támogatott projektek emberi jogi hatásáról, társadalmi és környezeti vonatkozásairól való ésszerű beszámolás fontosságát; ragaszkodik ahhoz, hogy ezeknek az intézményeknek biztosítaniuk kell, hogy tevékenységeik megfeleljenek az EUSZ 21. cikkének, amely többek között tartalmazza az emberi jogok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettséget;

| 104. | megállapítja, hogy a vállalkozásoknak ezt kihívás helyett új üzleti lehetőségek teremtésére kínálkozó alkalomnak kell tekinteniük azokban a régiókban, amelyek a leginkább rászorulnak a fenntartható és felelős beruházásokra, illetve olyan eszköznek, amely hozzájárul az emberi jogok tiszteletben tartásához a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

104.

megállapítja, hogy a vállalkozásoknak ezt kihívás helyett új üzleti lehetőségek teremtésére kínálkozó alkalomnak kell tekinteniük azokban a régiókban, amelyek a leginkább rászorulnak a fenntartható és felelős beruházásokra, illetve olyan eszköznek, amely hozzájárul az emberi jogok tiszteletben tartásához a fejlődő országokban;

| 105. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a tagállamokban letelepedett, harmadik országok állampolgárai vagy harmadik országok tulajdonában álló vállalatok ne támogassák konfliktusok vagy súlyos emberi jogi jogsértések elkövetőit, ideértve a rabszolgaság olyan modern formáit is, mint az emberkereskedelem és az emberek irtózatos körülmények közötti foglalkoztatása; |
| --- | --- |

105.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a tagállamokban letelepedett, harmadik országok állampolgárai vagy harmadik országok tulajdonában álló vállalatok ne támogassák konfliktusok vagy súlyos emberi jogi jogsértések elkövetőit, ideértve a rabszolgaság olyan modern formáit is, mint az emberkereskedelem és az emberek irtózatos körülmények közötti foglalkoztatása;

| 106. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy indítson el határozott kezdeményezéseket annak érdekében, hogy javítsa az EU-n kívüli üzleti műveletekhez kapcsolódó emberi jogi jogsértések áldozatainak az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését; ugyancsak kitart amellett, hogy tényleges jogorvoslatot kell bevezetni az emberi jogok megsértésében bűnös vállalatok szankcionálására, és jogorvoslatot kell biztosítani az ilyen jogsértések áldozatai számára; |
| --- | --- |

106.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy indítson el határozott kezdeményezéseket annak érdekében, hogy javítsa az EU-n kívüli üzleti műveletekhez kapcsolódó emberi jogi jogsértések áldozatainak az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférését; ugyancsak kitart amellett, hogy tényleges jogorvoslatot kell bevezetni az emberi jogok megsértésében bűnös vállalatok szankcionálására, és jogorvoslatot kell biztosítani az ilyen jogsértések áldozatai számára;

| 107. | felhívja az EU-t, hogy vegyen részt az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, jogilag kötelező erejű nemzetközi okmányról kialakuló vitában; |
| --- | --- |

107.

felhívja az EU-t, hogy vegyen részt az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, jogilag kötelező erejű nemzetközi okmányról kialakuló vitában;

| 108. | emlékeztet a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) okmányaiban rögzített négy alapvető és egyetemes munkaügyi normára, nevezetesen az egyesülési szabadságra és a kollektív tárgyalásokhoz való jogra, a kényszermunka, a kizsákmányolás és a rabszolgaság minden formájának felszámolására, a gyermekmunka eltörlésére és a foglalkoztatás terén a megkülönböztetés megszüntetésére; |
| --- | --- |

108.

emlékeztet a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) okmányaiban rögzített négy alapvető és egyetemes munkaügyi normára, nevezetesen az egyesülési szabadságra és a kollektív tárgyalásokhoz való jogra, a kényszermunka, a kizsákmányolás és a rabszolgaság minden formájának felszámolására, a gyermekmunka eltörlésére és a foglalkoztatás terén a megkülönböztetés megszüntetésére;

| 109. | rámutat különösen arra, hogy sürgető szükség van az egyesülési szabadság tiszteletben tartása és az ezen a területen alkalmazott elnyomás minden formája – többek között a szakszervezeti aktivisták meggyilkolása – elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

109.

rámutat különösen arra, hogy sürgető szükség van az egyesülési szabadság tiszteletben tartása és az ezen a területen alkalmazott elnyomás minden formája – többek között a szakszervezeti aktivisták meggyilkolása – elleni küzdelemre;

| 110. | mély aggodalommal veszi tudomásul, hogy az ILO szerint világszerte körülbelül 21 millió férfi, nő és gyermek él a rabszolgaság valamilyen formájában; kiemeli, hogy az emberi jogokat átfogó és oszthatatlan módon kell kezelni a polgári és politikai jogok, valamint a gazdasági, szociális, kulturális és környezeti jogok hangsúlyozásával, erőteljes és feltétlen kötelezettséget vállalva betartásukra, mivel e jogok nélkül nem létezhet fejlesztés; hangsúlyozza, hogy a szegénység kiváltó okait kell kezelni; kiemeli, hogy tiszteletben kell tartani a nemzetközi munkaügyi előírásokat az ILO méltányos munka programjának betartásával összhangban; véleménye szerint a szociális kérdéseknek központibb helyet kellene kapniuk az EU külkapcsolataiban; ezzel összefüggésben sajnálatosnak tartja, hogy az EU nem rendelkezik a valamennyi külső kereskedelmi megállapodásba beillesztendő, egységes megfogalmazású „szociális záradékkal”; sürgeti az EU-t, hogy ennek megfelelően minden külső kereskedelmi megállapodásába foglaljon bele egy, a fejlesztésről szóló fejezetet és egy olyan szociális záradékot, amely tükrözi az ILO legfontosabb munkaügyi előírásait; |
| --- | --- |

110.

mély aggodalommal veszi tudomásul, hogy az ILO szerint világszerte körülbelül 21 millió férfi, nő és gyermek él a rabszolgaság valamilyen formájában; kiemeli, hogy az emberi jogokat átfogó és oszthatatlan módon kell kezelni a polgári és politikai jogok, valamint a gazdasági, szociális, kulturális és környezeti jogok hangsúlyozásával, erőteljes és feltétlen kötelezettséget vállalva betartásukra, mivel e jogok nélkül nem létezhet fejlesztés; hangsúlyozza, hogy a szegénység kiváltó okait kell kezelni; kiemeli, hogy tiszteletben kell tartani a nemzetközi munkaügyi előírásokat az ILO méltányos munka programjának betartásával összhangban; véleménye szerint a szociális kérdéseknek központibb helyet kellene kapniuk az EU külkapcsolataiban; ezzel összefüggésben sajnálatosnak tartja, hogy az EU nem rendelkezik a valamennyi külső kereskedelmi megállapodásba beillesztendő, egységes megfogalmazású „szociális záradékkal”; sürgeti az EU-t, hogy ennek megfelelően minden külső kereskedelmi megállapodásába foglaljon bele egy, a fejlesztésről szóló fejezetet és egy olyan szociális záradékot, amely tükrözi az ILO legfontosabb munkaügyi előírásait;

| 111. | megállapítja, hogy a világszerte romló biztonsági helyzet és a 2008-as összeomlás óta súlyosbodó pénzügyi válság a világ legszegényebb országaiban a gyermekmunka igénybevételének fokozódásához vezetett, valamint jogi és hírnévvel kapcsolatos következményeket vonhat maga után azon vállalkozások esetében, amelyek a fejlődő világból szereznek be árukat; sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az EKSZ-t, hogy továbbra is mozdítsák elő a gyermekmunka felszámolására irányuló nemzetközi programot, különösen a fejlődő országokban, ahol a család jövedelmének kiegészítése érdekében sajnálatosan nagy számú gyermeket állítanak munkába; |
| --- | --- |

111.

megállapítja, hogy a világszerte romló biztonsági helyzet és a 2008-as összeomlás óta súlyosbodó pénzügyi válság a világ legszegényebb országaiban a gyermekmunka igénybevételének fokozódásához vezetett, valamint jogi és hírnévvel kapcsolatos következményeket vonhat maga után azon vállalkozások esetében, amelyek a fejlődő világból szereznek be árukat; sürgeti a főképviselőt/alelnököt és az EKSZ-t, hogy továbbra is mozdítsák elő a gyermekmunka felszámolására irányuló nemzetközi programot, különösen a fejlődő országokban, ahol a család jövedelmének kiegészítése érdekében sajnálatosan nagy számú gyermeket állítanak munkába;

Az Unió fellépése az online és offline szólásszabadság biztosítása és a megfigyelési technológiák emberi jogo kra gyakorolt hatásának korlátozása érdekében

| 112. | elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiák gyors fejlődése világszerte átalakította a szólásszabadság gyakorlása és az információkhoz való hozzáférés környezetét, nyilvánvaló előnyöket és komoly aggályokat is felvetve; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Tanács 2014 májusában külön iránymutatásokat fogadott el az online és offline szólásszabadságról; |
| --- | --- |

112.

elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiák gyors fejlődése világszerte átalakította a szólásszabadság gyakorlása és az információkhoz való hozzáférés környezetét, nyilvánvaló előnyöket és komoly aggályokat is felvetve; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Tanács 2014 májusában külön iránymutatásokat fogadott el az online és offline szólásszabadságról;

| 113. | újfent megismétli, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, a média szabadsága és függetlensége, valamint a pluralizmus a fenntartható demokrácia lényegi elemei, amelyek maximalizálják a civil társadalom bevonását és lehetővé teszik az állampolgárok számára érdekeik érvényesítését, ennélfogva pedig elengedhetetlenek a közéletben az átláthatóság és elszámoltathatóság biztosításához; |
| --- | --- |

113.

újfent megismétli, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, a média szabadsága és függetlensége, valamint a pluralizmus a fenntartható demokrácia lényegi elemei, amelyek maximalizálják a civil társadalom bevonását és lehetővé teszik az állampolgárok számára érdekeik érvényesítését, ennélfogva pedig elengedhetetlenek a közéletben az átláthatóság és elszámoltathatóság biztosításához;

| 114. | felszólít a fokozott támogatásra a média szabadságának előmozdítása, a független újságírók és bloggerek védelme, a digitális megosztottság csökkentése és az információhoz és kommunikációhoz való, korlátlan hozzáférés, valamint az internethez való cenzúrázatlan hozzáférés (digitális szabadság) elősegítése terén; |
| --- | --- |

114.

felszólít a fokozott támogatásra a média szabadságának előmozdítása, a független újságírók és bloggerek védelme, a digitális megosztottság csökkentése és az információhoz és kommunikációhoz való, korlátlan hozzáférés, valamint az internethez való cenzúrázatlan hozzáférés (digitális szabadság) elősegítése terén;

| 115. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy kísérjék szorosabban figyelemmel, és egyértelműen és gyorsan ítéljék el a szólásszabadság minden korlátozását, beleértve a rágalmazásra vonatkozó és egyéb korlátozó jellegű büntetőjogi intézkedések agresszív alkalmazását, az újságíróként vagy a médiához kapcsolódó egyéb szakmák gyakorlójaként való regisztráció korlátozó kritériumait vagy nagy terhet jelentő eljárásait, valamint hozzanak létre médiaügynökséget, továbbá tegyenek határozott kezdeményezéseket a közérdekű információkhoz való jobb hozzáférés támogatására; |
| --- | --- |

115.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy kísérjék szorosabban figyelemmel, és egyértelműen és gyorsan ítéljék el a szólásszabadság minden korlátozását, beleértve a rágalmazásra vonatkozó és egyéb korlátozó jellegű büntetőjogi intézkedések agresszív alkalmazását, az újságíróként vagy a médiához kapcsolódó egyéb szakmák gyakorlójaként való regisztráció korlátozó kritériumait vagy nagy terhet jelentő eljárásait, valamint hozzanak létre médiaügynökséget, továbbá tegyenek határozott kezdeményezéseket a közérdekű információkhoz való jobb hozzáférés támogatására;

| 116. | elítéli a digitális kommunikáció valamennyi korlátozását, beleértve a weboldalak beszüntetését és a személyes fiókok blokkolását is, ha az a civil társadalom, a polgár szabadságjogok aktivistái és a szabad média ellen irányul; |
| --- | --- |

116.

elítéli a digitális kommunikáció valamennyi korlátozását, beleértve a weboldalak beszüntetését és a személyes fiókok blokkolását is, ha az a civil társadalom, a polgár szabadságjogok aktivistái és a szabad média ellen irányul;

| 117. | aggodalmának ad hangot a megfigyelési, cenzorálási és szűrési technológiák terjesztése és terjedése miatt, amelyek egyre növekvő fenyegetést jelentenek az emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó aktivisták számára az autokratikus országokban, a demokratikus országokban pedig aggasztó kérdéseket vetnek fel a magánélethez való joggal kapcsolatban, még akkor is, ha legitim célokra, például a terrorelhárítás, állambiztonság vagy a bűnüldözés céljára használják fel azokat; |
| --- | --- |

117.

aggodalmának ad hangot a megfigyelési, cenzorálási és szűrési technológiák terjesztése és terjedése miatt, amelyek egyre növekvő fenyegetést jelentenek az emberi jogokkal és demokráciával foglalkozó aktivisták számára az autokratikus országokban, a demokratikus országokban pedig aggasztó kérdéseket vetnek fel a magánélethez való joggal kapcsolatban, még akkor is, ha legitim célokra, például a terrorelhárítás, állambiztonság vagy a bűnüldözés céljára használják fel azokat;

| 118. | elismeri, hogy az emberi jogi jogsértésekre és az európai digitális infrastruktúra elleni támadásra felhasználható adatfeltörési és megfigyelési technológiák fontos gyártói Európában vannak; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az európai export-ellenőrzési rendszereket annak megakadályozása érdekében, hogy a veszélyes technológia rossz kezekbe kerüljön; |
| --- | --- |

118.

elismeri, hogy az emberi jogi jogsértésekre és az európai digitális infrastruktúra elleni támadásra felhasználható adatfeltörési és megfigyelési technológiák fontos gyártói Európában vannak; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az európai export-ellenőrzési rendszereket annak megakadályozása érdekében, hogy a veszélyes technológia rossz kezekbe kerüljön;

| 119. | üdvözli, hogy a Bizottság 2013 júniusában közzétette az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásáról szóló ikt (információs és kommunikációs technológiák) ágazati útmutatót; továbbra is aggasztja azonban az olyan termékek és szolgáltatások forgalmazása, amelyek célja az internet-hozzáférés megtagadása vagy az internetes adatforgalom és a mobilkommunikáció tömeges megfigyelésének vagy nyomon követésének lehetővé tétele, a keresési eredmények szűrése, illetve a magánbeszélgetésekbe való behatolás; felhívja a figyelmet „Az exportellenőrzési politikák felülvizsgálata: a biztonság és versenyképesség biztosítása változó világunkban” című, 2014. április 24-i bizottsági közleményre (COM(2014)0244), amely többek között elismeri az egyes információs és kommunikációs technológiák (ikt) exportja tekintetében felmerülő emberi jogi problémákat; ezért felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan javítható a helyzet aktualizált export-ellenőrzési iránymutatások esetleges elfogadása érdekében; |
| --- | --- |

119.

üdvözli, hogy a Bizottság 2013 júniusában közzétette az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvek végrehajtásáról szóló ikt (információs és kommunikációs technológiák) ágazati útmutatót; továbbra is aggasztja azonban az olyan termékek és szolgáltatások forgalmazása, amelyek célja az internet-hozzáférés megtagadása vagy az internetes adatforgalom és a mobilkommunikáció tömeges megfigyelésének vagy nyomon követésének lehetővé tétele, a keresési eredmények szűrése, illetve a magánbeszélgetésekbe való behatolás; felhívja a figyelmet „Az exportellenőrzési politikák felülvizsgálata: a biztonság és versenyképesség biztosítása változó világunkban” című, 2014. április 24-i bizottsági közleményre (COM(2014)0244), amely többek között elismeri az egyes információs és kommunikációs technológiák (ikt) exportja tekintetében felmerülő emberi jogi problémákat; ezért felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan javítható a helyzet aktualizált export-ellenőrzési iránymutatások esetleges elfogadása érdekében;

| 120. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a digitális biztonsági technológiák kifejlesztésével és terjesztésével kapcsolatos kezdeményezések támogatását annak érdekében, hogy biztonságos adatgyűjtési, titkosítási és adattárolási mechanizmusokat nyújtson az emberi jogi jogvédők számára, hogy el tudják kerülni az elnyomó kormányok általi megfigyelést; |
| --- | --- |

120.

felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a digitális biztonsági technológiák kifejlesztésével és terjesztésével kapcsolatos kezdeményezések támogatását annak érdekében, hogy biztonságos adatgyűjtési, titkosítási és adattárolási mechanizmusokat nyújtson az emberi jogi jogvédők számára, hogy el tudják kerülni az elnyomó kormányok általi megfigyelést;

A civil társadalom és a gyülekezési és egyesülési szabadság számára nyújtott uniós támogatás

| 121. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a világ számos országában szűkülnek a törvényes civil társadalmi fellépés keretei; úgy véli, hogy a szabad civil társadalom az emberi jogok és a demokratikus értékek védelmezésének és támogatásának egyik alapköve valamennyi társadalomban; e tekintetben üdvözöl minden olyan uniós programot, amelynek célja a harmadik országbeli fiatal szakemberek képzése és a hallgatói csereprogramok egyszerűsítése a harmadik országok állampolgárai számára, mivel ezek ösztönzik a fiatalok aktív részvételét a demokráciaépítésben, és ténylegesen hozzájárulnak a civil társadalom fejlődéséhez; |
| --- | --- |

121.

súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a világ számos országában szűkülnek a törvényes civil társadalmi fellépés keretei; úgy véli, hogy a szabad civil társadalom az emberi jogok és a demokratikus értékek védelmezésének és támogatásának egyik alapköve valamennyi társadalomban; e tekintetben üdvözöl minden olyan uniós programot, amelynek célja a harmadik országbeli fiatal szakemberek képzése és a hallgatói csereprogramok egyszerűsítése a harmadik országok állampolgárai számára, mivel ezek ösztönzik a fiatalok aktív részvételét a demokráciaépítésben, és ténylegesen hozzájárulnak a civil társadalom fejlődéséhez;

| 122. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy kísérjék szorosabban figyelemmel, és egyértelműen és gyorsan ítéljék el a gyülekezés és egyesülés szabadságának minden korlátozását, beleértve a civil társadalmi szervezetek betiltását, a rágalmazásra vonatkozó és egyéb korlátozó jellegű büntetőjogi intézkedések agresszív alkalmazását, a túlzott regisztrációs és jelentéstételi követelményeket, a külföldi finanszírozást túlzottan korlátozó szabályokat, illetve azt is, hogy megtiltják a nem kormányzati szervezeteknek, hogy politikai tevékenységekben vegyenek részt, illetve kapcsolatot ápoljanak külföldiekkel; |
| --- | --- |

122.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy kísérjék szorosabban figyelemmel, és egyértelműen és gyorsan ítéljék el a gyülekezés és egyesülés szabadságának minden korlátozását, beleértve a civil társadalmi szervezetek betiltását, a rágalmazásra vonatkozó és egyéb korlátozó jellegű büntetőjogi intézkedések agresszív alkalmazását, a túlzott regisztrációs és jelentéstételi követelményeket, a külföldi finanszírozást túlzottan korlátozó szabályokat, illetve azt is, hogy megtiltják a nem kormányzati szervezeteknek, hogy politikai tevékenységekben vegyenek részt, illetve kapcsolatot ápoljanak külföldiekkel;

| 123. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a politikai párbeszéd minden szintjén – a legmagasabb szinten is – vessék fel a gyülekezési és egyesülési jog megsértésének eseteit, amennyiben a párbeszéd más formái, például az emberi jogi párbeszéd nem járt helyi szinten konkrét javulással; sürgeti az EU-t és a tagállamait, hogy használják fel ezeket a párbeszédeket az aggodalomra okot adó egyedi ügyek felvetésére, különös tekintettel mindazon esetekre, melyekben csak a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való joguk gyakorlása miatt börtönöztek be embereket; |
| --- | --- |

123.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a politikai párbeszéd minden szintjén – a legmagasabb szinten is – vessék fel a gyülekezési és egyesülési jog megsértésének eseteit, amennyiben a párbeszéd más formái, például az emberi jogi párbeszéd nem járt helyi szinten konkrét javulással; sürgeti az EU-t és a tagállamait, hogy használják fel ezeket a párbeszédeket az aggodalomra okot adó egyedi ügyek felvetésére, különös tekintettel mindazon esetekre, melyekben csak a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való joguk gyakorlása miatt börtönöztek be embereket;

| 124. | szorgalmazza, hogy az uniós küldöttségek és a tagállamok nagykövetségeinek képviselői kövessék nyomon az emberi jogi jogvédők és mindazok bírósági eljárásait, akiket csak azért tartanak fogva, mert gyakorolták a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való jogukat, és adott esetben nyilvánosan ítéljék el a tisztességes eljáráshoz való jog megsértését; |
| --- | --- |

124.

szorgalmazza, hogy az uniós küldöttségek és a tagállamok nagykövetségeinek képviselői kövessék nyomon az emberi jogi jogvédők és mindazok bírósági eljárásait, akiket csak azért tartanak fogva, mert gyakorolták a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való jogukat, és adott esetben nyilvánosan ítéljék el a tisztességes eljáráshoz való jog megsértését;

| 125. | felhívja az EU-t, hogy a gyülekezés és egyesülés szabadságának tiszteletben tartását és előmozdítását tegye az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó jövőbeli uniós cselekvési terv fő prioritásává, és e tekintetben határozzon meg konkrét fellépéseket, mivel a gyülekezés és egyesülés szabadsága a demokrácia és a nyitott társadalom alapvető eleme; |
| --- | --- |

125.

felhívja az EU-t, hogy a gyülekezés és egyesülés szabadságának tiszteletben tartását és előmozdítását tegye az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó jövőbeli uniós cselekvési terv fő prioritásává, és e tekintetben határozzon meg konkrét fellépéseket, mivel a gyülekezés és egyesülés szabadsága a demokrácia és a nyitott társadalom alapvető eleme;

| 126. | megismétli arra vonatkozóan adott jóváhagyását, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze forrásainak többségét fordítsák világszerte az emberi jogi jogvédők és a civil társadalmi fellépések támogatására, és támogatja a jogvédő alapok kialakítását, hogy segítséget nyújtsanak a büntetőeljárás alá vont újságírók és aktivisták számára, hogy jogi képviselethez jussanak, és tisztességes eljárásban részesüljenek; |
| --- | --- |

126.

megismétli arra vonatkozóan adott jóváhagyását, hogy a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze forrásainak többségét fordítsák világszerte az emberi jogi jogvédők és a civil társadalmi fellépések támogatására, és támogatja a jogvédő alapok kialakítását, hogy segítséget nyújtsanak a büntetőeljárás alá vont újságírók és aktivisták számára, hogy jogi képviselethez jussanak, és tisztességes eljárásban részesüljenek;

| 127. | hangsúlyozza a nemzeti emberi jogi intézmények fontosságát az emberi jogok nyomon követésében és a tudatosításban, valamint a jogsértések áldozatai számára a jogorvoslat biztosításában; felhívja az Uniót, hogy a Párizsi Elvekkel összhangban dolgozzon ki szakpolitikákat a nemzeti emberi jogi intézmények támogatására, és tegye ezt prioritássá a külső segítségnyújtásban, különösen az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében; |
| --- | --- |

127.

hangsúlyozza a nemzeti emberi jogi intézmények fontosságát az emberi jogok nyomon követésében és a tudatosításban, valamint a jogsértések áldozatai számára a jogorvoslat biztosításában; felhívja az Uniót, hogy a Párizsi Elvekkel összhangban dolgozzon ki szakpolitikákat a nemzeti emberi jogi intézmények támogatására, és tegye ezt prioritássá a külső segítségnyújtásban, különösen az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében;

A gondolat-, a lelkiismereti és a vallásszabadság, valamint a meggyőződés szabadsága

| 128. | elítéli a világnézeten, valláson vagy meggyőződésen alapuló erőszak és megkülönböztetés minden formáját az EUSZ 10. cikkében előírtak szerint; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy világszerte folyamatosan érkeznek a hírek a –többek között közel-keleti – vallási kisebbségekkel szembeni erőszakról és megkülönböztetésről; hangsúlyozza, hogy a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy a meggyőződés szabadsága alapvető emberi jog, amely kölcsönösen összefügg más emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal, és egyaránt jelenti a hithez és a hit elutasításához való jogot, valamint bármely vallás vagy meggyőződés kifejezésre juttatásához vagy ki nem fejezéséhez való jogot, valamint a választott meggyőződés elfogadásához, megváltoztatásához és feladásához, vagy az ahhoz való visszatéréshez való jogot, ahogy azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikke rögzíti; |
| --- | --- |

128.

elítéli a világnézeten, valláson vagy meggyőződésen alapuló erőszak és megkülönböztetés minden formáját az EUSZ 10. cikkében előírtak szerint; súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy világszerte folyamatosan érkeznek a hírek a –többek között közel-keleti – vallási kisebbségekkel szembeni erőszakról és megkülönböztetésről; hangsúlyozza, hogy a gondolat, a lelkiismeret, a vallás vagy a meggyőződés szabadsága alapvető emberi jog, amely kölcsönösen összefügg más emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal, és egyaránt jelenti a hithez és a hit elutasításához való jogot, valamint bármely vallás vagy meggyőződés kifejezésre juttatásához vagy ki nem fejezéséhez való jogot, valamint a választott meggyőződés elfogadásához, megváltoztatásához és feladásához, vagy az ahhoz való visszatéréshez való jogot, ahogy azt az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 18. cikke rögzíti;

| 129. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait annak biztosítására, hogy a vallási kisebbségeket tartsák tiszteletben világszerte, különösen a Közel-Keleten, ahol az ISIS és más terrorista csoportok üldözik a keresztényeket, többek között a katolikusokat, az apostoli vallást követő örményeket, a kopt keresztényeket és a jeziditákat, valamint a muszlim kisebbségeket; |
| --- | --- |

129.

felhívja az Európai Uniót és tagállamait annak biztosítására, hogy a vallási kisebbségeket tartsák tiszteletben világszerte, különösen a Közel-Keleten, ahol az ISIS és más terrorista csoportok üldözik a keresztényeket, többek között a katolikusokat, az apostoli vallást követő örményeket, a kopt keresztényeket és a jeziditákat, valamint a muszlim kisebbségeket;

| 130. | határozottan elítéli a keresztények ellen világszerte számos országban elkövetett erőszakot, és szolidaritását fejezi ki az áldozatok családja felé; mély aggodalmának ad hangot a keresztény közösségekkel szembeni elnyomás, megkülönböztetés, intolerancia és erőszakos támadások előfordulása miatt, különösen Afrikában, Ázsiában és a Közel-Keleten; felhívja továbbá a kormányokat, hogy az összes felelőst állítsák bíróság elé; mélyen aggasztja a keresztények jelenlegi helyzete Észak-Koreában, Szomáliában, Szíriában, Irakban, Afganisztánban, Szaúd-Arábiában, Pakisztánban, Üzbegisztánban, Jemenben, Nigériában és számos más országban, ahol a keresztények félelemben élnek amiatt, hogy megölik, megkínozzák, megerőszakolják és elrabolják őket, és végig kell nézniük templomaik megrongálását és lerombolását, |
| --- | --- |

130.

határozottan elítéli a keresztények ellen világszerte számos országban elkövetett erőszakot, és szolidaritását fejezi ki az áldozatok családja felé; mély aggodalmának ad hangot a keresztény közösségekkel szembeni elnyomás, megkülönböztetés, intolerancia és erőszakos támadások előfordulása miatt, különösen Afrikában, Ázsiában és a Közel-Keleten; felhívja továbbá a kormányokat, hogy az összes felelőst állítsák bíróság elé; mélyen aggasztja a keresztények jelenlegi helyzete Észak-Koreában, Szomáliában, Szíriában, Irakban, Afganisztánban, Szaúd-Arábiában, Pakisztánban, Üzbegisztánban, Jemenben, Nigériában és számos más országban, ahol a keresztények félelemben élnek amiatt, hogy megölik, megkínozzák, megerőszakolják és elrabolják őket, és végig kell nézniük templomaik megrongálását és lerombolását,

| 131. | mély aggodalmának ad hangot a muzulmán rohingják kisebbségéhez tartozó személyek burmai/mianmari helyzete miatt, akiktől megtagadják a burmai állampolgárságot, és módszeres emberi jogi jogsértésekkel és üldöztetéssel szembesülnek; emlékeztet 2013. június 13-i, a muzulmán rohingják helyzetről szóló állásfoglalására (24); |
| --- | --- |

131.

mély aggodalmának ad hangot a muzulmán rohingják kisebbségéhez tartozó személyek burmai/mianmari helyzete miatt, akiktől megtagadják a burmai állampolgárságot, és módszeres emberi jogi jogsértésekkel és üldöztetéssel szembesülnek; emlékeztet 2013. június 13-i, a muzulmán rohingják helyzetről szóló állásfoglalására (24);

| 132. | üdvözli, hogy a 2013-as beszámolási évben elfogadták a vallásszabadság vagy a meggyőződés szabadsága előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokat, és felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet ezen iránymutatások végrehajtására mind a nemzetközi és regionális fórumokon, mind pedig a harmadik országokhoz fűződő kétoldalú kapcsolatokban, különös figyelmet fordítva az aposztaták kiszolgáltatott helyzetére; üdvözli az EU új főképviselőjének nyilatkozatát, miszerint a vallásszabadság vagy a meggyőződés szabadsága egyike az emberi jogi prioritásoknak; ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy kezdeményezzen állandó párbeszédet a nem kormányzati szervezetekkel, a vallási vagy világnézeti csoportokkal és a vallási vezetőkkel; |
| --- | --- |

132.

üdvözli, hogy a 2013-as beszámolási évben elfogadták a vallásszabadság vagy a meggyőződés szabadsága előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós iránymutatásokat, és felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet ezen iránymutatások végrehajtására mind a nemzetközi és regionális fórumokon, mind pedig a harmadik országokhoz fűződő kétoldalú kapcsolatokban, különös figyelmet fordítva az aposztaták kiszolgáltatott helyzetére; üdvözli az EU új főképviselőjének nyilatkozatát, miszerint a vallásszabadság vagy a meggyőződés szabadsága egyike az emberi jogi prioritásoknak; ösztönzi az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy kezdeményezzen állandó párbeszédet a nem kormányzati szervezetekkel, a vallási vagy világnézeti csoportokkal és a vallási vezetőkkel;

| 133. | üdvözli, hogy az EU a nemzetközi és regionális fórumokon, köztük az ENSZ-ben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (EBESZ), az Európa Tanácsban és más regionális mechanizmusokban kötelezettséget vállalt a vallásszabadsághoz és a meggyőződés szabadságához való jog előmozdítására; ösztönzi az EU-t, hogy továbbra is terjessze elő a vallás és meggyőződés szabadságáról szóló éves állásfoglalását az ENSZ Közgyűlésén, és támogassa a lelkiismereti és vallásszabadság ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatását; |
| --- | --- |

133.

üdvözli, hogy az EU a nemzetközi és regionális fórumokon, köztük az ENSZ-ben, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (EBESZ), az Európa Tanácsban és más regionális mechanizmusokban kötelezettséget vállalt a vallásszabadsághoz és a meggyőződés szabadságához való jog előmozdítására; ösztönzi az EU-t, hogy továbbra is terjessze elő a vallás és meggyőződés szabadságáról szóló éves állásfoglalását az ENSZ Közgyűlésén, és támogassa a lelkiismereti és vallásszabadság ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatását;

A nők és lányok jogai

| 134. | üdvözli, hogy az EU támogatja a nemi kérdésekben elfogadott ENSZ-határozatokat, nevezetesen a nők és lányok elleni erőszak felszámolásáról szóló határozatot, a nők elleni megkülönböztetésről szóló határozatot, a véleménynyilvánítás szabadsága által a nők társadalmi szerepvállalásának növelésében betöltött szerepről szóló határozatot, valamint az ENSZ korai és kényszerházasságról és a női nemi szervek megcsonkításáról kiadott nyilatkozatait; |
| --- | --- |

134.

üdvözli, hogy az EU támogatja a nemi kérdésekben elfogadott ENSZ-határozatokat, nevezetesen a nők és lányok elleni erőszak felszámolásáról szóló határozatot, a nők elleni megkülönböztetésről szóló határozatot, a véleménynyilvánítás szabadsága által a nők társadalmi szerepvállalásának növelésében betöltött szerepről szóló határozatot, valamint az ENSZ korai és kényszerházasságról és a női nemi szervek megcsonkításáról kiadott nyilatkozatait;

| 135. | felhívja az EU-t, hogy aktívan vegyen részt az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 59. ülésszakán, és folytassa a küzdelmet minden olyan kísérlettel szemben, amely arra irányul, hogy aláássa az ENSZ Pekingi Cselekvési Platformját többek között az oktatáshoz és egészségügyhöz való hozzáférés mint alapvető emberi jog, valamint a szexuális és reproduktív jogok tekintetében; |
| --- | --- |

135.

felhívja az EU-t, hogy aktívan vegyen részt az ENSZ Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottságának 59. ülésszakán, és folytassa a küzdelmet minden olyan kísérlettel szemben, amely arra irányul, hogy aláássa az ENSZ Pekingi Cselekvési Platformját többek között az oktatáshoz és egészségügyhöz való hozzáférés mint alapvető emberi jog, valamint a szexuális és reproduktív jogok tekintetében;

| 136. | sajnálatosnak tartja, hogy a nők és lányok teste, különösen szexuális és reproduktív egészségüket és jogaikat tekintve a mai napig ideológiai csatározások tárgyát képezik, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy ismerjék el a nők és lányok testi épséghez és önálló döntéshozatalhoz való elidegeníthetetlen jogát többek között az önkéntes családtervezéshez való hozzáférés, a biztonságos és törvényes abortusz joga, továbbá azon jog vonatkozásában, hogy ne váljanak erőszak, köztük a női nemi szervek csonkítása, gyermek-, korai és kényszerházasság, illetve házasságon belüli nemi erőszak áldozataivá; |
| --- | --- |

136.

sajnálatosnak tartja, hogy a nők és lányok teste, különösen szexuális és reproduktív egészségüket és jogaikat tekintve a mai napig ideológiai csatározások tárgyát képezik, és felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy ismerjék el a nők és lányok testi épséghez és önálló döntéshozatalhoz való elidegeníthetetlen jogát többek között az önkéntes családtervezéshez való hozzáférés, a biztonságos és törvényes abortusz joga, továbbá azon jog vonatkozásában, hogy ne váljanak erőszak, köztük a női nemi szervek csonkítása, gyermek-, korai és kényszerházasság, illetve házasságon belüli nemi erőszak áldozataivá;

| 137. | ismételten elítéli a nők és lányok elleni erőszak és bántalmazás minden formáját, különösen a nemi erőszak háborús fegyverként történő alkalmazását és a családon belüli erőszakot; ennek megfelelően felhívja az Európa Tanács tagállamait, hogy írják alá és ratifikálják a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló isztambuli egyezményt; felhívja az EU-t, hogy tegyen lépéseket az egyezményhez való csatlakozás érdekében, hogy biztosítsa a koherenciát az EU nők és lányok elleni erőszakkal kapcsolatos belső és külső fellépései között; |
| --- | --- |

137.

ismételten elítéli a nők és lányok elleni erőszak és bántalmazás minden formáját, különösen a nemi erőszak háborús fegyverként történő alkalmazását és a családon belüli erőszakot; ennek megfelelően felhívja az Európa Tanács tagállamait, hogy írják alá és ratifikálják a nők elleni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló isztambuli egyezményt; felhívja az EU-t, hogy tegyen lépéseket az egyezményhez való csatlakozás érdekében, hogy biztosítsa a koherenciát az EU nők és lányok elleni erőszakkal kapcsolatos belső és külső fellépései között;

| 138. | mélyen aggasztja, hogy a kormányok szemet hunynak a nőkkel szembeni nemi erőszak embertelen esetei felett egy olyan korban, amikor világszinten minden harmadik nő valamikor élete során erőszak áldozatává válik; sürgeti az EKSZ-t, hogy fokozza a nemi erőszakkal és a szexuális erőszakkal szembeni küzdelem bevált gyakorlatainak megosztását a harmadik országokban annak érdekében, hogy ezt a problémát a gyökerénél kezeljék; |
| --- | --- |

138.

mélyen aggasztja, hogy a kormányok szemet hunynak a nőkkel szembeni nemi erőszak embertelen esetei felett egy olyan korban, amikor világszinten minden harmadik nő valamikor élete során erőszak áldozatává válik; sürgeti az EKSZ-t, hogy fokozza a nemi erőszakkal és a szexuális erőszakkal szembeni küzdelem bevált gyakorlatainak megosztását a harmadik országokban annak érdekében, hogy ezt a problémát a gyökerénél kezeljék;

| 139. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a hatóságok dolgozzanak ki férfiaknak – és különösen a fiatal generációknak – szóló tájékoztató kampányokat a nemi alapú erőszak valamennyi fajtájának megelőzésére és fokozatos felszámolására; kiemeli, hogy biztosítani kell, hogy az egészségügyi dolgozók, a rendőrök, az ügyészek és a bírák megfelelő képzést kapjanak az erőszak áldozatainak ellátásához és támogatásához mind az EU-ban, mind harmadik országokban; |
| --- | --- |

139.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a hatóságok dolgozzanak ki férfiaknak – és különösen a fiatal generációknak – szóló tájékoztató kampányokat a nemi alapú erőszak valamennyi fajtájának megelőzésére és fokozatos felszámolására; kiemeli, hogy biztosítani kell, hogy az egészségügyi dolgozók, a rendőrök, az ügyészek és a bírák megfelelő képzést kapjanak az erőszak áldozatainak ellátásához és támogatásához mind az EU-ban, mind harmadik országokban;

| 140. | hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak – beleértve a szokásjogból vagy hagyományokból fakadó ártó szándékú gyakorlatokat is – az alapvető jogok – különösen az emberi méltósághoz, az élethez és a személyi sérthetetlenséghez való jog – megsértését jelenti; |
| --- | --- |

140.

hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak – beleértve a szokásjogból vagy hagyományokból fakadó ártó szándékú gyakorlatokat is – az alapvető jogok – különösen az emberi méltósághoz, az élethez és a személyi sérthetetlenséghez való jog – megsértését jelenti;

| 141. | rámutat arra, hogy a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezmény fontos és jogilag kötelező nemzetközi eszköz, ezért ha egyre több ország csatlakozik hozzá, jelentősen hozzá fog járulni az áldozatok védelmére és helyzetének megerősítésére, valamint az e területen folytatott nemzetközi együttműködés előmozdítására irányuló integrált politika kialakításához; |
| --- | --- |

141.

rámutat arra, hogy a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezmény fontos és jogilag kötelező nemzetközi eszköz, ezért ha egyre több ország csatlakozik hozzá, jelentősen hozzá fog járulni az áldozatok védelmére és helyzetének megerősítésére, valamint az e területen folytatott nemzetközi együttműködés előmozdítására irányuló integrált politika kialakításához;

| 142. | felszólítja a Tanácsot, hogy a „nemek szerint szelektált” abortusz kérdését vegye fel a nők és lányok elleni erőszakra vonatkozó uniós iránymutatásokba; ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki erre a jelenségre vonatkozó adatgyűjtési módszereket és indikátorokat, és bátorítja az EKSZ-t, hogy ezt a kérdést vegye fel az emberi jogi országstratégiák kidolgozásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

142.

felszólítja a Tanácsot, hogy a „nemek szerint szelektált” abortusz kérdését vegye fel a nők és lányok elleni erőszakra vonatkozó uniós iránymutatásokba; ösztönzi a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki erre a jelenségre vonatkozó adatgyűjtési módszereket és indikátorokat, és bátorítja az EKSZ-t, hogy ezt a kérdést vegye fel az emberi jogi országstratégiák kidolgozásába és végrehajtásába;

| 143. | hangsúlyozza a tájékoztató és a figyelemfelkeltő kampányok lebonyolításának jelentőségét azon közösségekben, ahol általános gyakorlat a női nemi szervek megcsonkítása, a fiatal lányokkal való szexuális visszaélés, a korai és a kényszerházasságok, a nők ellen elkövetett gyilkosságok és az emberi jogok más nemi alapú megsértése, továbbá hangsúlyozza azon emberi jogi jogvédők ilyen kampányok előkészítésébe és végrehajtásába való bevonásának fontosságát, akik már küzdenek e gyakorlatok felszámolásáért; emlékeztet arra, hogy a gyermekházasságok, a korai és kényszerházasságok és a törvényes minimális házasságkötési korhatár alkalmazásának mellőzése, amellett, hogy a gyermekek jogainak megsértését képezik, ténylegesen gátolják a nők önrendelkezésének kialakulását; |
| --- | --- |

143.

hangsúlyozza a tájékoztató és a figyelemfelkeltő kampányok lebonyolításának jelentőségét azon közösségekben, ahol általános gyakorlat a női nemi szervek megcsonkítása, a fiatal lányokkal való szexuális visszaélés, a korai és a kényszerházasságok, a nők ellen elkövetett gyilkosságok és az emberi jogok más nemi alapú megsértése, továbbá hangsúlyozza azon emberi jogi jogvédők ilyen kampányok előkészítésébe és végrehajtásába való bevonásának fontosságát, akik már küzdenek e gyakorlatok felszámolásáért; emlékeztet arra, hogy a gyermekházasságok, a korai és kényszerházasságok és a törvényes minimális házasságkötési korhatár alkalmazásának mellőzése, amellett, hogy a gyermekek jogainak megsértését képezik, ténylegesen gátolják a nők önrendelkezésének kialakulását;

| 144. | határozottan elítéli a nőkkel és lányokkal szembeni nemi erőszak mint háborús taktika alkalmazását, többek között a tömeges nemi erőszakot, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a nemi alapú üldöztetést (ideértve a női nemi szervek megcsonkítását), az emberkereskedelmet, a szexturizmust, a korai és a kényszerházasságot, a becsületbeli alapon elkövetett gyilkosságokat és a szexuális erőszak minden más, hasonlóan súlyos formáját; ezzel összefüggésben továbbra is súlyosan aggasztja a például az afrikai Nagy-tavak térségben és Szíriában kialakult helyzet; támogatja a UN Women, az ENSZ-nek a nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója, valamint az ENSZ-nek a konfliktusok során előforduló szexuális erőszakkal foglalkozó különleges képviselője munkáját; üdvözli, hogy 2014-ben a Szaharov-díjat Dr. Denis Mukwege számára ítélték oda az olyan lányok és nők védelmében végzett egyedülálló küzdelméért, akik fegyveres konfliktusokban szexuális erőszak áldozatává váltak; |
| --- | --- |

144.

határozottan elítéli a nőkkel és lányokkal szembeni nemi erőszak mint háborús taktika alkalmazását, többek között a tömeges nemi erőszakot, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a nemi alapú üldöztetést (ideértve a női nemi szervek megcsonkítását), az emberkereskedelmet, a szexturizmust, a korai és a kényszerházasságot, a becsületbeli alapon elkövetett gyilkosságokat és a szexuális erőszak minden más, hasonlóan súlyos formáját; ezzel összefüggésben továbbra is súlyosan aggasztja a például az afrikai Nagy-tavak térségben és Szíriában kialakult helyzet; támogatja a UN Women, az ENSZ-nek a nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója, valamint az ENSZ-nek a konfliktusok során előforduló szexuális erőszakkal foglalkozó különleges képviselője munkáját; üdvözli, hogy 2014-ben a Szaharov-díjat Dr. Denis Mukwege számára ítélték oda az olyan lányok és nők védelmében végzett egyedülálló küzdelméért, akik fegyveres konfliktusokban szexuális erőszak áldozatává váltak;

| 145. | felhívja a figyelmet arra, hogy a szexuális jellegű bűncselekmények és a nemi erőszak bűncselekményei a Római Statútumban háborús bűncselekménynek, az emberiesség elleni bűncselekménynek, illetve a népirtás vagy a kínzás bűntettét kimerítő cselekményeknek minősülnek; üdvözli ezzel összefüggésben az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2106. számú, a konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló, 2013. június 24-én elfogadott határozatát, amely leszögezi, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság kulcsfontosságú szerepet játszik a nemi erőszak és más, szexuális jellegű bűncselekmények elkövetőinek büntetlensége ellen vívott küzdelemben; felhívja az EU-t, hogy maradéktalanul támogassa ezen elvek érvényesítését; |
| --- | --- |

145.

felhívja a figyelmet arra, hogy a szexuális jellegű bűncselekmények és a nemi erőszak bűncselekményei a Római Statútumban háborús bűncselekménynek, az emberiesség elleni bűncselekménynek, illetve a népirtás vagy a kínzás bűntettét kimerítő cselekményeknek minősülnek; üdvözli ezzel összefüggésben az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2106. számú, a konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló, 2013. június 24-én elfogadott határozatát, amely leszögezi, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság kulcsfontosságú szerepet játszik a nemi erőszak és más, szexuális jellegű bűncselekmények elkövetőinek büntetlensége ellen vívott küzdelemben; felhívja az EU-t, hogy maradéktalanul támogassa ezen elvek érvényesítését;

| 146. | emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának mérföldkőnek számító, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú határozatával összhangban átvilágítja a a közös biztonság- és védelempolitikai missziók emberi jogi és a nemi szempontú vonatkozásait; e tekintetben megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett felhívását, hogy a fenntartható megbékélés kialakításának folyamata során támogassa a nők békefolyamatban való rendszerszintű részvételét mint alapvető elemet, és ismerje el, hogy a kofliktusmegelőzésben, a békefenntartó műveletekben, a humanitárius segítségnyújtásban és a konfliktus utáni újjáépítésben, valamint a demokratikus átalakulás folyamatában általánosan érvényesíteni kell a nemi szempontokat; |
| --- | --- |

146.

emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának mérföldkőnek számító, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú határozatával összhangban átvilágítja a a közös biztonság- és védelempolitikai missziók emberi jogi és a nemi szempontú vonatkozásait; e tekintetben megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett felhívását, hogy a fenntartható megbékélés kialakításának folyamata során támogassa a nők békefolyamatban való rendszerszintű részvételét mint alapvető elemet, és ismerje el, hogy a kofliktusmegelőzésben, a békefenntartó műveletekben, a humanitárius segítségnyújtásban és a konfliktus utáni újjáépítésben, valamint a demokratikus átalakulás folyamatában általánosan érvényesíteni kell a nemi szempontokat;

| 147. | úgy véli, hogy a nők politikai döntéshozatalban való alulreprezentáltsága az alapvető jogok és a demokrácia kérdése, olyan értékeké, amelyek megmutatják, képesek-e a kormányok teljesen elkötelezni magukat a demokráciaépítés és annak fenntartásának folyamata mellett; üdvözli a jogszabály által előírt egyenlőségi rendszereket és nemi kvótákat, és felszólít az ehhez szükséges jogalkotási folyamat mielőbbi kidolgozására; |
| --- | --- |

147.

úgy véli, hogy a nők politikai döntéshozatalban való alulreprezentáltsága az alapvető jogok és a demokrácia kérdése, olyan értékeké, amelyek megmutatják, képesek-e a kormányok teljesen elkötelezni magukat a demokráciaépítés és annak fenntartásának folyamata mellett; üdvözli a jogszabály által előírt egyenlőségi rendszereket és nemi kvótákat, és felszólít az ehhez szükséges jogalkotási folyamat mielőbbi kidolgozására;

| 148. | arra kéri az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a nők átfogó részvételét a politikai és gazdasági döntéshozatalban, különösen a békeépítés, a demokratikus átmenet és a konfliktusrendezés folyamataiban; ösztönzi a tagállamokat, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a fejlődő országokban kiemelten kezeljék a nők gazdasági és politikai emancipációját, segítve a vállalkozásokban, valamint a regionális projektekben és helyi fejlesztési projektek végrehajtásában való részvételüket; |
| --- | --- |

148.

arra kéri az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a nők átfogó részvételét a politikai és gazdasági döntéshozatalban, különösen a békeépítés, a demokratikus átmenet és a konfliktusrendezés folyamataiban; ösztönzi a tagállamokat, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a fejlődő országokban kiemelten kezeljék a nők gazdasági és politikai emancipációját, segítve a vállalkozásokban, valamint a regionális projektekben és helyi fejlesztési projektek végrehajtásában való részvételüket;

| 149. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a nők számára Európában és a világ többi részén, hogy a férfiakhoz hasonlóan minden ideológiai, politikai és vallási kötöttségtől mentesen gyakorolhassák az egyéni szabad választáshoz fűződő jogot; |
| --- | --- |

149.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a nők számára Európában és a világ többi részén, hogy a férfiakhoz hasonlóan minden ideológiai, politikai és vallási kötöttségtől mentesen gyakorolhassák az egyéni szabad választáshoz fűződő jogot;

Az emberi jogok és a korrupció

| 150. | emlékeztet arra, hogy a korrupció az emberi jogok megsértésének egy formája, és hogy az Európai Unió hatáskört kért az ENSZ Korrupció elleni Egyezményének (UNCAC) aláírása tekintetében; |
| --- | --- |

150.

emlékeztet arra, hogy a korrupció az emberi jogok megsértésének egy formája, és hogy az Európai Unió hatáskört kért az ENSZ Korrupció elleni Egyezményének (UNCAC) aláírása tekintetében;

| 151. | sajnálatosnak tartja, hogy eddig nem követte cselekvés a Parlament alelnökhöz/főképviselőhöz intézett felkérését, hogy terjessze elő a korrupció elleni uniós cselekvési tervet az UNCAC ajánlásainak hatékony nyomon követése érdekében, beleértve a részes államok azon kötelezettségét is, hogy tegyék közzé és terjesszék a korrupcióval kapcsolatos információkat, alakítsák ki a jogsértések bejelentésének csatornáit, és hozzanak létre megfelelő jogi keretet a tanúk védelme és a civil társadalom e területen folytatott tevékenységei számára; |
| --- | --- |

151.

sajnálatosnak tartja, hogy eddig nem követte cselekvés a Parlament alelnökhöz/főképviselőhöz intézett felkérését, hogy terjessze elő a korrupció elleni uniós cselekvési tervet az UNCAC ajánlásainak hatékony nyomon követése érdekében, beleértve a részes államok azon kötelezettségét is, hogy tegyék közzé és terjesszék a korrupcióval kapcsolatos információkat, alakítsák ki a jogsértések bejelentésének csatornáit, és hozzanak létre megfelelő jogi keretet a tanúk védelme és a civil társadalom e területen folytatott tevékenységei számára;

| 152. | sürgeti, hogy az Europol alakítson ki harmadik országokkal a korrupció és a szervezett bűnözés elleni hatékonyabb küzdelem érdekében még több stratégiai és operatív partnerséget; |
| --- | --- |

152.

sürgeti, hogy az Europol alakítson ki harmadik országokkal a korrupció és a szervezett bűnözés elleni hatékonyabb küzdelem érdekében még több stratégiai és operatív partnerséget;

| 153. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki innovatív pénzügyi mechanizmusokat a költségvetési reformok végrehajtásához, és erősítse a korrupció, az illegális pénzmozgások és az adóelkerülés elleni küzdelmet; ebben az összefüggésben arra bátorít, hogy mérlegeljék a köz- és magánszféra közötti partnerségek igénybevételét, a támogatások és kölcsönök vegyítését és a fejlődő országok segítését a hazai erőforrások jobb mobilizálásában; megjegyzi, hogy már történt kezdeményezés a pénzügyi tranzakciókat terhelő nemzetközi adó kivetésére, amely további finanszírozási forrásként működhetne a fejlesztés tekintetében, és emlékezteti a tagállamokat, hogy már megállapodtak a pénzügyi tranzakciós adó belföldi bevezetéséről, és elkötelezték magukat amellett, hogy az ebből befolyó források egy részét globális közjavak, köztük a fejlesztés finanszírozására különítik el; |
| --- | --- |

153.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki innovatív pénzügyi mechanizmusokat a költségvetési reformok végrehajtásához, és erősítse a korrupció, az illegális pénzmozgások és az adóelkerülés elleni küzdelmet; ebben az összefüggésben arra bátorít, hogy mérlegeljék a köz- és magánszféra közötti partnerségek igénybevételét, a támogatások és kölcsönök vegyítését és a fejlődő országok segítését a hazai erőforrások jobb mobilizálásában; megjegyzi, hogy már történt kezdeményezés a pénzügyi tranzakciókat terhelő nemzetközi adó kivetésére, amely további finanszírozási forrásként működhetne a fejlesztés tekintetében, és emlékezteti a tagállamokat, hogy már megállapodtak a pénzügyi tranzakciós adó belföldi bevezetéséről, és elkötelezték magukat amellett, hogy az ebből befolyó források egy részét globális közjavak, köztük a fejlesztés finanszírozására különítik el;

| 154. | megállapítja, hogy azokban a harmadik országokban, amelyekben gyenge a kormányzás és amelyekbe nagy mennyiségű segély áramlik be, egyben nagyobb a korrupció aránya is, ami azzal a következménnyel jár, hogy a fejlesztési támogatás szándékolt célja eltérül és gyengül az emberi jogok fejlődése; felhívja az EKSZ-t, hogy annak érdekében, hogy a harmadik országokban előmozdítsa az emberi jogokat, támogasson olyan fejlesztési programokat, amelyeknél a humanitárius segély és az átláthatóság kéz a kézben járnak; |
| --- | --- |

154.

megállapítja, hogy azokban a harmadik országokban, amelyekben gyenge a kormányzás és amelyekbe nagy mennyiségű segély áramlik be, egyben nagyobb a korrupció aránya is, ami azzal a következménnyel jár, hogy a fejlesztési támogatás szándékolt célja eltérül és gyengül az emberi jogok fejlődése; felhívja az EKSZ-t, hogy annak érdekében, hogy a harmadik országokban előmozdítsa az emberi jogokat, támogasson olyan fejlesztési programokat, amelyeknél a humanitárius segély és az átláthatóság kéz a kézben járnak;

| 155. | megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett felhívását, hogy támogassák egy különleges ENSZ-előadó kinevezését, aki a pénzügyi bűncselekményekkel, a korrupcióval és az emberi jogokkal foglalkozna; |
| --- | --- |

155.

megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett felhívását, hogy támogassák egy különleges ENSZ-előadó kinevezését, aki a pénzügyi bűncselekményekkel, a korrupcióval és az emberi jogokkal foglalkozna;

Emberkereskedelem

| 156. | elítéli az emberkereskedelem illegális üzleti tevékenységét, a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelmet, valamint minden olyan kizsákmányoló üzleti tevékenységet, amely a testi épséghez való jog megsértésével és erőszak alkalmazásával jár; hangsúlyozza, hogy küzdeni kell az emberkereskedelem ellen, amelynek áldozatai többnyire szexuális célból kizsákmányolt nők; |
| --- | --- |

156.

elítéli az emberkereskedelem illegális üzleti tevékenységét, a szervek eltávolítása céljából folytatott emberkereskedelmet, valamint minden olyan kizsákmányoló üzleti tevékenységet, amely a testi épséghez való jog megsértésével és erőszak alkalmazásával jár; hangsúlyozza, hogy küzdeni kell az emberkereskedelem ellen, amelynek áldozatai többnyire szexuális célból kizsákmányolt nők;

| 157. | felhívja az EU-t, hogy mind a belső, mind pedig a külső szakpolitikáiban kezelje prioritásként az emberkereskedelem elleni küzdelmet, külön figyelmet fordítva az áldozatok védelmére; felszólít az uniós erőfeszítések fokozására és rendszeres felülvizsgálatára; hangsúlyozza, hogy fokozott együttműködésre van szükség a harmadik országokkal a jó gyakorlatok cseréje és a nemzetközi emberkereskedő hálózatok felszámolása érdekében, amely hálózatok az internetet is használják új áldozatok felkutatására; megismétli, hogy minden uniós tagállamnak végre kell hajtania a 2011/36/EU irányelvet és az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012–2016-os uniós stratégiát; |
| --- | --- |

157.

felhívja az EU-t, hogy mind a belső, mind pedig a külső szakpolitikáiban kezelje prioritásként az emberkereskedelem elleni küzdelmet, külön figyelmet fordítva az áldozatok védelmére; felszólít az uniós erőfeszítések fokozására és rendszeres felülvizsgálatára; hangsúlyozza, hogy fokozott együttműködésre van szükség a harmadik országokkal a jó gyakorlatok cseréje és a nemzetközi emberkereskedő hálózatok felszámolása érdekében, amely hálózatok az internetet is használják új áldozatok felkutatására; megismétli, hogy minden uniós tagállamnak végre kell hajtania a 2011/36/EU irányelvet és az emberkereskedelem felszámolására irányuló 2012–2016-os uniós stratégiát;

Kasztalapú megkülönböztetés

| 158. | elítéli a kaszthierarchiák és a kasztok szerinti megkülönböztetés elszenvedőivel szemben elkövetett, folytatódó emberi jogi jogsértéseket, köztük az egyenlőség, valamint az igazságszolgáltatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés megtagadását, a továbbra is érvényesülő szegregációt és az alapvető emberi jogok és a fejlődés elérésének kasztrendszeralapú akadályozását; felhívja az EU-t, hogy fogadjon el szakpolitikát a kasztalapú megkülönböztetés megszüntetésére irányuló közvetlen fellépésre, és az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési tervébe vegyen fel a kasztalapú megkülönböztetésre vonatkozó politikai célkitűzéseket; |
| --- | --- |

158.

elítéli a kaszthierarchiák és a kasztok szerinti megkülönböztetés elszenvedőivel szemben elkövetett, folytatódó emberi jogi jogsértéseket, köztük az egyenlőség, valamint az igazságszolgáltatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférés megtagadását, a továbbra is érvényesülő szegregációt és az alapvető emberi jogok és a fejlődés elérésének kasztrendszeralapú akadályozását; felhívja az EU-t, hogy fogadjon el szakpolitikát a kasztalapú megkülönböztetés megszüntetésére irányuló közvetlen fellépésre, és az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó új uniós cselekvési tervébe vegyen fel a kasztalapú megkülönböztetésre vonatkozó politikai célkitűzéseket;

Az LMBTI-személyek jogai

| 159. | sajnálatosnak tartja, hogy 78 országban a homoszexualitás még mindig büntetendő, és ebből tíz országban – Szaúd-Arábiában, Nigériában, Mauritániában, Szudánban, Sierra Leonéban, Jemenben, Afganisztánban, Iránban, a Maldív-szigeteken és Bruneiben – halálbüntetéssel sújtják, valamint 20 országban továbbra is büntetendő a transzneműség; határozottan elítéli, hogy utóbbi időben nő a diszkrimináló törvények száma, és úgy véli, hogy az emberek ellen szexuális orientációjuk és nemi identitásuk alapján folytatott erőszakos gyakorlatok és az ellenük elkövetett erőszakos cselekmények nem maradhatnak büntetlenül; ösztönzi a nigériai, ugandai, malawi, indiai és oroszországi helyzet szoros figyelemmel kísérését, mivel ezen országokban az új törvények vagy a legutóbbi jogi fejlemények súlyosan fenyegetik a szexuális kisebbségek szabadságát; ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosának folyamatos munkáját, amelynek célja a hátrány osan megkülönböztető jogszabályok és gyakorlatok elleni küzdelem, valamint támogatja azt a munkát, amelyet az ENSZ általánosabb értelemben e téren végez; |
| --- | --- |

159.

sajnálatosnak tartja, hogy 78 országban a homoszexualitás még mindig büntetendő, és ebből tíz országban – Szaúd-Arábiában, Nigériában, Mauritániában, Szudánban, Sierra Leonéban, Jemenben, Afganisztánban, Iránban, a Maldív-szigeteken és Bruneiben – halálbüntetéssel sújtják, valamint 20 országban továbbra is büntetendő a transzneműség; határozottan elítéli, hogy utóbbi időben nő a diszkrimináló törvények száma, és úgy véli, hogy az emberek ellen szexuális orientációjuk és nemi identitásuk alapján folytatott erőszakos gyakorlatok és az ellenük elkövetett erőszakos cselekmények nem maradhatnak büntetlenül; ösztönzi a nigériai, ugandai, malawi, indiai és oroszországi helyzet szoros figyelemmel kísérését, mivel ezen országokban az új törvények vagy a legutóbbi jogi fejlemények súlyosan fenyegetik a szexuális kisebbségek szabadságát; ismételten kifejezésre juttatja, hogy támogatja az ENSZ emberi jogi főbiztosának folyamatos munkáját, amelynek célja a hátrány osan megkülönböztető jogszabályok és gyakorlatok elleni küzdelem, valamint támogatja azt a munkát, amelyet az ENSZ általánosabb értelemben e téren végez;

| 160. | támogatja azt az elképzelést, hogy az EKSZ ezen a területen állítson fel prioritásokat intézkedései között, és helyezzen különös hangsúlyt azokra a helyzetekre, ahol halálbüntetés fenyeget, és/vagy kínzást és megalázó bánásmódot alkalmaznak az LMBTI-személyekkel szemben, a halálbüntetésre vonatkozó uniós iránymutatásokkal és a kínzásra és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetésekről vagy bánásmódokról szóló uniós iránymutatásokkal összhangban elítélve ezeket a gyakorlatokat; |
| --- | --- |

160.

támogatja azt az elképzelést, hogy az EKSZ ezen a területen állítson fel prioritásokat intézkedései között, és helyezzen különös hangsúlyt azokra a helyzetekre, ahol halálbüntetés fenyeget, és/vagy kínzást és megalázó bánásmódot alkalmaznak az LMBTI-személyekkel szemben, a halálbüntetésre vonatkozó uniós iránymutatásokkal és a kínzásra és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetésekről vagy bánásmódokról szóló uniós iránymutatásokkal összhangban elítélve ezeket a gyakorlatokat;

| 161. | üdvözli, hogy 2013-ban uniós iránymutatásokat fogadtak el a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozóan; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy vessék fel az LMBTI-jogok kérdését a harmadik országokkal folytatott politikai és emberi jogi párbeszédekben és a multilaterális fórumokon; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és az EKSZ továbbra is felvesse az LMBTI-jogok kérdését a politikai és emberi jogi párbeszédekben, és a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét felhasználja az LMBTI-jogokat védelmező szervezetek támogatására, eszközt adva számukra a homofób és transzfób törvények és az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetés megtámadásához, tudatosítva a nyilvánosság körében az eltérő szexuális irányultságú és nemi identitású személyek által elszenvedett megkülönböztetést és erőszakot, és biztosítva a sürgősségi segítségnyújtást a támogatásra szoruló személyek számára (a pszichoszociális és orvosi segítségtől kezdve a közvetítésig és az újrabeilleszkedési támogatásig); |
| --- | --- |

161.

üdvözli, hogy 2013-ban uniós iránymutatásokat fogadtak el a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozóan; felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy vessék fel az LMBTI-jogok kérdését a harmadik országokkal folytatott politikai és emberi jogi párbeszédekben és a multilaterális fórumokon; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság és az EKSZ továbbra is felvesse az LMBTI-jogok kérdését a politikai és emberi jogi párbeszédekben, és a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét felhasználja az LMBTI-jogokat védelmező szervezetek támogatására, eszközt adva számukra a homofób és transzfób törvények és az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetés megtámadásához, tudatosítva a nyilvánosság körében az eltérő szexuális irányultságú és nemi identitású személyek által elszenvedett megkülönböztetést és erőszakot, és biztosítva a sürgősségi segítségnyújtást a támogatásra szoruló személyek számára (a pszichoszociális és orvosi segítségtől kezdve a közvetítésig és az újrabeilleszkedési támogatásig);

| 162. | tudomásul veszi, hogy a világon egyre több országban – jelenleg tizenhét országban – legalizálták az azonos neműek közötti házasságot és polgári élettársi kapcsolatot; bátorítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy továbbra is járuljanak hozzá az azonos neműek közötti házasság és polgári élettársi kapcsolat elismeréséről – mint politikai, szociális, valamint emberi és polgárjogi kérdésről – folyó gondolkodáshoz; |
| --- | --- |

162.

tudomásul veszi, hogy a világon egyre több országban – jelenleg tizenhét országban – legalizálták az azonos neműek közötti házasságot és polgári élettársi kapcsolatot; bátorítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy továbbra is járuljanak hozzá az azonos neműek közötti házasság és polgári élettársi kapcsolat elismeréséről – mint politikai, szociális, valamint emberi és polgárjogi kérdésről – folyó gondolkodáshoz;

| 163. | felhívja az Európai Bizottságot és az Egészségügyi Világszervezetet, hogy a nemi identitással kapcsolatos zavarokat vegye le a mentális és viselkedési rendellenességek listájáról; felhívja a Bizottságot arra irányuló erőfeszítéseinek fokozására, hogy véget vessen a transznemű identitás kórossá minősítésének; arra bátorítja az államokat, hogy biztosítsanak gyors, hozzáférhető és átlátható, az önrendelkezéshez való jogot tiszteletben tartó eljárásokat a nemek elismerésére; |
| --- | --- |

163.

felhívja az Európai Bizottságot és az Egészségügyi Világszervezetet, hogy a nemi identitással kapcsolatos zavarokat vegye le a mentális és viselkedési rendellenességek listájáról; felhívja a Bizottságot arra irányuló erőfeszítéseinek fokozására, hogy véget vessen a transznemű identitás kórossá minősítésének; arra bátorítja az államokat, hogy biztosítsanak gyors, hozzáférhető és átlátható, az önrendelkezéshez való jogot tiszteletben tartó eljárásokat a nemek elismerésére;

| 164. | üdvözli, hogy nő azon követelmény törvénytelenné nyilvánításának politikai támogatottsága, amely szerint a nem jogi elismeréséhez sterilizálás szükséges, ahogy azt az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadója megfogalmazta, és támogatja azt a nézetet, hogy az ilyen követelményeket a testi épséghez való jog, valamint a szexuális és reproduktív egészség és jogok megsértéseként kell kezelni és büntetőeljárás alá vonni; |
| --- | --- |

164.

üdvözli, hogy nő azon követelmény törvénytelenné nyilvánításának politikai támogatottsága, amely szerint a nem jogi elismeréséhez sterilizálás szükséges, ahogy azt az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadója megfogalmazta, és támogatja azt a nézetet, hogy az ilyen követelményeket a testi épséghez való jog, valamint a szexuális és reproduktív egészség és jogok megsértéseként kell kezelni és büntetőeljárás alá vonni;

| 165. | üdvözli, hogy 2013 októberében megsemmisítették azt a moldovai törvényt, amely megtiltotta a „házasságtól vagy családtól eltérő minden egyéb kapcsolat hirdetését”, és felszólítja a régió más országait is a moldovai példa követésére; |
| --- | --- |

165.

üdvözli, hogy 2013 októberében megsemmisítették azt a moldovai törvényt, amely megtiltotta a „házasságtól vagy családtól eltérő minden egyéb kapcsolat hirdetését”, és felszólítja a régió más országait is a moldovai példa követésére;

A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogai

| 166. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti kisebbségek sajátos szükségletekkel rendelkeznek, és hogy elő kell mozdítani a nemzeti kisebbséghez tartozó személyek és a többséghez tartozók közötti teljes és tényleges egyenlőséget a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet valamennyi területén; |
| --- | --- |

166.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti kisebbségek sajátos szükségletekkel rendelkeznek, és hogy elő kell mozdítani a nemzeti kisebbséghez tartozó személyek és a többséghez tartozók közötti teljes és tényleges egyenlőséget a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális élet valamennyi területén;

A fogyatékossággal élő személyek jogai

| 167. | üdvözli a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) ratifikálását; megismétli annak fontosságát, hogy mind a tagállamok, mind pedig az uniós intézmények hatékonyan végrehajtsák az egyezményt, és különösen hangsúlyozza, hogy hitelesen be kell építeni az általános hozzáférhetőség elvét és a fogyatékossággal élő személyek összes jogát az EU valamennyi szakpolitikai eszközébe, többek között a fejlesztési együttműködés terén, és kiemeli e kérdés előíró és horizontális jellegét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU az illetékes nemzetközi és regionális szervezetekkel és a civil társadalommal, különösen pedig a fogyatékossággal élő személyeket tömörítő szervezetekkel együttműködve lépjen fel annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi fejlesztési programok a fogyatékossággal élő személyek hozzáférési igényeit is figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

167.

üdvözli a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) ratifikálását; megismétli annak fontosságát, hogy mind a tagállamok, mind pedig az uniós intézmények hatékonyan végrehajtsák az egyezményt, és különösen hangsúlyozza, hogy hitelesen be kell építeni az általános hozzáférhetőség elvét és a fogyatékossággal élő személyek összes jogát az EU valamennyi szakpolitikai eszközébe, többek között a fejlesztési együttműködés terén, és kiemeli e kérdés előíró és horizontális jellegét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU az illetékes nemzetközi és regionális szervezetekkel és a civil társadalommal, különösen pedig a fogyatékossággal élő személyeket tömörítő szervezetekkel együttműködve lépjen fel annak biztosítása érdekében, hogy a nemzetközi fejlesztési programok a fogyatékossággal élő személyek hozzáférési igényeit is figyelembe vegyék;

| 168. | szorgalmazza, hogy az alelnök/főképviselő folytassa a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) azon országok által ratifikálása és végrehajtása folyamatának támogatását, amelyek azt még nem ratifikálták és nem hajtották végre; |
| --- | --- |

168.

szorgalmazza, hogy az alelnök/főképviselő folytassa a fogyatékossággal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) azon országok által ratifikálása és végrehajtása folyamatának támogatását, amelyek azt még nem ratifikálták és nem hajtották végre;

| 169. | szorgalmazza, hogy az EKSZ részletesen kísérje figyelemmel a fogyatékossággal élők jogaival foglalkozó bizottság által közzétett országspecifikus megállapításokat és ajánlásokat, és módszeresen vesse fel ezeket az aggályokat az érintett országokkal folytatott politikai párbeszédekben és a nyilvános nyilatkozatokban; felhívja a Bizottságot, hogy készítse elő és dolgozza ki a fogyatékossággal élő személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós vezérelveket, hogy e tekintetben biztosíton módszeres és koherens szakpolitikát még a harmadik országokkal folytatott párbeszédekben és tárgyalásokban is; |
| --- | --- |

169.

szorgalmazza, hogy az EKSZ részletesen kísérje figyelemmel a fogyatékossággal élők jogaival foglalkozó bizottság által közzétett országspecifikus megállapításokat és ajánlásokat, és módszeresen vesse fel ezeket az aggályokat az érintett országokkal folytatott politikai párbeszédekben és a nyilvános nyilatkozatokban; felhívja a Bizottságot, hogy készítse elő és dolgozza ki a fogyatékossággal élő személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének előmozdítására és védelmére vonatkozó uniós vezérelveket, hogy e tekintetben biztosíton módszeres és koherens szakpolitikát még a harmadik országokkal folytatott párbeszédekben és tárgyalásokban is;

| 170. | kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy világszerte szorgalmazza az uniós küldöttségek civil társadalommal való kapcsolatfelvételét, hogy előmozdítsák a fogyatékossággal élő személyek emberi jogainak eredményes érvényesítését; |
| --- | --- |

170.

kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy világszerte szorgalmazza az uniós küldöttségek civil társadalommal való kapcsolatfelvételét, hogy előmozdítsák a fogyatékossággal élő személyek emberi jogainak eredményes érvényesítését;

A gyermekek jogai

| 171. | megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy a következő öt évre vonatkozóan tegyen javaslatot egy ambiciózus és átfogó gyermekjogi stratégiára és cselekvési tervre, ahogy azt a fent említett, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalásában kérte; |
| --- | --- |

171.

megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy a következő öt évre vonatkozóan tegyen javaslatot egy ambiciózus és átfogó gyermekjogi stratégiára és cselekvési tervre, ahogy azt a fent említett, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalásában kérte;

| 172. | üdvözli, hogy az EU együttműködik az UNICEF-fel, aminek eredményeként eszközkészletet dolgoztak ki a gyermekek jogainak a fejlesztéspolitikában való általános érvényesítésére, támogatva az alapvető millenniumi fejlesztési célokat és a gyermekvédelmi programokat a gyermekjogok érvényesítése érdekében, különösen kényes helyzetekben; üdvözli különösen a Gyermekjogi Kiáltványt, és az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek többi képviselőjét is arra bátorítja, hogy írják alá a kiáltványt, és váljanak „gyermekjogi élharcossá”; üdvözli, hogy a Nobel-díj keretében az EU-nak odaítélt pénzt a konfliktushelyzetnek kitett gyermekek támogatására használják fel; emlékeztet annak fontosságára, hogy pszichológiai támogatást és segítséget kell nyújtani minden erőszakos eseménynek kitett vagy háborús áldozattá vált gyermeknek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a konfliktusokban érintett gyermekek oktatáshoz való hozzáférését; üdvözli, hogy az EU 2013 októberében Brazíliavárosban részt vett a gyermekmunkáról tartott harmadik globális konferencián, és részt vett a gyermekmunkáról szóló háromoldalú nyilatkozattal kapcsolatos tárgyalásokon; |
| --- | --- |

172.

üdvözli, hogy az EU együttműködik az UNICEF-fel, aminek eredményeként eszközkészletet dolgoztak ki a gyermekek jogainak a fejlesztéspolitikában való általános érvényesítésére, támogatva az alapvető millenniumi fejlesztési célokat és a gyermekvédelmi programokat a gyermekjogok érvényesítése érdekében, különösen kényes helyzetekben; üdvözli különösen a Gyermekjogi Kiáltványt, és az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek többi képviselőjét is arra bátorítja, hogy írják alá a kiáltványt, és váljanak „gyermekjogi élharcossá”; üdvözli, hogy a Nobel-díj keretében az EU-nak odaítélt pénzt a konfliktushelyzetnek kitett gyermekek támogatására használják fel; emlékeztet annak fontosságára, hogy pszichológiai támogatást és segítséget kell nyújtani minden erőszakos eseménynek kitett vagy háborús áldozattá vált gyermeknek; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítsák a konfliktusokban érintett gyermekek oktatáshoz való hozzáférését; üdvözli, hogy az EU 2013 októberében Brazíliavárosban részt vett a gyermekmunkáról tartott harmadik globális konferencián, és részt vett a gyermekmunkáról szóló háromoldalú nyilatkozattal kapcsolatos tárgyalásokon;

| 173. | hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a gyermekkényszermunka és a gyermekek kizsákmányolásának minden formája ellen; felszólít a gyermekek munkaerő-piaci kizsákmányolásával kapcsolatos tudatosságot segítő, hatályos nemzeti és nemzetközi szabályok hatékonyabb végrehajtására; |
| --- | --- |

173.

hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a gyermekkényszermunka és a gyermekek kizsákmányolásának minden formája ellen; felszólít a gyermekek munkaerő-piaci kizsákmányolásával kapcsolatos tudatosságot segítő, hatályos nemzeti és nemzetközi szabályok hatékonyabb végrehajtására;

| 174. | felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy továbbra is lépjen fel a gyermek jogaival kapcsolatban, külön figyelmet fordítva a gyermekek elleni erőszakra, a kínzást is beleértve, mivel az utóbbi időben több ízben gyermekek kínzásáról és fogva tartásáról számoltak be; kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a gyermekkényszermunka, gyermekszegénység és a gyermekek alultpláltságának problémájára, és ezzel összefüggésben az egyetemes alapfokú oktatásra vonatkozó célra, a gyermekhalandóság csökkentésére, valamint a gyermekházasságok és káros gyakorlatok, a gyermekek fegyveres csoportokba való besorolásának és lefegyverzésük, rehabilitációjuk és ezt követő újrabeilleszkedésük kérdésére, illetve hogy a gyermekboszorkányság kérdését tűzzék az érintett országokkal folytatott emberi jogi párbeszéd napirendjére; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gyermekek jogai elsőbbséget élvezzenek az EU külső politikájában, fejlesztési együttműködésében és humanitárius segítségnyújtásában a megfelelő finanszírozás biztosítása és vészhelyzetekben a gyermekek védelmi szintjének növelése érdekében; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy évente számoljon be a Parlamentnek a gyermekközpontú uniós külső fellépéssel kapcsolatban elért eredményekről; kiemeli, hogy a gyerekek és a serdülőkorúak csak olyan munkában vehetnek részt, amely nem befolyásolja az egészségüket és személyes fejlődésüket, és nem akadályozza őket iskolai kötelezettségeikben; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gyermekek jogai elsőbbséget élvezzenek az EU külső politikájában; |
| --- | --- |

174.

felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy továbbra is lépjen fel a gyermek jogaival kapcsolatban, külön figyelmet fordítva a gyermekek elleni erőszakra, a kínzást is beleértve, mivel az utóbbi időben több ízben gyermekek kínzásáról és fogva tartásáról számoltak be; kéri, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a gyermekkényszermunka, gyermekszegénység és a gyermekek alultpláltságának problémájára, és ezzel összefüggésben az egyetemes alapfokú oktatásra vonatkozó célra, a gyermekhalandóság csökkentésére, valamint a gyermekházasságok és káros gyakorlatok, a gyermekek fegyveres csoportokba való besorolásának és lefegyverzésük, rehabilitációjuk és ezt követő újrabeilleszkedésük kérdésére, illetve hogy a gyermekboszorkányság kérdését tűzzék az érintett országokkal folytatott emberi jogi párbeszéd napirendjére; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gyermekek jogai elsőbbséget élvezzenek az EU külső politikájában, fejlesztési együttműködésében és humanitárius segítségnyújtásában a megfelelő finanszírozás biztosítása és vészhelyzetekben a gyermekek védelmi szintjének növelése érdekében; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy évente számoljon be a Parlamentnek a gyermekközpontú uniós külső fellépéssel kapcsolatban elért eredményekről; kiemeli, hogy a gyerekek és a serdülőkorúak csak olyan munkában vehetnek részt, amely nem befolyásolja az egészségüket és személyes fejlődésüket, és nem akadályozza őket iskolai kötelezettségeikben; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a gyermekek jogai elsőbbséget élvezzenek az EU külső politikájában;

| 175. | megjegyzi, hogy a gyermek jogairól szóló egyezmény jogalkotási, adminisztratív, szociális és oktatási intézkedéseket követel meg a gyermekmunkával kapcsolatban, elismerve, hogy egy több dimenziót felölelő megközelítésre van szükség; kiemeli annak szükséges voltát, hogy az eredményes alkalmazás érdekében a jogszabályokhoz oktatás és szakképzés formájában alternatívát kínáló szakpolitikai beavatkozások, valamint a gyermekeknek és a családoknak ellátást nyújtó szociális védelmi intézkedések társuljanak; |
| --- | --- |

175.

megjegyzi, hogy a gyermek jogairól szóló egyezmény jogalkotási, adminisztratív, szociális és oktatási intézkedéseket követel meg a gyermekmunkával kapcsolatban, elismerve, hogy egy több dimenziót felölelő megközelítésre van szükség; kiemeli annak szükséges voltát, hogy az eredményes alkalmazás érdekében a jogszabályokhoz oktatás és szakképzés formájában alternatívát kínáló szakpolitikai beavatkozások, valamint a gyermekeknek és a családoknak ellátást nyújtó szociális védelmi intézkedések társuljanak;

| 176. | felhívja az EU-t, hogy folytassa a gyermekmunka megakadályozására és megszüntetésére irányuló támogató környezet, a szociális párbeszéd, valamint a köz- és magánszféra gyermekmunka felszámolásával kapcsolatos összehangolt fellépésének előmozdítását; hangsúlyozza, hogy a konfliktus által sújtott és konfliktus utáni országokban támogatást kell nyújtani és kapacitásokat kell kiépíteni a gyermekmunka elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

176.

felhívja az EU-t, hogy folytassa a gyermekmunka megakadályozására és megszüntetésére irányuló támogató környezet, a szociális párbeszéd, valamint a köz- és magánszféra gyermekmunka felszámolásával kapcsolatos összehangolt fellépésének előmozdítását; hangsúlyozza, hogy a konfliktus által sújtott és konfliktus utáni országokban támogatást kell nyújtani és kapacitásokat kell kiépíteni a gyermekmunka elleni küzdelem érdekében;

| 177. | megismétli, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket a gyermekekről és fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra vonatkozó felülvizsgált végrehajtási stratégia megvalósítása érdekében; ezzel összefüggésben felszólít arra, hogy a Stabilitási Eszköz, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében rendelkezésre álló erőforrásokat eredményesebben használják fel a gyermekkatonaság jelenségének kezelésére; szorgalmazza, hogy az EU még jobban mélyítse el együttműködését az ENSZ gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különmegbízottjával, támogatva a cselekvési terveket, valamint a nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusokat; felhív az ENSZ gyermek jogairól szóló egyezményének egyetemes ratifikálására, különös tekintette annak harmadik fakultatív jegyzőkönyvére, amely lehetővé teszi a gyermekek számára, hogy panaszt nyújtsanak be az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának; felszólítja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek vannak arra, hogy az Unió egyoldalúan csatlakozzon a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez; |
| --- | --- |

177.

megismétli, hogy fokozni kell az erőfeszítéseket a gyermekekről és fegyveres konfliktusokról szóló uniós iránymutatásokra vonatkozó felülvizsgált végrehajtási stratégia megvalósítása érdekében; ezzel összefüggésben felszólít arra, hogy a Stabilitási Eszköz, valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze keretében rendelkezésre álló erőforrásokat eredményesebben használják fel a gyermekkatonaság jelenségének kezelésére; szorgalmazza, hogy az EU még jobban mélyítse el együttműködését az ENSZ gyermekekkel és fegyveres konfliktusokkal foglalkozó különmegbízottjával, támogatva a cselekvési terveket, valamint a nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusokat; felhív az ENSZ gyermek jogairól szóló egyezményének egyetemes ratifikálására, különös tekintette annak harmadik fakultatív jegyzőkönyvére, amely lehetővé teszi a gyermekek számára, hogy panaszt nyújtsanak be az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának; felszólítja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek vannak arra, hogy az Unió egyoldalúan csatlakozzon a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez;

| 178. | rámutat arra, hogy a gyermekek alultápláltsága és hiányos táplálkozása a fejlődő országokban súlyos aggályokat vet fel; üdvözli ezzel összefüggésben a táplálkozásról tartott második nemzetközi konferencián nemrégiben elfogadott cselekvési keretet, amely globális célként tűzi ki világszerte a fejlődésben visszamaradt öt év alatti gyermekek számának 40 %-os csökkentését; |
| --- | --- |

178.

rámutat arra, hogy a gyermekek alultápláltsága és hiányos táplálkozása a fejlődő országokban súlyos aggályokat vet fel; üdvözli ezzel összefüggésben a táplálkozásról tartott második nemzetközi konferencián nemrégiben elfogadott cselekvési keretet, amely globális célként tűzi ki világszerte a fejlődésben visszamaradt öt év alatti gyermekek számának 40 %-os csökkentését;

| 179. | megerősíti, hogy az oktatáshoz való hozzáférés a gyermek jogairól szóló 1989. évi ENSZ-egyezmény 28. cikkében meghatározott alapvető jog; hangsúlyozza, hogy az Unió és a tagállamok által végrehajtott összes intézkedés keretében javítani kell a gyermekek minőségi egészségügyi szolgáltatásokhoz és egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

179.

megerősíti, hogy az oktatáshoz való hozzáférés a gyermek jogairól szóló 1989. évi ENSZ-egyezmény 28. cikkében meghatározott alapvető jog; hangsúlyozza, hogy az Unió és a tagállamok által végrehajtott összes intézkedés keretében javítani kell a gyermekek minőségi egészségügyi szolgáltatásokhoz és egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését;

| 180. | sajnálja, hogy világszerte még mindig vannak országok, amelyek vonakodnak aláírni a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt és a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amely részletes iránymutatást ad a fogyatékossággal élő gyermekek védelme érdekében a befogadó társadalmak kialakítására; |
| --- | --- |

180.

sajnálja, hogy világszerte még mindig vannak országok, amelyek vonakodnak aláírni a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt és a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amely részletes iránymutatást ad a fogyatékossággal élő gyermekek védelme érdekében a befogadó társadalmak kialakítására;

| 181. | felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelem érdekében hajtsanak végre összehangolt humanitárius segélyezési és a fejlesztési politikákat; |
| --- | --- |

181.

felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy a gyermekek alultápláltsága elleni küzdelem érdekében hajtsanak végre összehangolt humanitárius segélyezési és a fejlesztési politikákat;

Az őslakos népek jogai

| 182. | aggodalommal jegyzi meg, hogy az őslakosok különösen ki vannak téve a megkülönböztetés veszélyének, és különösen sérülékenyek a politikai, gazdasági, környezeti és munkához kapcsolódó változásokkal és zavarokkal szemben; megjegyzi, hogy a legtöbbjük a szegénységi küszöb alatt él, és kevéssé vagy egyáltalán nem jut képviselethez, nem fér hozzá a politikai döntéshozatali vagy igazságszolgáltatási rendszerhez; különösen aggasztják a beszámolók szerinti jelentős földfelvásárlások, a lakóhely elhagyására kényszerítés és a fegyveres konfliktusból fakadó emberi jogi visszaélések; |
| --- | --- |

182.

aggodalommal jegyzi meg, hogy az őslakosok különösen ki vannak téve a megkülönböztetés veszélyének, és különösen sérülékenyek a politikai, gazdasági, környezeti és munkához kapcsolódó változásokkal és zavarokkal szemben; megjegyzi, hogy a legtöbbjük a szegénységi küszöb alatt él, és kevéssé vagy egyáltalán nem jut képviselethez, nem fér hozzá a politikai döntéshozatali vagy igazságszolgáltatási rendszerhez; különösen aggasztják a beszámolók szerinti jelentős földfelvásárlások, a lakóhely elhagyására kényszerítés és a fegyveres konfliktusból fakadó emberi jogi visszaélések;

A migrációval és menekültekkel kapcsolatos uniós fellépés

| 183. | elítéli a Földközi-tengeren bekövetkezett halálesetek drámai mennyiségét, amelyet a Nemzetközi Migrációs Szervezet a „halálos utazásokról” készített jelentésében 2013-ban 3 000-re becsült, amivel ez a tenger a világ leghalálosabb térsége az illegális migráció számára; rendkívül aggasztják azok a beszámolók, amelyek szerint a migránsok és menedékkérők az EU-ba tartó útjuk során emberi jogi visszaélések áldozatává válnak; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy e problémák elleni küzdelem érdekében működjenek együtt az ENSZ-szel, a regionális mechanizmusokkal, a kormányokkal és a nem kormányzati szervezetekkel; hangsúlyozza, hogy sürgősen határozottabb, a szolidaritás elvében még mélyebben gyökerező, integráltabb politikákat kell kidolgozni uniós szinten a migránsokkal, menekültekkel és menedékkérőkkel kapcsolatos sürgető kérdések olyan módon történő kezelése érdekében, amely összhangban van a nemzetközi emberi jogi normákkal és az alapvető emberi méltósággal, és felhívja az EU-t, hogy a kísérő nélküli kiskorúak és a leginkább kiszolgáltatottak védelme érdekében Unió-szerte garantálja a befogadási eljárásokra vonatkozó hatékony közös normákat; felkéri az alelnököt/főképviselőt, a migrációs ügyekért, az uniós belügyekért és az uniós polgárságért felelős biztost és az EKSZ-t, hogy fokozza a tagállamok körében az együttműködést és a terhek igazságos elosztását, beleértve a menekültek befogadását és áttelepítését, valamint a keresési és mentési szolgálatokban való közreműködést is, hogy segítséget nyújtsanak azoknak a migránsoknak, akik veszélybe kerülnek a tengeren, amikor megpróbálják elérni az uniós partokat; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy az európai és nemzetközi felségvizeken tiszteletben kell tartani a visszaküldés tilalmának elvét, ahogy azt az Emberi Jogok Európai Bírósága is megerősítette; emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségvállalására, hogy kialakítja a legális migráció megfelelő csatornáit; felhívja ezért a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a nemrégiben elfogadott uniós menedékjogi csomagot és a közös migrációs jogszabályokat, és e célból felszólít a Dublini Rendelet 33. cikkében előírt válságkezelési mechanizmus végrehajtására, amely magában foglalná a tagállamonkénti minimális menekültkvóta egyértelmű meghatározását egy működőképes újraelosztási válságmechanizmus mielőbbi készenlétbe helyezése érdekében, a legsúlyosabban érintett tagállamokra nehezedő nyomás enyhítése végett, ahol a menekültek száma már nyilvánvalóan meghaladta az említett minimumot; felhívja a tagállamokat, hogy vegyenek részt az áttelepítési programokban, és fokozzák a regionális védelmi programok kidolgozását a leginkább érintett térségekben; hangsúlyozza, hogy az illegális migráció kiváltó okait kell kezelni; szorgalmazza, hogy az EKSZ és a tagállamok részletesen kísérjék figyelemmel az emberkereskedelem vagy -csempészet kiinduló országait, tranzitországait és célországait; felkéri az alelnökök/főképviselőt és a tagállamokat, hogy a származási és tranzitországokkal együttműködve – többek között az Unió partnerországaiban – erősítsék tovább az Unió külső fellépését, módszeresen vessék fel ezeket az aggályokat az érintett országokkal folytatott politikai párbeszédekben és a nyilvános nyilatkozatokban, a legmagasabb szintű együttműködést szorgalmazva ezekkel az országokkal az emberkereskedelemből hasznot húzó illegális maffiák leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

183.

elítéli a Földközi-tengeren bekövetkezett halálesetek drámai mennyiségét, amelyet a Nemzetközi Migrációs Szervezet a „halálos utazásokról” készített jelentésében 2013-ban 3 000-re becsült, amivel ez a tenger a világ leghalálosabb térsége az illegális migráció számára; rendkívül aggasztják azok a beszámolók, amelyek szerint a migránsok és menedékkérők az EU-ba tartó útjuk során emberi jogi visszaélések áldozatává válnak; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy e problémák elleni küzdelem érdekében működjenek együtt az ENSZ-szel, a regionális mechanizmusokkal, a kormányokkal és a nem kormányzati szervezetekkel; hangsúlyozza, hogy sürgősen határozottabb, a szolidaritás elvében még mélyebben gyökerező, integráltabb politikákat kell kidolgozni uniós szinten a migránsokkal, menekültekkel és menedékkérőkkel kapcsolatos sürgető kérdések olyan módon történő kezelése érdekében, amely összhangban van a nemzetközi emberi jogi normákkal és az alapvető emberi méltósággal, és felhívja az EU-t, hogy a kísérő nélküli kiskorúak és a leginkább kiszolgáltatottak védelme érdekében Unió-szerte garantálja a befogadási eljárásokra vonatkozó hatékony közös normákat; felkéri az alelnököt/főképviselőt, a migrációs ügyekért, az uniós belügyekért és az uniós polgárságért felelős biztost és az EKSZ-t, hogy fokozza a tagállamok körében az együttműködést és a terhek igazságos elosztását, beleértve a menekültek befogadását és áttelepítését, valamint a keresési és mentési szolgálatokban való közreműködést is, hogy segítséget nyújtsanak azoknak a migránsoknak, akik veszélybe kerülnek a tengeren, amikor megpróbálják elérni az uniós partokat; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy az európai és nemzetközi felségvizeken tiszteletben kell tartani a visszaküldés tilalmának elvét, ahogy azt az Emberi Jogok Európai Bírósága is megerősítette; emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségvállalására, hogy kialakítja a legális migráció megfelelő csatornáit; felhívja ezért a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a nemrégiben elfogadott uniós menedékjogi csomagot és a közös migrációs jogszabályokat, és e célból felszólít a Dublini Rendelet 33. cikkében előírt válságkezelési mechanizmus végrehajtására, amely magában foglalná a tagállamonkénti minimális menekültkvóta egyértelmű meghatározását egy működőképes újraelosztási válságmechanizmus mielőbbi készenlétbe helyezése érdekében, a legsúlyosabban érintett tagállamokra nehezedő nyomás enyhítése végett, ahol a menekültek száma már nyilvánvalóan meghaladta az említett minimumot; felhívja a tagállamokat, hogy vegyenek részt az áttelepítési programokban, és fokozzák a regionális védelmi programok kidolgozását a leginkább érintett térségekben; hangsúlyozza, hogy az illegális migráció kiváltó okait kell kezelni; szorgalmazza, hogy az EKSZ és a tagállamok részletesen kísérjék figyelemmel az emberkereskedelem vagy -csempészet kiinduló országait, tranzitországait és célországait; felkéri az alelnökök/főképviselőt és a tagállamokat, hogy a származási és tranzitországokkal együttműködve – többek között az Unió partnerországaiban – erősítsék tovább az Unió külső fellépését, módszeresen vessék fel ezeket az aggályokat az érintett országokkal folytatott politikai párbeszédekben és a nyilvános nyilatkozatokban, a legmagasabb szintű együttműködést szorgalmazva ezekkel az országokkal az emberkereskedelemből hasznot húzó illegális maffiák leküzdése érdekében;

| 184. | megítélése szerint a migráns gyermekek különösen kiszolgáltatottak, különösen ha kísérő nélkül utaznak; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúak mindenekelőtt gyermekekként kezelendők, és a velük való foglalkozás során a gyermekvédelemnek, nem pedig a bevándorláspolitikának kell irányadónak lennie, tiszteletben tartva ezzel a gyermek mindenek felett álló érdekére vonatkozó alapelvet; |
| --- | --- |

184.

megítélése szerint a migráns gyermekek különösen kiszolgáltatottak, különösen ha kísérő nélkül utaznak; emlékeztet arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúak mindenekelőtt gyermekekként kezelendők, és a velük való foglalkozás során a gyermekvédelemnek, nem pedig a bevándorláspolitikának kell irányadónak lennie, tiszteletben tartva ezzel a gyermek mindenek felett álló érdekére vonatkozó alapelvet;

| 185. | felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy folytassa a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és annak jegyzőkönyvei ratifikációs folyamatának támogatását, különös tekintettel az emberkereskedelemről, és különösen a nők és gyermekek kereskedelméről szóló, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni küzdelemről szóló, és a lőfegyverek, részeik és alkatrészeik, valamint lőszereik tiltott előállítása és kereskedelme elleni jegyzőkönyveire; |
| --- | --- |

185.

felhívja az alelnököt/főképviselőt és az EKSZ-t, hogy folytassa a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és annak jegyzőkönyvei ratifikációs folyamatának támogatását, különös tekintettel az emberkereskedelemről, és különösen a nők és gyermekek kereskedelméről szóló, a migránsok szárazföldön, tengeren és légi úton való csempészete elleni küzdelemről szóló, és a lőfegyverek, részeik és alkatrészeik, valamint lőszereik tiltott előállítása és kereskedelme elleni jegyzőkönyveire;

| 186. | felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy a nem uniós államokkal kötött valamennyi migrációs együttműködési és visszafogadási megállapodás letárgyalása és végrehajtása során tartsák be a nemzetközi emberi jogokat, a menekültekre vonatkozó jogszabályokat és a nemzetközi tengerjogot, és kéri, hogy megkötésük előtt konzultáljanak vele; követeli, hogy nagyobb fokú átláthatóságot biztosítsanak az ilyen megállapodásokról folyó tárgyalások során, és építsenek be nyomon követési mechanizmusokat a nem uniós államokkal folytatott migrációs együttműködés és a határ-ellenőrzési intézkedések emberi jogi hatásairól; ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogoknak fontos szerepet kell játszaniuk a migráció és menekültügy terén; ezért kéri, hogy a Frontex alapjogi tisztviselője és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal képzési szakemberei számára biztosítsanak megfelelő finanszírozást, hogy elvégezhessék az értékelési és nyomon követési tevékenységeket, és ismertethessék a jó gyakorlatokat; |
| --- | --- |

186.

felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy a nem uniós államokkal kötött valamennyi migrációs együttműködési és visszafogadási megállapodás letárgyalása és végrehajtása során tartsák be a nemzetközi emberi jogokat, a menekültekre vonatkozó jogszabályokat és a nemzetközi tengerjogot, és kéri, hogy megkötésük előtt konzultáljanak vele; követeli, hogy nagyobb fokú átláthatóságot biztosítsanak az ilyen megállapodásokról folyó tárgyalások során, és építsenek be nyomon követési mechanizmusokat a nem uniós államokkal folytatott migrációs együttműködés és a határ-ellenőrzési intézkedések emberi jogi hatásairól; ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogoknak fontos szerepet kell játszaniuk a migráció és menekültügy terén; ezért kéri, hogy a Frontex alapjogi tisztviselője és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal képzési szakemberei számára biztosítsanak megfelelő finanszírozást, hogy elvégezhessék az értékelési és nyomon követési tevékenységeket, és ismertethessék a jó gyakorlatokat;

| 187. | felhívja a Bizottságot, hogy állandó jelleggel végezze el a migrációs és határellenőrzési programjainak értékelését az uniós és nem uniós államokban, azzal a céllal, hogy jobb intézkedéseket javasoljon az emberi jogi jogsértések megelőzésére és megossza a jó gyakorlatokat; |
| --- | --- |

187.

felhívja a Bizottságot, hogy állandó jelleggel végezze el a migrációs és határellenőrzési programjainak értékelését az uniós és nem uniós államokban, azzal a céllal, hogy jobb intézkedéseket javasoljon az emberi jogi jogsértések megelőzésére és megossza a jó gyakorlatokat;

| 188. | szorgalmazza, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal a menedékkérők nemzetközi védelmének megerősítése érdekében alakítson ki partnerségeket harmadik országokkal; |
| --- | --- |

188.

szorgalmazza, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal a menedékkérők nemzetközi védelmének megerősítése érdekében alakítson ki partnerségeket harmadik országokkal;

| 189. | üdvözli, hogy az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kritériumát felvették a vízummentességi megállapodásokról harmadik országokkal folytatott tárgyalások megkezdéséhez figyelembe veendő kulcsfontosságú kritériumok listájára (25); felhívja a Bizottságot, hogy ezt az új kritériumot a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszéd elmélyítését előmozdító eszközként használja fel abban a stratégiai és gazdasági keretben, amelyet a vízumokról folytatott tárgyalások alkotnak; |
| --- | --- |

189.

üdvözli, hogy az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kritériumát felvették a vízummentességi megállapodásokról harmadik országokkal folytatott tárgyalások megkezdéséhez figyelembe veendő kulcsfontosságú kritériumok listájára (25); felhívja a Bizottságot, hogy ezt az új kritériumot a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszéd elmélyítését előmozdító eszközként használja fel abban a stratégiai és gazdasági keretben, amelyet a vízumokról folytatott tárgyalások alkotnak;

| 190. | elítéli, hogy az EU-ban egyre szélesebb körben büntetendővé teszik az illegális migrációt az érintett személyek emberi jogainak hátrányára; sürgeti, hogy haladéktalanul hozzák létre a szükséges emberi jogi garanciákat, valamint az elszámoltathatósági és a végrehajtási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

190.

elítéli, hogy az EU-ban egyre szélesebb körben büntetendővé teszik az illegális migrációt az érintett személyek emberi jogainak hátrányára; sürgeti, hogy haladéktalanul hozzák létre a szükséges emberi jogi garanciákat, valamint az elszámoltathatósági és a végrehajtási mechanizmusokat;

| 191. | felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy aktívan vegyenek részt az „éghajlati menekültek” fogalmáról folytatott vitában, beleértve annak lehetséges jogi meghatározását is a nemzetközi jogban vagy bármely, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodásban; |
| --- | --- |

191.

felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy aktívan vegyenek részt az „éghajlati menekültek” fogalmáról folytatott vitában, beleértve annak lehetséges jogi meghatározását is a nemzetközi jogban vagy bármely, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodásban;

| 192. | elismeri, hogy a hontalanság komoly emberi jogi problémát jelent; kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy minden uniós külső fellépés keretében küzdjön a hontalanság ellen, különösen a nemi, vallási vagy kisebbségi helyzeten alapuló állampolgársági törvényekben foglalt megkülönböztetés kezelésével, a gyermekek állampolgársághoz való jogának elősegítésével, és az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) által indított, a hontalanság 2024-ig történő megszüntetésére irányuló kampány támogatásával; |
| --- | --- |

192.

elismeri, hogy a hontalanság komoly emberi jogi problémát jelent; kéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy minden uniós külső fellépés keretében küzdjön a hontalanság ellen, különösen a nemi, vallási vagy kisebbségi helyzeten alapuló állampolgársági törvényekben foglalt megkülönböztetés kezelésével, a gyermekek állampolgársághoz való jogának elősegítésével, és az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) által indított, a hontalanság 2024-ig történő megszüntetésére irányuló kampány támogatásával;

Az emberi jogok és a fejlesztés

| 193. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása, beleértve a gazdasági, kulturális, szociális és környezeti jogokat, az élelemhez való hozzáférés, a jó kormányzás, a demokratikus értékek, a béke, a biztonság és a tisztességes és hatékony igazságszolgáltatási rendszerhez való hozzáférés a szegénység és az egyenlőtlenség csökkentésének, illetve a millenniumi fejlesztési célok elérésének előfeltétele; úgy véli, hogy az emberi jogoknak átfogó módon jelen kell lenniük a 2015 utáni ütemterv valamennyi célkitűzésében, végcéljában és mutatójában; hangsúlyozza azt is, hogy az ütemterv végrehajtásának szilárd átláthatósági és elszámoltathatósági mechanizmusokon kell alapulnia; megerősíti, hogy a kormányzással és az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásoknak mérhetőeknek és nyomon követhetőeknek kell lenniük; |
| --- | --- |

193.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása, beleértve a gazdasági, kulturális, szociális és környezeti jogokat, az élelemhez való hozzáférés, a jó kormányzás, a demokratikus értékek, a béke, a biztonság és a tisztességes és hatékony igazságszolgáltatási rendszerhez való hozzáférés a szegénység és az egyenlőtlenség csökkentésének, illetve a millenniumi fejlesztési célok elérésének előfeltétele; úgy véli, hogy az emberi jogoknak átfogó módon jelen kell lenniük a 2015 utáni ütemterv valamennyi célkitűzésében, végcéljában és mutatójában; hangsúlyozza azt is, hogy az ütemterv végrehajtásának szilárd átláthatósági és elszámoltathatósági mechanizmusokon kell alapulnia; megerősíti, hogy a kormányzással és az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásoknak mérhetőeknek és nyomon követhetőeknek kell lenniük;

| 194. | emlékeztet arra, hogy az ENSZ elismerte, hogy az emberi jogokon alapuló fejlesztési megközelítés nélkül a fejlesztési célok nem érhetők el teljes mértékben; felhívja az EU-t, hogy maradjon éber annak biztosítása kapcsán, hogy az emberi jogi jogvédők és a civil társadalmi tér kérdéseit kifejezetten beépítsék a millenniumi fejlesztési célok utáni időszakról szóló vitákba; |
| --- | --- |

194.

emlékeztet arra, hogy az ENSZ elismerte, hogy az emberi jogokon alapuló fejlesztési megközelítés nélkül a fejlesztési célok nem érhetők el teljes mértékben; felhívja az EU-t, hogy maradjon éber annak biztosítása kapcsán, hogy az emberi jogi jogvédők és a civil társadalmi tér kérdéseit kifejezetten beépítsék a millenniumi fejlesztési célok utáni időszakról szóló vitákba;

| 195. | hangsúlyozza a mélyszegénység és az emberi jogok hiánya közötti kölcsönös összefüggést, és rámutat arra, hogy elvkészletet kell kidolgozni az emberi jogokkal kapcsolatos normák és kritériumok alkalmazására vonatkozóan a mélyszegénységgel szembeni küzdelem terén; |
| --- | --- |

195.

hangsúlyozza a mélyszegénység és az emberi jogok hiánya közötti kölcsönös összefüggést, és rámutat arra, hogy elvkészletet kell kidolgozni az emberi jogokkal kapcsolatos normák és kritériumok alkalmazására vonatkozóan a mélyszegénységgel szembeni küzdelem terén;

| 196. | kiemeli a politikák fejlesztési célú koherenciájának fontosságát az emberi jogok betartatása terén; ebből a célból megismétli, hogy ténylegesen iránymutatásokat, hatásvizsgálatokat, nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusokat kell elfogadni a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósítására az uniós és tagállami politikákban, különösen a kereskedelem és a mezőgazdaság terén; az a véleménye, hogy az EU-nak e téren meg kell őriznie politikai vezető szerepét; felhívja ezért az EU-t, hogy a részt vevő partnerországokkal indítson el nemzetközi szinten (az ENSZ, a G20 stb. keretében) kezdeményezéseket a politikák fejlesztési célú koherenciájának egyetemes ütemtervvé való átalakítására; |
| --- | --- |

196.

kiemeli a politikák fejlesztési célú koherenciájának fontosságát az emberi jogok betartatása terén; ebből a célból megismétli, hogy ténylegesen iránymutatásokat, hatásvizsgálatokat, nyomon követési és jelentéstételi mechanizmusokat kell elfogadni a politikák fejlesztési célú koherenciájának megvalósítására az uniós és tagállami politikákban, különösen a kereskedelem és a mezőgazdaság terén; az a véleménye, hogy az EU-nak e téren meg kell őriznie politikai vezető szerepét; felhívja ezért az EU-t, hogy a részt vevő partnerországokkal indítson el nemzetközi szinten (az ENSZ, a G20 stb. keretében) kezdeményezéseket a politikák fejlesztési célú koherenciájának egyetemes ütemtervvé való átalakítására;

| 197. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a Lisszaboni Szerződés szellemében jobban hangolják össze fejlesztési menetrendjüket, a fejlesztéspolitikát az Unió külkapcsolatainak előterébe helyezve, hogy a fejlesztésen keresztül jobban összehangolják a nemzeti prioritásokat és az emberi jogok előmozdításának európai menetrendjeit, figyelembe véve az EU fejlesztéspolitikájába beágyazott összetett feltételrendszereket; |
| --- | --- |

197.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a Lisszaboni Szerződés szellemében jobban hangolják össze fejlesztési menetrendjüket, a fejlesztéspolitikát az Unió külkapcsolatainak előterébe helyezve, hogy a fejlesztésen keresztül jobban összehangolják a nemzeti prioritásokat és az emberi jogok előmozdításának európai menetrendjeit, figyelembe véve az EU fejlesztéspolitikájába beágyazott összetett feltételrendszereket;

| 198. | felhívja az EKSZ-t, hogy a főképviselőnek/a Bizottság alelnökének koordinálásával jobban kapcsolja össze a kül- és biztonságpolitikát a fejlesztéspolitikával annak érdekében, hogy az uniós fejlesztéspolitikán keresztül szinergiákat építsen ki, és biztosítsa az emberi jogok egyetemes alkalmazására irányuló koherens megközelítést; felhívja továbbá az EU-t, hogy a többoldalú fórumokon jobban hangolja össze külső fellépéseit a felemelkedő gazdaságokkal, például a BRICS-országokkal a globális kormányzási problémák kezelése és a különböző fejlesztési menetrendjeik koordinálásán keresztül az emberi jogok előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

198.

felhívja az EKSZ-t, hogy a főképviselőnek/a Bizottság alelnökének koordinálásával jobban kapcsolja össze a kül- és biztonságpolitikát a fejlesztéspolitikával annak érdekében, hogy az uniós fejlesztéspolitikán keresztül szinergiákat építsen ki, és biztosítsa az emberi jogok egyetemes alkalmazására irányuló koherens megközelítést; felhívja továbbá az EU-t, hogy a többoldalú fórumokon jobban hangolja össze külső fellépéseit a felemelkedő gazdaságokkal, például a BRICS-országokkal a globális kormányzási problémák kezelése és a különböző fejlesztési menetrendjeik koordinálásán keresztül az emberi jogok előmozdítása érdekében;

| 199. | sürgeti az Európai Uniót, hogy hatékonyabban érvényesítse az emberi jogokat és a demokráciát a fejlesztési együttműködés minden területén, és biztosítsa, hogy az EU fejlesztési programjai hozzájárulnak ahhoz, hogy a partnerországok betartsák a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

199.

sürgeti az Európai Uniót, hogy hatékonyabban érvényesítse az emberi jogokat és a demokráciát a fejlesztési együttműködés minden területén, és biztosítsa, hogy az EU fejlesztési programjai hozzájárulnak ahhoz, hogy a partnerországok betartsák a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeiket;

| 200. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fejlesztési támogatást összekapcsolják a demokratizálódásra irányuló hiteles erőfeszítésekkel; |
| --- | --- |

200.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fejlesztési támogatást összekapcsolják a demokratizálódásra irányuló hiteles erőfeszítésekkel;

| 201. | felhívja a Hatásvizsgálati Testületet, hogy a Bizottság elnökének felügyelete mellett biztosítsa, hogy figyelembe vegyék az emberi jogok helyzetére gyakorolt hatást az EU fejlesztési együttműködési projektekről beszélve és viszont; |
| --- | --- |

201.

felhívja a Hatásvizsgálati Testületet, hogy a Bizottság elnökének felügyelete mellett biztosítsa, hogy figyelembe vegyék az emberi jogok helyzetére gyakorolt hatást az EU fejlesztési együttműködési projektekről beszélve és viszont;

| 202. | felismeri annak fontosságát, hogy a nem kormányzati szervezeteket aktívan be kell vonni az emberi jogi rendelkezések megtervezésébe, végrehajtásába és értékelésébe, hogy a politika alakítása és az emberi jogi rendelkezések eredményességének biztosítása a lehető legszélesebb körű civil társadalmi részvétellel valósuljon meg; |
| --- | --- |

202.

felismeri annak fontosságát, hogy a nem kormányzati szervezeteket aktívan be kell vonni az emberi jogi rendelkezések megtervezésébe, végrehajtásába és értékelésébe, hogy a politika alakítása és az emberi jogi rendelkezések eredményességének biztosítása a lehető legszélesebb körű civil társadalmi részvétellel valósuljon meg;

| 203. | üdvözli az EU új Segítségnyújtási Önkéntesszolgálatát, amely a 2014–2020 közötti időszakban mintegy 18 000 európai és harmadik országbeli személy számára biztosít lehetőséget arra, hogy világszerte humanitárius műveletekben vegyenek részt ott, ahol a segítségnyújtásra a legégetőbb szükség mutatkozik, és a szolidaritásról tegyenek tanúbizonyságot azáltal, hogy segítséget kínálnak a természeti vagy ember okozta katasztrófák által sújtott közösségek számára; |
| --- | --- |

203.

üdvözli az EU új Segítségnyújtási Önkéntesszolgálatát, amely a 2014–2020 közötti időszakban mintegy 18 000 európai és harmadik országbeli személy számára biztosít lehetőséget arra, hogy világszerte humanitárius műveletekben vegyenek részt ott, ahol a segítségnyújtásra a legégetőbb szükség mutatkozik, és a szolidaritásról tegyenek tanúbizonyságot azáltal, hogy segítséget kínálnak a természeti vagy ember okozta katasztrófák által sújtott közösségek számára;

| 204. | összevont uniós fellépésre szólít fel a földszerzések problémájának kezelésére a nagyarányú földszerzések megakadályozására irányuló megfelelő intézkedések előmozdításával az érintett országokban és az ezen országokban tevékenykedő uniós és egyéb európai vállalatoknál; megjegyzi, hogy a világon az éhezés és szegénység egyik fő oka az, hogy megtagadják a vidék és a városok szegényeitől a földhöz és a természeti erőforrásokhoz való hozzáférést, ami hatást fejt ki a helyi közösségekre emberi jogaik, különösen a megfelelő élelemhez való joguk érvényesítése tekintetében; kéri az uniós kereskedelmi politika által a nagyarányú földszerzésekre gyakorolt hatás értékelését; üdvözli az Unió részvételét a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó globális önkéntes iránymutatások kidolgozásában, amelyeket az ENSZ égisze alatt fogadtak el, és felszólít ezek végrehajtására, valamint kötelező erejű iránymutatások elfogadására a nagyarányú földszerzések megakadályozása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy sürgősen általánosan érvényesíteni kell az emberi jogokat és a szegénységcsökkentési megfontolásokat a nagy földterületek befektetők általi megvásárlására vagy hosszú távú bérletére vonatkozó döntéshozatalban; úgy véli, hogy az EU által erre a kérdésre adott válasz fontos próbája lesz annak, hogy mennyire elkötelezett az iránt, hogy fejlesztési együttműködési politikájában a Lisszaboni Szerződésben előirányzottak szerint egy jogokon alapuló megközelítés felé mozduljon el, amelynek révén az EU fejlesztéspolitikája hozzájárulna a fejlődő országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődéséhez, elsődlegesen a világban fennálló szegénység felszámolása céljából; felszólítja az EU-t, hogy az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó ajánlásaival összhangban kötelezze el magát az agroökológia mint az élelemhez való jog biztosításának eszköze irányába történő alapvető elmozdulás mellett; |
| --- | --- |

204.

összevont uniós fellépésre szólít fel a földszerzések problémájának kezelésére a nagyarányú földszerzések megakadályozására irányuló megfelelő intézkedések előmozdításával az érintett országokban és az ezen országokban tevékenykedő uniós és egyéb európai vállalatoknál; megjegyzi, hogy a világon az éhezés és szegénység egyik fő oka az, hogy megtagadják a vidék és a városok szegényeitől a földhöz és a természeti erőforrásokhoz való hozzáférést, ami hatást fejt ki a helyi közösségekre emberi jogaik, különösen a megfelelő élelemhez való joguk érvényesítése tekintetében; kéri az uniós kereskedelmi politika által a nagyarányú földszerzésekre gyakorolt hatás értékelését; üdvözli az Unió részvételét a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó globális önkéntes iránymutatások kidolgozásában, amelyeket az ENSZ égisze alatt fogadtak el, és felszólít ezek végrehajtására, valamint kötelező erejű iránymutatások elfogadására a nagyarányú földszerzések megakadályozása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy sürgősen általánosan érvényesíteni kell az emberi jogokat és a szegénységcsökkentési megfontolásokat a nagy földterületek befektetők általi megvásárlására vagy hosszú távú bérletére vonatkozó döntéshozatalban; úgy véli, hogy az EU által erre a kérdésre adott válasz fontos próbája lesz annak, hogy mennyire elkötelezett az iránt, hogy fejlesztési együttműködési politikájában a Lisszaboni Szerződésben előirányzottak szerint egy jogokon alapuló megközelítés felé mozduljon el, amelynek révén az EU fejlesztéspolitikája hozzájárulna a fejlődő országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődéséhez, elsődlegesen a világban fennálló szegénység felszámolása céljából; felszólítja az EU-t, hogy az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó ajánlásaival összhangban kötelezze el magát az agroökológia mint az élelemhez való jog biztosításának eszköze irányába történő alapvető elmozdulás mellett;

| 205. | mély aggodalommal állapítja meg, hogy az őslakos népeket különösen sújtják az erőforrások kitermelésével összefüggő emberi jogi jogsértések; felhívja az EKSZ-t, hogy támogasson a bányászati és egyéb kitermelő ágazatok átláthatóságát és jó irányítását célzó szigorú jogi kereteket és kezdeményezéseket, amelyek tiszteletben tartják a helyi lakosok szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezését és az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatot; |
| --- | --- |

205.

mély aggodalommal állapítja meg, hogy az őslakos népeket különösen sújtják az erőforrások kitermelésével összefüggő emberi jogi jogsértések; felhívja az EKSZ-t, hogy támogasson a bányászati és egyéb kitermelő ágazatok átláthatóságát és jó irányítását célzó szigorú jogi kereteket és kezdeményezéseket, amelyek tiszteletben tartják a helyi lakosok szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezését és az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatot;

| 206. | mély aggodalommal állapítja meg, hogy a kiszolgáltatott csoportokat különösen érinti az emberi jogok környezetkárosodással összefüggő megsértése, mivel a monokultúrás ültetvények, a fakitermelés, az infrastruktúra bővülése, valamint a gáz- és olajkitermelés, a bioüzemanyagok, a bányászat vagy a nagy vízi erőművek támogatása egyaránt erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz vezet; felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a 7. környezetvédelmi cselekvési programot, és dolgozzon ki átfogó tervet az erdőirtás és az erdőpusztulás, valamint azok környezeti, társadalmi és emberi jogi hatásainak kezelésére; |
| --- | --- |

206.

mély aggodalommal állapítja meg, hogy a kiszolgáltatott csoportokat különösen érinti az emberi jogok környezetkárosodással összefüggő megsértése, mivel a monokultúrás ültetvények, a fakitermelés, az infrastruktúra bővülése, valamint a gáz- és olajkitermelés, a bioüzemanyagok, a bányászat vagy a nagy vízi erőművek támogatása egyaránt erdőirtáshoz és erdőpusztuláshoz vezet; felszólítja a Bizottságot, hogy hajtsa végre a 7. környezetvédelmi cselekvési programot, és dolgozzon ki átfogó tervet az erdőirtás és az erdőpusztulás, valamint azok környezeti, társadalmi és emberi jogi hatásainak kezelésére;

| 207. | emlékeztet arra, hogy a fejlesztési, oktatási és egészségügyi programok bevezetése előmozdítja a szegénység elleni küzdelmet, továbbá hozzájárul a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemhez; kéri, hogy az EU – az EKSZ Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos stratégiájának mintájára – világszerte még több stratégiát dolgozzon ki; |
| --- | --- |

207.

emlékeztet arra, hogy a fejlesztési, oktatási és egészségügyi programok bevezetése előmozdítja a szegénység elleni küzdelmet, továbbá hozzájárul a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemhez; kéri, hogy az EU – az EKSZ Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos stratégiájának mintájára – világszerte még több stratégiát dolgozzon ki;

| 208. | hangsúlyozza, hogy az ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés terén már elért előrelépések ellenére mintegy 2,6 milliárd ember még mindig nem rendelkezik megfelelő higiénés körülményekkel, 1,1 milliárd ember pedig semmiféle ivóvízhez nem fér hozzá; véleménye szerint ez nem csak az erőforrások, hanem a politikai akarat hiányának is betudható; felhívja ezért a kormányokat, hogy garantálják az ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférést, különös figyelmet fordítva a nőkre és gyermekekre; |
| --- | --- |

208.

hangsúlyozza, hogy az ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés terén már elért előrelépések ellenére mintegy 2,6 milliárd ember még mindig nem rendelkezik megfelelő higiénés körülményekkel, 1,1 milliárd ember pedig semmiféle ivóvízhez nem fér hozzá; véleménye szerint ez nem csak az erőforrások, hanem a politikai akarat hiányának is betudható; felhívja ezért a kormányokat, hogy garantálják az ivóvízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférést, különös figyelmet fordítva a nőkre és gyermekekre;

| 209. | a közegészségre, az innovációra és a gyógyszerekhez való hozzáférésre irányuló ambiciózus és hosszú távú politikai stratégia és cselekvési terv kidolgozására szólít fel, amely többek között új ösztönző rendszereket tár fel a WHO a kutatás-fejlesztés terén a finanszírozás és a koordináció aspektusával foglalkozó konzultatív szakértői munkacsoportjának (CEWG) 2012. évi jelentésében felvázoltakkal összhangban, annak érdekében, hogy védelmezzék minden ember ahhoz való jogát, hogy az egészség és a jólét szempontjából megfelelő életszínvonalon éljen – fajon, valláson, politikai meggyőződésen vagy gazdasági és szociális körülmények alapján történő megkülönböztetés nélkül; hangsúlyozza, hogy a HIV-járvány továbbra is sújtja a nőket és a lányokat, és egyben ők azok, akik leginkább részt vesznek közösségeikben a betegek gondozásában; |
| --- | --- |

209.

a közegészségre, az innovációra és a gyógyszerekhez való hozzáférésre irányuló ambiciózus és hosszú távú politikai stratégia és cselekvési terv kidolgozására szólít fel, amely többek között új ösztönző rendszereket tár fel a WHO a kutatás-fejlesztés terén a finanszírozás és a koordináció aspektusával foglalkozó konzultatív szakértői munkacsoportjának (CEWG) 2012. évi jelentésében felvázoltakkal összhangban, annak érdekében, hogy védelmezzék minden ember ahhoz való jogát, hogy az egészség és a jólét szempontjából megfelelő életszínvonalon éljen – fajon, valláson, politikai meggyőződésen vagy gazdasági és szociális körülmények alapján történő megkülönböztetés nélkül; hangsúlyozza, hogy a HIV-járvány továbbra is sújtja a nőket és a lányokat, és egyben ők azok, akik leginkább részt vesznek közösségeikben a betegek gondozásában;

Nemzetközi kulturális és sportesemények és emberi jogok

| 210. | kifogásolja azt az egyre terjedő gyakorlatot, hogy a tekintélyelvű államok hatalmas sport- és kulturális eseményeknek adnak otthont nemzetközi legitimitásuk növelése érdekében, miközben belföldön továbbra is visszaszorítják az ellenvéleményeket; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy kezdeményezzen párbeszédet a nemzeti sportszövetségekkel, vállalati szereplőkkel és civil társadalmi szervezetekkel az ilyen eseményeken való részvételük módjairól, figyelemmel a Bakuban 2015-ben megrendezendő első európai játékokra és az Oroszországban 2018-ban megrendezendő FIFA labdarúgó-világbajnokságra; kéri egy uniós politikai keret kidolgozását a sporttal és az emberi jogokkal kapcsolatban, és kéri, hogy a megfelelő kötelezettségvállalásokat építsék be az emberi jogokra vonatkozó következő cselekvési tervbe; |
| --- | --- |

210.

kifogásolja azt az egyre terjedő gyakorlatot, hogy a tekintélyelvű államok hatalmas sport- és kulturális eseményeknek adnak otthont nemzetközi legitimitásuk növelése érdekében, miközben belföldön továbbra is visszaszorítják az ellenvéleményeket; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy kezdeményezzen párbeszédet a nemzeti sportszövetségekkel, vállalati szereplőkkel és civil társadalmi szervezetekkel az ilyen eseményeken való részvételük módjairól, figyelemmel a Bakuban 2015-ben megrendezendő első európai játékokra és az Oroszországban 2018-ban megrendezendő FIFA labdarúgó-világbajnokságra; kéri egy uniós politikai keret kidolgozását a sporttal és az emberi jogokkal kapcsolatban, és kéri, hogy a megfelelő kötelezettségvállalásokat építsék be az emberi jogokra vonatkozó következő cselekvési tervbe;

| 211. | emlékeztet arra, hogy az emberi jogok egyetemes voltából fakadóan, illetve az UNESCO-egyezmények alapján a kulturális sokszínűség és a kulturális örökség világörökségnek minősül, és a nemzetközi közösségnek kötelessége együttműködni azok védelmében és előmozdításában; úgy véli, hogy a kulturális és művészeti örökség szándékos rombolása, ahogy az jelenleg Irakban és Szíriában történik, háborús bűncselekményként és emberiség elleni bűcselekményként; |
| --- | --- |

211.

emlékeztet arra, hogy az emberi jogok egyetemes voltából fakadóan, illetve az UNESCO-egyezmények alapján a kulturális sokszínűség és a kulturális örökség világörökségnek minősül, és a nemzetközi közösségnek kötelessége együttműködni azok védelmében és előmozdításában; úgy véli, hogy a kulturális és művészeti örökség szándékos rombolása, ahogy az jelenleg Irakban és Szíriában történik, háborús bűncselekményként és emberiség elleni bűcselekményként;

Az Európai Parlament emberi jogi tevékenységének fokozása

| 212. | megismétli elkötelezettségét a Parlament saját eljárásainak, folyamatainak és struktúráinak folyamatos javítása mellett, annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogok és a demokrácia fellépéseinek és politikáinak középpontjában legyenek; felhívja a figyelmet arra, hogy többek között a gondolatszabadságért adományozott Szaharov-díján keresztül elkötelezetté vált emberi jogok mellett; úgy véli továbbá, hogy az Emberi Jogi Albizottság küldetésének teljesítéséhez, amely az Eljárási Szabályzat szerint „az Unió külső politikái és emberi jogi politikája közötti összhang biztosítása”, az egész Parlamentre kiterjedő hatékony együttműködés és az emberi jogok általános érvényesítése szükséges; |
| --- | --- |

212.

megismétli elkötelezettségét a Parlament saját eljárásainak, folyamatainak és struktúráinak folyamatos javítása mellett, annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogok és a demokrácia fellépéseinek és politikáinak középpontjában legyenek; felhívja a figyelmet arra, hogy többek között a gondolatszabadságért adományozott Szaharov-díján keresztül elkötelezetté vált emberi jogok mellett; úgy véli továbbá, hogy az Emberi Jogi Albizottság küldetésének teljesítéséhez, amely az Eljárási Szabályzat szerint „az Unió külső politikái és emberi jogi politikája közötti összhang biztosítása”, az egész Parlamentre kiterjedő hatékony együttműködés és az emberi jogok általános érvényesítése szükséges;

| 213. | felhív az emberi jogok és a demokrácia előmozdítására vonatkozóan az Európai Parlament parlamentközi küldöttségeinek készített iránymutatások jobb végrehajtására, és ösztönöz az iránymutatások felülvizsgálatára, melyet az Emberi Jogi Albizottsággal együttműködésben a küldöttségi elnökök értekezletének kell elvégeznie; ajánlja ezzel összefüggésben egy olyan gyakorlat bevezetését, amelynek keretében szisztematikusabban és átláthatóbban vetik fel az emberi jogi kérdéseket a harmadik országokban tett küldöttségi látogatások során, különösen a Parlament állásfoglalásaiban említett egyedi esetekben és a kockázatnak kitett Szaharov-díjasok és Szaharov-díjra jelöltek esetében, és beszámolnak a megtett intézkedésekről az Emberi Jogi Albizottságnak írásban és – ha politikailag indokolt – egyedi eligazító üléseken; |
| --- | --- |

213.

felhív az emberi jogok és a demokrácia előmozdítására vonatkozóan az Európai Parlament parlamentközi küldöttségeinek készített iránymutatások jobb végrehajtására, és ösztönöz az iránymutatások felülvizsgálatára, melyet az Emberi Jogi Albizottsággal együttműködésben a küldöttségi elnökök értekezletének kell elvégeznie; ajánlja ezzel összefüggésben egy olyan gyakorlat bevezetését, amelynek keretében szisztematikusabban és átláthatóbban vetik fel az emberi jogi kérdéseket a harmadik országokban tett küldöttségi látogatások során, különösen a Parlament állásfoglalásaiban említett egyedi esetekben és a kockázatnak kitett Szaharov-díjasok és Szaharov-díjra jelöltek esetében, és beszámolnak a megtett intézkedésekről az Emberi Jogi Albizottságnak írásban és – ha politikailag indokolt – egyedi eligazító üléseken;

| 214. | hangsúlyozza, hogy folyamatosan gondolkodni kell arról, hogy milyen módon lehet legmegfelelőbben maximalizálni az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló parlamenti állásfoglalások hitelességét, láthatóságát és hatékonyságát, és hangsúlyozza, hogy megfelelően össze kell hangolni az összes európai intézmény, valamint a Demokráciáért Európai Alapítvány által végzett nyomon követést; hangsúlyozza különösen a sürgős parlamenti állásfoglalásokban felvetett kérdések intézményi nyomon követésének szükségességét; |
| --- | --- |

214.

hangsúlyozza, hogy folyamatosan gondolkodni kell arról, hogy milyen módon lehet legmegfelelőbben maximalizálni az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló parlamenti állásfoglalások hitelességét, láthatóságát és hatékonyságát, és hangsúlyozza, hogy megfelelően össze kell hangolni az összes európai intézmény, valamint a Demokráciáért Európai Alapítvány által végzett nyomon követést; hangsúlyozza különösen a sürgős parlamenti állásfoglalásokban felvetett kérdések intézményi nyomon követésének szükségességét;

| 215. | ösztönzi, hogy az emberi jogok támogatásával és előmozdításával kapcsolatban a Parlament rendelkezésére álló különböző eszközöket egyetlen stratégiai dokumentumban foglalják össze, amelyet a Parlament a plenáris ülésen fogad el; felhív, hogy hozzanak létre egy rendszeresen frissített weboldalt, amely felsorolja az Európai Parlament sürgős állásfoglalásaiban említett emberi jogi jogvédőket, és hozzanak létre egy belső parlamenti munkacsoportot is, amely világszerte nyomon követi e felsorolt emberi jogi jogvédők ügyeit, arra bátorítva a harmadik országokba utazó küldöttségeket, hogy találkozzanak velük; |
| --- | --- |

215.

ösztönzi, hogy az emberi jogok támogatásával és előmozdításával kapcsolatban a Parlament rendelkezésére álló különböző eszközöket egyetlen stratégiai dokumentumban foglalják össze, amelyet a Parlament a plenáris ülésen fogad el; felhív, hogy hozzanak létre egy rendszeresen frissített weboldalt, amely felsorolja az Európai Parlament sürgős állásfoglalásaiban említett emberi jogi jogvédőket, és hozzanak létre egy belső parlamenti munkacsoportot is, amely világszerte nyomon követi e felsorolt emberi jogi jogvédők ügyeit, arra bátorítva a harmadik országokba utazó küldöttségeket, hogy találkozzanak velük;

o

o o

| 216. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 69. ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az EU küldöttségvezetőinek. |
| --- | --- |

216.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 69. ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és az EU küldöttségvezetőinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0070.

(2)  A/RES/55/2.

(3)  A 11855/2012 tanácsi dokumentum.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0575.

(5)  HL C 236. E, 2011.8.12., 69. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0252.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0259.

(8)  HL C 153. E, 2013.5.31., 115. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0013.

(10)  HL C 33. E, 2013.2.5., 165. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

(12)  A/RES/67/176.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0206.

(14)  HL C 236. E, 2011.8.12., 107. o.

(15)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(16)  HL C 290. E, 2006.11.29., 107. o.

(17)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(18)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(19)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0059.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0420.

(21)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0394.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0180.

(23)  A/RES/69/186.

(24)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0286.

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 509/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., 2014.5.20., 67. o.).

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/172 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/172

---

P8_TA(2015)0077

Az EU és az Arab Államok Ligája közötti kapcsolatok és a terrorizmus elleni küzdelemben való együttműködés

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az EU és az Arab Államok Ligája közötti kapcsolatokról és a terrorizmus elleni küzdelemben való együttműködésről (2015/2573(RSP))

(2016/C 316/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa által 2014. szeptember 24-én elfogadott, a terrorcselekmények következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló határozatra (2178 (2014) sz. határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa által 2014. szeptember 24-én elfogadott, a terrorcselekmények következtében a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekről szóló határozatra (2178 (2014) sz. határozat),

| — | tekintettel a bel- és igazságügyi miniszterek 2015. január 29–30-án Rigában tartott informális találkozóját követő Rigai Együttes Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bel- és igazságügyi miniszterek 2015. január 29–30-án Rigában tartott informális találkozóját követő Rigai Együttes Nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU és az Arab Liga máltai összekötő irodájának a Bizottság és az Arab Liga közötti párbeszéd elősegítésére irányuló tevékenységére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az Arab Liga máltai összekötő irodájának a Bizottság és az Arab Liga közötti párbeszéd elősegítésére irányuló tevékenységére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Arab Államok Ligája közötti 2014. június 10–11-én tartott harmadik külügyminiszteri találkozón kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Arab Államok Ligája közötti 2014. június 10–11-én tartott harmadik külügyminiszteri találkozón kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az egyetértési megállapodás 2015. január 19-i aláírására, amely megállapodást az Európai Unió képviseletében Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, illetve az Arab Államok Ligája képviseletében Nabíl el-Arabi az Arab Államok Ligájának főtitkára írt alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetértési megállapodás 2015. január 19-i aláírására, amely megállapodást az Európai Unió képviseletében Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, illetve az Arab Államok Ligája képviseletében Nabíl el-Arabi az Arab Államok Ligájának főtitkára írt alá,

| — | tekintettel az EU belső biztonsági stratégiájára, melyet a Tanács 2010. február 25-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU belső biztonsági stratégiájára, melyet a Tanács 2010. február 25-én fogadott el,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, különösen 2015. február 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a terrorizmus elleni küzdelemről szóló, különösen 2015. február 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel a terrorizmus leküzdését célzó intézkedésekről szóló 2015. február 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus leküzdését célzó intézkedésekről szóló 2015. február 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az egyiptomi helyzetről szóló 2015. január 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyiptomi helyzetről szóló 2015. január 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Arab Liga országairól szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arab Liga országairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Federica Mogherini alelnök/főképviselő 2015. január 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini alelnök/főképviselő 2015. január 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség jelentős fenyegetést jelentenek a biztonságra és a szabadságokra globális szinten, és mivel az alapvető jogok tisztelete a sikeres terrorizmusellenes politikák nélkülözhetetlen eleme; |
| --- | --- |

A.

mivel a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség jelentős fenyegetést jelentenek a biztonságra és a szabadságokra globális szinten, és mivel az alapvető jogok tisztelete a sikeres terrorizmusellenes politikák nélkülözhetetlen eleme;

| B. | mivel a terrorizmus globális fenyegetés, amelyre a nemzeti kormányok és a regionális és nemzetközi szervezetek összehangolt erőfeszítése révén kell megoldást találni; hangsúlyozza, hogy erre a fenyegetésre csak egy globális szövetség adhat hatékony, a nemzetközi jognak, az alapvető értékeknek és a nemzetközi emberi jogi normáknak teljes mértékben megfelelő megoldást; |
| --- | --- |

B.

mivel a terrorizmus globális fenyegetés, amelyre a nemzeti kormányok és a regionális és nemzetközi szervezetek összehangolt erőfeszítése révén kell megoldást találni; hangsúlyozza, hogy erre a fenyegetésre csak egy globális szövetség adhat hatékony, a nemzetközi jognak, az alapvető értékeknek és a nemzetközi emberi jogi normáknak teljes mértékben megfelelő megoldást;

| C. | mivel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini, illetve az Arab Államok Ligájának (AL) főtitkára, Nabíl el-Arabi 2015. január 19-én egyetértési megállapodást írt alá az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és az Arab Államok Ligájának főtitkársága között; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Federica Mogherini, illetve az Arab Államok Ligájának (AL) főtitkára, Nabíl el-Arabi 2015. január 19-én egyetértési megállapodást írt alá az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és az Arab Államok Ligájának főtitkársága között;

| D. | mivel az EKSZ és az Arab Liga főtitkársága közötti 2015. évi egyetértési megállapodás tartalma nem nyilvános; |
| --- | --- |

D.

mivel az EKSZ és az Arab Liga főtitkársága közötti 2015. évi egyetértési megállapodás tartalma nem nyilvános;

| E. | mivel az EU és az Arab Liga közös érdeke a regionális békét és stabilitást biztosító tartós megoldás; mivel ennek az egyetértési megállapodásnak célja az EU tagállamai és az Arab Liga tagállamai közötti kapcsolatok támogatása és megerősítése a munkastruktúrák bővítése, a tapasztalatcsere és a párbeszéd révén, a közös érdekű területek közös céljainak és célkitűzéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU és az Arab Liga közös érdeke a regionális békét és stabilitást biztosító tartós megoldás; mivel ennek az egyetértési megállapodásnak célja az EU tagállamai és az Arab Liga tagállamai közötti kapcsolatok támogatása és megerősítése a munkastruktúrák bővítése, a tapasztalatcsere és a párbeszéd révén, a közös érdekű területek közös céljainak és célkitűzéseinek elérése érdekében;

| F. | mivel azzal a jelenséggel, hogy európai harcosok a világ különböző pontjaira utaznak a dzsihádot megvívni, valószínűleg az elkövetkező években is számolni kell, mint ahogy azzal a biztonsági kockázattal is, amelyet hazatérésük után az EU-n belül jelentenek; mivel a jelentések szerint mintegy 3000 uniós állampolgár hagyta el hazáját, hogy külföldi harcosként részt vegyen a Szíriában, Irakban és Líbiában kirobbant háborúkban és erőszakban, ami további kihívást jelent az uniós polgárok biztonsága szempontjából; mivel a közelmúltbeli, Párizsban és Koppenhágában történt terrorcselekményeket európai uniós állampolgárok követték el; |
| --- | --- |

F.

mivel azzal a jelenséggel, hogy európai harcosok a világ különböző pontjaira utaznak a dzsihádot megvívni, valószínűleg az elkövetkező években is számolni kell, mint ahogy azzal a biztonsági kockázattal is, amelyet hazatérésük után az EU-n belül jelentenek; mivel a jelentések szerint mintegy 3000 uniós állampolgár hagyta el hazáját, hogy külföldi harcosként részt vegyen a Szíriában, Irakban és Líbiában kirobbant háborúkban és erőszakban, ami további kihívást jelent az uniós polgárok biztonsága szempontjából; mivel a közelmúltbeli, Párizsban és Koppenhágában történt terrorcselekményeket európai uniós állampolgárok követték el;

| G. | mivel az internet és a közösségi média használata segíti a terrorista propaganda terjesztését; mivel a kiberterrorizmus révén a terroristacsoportok a határok fizikai akadályaitól mentesen alakíthatnak ki és tarthatnak fenn kapcsolatokat, és ezáltal kevésbé szorulnak rá arra, hogy egyes országokban támaszponttal vagy menedékhellyel rendelkezzenek; |
| --- | --- |

G.

mivel az internet és a közösségi média használata segíti a terrorista propaganda terjesztését; mivel a kiberterrorizmus révén a terroristacsoportok a határok fizikai akadályaitól mentesen alakíthatnak ki és tarthatnak fenn kapcsolatokat, és ezáltal kevésbé szorulnak rá arra, hogy egyes országokban támaszponttal vagy menedékhellyel rendelkezzenek;

| H. | mivel az Arab Liga valamennyi tagországában az emberi jogok súlyos és rendszeres megsértése tapasztalható; |
| --- | --- |

H.

mivel az Arab Liga valamennyi tagországában az emberi jogok súlyos és rendszeres megsértése tapasztalható;

| I. | mivel olyan civil társadalmi szervezeteket, amelyek az Unió megítélése szerint egyetemes emberi jogaikat és alapvető szabadságaikat gyakorolják, az Arab Liga tagállamainak kormányai terrorista szervezeteknek bélyegeznek; mivel egyre gyakrabban hivatkoznak a terrorizmus elleni küzdelemre és a nemzetbiztonságra az ellenzék képviselőivel, a civil társadalommal és az újságírókkal szembeni kemény fellépések igazolásaként; |
| --- | --- |

I.

mivel olyan civil társadalmi szervezeteket, amelyek az Unió megítélése szerint egyetemes emberi jogaikat és alapvető szabadságaikat gyakorolják, az Arab Liga tagállamainak kormányai terrorista szervezeteknek bélyegeznek; mivel egyre gyakrabban hivatkoznak a terrorizmus elleni küzdelemre és a nemzetbiztonságra az ellenzék képviselőivel, a civil társadalommal és az újságírókkal szembeni kemény fellépések igazolásaként;

| J. | mivel az Unió külpolitikájának is hozzá kell járulnia a terroristaveszély elleni küzdelemhez, amely veszély egyre súlyosabb méreteket ölt az EU egyes szomszédos térségeiben; mivel a terrorizmus elleni küzdelem megelőzési stratégiáit egy olyan sokrétű megközelítésre kell alapozni, amelynek célja az Unió területén történő támadások előkészítésének közvetlen megakadályozása, valamint a terrorizmust kiváltó okokkal való szembenézés szükségességének integrálása; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió külpolitikájának is hozzá kell járulnia a terroristaveszély elleni küzdelemhez, amely veszély egyre súlyosabb méreteket ölt az EU egyes szomszédos térségeiben; mivel a terrorizmus elleni küzdelem megelőzési stratégiáit egy olyan sokrétű megközelítésre kell alapozni, amelynek célja az Unió területén történő támadások előkészítésének közvetlen megakadályozása, valamint a terrorizmust kiváltó okokkal való szembenézés szükségességének integrálása;

| K. | mivel az Unió világszerte elítéli a halálbüntetés, illetve a kegyetlen és embertelen büntetés alkalmazását, többek között a terrorista cselekmények elkövetése miatt elítéltek esetében is; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unió világszerte elítéli a halálbüntetés, illetve a kegyetlen és embertelen büntetés alkalmazását, többek között a terrorista cselekmények elkövetése miatt elítéltek esetében is;

| 1. | mélységes megdöbbenését fejezi ki a terrorista támadások által okozott emberi szenvedés mértéke és a halálos áldozatok miatt, és szolidaritásáról biztosítja valamennyi ártatlan áldozat családját; |
| --- | --- |

1.

mélységes megdöbbenését fejezi ki a terrorista támadások által okozott emberi szenvedés mértéke és a halálos áldozatok miatt, és szolidaritásáról biztosítja valamennyi ártatlan áldozat családját;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus közvetlen veszélyt jelent minden ország és minden ember számára, etnikai hovatartozástól, vallástól, illetve meggyőződéstől függetlenül; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmus közvetlen veszélyt jelent minden ország és minden ember számára, etnikai hovatartozástól, vallástól, illetve meggyőződéstől függetlenül;

| 3. | kéri, hogy tegyék közzé az egyetértési megállapodást, hogy annak tartalmát demokratikus és bírói ellenőrzésnek lehessen alávetni; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy tegyék közzé az egyetértési megállapodást, hogy annak tartalmát demokratikus és bírói ellenőrzésnek lehessen alávetni;

| 4. | felszólítja a Tanácsot, hogy az Arab Liga valamennyi tagállamával együtt dolgozza ki a terrorizmus harmonizált és egyértelmű meghatározását; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Tanácsot, hogy az Arab Liga valamennyi tagállamával együtt dolgozza ki a terrorizmus harmonizált és egyértelmű meghatározását;

| 5. | kiemeli a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos ügyekben a válsághelyzetekre vonatkozó információcsere révén történő együttműködés fontosságát; hangsúlyozza adott esetben az értékelések és bevált gyakorlatok megosztásának, valamint a fenyegetések kezelését segítő gyakorlati lépések azonosításában történő együttműködés fontosságát, többek között a radikalizálódás, a terroristák és az idegen harcosok toborzásának és utazásának megállítására irányuló hatékonyabb fellépés, valamint a visszatérő harcosok kezelése vonatkozásában; |
| --- | --- |

5.

kiemeli a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos ügyekben a válsághelyzetekre vonatkozó információcsere révén történő együttműködés fontosságát; hangsúlyozza adott esetben az értékelések és bevált gyakorlatok megosztásának, valamint a fenyegetések kezelését segítő gyakorlati lépések azonosításában történő együttműködés fontosságát, többek között a radikalizálódás, a terroristák és az idegen harcosok toborzásának és utazásának megállítására irányuló hatékonyabb fellépés, valamint a visszatérő harcosok kezelése vonatkozásában;

| 6. | megismétli azt az álláspontját, hogy a terrorizmus elleni küzdelemben elengedhetetlen foglalkozni nemcsak a következményekkel, hanem a radikalizálódás mögöttes okaival is, és hangsúlyozza, hogy olyan átfogó ágazatközi megközelítésre van szükség, amely garantálja valamennyi érintett politika bevonását, ideértve a befogadás és a tolerancia kultúrája előmozdításának fontosságát is, például az oktatási, illetve a szociális és regionális politikák révén; |
| --- | --- |

6.

megismétli azt az álláspontját, hogy a terrorizmus elleni küzdelemben elengedhetetlen foglalkozni nemcsak a következményekkel, hanem a radikalizálódás mögöttes okaival is, és hangsúlyozza, hogy olyan átfogó ágazatközi megközelítésre van szükség, amely garantálja valamennyi érintett politika bevonását, ideértve a befogadás és a tolerancia kultúrája előmozdításának fontosságát is, például az oktatási, illetve a szociális és regionális politikák révén;

| 7. | megjegyzi, hogy az Unióban és az arab államokban a jelenlegi terroristaveszély egyik fő oka a dzsihádista szélsőségesség; osztja azt a nézetet, miszerint a radikalizálódás visszafordítására és a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló politika nem lehet hatékony a származási országokkal folytatott szoros együttműködés nélkül; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy az Unióban és az arab államokban a jelenlegi terroristaveszély egyik fő oka a dzsihádista szélsőségesség; osztja azt a nézetet, miszerint a radikalizálódás visszafordítására és a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló politika nem lehet hatékony a származási országokkal folytatott szoros együttműködés nélkül;

| 8. | felhívja az EU és az Arab Liga tagállamainak hatóságait, hogy tartsák tiszteletben a kínzás tilalmát, ami nevezetesen az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményében is szerepel, és amelyet legtöbbjük aláírt és ratifikált; megismétli, hogy a kínzással kikényszerített vallomások érvénytelenek; |
| --- | --- |

8.

felhívja az EU és az Arab Liga tagállamainak hatóságait, hogy tartsák tiszteletben a kínzás tilalmát, ami nevezetesen az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményében is szerepel, és amelyet legtöbbjük aláírt és ratifikált; megismétli, hogy a kínzással kikényszerített vallomások érvénytelenek;

| 9. | megismétli, hogy a terrorista fenyegetésekre való reagálás során meg kell őrizni az egyensúlyt a szabadság és a biztonság között, és minden tervezett intézkedést meg kell vizsgálni annak a jogállamisággal és az alapjogi követelményekkel való összeegyeztethetősége szempontjából is; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy a terrorista fenyegetésekre való reagálás során meg kell őrizni az egyensúlyt a szabadság és a biztonság között, és minden tervezett intézkedést meg kell vizsgálni annak a jogállamisággal és az alapjogi követelményekkel való összeegyeztethetősége szempontjából is;

| 10. | általában véve üdvözli a terrorizmus elleni küzdelem érdekében az Unió és harmadik országok között létrejött együttműködést és partnerséget; üdvözli az EU és az Arab Liga közötti stratégia párbeszéd létrejöttét, többek között a politikai és biztonsági ügyeket érintő eszmecseréket, az EU Politikai és Biztonsági Bizottsága és az arab állandó képviselők közötti rendszeres találkozókat, és nagyra értékeli a korai előrejelzés és a válsághelyzetekre való reagálás területén tett előrelépéseket, különösen a korai előrejelzéssel és a válsághelyzetekre való reagálással foglalkozó projekt teljes körű végrehajtását; |
| --- | --- |

10.

általában véve üdvözli a terrorizmus elleni küzdelem érdekében az Unió és harmadik országok között létrejött együttműködést és partnerséget; üdvözli az EU és az Arab Liga közötti stratégia párbeszéd létrejöttét, többek között a politikai és biztonsági ügyeket érintő eszmecseréket, az EU Politikai és Biztonsági Bizottsága és az arab állandó képviselők közötti rendszeres találkozókat, és nagyra értékeli a korai előrejelzés és a válsághelyzetekre való reagálás területén tett előrelépéseket, különösen a korai előrejelzéssel és a válsághelyzetekre való reagálással foglalkozó projekt teljes körű végrehajtását;

| 11. | emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a terrorizmus elleni intézkedések soha nem használhatók a jogos ellenvélemények elnyomására vagy az emberek egyetemes emberi jogainak megsértésére; felszólítja az Uniót, hogy egyértelmű biztosítékokat építsen be a harmadik országokkal folytatott együttműködésébe annak érdekében, hogy közvetlenül vagy közvetetten ne támogassa vagy igazolja jogszerű szervezetek és személyek terrorizmus elleni küzdelem nevében történő elnyomását; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a terrorizmus elleni intézkedések soha nem használhatók a jogos ellenvélemények elnyomására vagy az emberek egyetemes emberi jogainak megsértésére; felszólítja az Uniót, hogy egyértelmű biztosítékokat építsen be a harmadik országokkal folytatott együttműködésébe annak érdekében, hogy közvetlenül vagy közvetetten ne támogassa vagy igazolja jogszerű szervezetek és személyek terrorizmus elleni küzdelem nevében történő elnyomását;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EU és az Arab Liga külügyminiszterei abban is megegyeztek, hogy tovább folytatják a terrorizmus elleni globális ENSZ-stratégia átfogó végrehajtására irányuló munkát; támogatja, hogy üdvözölték az ENSZ Terrorizmusellenes Központjának elindítását a Két Szent Mecset Őrzőjének kezdeményezésére, és kérték e központ támogatását, továbbá hogy üdvözölték a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó, 2014 márciusában Bagdadban tartott első nemzetközi konferenciát mint a nemzetközi együttműködés előmozdítására és a terrorizmus regionális szintű leküzdésére irányuló megfelelő eszközök és módszerek megvitatására és megkeresésére szolgáló lehetőséget; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az EU és az Arab Liga külügyminiszterei abban is megegyeztek, hogy tovább folytatják a terrorizmus elleni globális ENSZ-stratégia átfogó végrehajtására irányuló munkát; támogatja, hogy üdvözölték az ENSZ Terrorizmusellenes Központjának elindítását a Két Szent Mecset Őrzőjének kezdeményezésére, és kérték e központ támogatását, továbbá hogy üdvözölték a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó, 2014 márciusában Bagdadban tartott első nemzetközi konferenciát mint a nemzetközi együttműködés előmozdítására és a terrorizmus regionális szintű leküzdésére irányuló megfelelő eszközök és módszerek megvitatására és megkeresésére szolgáló lehetőséget;

| 13. | ismételten hangsúlyozza az Unió és az Arab Liga között az emberi jogok területén folytatott együttműködés fontosságát, kiemelve az emberi jogok további előmozdításának és védelmének, illetve mindenki számára történő garantálásának jelentőségét, beleértve a gazdasági és társadalmi fejlődéshez való jogot, a véleménynyilvánítás és a vallás vagy meggyőződés szabadságát, egyben támogatva a toleranciát és a különböző vallások együttélését, illetve elutasítva a kirekesztést, szélsőségességet, uszítást és a gyűlölet- és erőszakkeltést; |
| --- | --- |

13.

ismételten hangsúlyozza az Unió és az Arab Liga között az emberi jogok területén folytatott együttműködés fontosságát, kiemelve az emberi jogok további előmozdításának és védelmének, illetve mindenki számára történő garantálásának jelentőségét, beleértve a gazdasági és társadalmi fejlődéshez való jogot, a véleménynyilvánítás és a vallás vagy meggyőződés szabadságát, egyben támogatva a toleranciát és a különböző vallások együttélését, illetve elutasítva a kirekesztést, szélsőségességet, uszítást és a gyűlölet- és erőszakkeltést;

| 14. | felhívja a Tanácsot, hogy ellenőrizze, megsértették-e az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexét az elnyomáshoz kapcsolódóan; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Tanácsot, hogy ellenőrizze, megsértették-e az EU fegyverkivitelről szóló magatartási kódexét az elnyomáshoz kapcsolódóan;

| 15. | felszólítja az Uniót, hogy az Arab Államok Ligájával együttműködve fejlesszen ki egy, a fegyverkereskedelem megállítását célzó mechanizmust, különösen azokra az országokra összpontosítva, ahonnan a terrorizmus kiindul, vagy ahol a terroristákat kiképzik; felszólítja az Uniót, hogy szorosan kísérje figyelemmel a fegyverek kivitelét, különös tekintettel a kettős felhasználású technológiákra, amelyeket aztán felhasználhatnak a terroristák; rendkívül fontosnak tartja, hogy a terrorizmus finanszírozásával szemben az érintett szereplőkkel – az Arab Ligát és tagjait is ideértve – összehangoltan lépjenek fel; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az Uniót, hogy az Arab Államok Ligájával együttműködve fejlesszen ki egy, a fegyverkereskedelem megállítását célzó mechanizmust, különösen azokra az országokra összpontosítva, ahonnan a terrorizmus kiindul, vagy ahol a terroristákat kiképzik; felszólítja az Uniót, hogy szorosan kísérje figyelemmel a fegyverek kivitelét, különös tekintettel a kettős felhasználású technológiákra, amelyeket aztán felhasználhatnak a terroristák; rendkívül fontosnak tartja, hogy a terrorizmus finanszírozásával szemben az érintett szereplőkkel – az Arab Ligát és tagjait is ideértve – összehangoltan lépjenek fel;

| 16. | úgy véli, hogy az Uniónak újra át kell gondolnia a származási, tranzit- és célországokkal – amelyeken keresztül a külföldi harcosok és az őket támogató források célhoz jutottak –, köztük az Arab Liga tagállamaival folytatott korábbi terrorizmus elleni együttműködést jellemző általános hiányosságokat; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az Uniónak újra át kell gondolnia a származási, tranzit- és célországokkal – amelyeken keresztül a külföldi harcosok és az őket támogató források célhoz jutottak –, köztük az Arab Liga tagállamaival folytatott korábbi terrorizmus elleni együttműködést jellemző általános hiányosságokat;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni intézkedésekkel kapcsolatos átfogó uniós stratégiának egy diplomáciai, társadalmi-gazdasági, fejlesztési, konfliktusmegelőzési, béketeremtési és válságkezelési eszközöket kombináló megközelítés alapján teljes mértékben fel kell használnia a kül- és fejlesztési politikákat a szegénység, a hátrányos megkülönböztetés és a marginalizálódás elleni fellépés, a korrupció leküzdése és a jó kormányzás előmozdítása, valamint a konfliktusok megelőzése és megoldása érdekében, mivel mindezek hozzájárulnak a társadalom egyes csoportjainak és rétegeinek marginalizálódásához, és ezáltal kiszolgáltatottabbá teszik őket a szélsőséges csoportok propagandájával szemben; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a terrorizmus elleni intézkedésekkel kapcsolatos átfogó uniós stratégiának egy diplomáciai, társadalmi-gazdasági, fejlesztési, konfliktusmegelőzési, béketeremtési és válságkezelési eszközöket kombináló megközelítés alapján teljes mértékben fel kell használnia a kül- és fejlesztési politikákat a szegénység, a hátrányos megkülönböztetés és a marginalizálódás elleni fellépés, a korrupció leküzdése és a jó kormányzás előmozdítása, valamint a konfliktusok megelőzése és megoldása érdekében, mivel mindezek hozzájárulnak a társadalom egyes csoportjainak és rétegeinek marginalizálódásához, és ezáltal kiszolgáltatottabbá teszik őket a szélsőséges csoportok propagandájával szemben;

| 18. | emlékeztet arra, hogy az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájának az ENSZ-közgyűlés 60/288 sz. határozatával történt elfogadása révén a nemzetközi közösség elkötelezte magát amellett, hogy olyan intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az emberi jogok mindenki számára történő garantálását és a jogállamiságot mint a terrorizmus ellen küzdelem alapját; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájának az ENSZ-közgyűlés 60/288 sz. határozatával történt elfogadása révén a nemzetközi közösség elkötelezte magát amellett, hogy olyan intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az emberi jogok mindenki számára történő garantálását és a jogállamiságot mint a terrorizmus ellen küzdelem alapját;

| 19. | emlékezteti a tagállamokat és az uniós ügynökségeket, többek között az Europolt és az Eurojustot az őket az Alapjogi Charta, a nemzetközi emberi jogi normák és az Unió külpolitikai célkitűzései alapján terhelő kötelezettségekre; |
| --- | --- |

19.

emlékezteti a tagállamokat és az uniós ügynökségeket, többek között az Europolt és az Eurojustot az őket az Alapjogi Charta, a nemzetközi emberi jogi normák és az Unió külpolitikai célkitűzései alapján terhelő kötelezettségekre;

| 20. | megismétli azt az álláspontját, hogy a vallási kisebbségek jogai elválaszthatatlanul kapcsolódnak a többi alapvető emberi jog és szabadság, például a szabadsághoz, a biztonsághoz, a nemek közötti egyenlőséghez és a szabad véleménynyilvánításhoz való jog tiszteletéhez, és felszólítja az Arab Ligát, az EKSZ-t és mindkét szervezet tagállamait, hogy védjék meg az arab világ vallási kisebbségeit, és teljes mértékben hajtsák végre a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokat; |
| --- | --- |

20.

megismétli azt az álláspontját, hogy a vallási kisebbségek jogai elválaszthatatlanul kapcsolódnak a többi alapvető emberi jog és szabadság, például a szabadsághoz, a biztonsághoz, a nemek közötti egyenlőséghez és a szabad véleménynyilvánításhoz való jog tiszteletéhez, és felszólítja az Arab Ligát, az EKSZ-t és mindkét szervezet tagállamait, hogy védjék meg az arab világ vallási kisebbségeit, és teljes mértékben hajtsák végre a vallás és a meggyőződés szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló uniós iránymutatásokat;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Arab Államok Ligája főtitkárának. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Arab Államok Ligája főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0032.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0012.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/176 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/176

---

P8_TA(2015)0078

A farkassügér fenntartható halászata

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a farkassügér fenntartható halászatáról (2015/2596(RSP))

(2016/C 316/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a farkassügér-állomány állapotáról, különösen a pontos korlátokról, az állományvándorlási útvonalakról és az ívóhelyekről nem áll rendelkezésre elegendő tudományos információ; |
| --- | --- |

A.

mivel a farkassügér-állomány állapotáról, különösen a pontos korlátokról, az állományvándorlási útvonalakról és az ívóhelyekről nem áll rendelkezésre elegendő tudományos információ;

| B. | mivel a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) négy farkassügér-állományt különböztet meg: Kelta-tenger/La Manche csatorna/Északi-tenger, Vizcayai-öböl, az Ibériai-tenger nyugati vizei, valamint Nyugat-Skócia/Írország; |
| --- | --- |

B.

mivel a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) négy farkassügér-állományt különböztet meg: Kelta-tenger/La Manche csatorna/Északi-tenger, Vizcayai-öböl, az Ibériai-tenger nyugati vizei, valamint Nyugat-Skócia/Írország;

| C. | mivel több tanulmány rámutatott, hogy a farkassügér-állomány állapota a Bizottság által korábban tett sürgősségi intézkedések ellenére aggasztó; |
| --- | --- |

C.

mivel több tanulmány rámutatott, hogy a farkassügér-állomány állapota a Bizottság által korábban tett sürgősségi intézkedések ellenére aggasztó;

| D. | mivel amiatt, hogy a mortalitás még mindig nagyon magas, és a farkassügér későn válik ivaréretté és lassan növekszik, hosszú időszakot igényel a populáció méretének helyreállása; |
| --- | --- |

D.

mivel amiatt, hogy a mortalitás még mindig nagyon magas, és a farkassügér későn válik ivaréretté és lassan növekszik, hosszú időszakot igényel a populáció méretének helyreállása;

| E. | mivel a farkassügér nemes faj, amely iránt jelentős gazdasági értéke miatt nagy a kereslet a halászati ágazatban; |
| --- | --- |

E.

mivel a farkassügér nemes faj, amely iránt jelentős gazdasági értéke miatt nagy a kereslet a halászati ágazatban;

| F. | mivel jelentős számú hajó vesz részt a farkassügér halászatában, és ez a hajók méretét, a halászati idényt és az alkalmazott halászeszközöket tekintve heterogén halászatot jelent; |
| --- | --- |

F.

mivel jelentős számú hajó vesz részt a farkassügér halászatában, és ez a hajók méretét, a halászati idényt és az alkalmazott halászeszközöket tekintve heterogén halászatot jelent;

| G. | mivel a szabadidős horgászatból származó fogások jelentős méreteket öltenek, és a faj fogásainak legalább az egynegyedét teszik ki; |
| --- | --- |

G.

mivel a szabadidős horgászatból származó fogások jelentős méreteket öltenek, és a faj fogásainak legalább az egynegyedét teszik ki;

| H. | mivel a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy az állományokat a maximális fenntartható hozam fölötti szintre kell növelni, vagy ezen a szinten fenn kell tartani azokat; |
| --- | --- |

H.

mivel a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy az állományokat a maximális fenntartható hozam fölötti szintre kell növelni, vagy ezen a szinten fenn kell tartani azokat;

| I. | mivel a farkassügérre nem vonatkozik megengedett teljes kifogható mennyiség (TAC); |
| --- | --- |

I.

mivel a farkassügérre nem vonatkozik megengedett teljes kifogható mennyiség (TAC);

| J. | mivel a Bizottság sürgősségi intézkedéseket hozott, amelyek 2015. április 30-ig tiltják a farkassügér nyílt vízi vonóhálós halászatát a Kelta-tengerben, a La Manche csatornában, az Ír-tengerben és az Északi-tenger déli részén; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság sürgősségi intézkedéseket hozott, amelyek 2015. április 30-ig tiltják a farkassügér nyílt vízi vonóhálós halászatát a Kelta-tengerben, a La Manche csatornában, az Ír-tengerben és az Északi-tenger déli részén;

| K. | mivel az eddig hozott nemzeti gazdálkodási intézkedések nem elegendőek ezen faj fenntartásához, és nem oldják meg az erőforrásokhoz való hozzáféréssel és azok megosztásával kapcsolatos problémákat; |
| --- | --- |

K.

mivel az eddig hozott nemzeti gazdálkodási intézkedések nem elegendőek ezen faj fenntartásához, és nem oldják meg az erőforrásokhoz való hozzáféréssel és azok megosztásával kapcsolatos problémákat;

| L. | mivel a farkassügér halászatát az ívási időszakban különösen korlátozni kell, mivel ez látványosan lelassítja az állomány megújulását, és megakadályozza annak helyreállását; |
| --- | --- |

L.

mivel a farkassügér halászatát az ívási időszakban különösen korlátozni kell, mivel ez látványosan lelassítja az állomány megújulását, és megakadályozza annak helyreállását;

| M. | mivel Írország a farkassügér halászatát szabadidős horgászok számára tartja fenn; |
| --- | --- |

M.

mivel Írország a farkassügér halászatát szabadidős horgászok számára tartja fenn;

| N. | mivel a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) ajánlása szerint a farkassügér halászati mortalitását mintegy 60 %-kal csökkenteni kell; |
| --- | --- |

N.

mivel a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) ajánlása szerint a farkassügér halászati mortalitását mintegy 60 %-kal csökkenteni kell;

| O. | mivel a farkassügérrel foglalkozó Inter-AC munkacsoport európai gazdálkodási intézkedéseket javasol; |
| --- | --- |

O.

mivel a farkassügérrel foglalkozó Inter-AC munkacsoport európai gazdálkodási intézkedéseket javasol;

| P. | mivel a farkassügér fenntartható halászata olyan szakpolitikai döntéseket tesz szükségessé, amelyeket valamennyi érintett fél bevonásával kell meghozni; |
| --- | --- |

P.

mivel a farkassügér fenntartható halászata olyan szakpolitikai döntéseket tesz szükségessé, amelyeket valamennyi érintett fél bevonásával kell meghozni;

| 1. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérjék fel a farkassügér-állomány állapotát, és annak határvonalait, a faj vándorlását és az ívóhelyek pontos helyét; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják fel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot, amely jelentős támogatást nyújt tudományos adatgyűjtéshez; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérjék fel a farkassügér-állomány állapotát, és annak határvonalait, a faj vándorlását és az ívóhelyek pontos helyét; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják fel az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot, amely jelentős támogatást nyújt tudományos adatgyűjtéshez;

| 2. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy pontosan fel kell mérni a farkassügér-halászat különböző szegmenseit, és azt, hogy milyen százalékos arányt tesznek ki a szabadidős horgászatból származó fogások; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy pontosan fel kell mérni a farkassügér-halászat különböző szegmenseit, és azt, hogy milyen százalékos arányt tesznek ki a szabadidős horgászatból származó fogások;

| 3. | úgy véli, hogy a farkassügér halászatának kezelésére irányuló uniós szintű intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy megőrizzük ezt a fajt; úgy véli továbbá, hogy ezeknek az intézkedéseknek kellő mértékben figyelembe kell venniük a tudományos ismereteket, és a helyi irányításra, valamint a regionalizáció elvére kell támaszkodniuk; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a farkassügér halászatának kezelésére irányuló uniós szintű intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy megőrizzük ezt a fajt; úgy véli továbbá, hogy ezeknek az intézkedéseknek kellő mértékben figyelembe kell venniük a tudományos ismereteket, és a helyi irányításra, valamint a regionalizáció elvére kell támaszkodniuk;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot többéves gazdálkodási tervre a farkassügérre vonatkozóan annak érdekében, hogy a maximális fenntartható hozam fölötti szintre növeljék az állományt; hangsúlyozza, hogy a gazdálkodási terv elkészítésébe be kell vonni a professzionális és szabadidős horgászokat, valamint tanácsadó testületeket; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot többéves gazdálkodási tervre a farkassügérre vonatkozóan annak érdekében, hogy a maximális fenntartható hozam fölötti szintre növeljék az állományt; hangsúlyozza, hogy a gazdálkodási terv elkészítésébe be kell vonni a professzionális és szabadidős horgászokat, valamint tanácsadó testületeket;

| 5. | emlékeztet arra, hogy a többéves gazdálkodási terveket az együttdöntési eljárás szerint kell elkészíteni; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy a többéves gazdálkodási terveket az együttdöntési eljárás szerint kell elkészíteni;

| 6. | úgy véli, hogy a farkassügérre vonatkozó többéves gazdálkodási terv kidolgozása érdekében fontos felmérni a kereskedelmi halászatra vonatkozó, különböző gazdálkodási intézkedéseket, különösen a teljes kifogható mennyiségek meghatározását, és a haltenyésztés védelme érdekében szükség van tudományosan megalapozott döntésre a legkisebb kirakodási méretre és a térbeli és időbeli tilalmakra vonatkozóan, továbbá egyéb technikai intézkedésekre; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a farkassügérre vonatkozó többéves gazdálkodási terv kidolgozása érdekében fontos felmérni a kereskedelmi halászatra vonatkozó, különböző gazdálkodási intézkedéseket, különösen a teljes kifogható mennyiségek meghatározását, és a haltenyésztés védelme érdekében szükség van tudományosan megalapozott döntésre a legkisebb kirakodási méretre és a térbeli és időbeli tilalmakra vonatkozóan, továbbá egyéb technikai intézkedésekre;

| 7. | elismeri, hogy a teljes kifogható mennyiség bevezetése gondokat okozna, különösen a fogási statisztikák kiszámítását, a kvótáknak a különböző tevékenységek közötti nemzeti szintű elosztását, valamint a szabadidős horgászat figyelembevételének nehézségeit illetően, azonban annak fényében, hogy feltétlenül szükség van arra, hogy foglalkozzunk a farkassügér-állományok állapotával, hangsúlyozza, hogy fontolóra kell venni egy ilyen intézkedés meghozatalát; |
| --- | --- |

7.

elismeri, hogy a teljes kifogható mennyiség bevezetése gondokat okozna, különösen a fogási statisztikák kiszámítását, a kvótáknak a különböző tevékenységek közötti nemzeti szintű elosztását, valamint a szabadidős horgászat figyelembevételének nehézségeit illetően, azonban annak fényében, hogy feltétlenül szükség van arra, hogy foglalkozzunk a farkassügér-állományok állapotával, hangsúlyozza, hogy fontolóra kell venni egy ilyen intézkedés meghozatalát;

| 8. | úgy véli, hogy uniós intézkedésekre van szükség a szabadidős horgászatra vonatkozóan, mennyiségi korlátozások formájában, amelynek megvalósítási módját a későbbiekben kell meghatározni; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy uniós intézkedésekre van szükség a szabadidős horgászatra vonatkozóan, mennyiségi korlátozások formájában, amelynek megvalósítási módját a későbbiekben kell meghatározni;

| 9. | úgy véli, hogy a kereskedelmi halászatra és a szabadidős horgászatra vonatkozó intézkedéseknek összhangban kell lenniük egymással annak érdekében, hogy a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban az állomány tekintetében fenntartsuk a maximális fenntartható hozam fölötti szintet; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a kereskedelmi halászatra és a szabadidős horgászatra vonatkozó intézkedéseknek összhangban kell lenniük egymással annak érdekében, hogy a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban az állomány tekintetében fenntartsuk a maximális fenntartható hozam fölötti szintet;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/178 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/178

---

P8_TA(2015)0079

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 28. ülése

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2015-ben képviselendő uniós prioritásokról (2015/2572(RSP))

(2016/C 316/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire, többek között a Gyermek Jogairól szóló Egyezményre és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire, többek között a Gyermek Jogairól szóló Egyezményre és a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) létrehozásáról szóló 60/251. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) létrehozásáról szóló 60/251. számú határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Szociális Chartára és az EU Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Egyezményére, az Európai Szociális Chartára és az EU Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-én elfogadott uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-én elfogadott uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az emberi jogok megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, beleértve a témával kapcsolatos sürgősségi állásfoglalásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok megsértéséről szóló korábbi állásfoglalásaira, beleértve a témával kapcsolatos sürgősségi állásfoglalásokat,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című 2013. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című 2013. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának az ENSZ emberi jogi fórumain képviselendő uniós prioritásokról szóló 2015. február 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának az ENSZ emberi jogi fórumain képviselendő uniós prioritásokról szóló 2015. február 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére, valamint 18., 21., 27. és 47. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Tanács 2015. március 2-tól27-ig tartó 28. ülésszakára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Tanács 2015. március 2-tól27-ig tartó 28. ülésszakára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak részét képezi, és az európai egység és integritás egyik sarokköve; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok egyetemességének tiszteletben tartása, előmozdítása és védelme az Európai Unió etikai és jogi vívmányainak részét képezi, és az európai egység és integritás egyik sarokköve;

| B. | mivel az emberi jogok nemzetiségre, fajra, nemre, etnikai származásra, vallásra vagy bármely egyéb helyzetre való tekintet nélkül minden ember elidegeníthetetlen jogai, amelyek tiszteletben tartásáról az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint további nemzetközi emberi jogi egyezmények, nyilatkozatok és határozatok rendelkeznek; |
| --- | --- |

B.

mivel az emberi jogok nemzetiségre, fajra, nemre, etnikai származásra, vallásra vagy bármely egyéb helyzetre való tekintet nélkül minden ember elidegeníthetetlen jogai, amelyek tiszteletben tartásáról az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, valamint további nemzetközi emberi jogi egyezmények, nyilatkozatok és határozatok rendelkeznek;

| C. | mivel az emberi jogok – legyen szó polgári, politikai, gazdasági, szociális vagy kulturális jogokról – oszthatatlanok, egymáshoz kapcsolódnak, valamint egymást feltételezik, és e jogok bármelyikének megvonása a többire is közvetlen és negatív hatással van; |
| --- | --- |

C.

mivel az emberi jogok – legyen szó polgári, politikai, gazdasági, szociális vagy kulturális jogokról – oszthatatlanok, egymáshoz kapcsolódnak, valamint egymást feltételezik, és e jogok bármelyikének megvonása a többire is közvetlen és negatív hatással van;

| D. | mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának elmulasztása és a törvényes demokratikus részvétel hiánya instabilitáshoz, az államok összeomlásához, humanitárius válságokhoz és fegyveres konfliktusokhoz vezet; |
| --- | --- |

D.

mivel az emberi jogok tiszteletben tartásának elmulasztása és a törvényes demokratikus részvétel hiánya instabilitáshoz, az államok összeomlásához, humanitárius válságokhoz és fegyveres konfliktusokhoz vezet;

| E. | mivel az Unió harmadik országokkal kapcsolatos fellépéseit a Lisszaboni Szerződés 21. cikke vezérli, amely megerősíti az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemességét és oszthatatlanságát, és rendelkezik az emberi méltóságnak, az egyenlőség és a szolidaritás elveinek, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és a nemzetközi jogban foglalt elveknek a tiszteletben tartásáról; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió harmadik országokkal kapcsolatos fellépéseit a Lisszaboni Szerződés 21. cikke vezérli, amely megerősíti az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemességét és oszthatatlanságát, és rendelkezik az emberi méltóságnak, az egyenlőség és a szolidaritás elveinek, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában és a nemzetközi jogban foglalt elveknek a tiszteletben tartásáról;

| F. | mivel minden állam kötelessége tiszteletben tartani lakosságának alapvető jogait, és konkrét intézkedéseket hozni e jogok nemzeti szintű előmozdítása érdekében, továbbá nemzetközi szinten együttműködni az emberi jogok valamennyi területen történő érvényesítése előtti akadályok megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel minden állam kötelessége tiszteletben tartani lakosságának alapvető jogait, és konkrét intézkedéseket hozni e jogok nemzeti szintű előmozdítása érdekében, továbbá nemzetközi szinten együttműködni az emberi jogok valamennyi területen történő érvényesítése előtti akadályok megszüntetése érdekében;

| G. | mivel az Emberi Jogi Tanács rendes ülései, a különleges előadók kijelölése, a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés és az egyes országokban kialakult helyzetekre vagy tematikus kérdésekre vonatkozó különleges eljárások hozzájárulnak az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdításához és tiszteletben tartásához; |
| --- | --- |

G.

mivel az Emberi Jogi Tanács rendes ülései, a különleges előadók kijelölése, a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés és az egyes országokban kialakult helyzetekre vagy tematikus kérdésekre vonatkozó különleges eljárások hozzájárulnak az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdításához és tiszteletben tartásához;

| H. | mivel sajnálatos módon az Emberi Jogi Tanács néhány jelenlegi tagját az emberi jogok legsúlyosabb megsértőiként tartják számon és ők eddig kevés hajlandóságot mutattak, hogy együttműködjenek az ENSZ különleges eljárásaival és eleget tegyenek az ENSZ emberi jogi egyezmény alapján létrehozott testületei felé történő jelentéstételi kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

H.

mivel sajnálatos módon az Emberi Jogi Tanács néhány jelenlegi tagját az emberi jogok legsúlyosabb megsértőiként tartják számon és ők eddig kevés hajlandóságot mutattak, hogy együttműködjenek az ENSZ különleges eljárásaival és eleget tegyenek az ENSZ emberi jogi egyezmény alapján létrehozott testületei felé történő jelentéstételi kötelezettségeiknek;

Az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa

| 1. | üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) soron következő, 28. rendes ülésszakára vonatkozóan a Tanács 2015. február 9-i következtetéseiben rögzített uniós prioritásokat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) soron következő, 28. rendes ülésszakára vonatkozóan a Tanács 2015. február 9-i következtetéseiben rögzített uniós prioritásokat;

| 2. | üdvözli Joachim Rücker nagykövet Emberi Jogi Tanács 2015-ös elnökévé történő kinevezését; |
| --- | --- |

2.

üdvözli Joachim Rücker nagykövet Emberi Jogi Tanács 2015-ös elnökévé történő kinevezését;

| 3. | gratulál Zeid Raad el-Husszeinnek az ENSZ emberi jogi főbiztosának történő kinevezéséhez, és leghatározottabb támogatásáról biztosítja munkája és megbízatása során; |
| --- | --- |

3.

gratulál Zeid Raad el-Husszeinnek az ENSZ emberi jogi főbiztosának történő kinevezéséhez, és leghatározottabb támogatásáról biztosítja munkája és megbízatása során;

| 4. | üdvözli Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője részvételét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának magas szintű ülésén, mivel ez megfelelően tükrözi az EU többoldalú emberi jogi rendszer iránti erős elkötelezettségét; |
| --- | --- |

4.

üdvözli Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője részvételét az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának magas szintű ülésén, mivel ez megfelelően tükrözi az EU többoldalú emberi jogi rendszer iránti erős elkötelezettségét;

| 5. | üdvözli az ENSZ emberi jogi főbiztosa által az ENSZ Közgyűlése számára készített, a 2013. december és 2014. november közötti időszakról szóló éves jelentést és teljes mértékben támogatja a hivatal függetlenségét és integritását; hangsúlyozza e függetlenség megóvásának fontosságát, annak biztosítása érdekében, hogy a főbiztos továbbra is hatékonyan és részrehajlás nélkül láthassa el feladatát; ismételten hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalát megfelelő finanszírozásban kell részesíteni; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az ENSZ emberi jogi főbiztosa által az ENSZ Közgyűlése számára készített, a 2013. december és 2014. november közötti időszakról szóló éves jelentést és teljes mértékben támogatja a hivatal függetlenségét és integritását; hangsúlyozza e függetlenség megóvásának fontosságát, annak biztosítása érdekében, hogy a főbiztos továbbra is hatékonyan és részrehajlás nélkül láthassa el feladatát; ismételten hangsúlyozza, hogy az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalát megfelelő finanszírozásban kell részesíteni;

| 6. | megismétli az Európai Parlament és az Emberi Jogi Albizottság kötelezettségvállalását, hogy támogatják egy erős többoldalú emberi jogi rendszer létrehozását az ENSZ égisze alatt, amely felöleli az ENSZ Közgyűlés harmadik bizottságát, az Emberi Jogi Tanácsot, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalát, valamint a témával foglalkozó szakosodott ENSZ-ügynökségek, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által végzett munkát, valamint az ENSZ különleges eljárásait; |
| --- | --- |

6.

megismétli az Európai Parlament és az Emberi Jogi Albizottság kötelezettségvállalását, hogy támogatják egy erős többoldalú emberi jogi rendszer létrehozását az ENSZ égisze alatt, amely felöleli az ENSZ Közgyűlés harmadik bizottságát, az Emberi Jogi Tanácsot, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalát, valamint a témával foglalkozó szakosodott ENSZ-ügynökségek, például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által végzett munkát, valamint az ENSZ különleges eljárásait;

| 7. | szorgalmazza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) – különösen az EU genfi és New York-i küldöttségének közreműködésével – megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza az EU koherenciáját, és egységesen mutassa be az Unió álláspontját; megerősíti annak fontosságát, hogy az ENSZ Közgyűlés, a harmadik bizottság és az Emberi Jogi Tanács keretében New Yorkban és Genfben végzett munkát a koherencia biztosítása érdekében beépítsék az EU megfelelő külső és belső tevékenységeibe; |
| --- | --- |

7.

szorgalmazza, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) – különösen az EU genfi és New York-i küldöttségének közreműködésével – megfelelő időben tartott tartalmas konzultációk alapján fokozza az EU koherenciáját, és egységesen mutassa be az Unió álláspontját; megerősíti annak fontosságát, hogy az ENSZ Közgyűlés, a harmadik bizottság és az Emberi Jogi Tanács keretében New Yorkban és Genfben végzett munkát a koherencia biztosítása érdekében beépítsék az EU megfelelő külső és belső tevékenységeibe;

| 8. | úgy véli, hogy az Emberi Jogi Tanács hitelességét gyengíti, hogy számos tagországában továbbra is zaklatnak és letartóztatnak emberi jogi aktivistákat és ellenzékieket; ismételten hangsúlyozza, hogy álláspontja szerint az EJT tagjait azon tagállamok közül kellene megválasztani, amelyek tiszteletben tartják az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát, és amelyek beleegyeztek az állandó meghívások valamennyi különleges eljárásra történő kiterjesztésébe, és sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el emberi jogi teljesítménykritériumokat, amelyeknek az EJT tagjává választandó minden államra érvényesnek kellene lenniük; sürgeti a tagállamokat, hogy szorgalmazzanak átlátható, nyílt és versenyelvű folyamatokat az EJT tagjainak megválasztására; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az Emberi Jogi Tanács hitelességét gyengíti, hogy számos tagországában továbbra is zaklatnak és letartóztatnak emberi jogi aktivistákat és ellenzékieket; ismételten hangsúlyozza, hogy álláspontja szerint az EJT tagjait azon tagállamok közül kellene megválasztani, amelyek tiszteletben tartják az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát, és amelyek beleegyeztek az állandó meghívások valamennyi különleges eljárásra történő kiterjesztésébe, és sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak el emberi jogi teljesítménykritériumokat, amelyeknek az EJT tagjává választandó minden államra érvényesnek kellene lenniük; sürgeti a tagállamokat, hogy szorgalmazzanak átlátható, nyílt és versenyelvű folyamatokat az EJT tagjainak megválasztására;

| 9. | ismételten támogatását fejezi ki a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés iránt és igen nagyra értékeli annak értékes munkáját, továbbá sürgeti a tagországokat, hogy aktívan készítsék elő helyzetértékelésüket többek között a civil társadalom bevonásával, vegyenek részt a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés ülése során az interaktív párbeszédben, illetve a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés eredményeinek elfogadásáról szóló vitában, és hajtsák végre a helyzetértékelés ajánlásait, valamint hozzanak konkrét intézkedéseket az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségeik betartásának javítására és fenntartására; |
| --- | --- |

9.

ismételten támogatását fejezi ki a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés iránt és igen nagyra értékeli annak értékes munkáját, továbbá sürgeti a tagországokat, hogy aktívan készítsék elő helyzetértékelésüket többek között a civil társadalom bevonásával, vegyenek részt a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés ülése során az interaktív párbeszédben, illetve a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés eredményeinek elfogadásáról szóló vitában, és hajtsák végre a helyzetértékelés ajánlásait, valamint hozzanak konkrét intézkedéseket az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségeik betartásának javítására és fenntartására;

| 10. | továbbra is ellenzi a „tömbszavazást” az EJT-ben; sürgeti az EJT tagjait, hogy szavazásuk legyen átlátható; |
| --- | --- |

10.

továbbra is ellenzi a „tömbszavazást” az EJT-ben; sürgeti az EJT tagjait, hogy szavazásuk legyen átlátható;

| 11. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy az érintett országokkal folytatott uniós szakpolitikai párbeszédek keretében továbbra is kövessék nyomon a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés ajánlásait, ezáltal is támogatva az országokat az ajánlások megvalósításában; |
| --- | --- |

11.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy az érintett országokkal folytatott uniós szakpolitikai párbeszédek keretében továbbra is kövessék nyomon a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés ajánlásait, ezáltal is támogatva az országokat az ajánlások megvalósításában;

| 12. | ismételten támogatását fejezi ki a különleges eljárások és a megbízottak független státusza iránt annak érdekében, hogy azok feladatukat teljes pártatlansággal láthassák el, és sürgeti valamennyi államot, hogy működjenek együtt ezen eljárásokban, továbbá ösztönzi a tagállamokat, hogy fedjék fel azokat az eseteket, amikor egyes államok nem működnek együtt a különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottakkal; |
| --- | --- |

12.

ismételten támogatását fejezi ki a különleges eljárások és a megbízottak független státusza iránt annak érdekében, hogy azok feladatukat teljes pártatlansággal láthassák el, és sürgeti valamennyi államot, hogy működjenek együtt ezen eljárásokban, továbbá ösztönzi a tagállamokat, hogy fedjék fel azokat az eseteket, amikor egyes államok nem működnek együtt a különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottakkal;

| 13. | fontosnak tartja parlamenti küldöttségek indítását az EJT üléseire és az ENSZ Közgyűlésének egyéb releváns üléseire; |
| --- | --- |

13.

fontosnak tartja parlamenti küldöttségek indítását az EJT üléseire és az ENSZ Közgyűlésének egyéb releváns üléseire;

| 14. | sajnálja, hogy a civil társadalom és az EJT közötti együttműködés tere tovább zsugorodik, és hogy a nem kormányzati szervezetek kevesebb lehetőséget kapnak arra, hogy felszólaljanak ezeken az ülésszakokon; sürgeti az EU-t és az EJT-t annak biztosítására, hogy a civil társadalom a lehető legteljesebb mértékben hozzájárulhasson az EJT 28. ülésszakához, valamint a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatához és egyéb emberi jogi ENSZ-mechanizmusokhoz anélkül, hogy megtorlásoktól kelljen tartania a hazájába való visszatéréskor; |
| --- | --- |

14.

sajnálja, hogy a civil társadalom és az EJT közötti együttműködés tere tovább zsugorodik, és hogy a nem kormányzati szervezetek kevesebb lehetőséget kapnak arra, hogy felszólaljanak ezeken az ülésszakokon; sürgeti az EU-t és az EJT-t annak biztosítására, hogy a civil társadalom a lehető legteljesebb mértékben hozzájárulhasson az EJT 28. ülésszakához, valamint a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés folyamatához és egyéb emberi jogi ENSZ-mechanizmusokhoz anélkül, hogy megtorlásoktól kelljen tartania a hazájába való visszatéréskor;

Polgári és politikai jogok

| 15. | ismételten kijelenti, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, amely minden szabad és demokratikus társadalom sarokköve, minden egyén alapvető joga; határozottan elítéli Franciaországban tizenkét személy, köztük a Charlie Hebdo hetilap székházában a lap karikaturistái, majd egy kóser üzletben négy további személy 2015. januári meggyilkolását, valamint egy filmrendező és egy zsinagóga biztonsági őrének meggyilkolását Koppenhágában, mely tetteket a szólás- és vallásszabadságot támadó terroristák követték el; |
| --- | --- |

15.

ismételten kijelenti, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága, amely minden szabad és demokratikus társadalom sarokköve, minden egyén alapvető joga; határozottan elítéli Franciaországban tizenkét személy, köztük a Charlie Hebdo hetilap székházában a lap karikaturistái, majd egy kóser üzletben négy további személy 2015. januári meggyilkolását, valamint egy filmrendező és egy zsinagóga biztonsági őrének meggyilkolását Koppenhágában, mely tetteket a szólás- és vallásszabadságot támadó terroristák követték el;

| 16. | elítéli valamennyi országban, különösen Szíriában, Irakban, Líbiában, Mianmarban, Nigériában és Közép-Afrikában, hogy szélsőséges és dzsihadista csoportok visszaélnek a vallással, és többek között fegyveres és pokolgépes támadásokat, öngyilkos merényleteket, emberrablásokat és más, a lakosságot rettegésben tartó erőszakos cselekményeket követnek el; úgy véli, hogy a terrorizmus elleni küzdelem jegyében az alapvető okokra kell megoldást találni, többek között a társadalmi kirekesztésre, a politikai perifériára szorulásra és az egyenlőtlenségre; fokozottabb erőfeszítéseket sürget a vallási kisebbségekhez tartozók jogainak védelme érdekében; felszólít az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartására a terrorizmus ellen irányuló valamennyi tevékenység során; |
| --- | --- |

16.

elítéli valamennyi országban, különösen Szíriában, Irakban, Líbiában, Mianmarban, Nigériában és Közép-Afrikában, hogy szélsőséges és dzsihadista csoportok visszaélnek a vallással, és többek között fegyveres és pokolgépes támadásokat, öngyilkos merényleteket, emberrablásokat és más, a lakosságot rettegésben tartó erőszakos cselekményeket követnek el; úgy véli, hogy a terrorizmus elleni küzdelem jegyében az alapvető okokra kell megoldást találni, többek között a társadalmi kirekesztésre, a politikai perifériára szorulásra és az egyenlőtlenségre; fokozottabb erőfeszítéseket sürget a vallási kisebbségekhez tartozók jogainak védelme érdekében; felszólít az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartására a terrorizmus ellen irányuló valamennyi tevékenység során;

| 17. | aggodalmát fejezi ki a gyülekezés és egyesülés szabadságának minden korlátozásával szemben, beleértve a civil társadalmi szervezetek betiltását, a rágalmazásra vonatkozó és egyéb korlátozó jellegű büntetőjogi intézkedések agresszív alkalmazását, a túlzott regisztrációs és jelentéstételi követelményeket, a külföldi finanszírozást túlzottan korlátozó szabályokat, és ismételten kijelenti, hogy a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való jog az emberi jogok alapvető eleme; |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki a gyülekezés és egyesülés szabadságának minden korlátozásával szemben, beleértve a civil társadalmi szervezetek betiltását, a rágalmazásra vonatkozó és egyéb korlátozó jellegű büntetőjogi intézkedések agresszív alkalmazását, a túlzott regisztrációs és jelentéstételi követelményeket, a külföldi finanszírozást túlzottan korlátozó szabályokat, és ismételten kijelenti, hogy a békés gyülekezéshez és egyesüléshez való jog az emberi jogok alapvető eleme;

| 18. | felszólítja a kormányokat, hogy mozdítsák elő és támogassák a civil társadalmi szervezeteket és emberi jogi jogvédőket, és tegyék lehetővé számukra, hogy félelem, elnyomás vagy megfélemlítés nélkül tevékenykedhessenek, továbbá működjenek együtt az EJT-vel a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelési mechanizmus során, és biztosítsák az emberi jogi jogvédők elleni megtorlásért felelős országok felelősségre vonását, különösen az olyan végzetes megtorlások esetében, mint a 2014. márciusi, amely Cao Sun Li emberi jogi aktivista halálához vezetett Kínában, amiért megpróbált felszállni egy repülőgépre azzal a céllal, hogy részt vegyen az EJT 2013 szeptemberében Genfben tartott ülésén; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a kormányokat, hogy mozdítsák elő és támogassák a civil társadalmi szervezeteket és emberi jogi jogvédőket, és tegyék lehetővé számukra, hogy félelem, elnyomás vagy megfélemlítés nélkül tevékenykedhessenek, továbbá működjenek együtt az EJT-vel a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelési mechanizmus során, és biztosítsák az emberi jogi jogvédők elleni megtorlásért felelős országok felelősségre vonását, különösen az olyan végzetes megtorlások esetében, mint a 2014. márciusi, amely Cao Sun Li emberi jogi aktivista halálához vezetett Kínában, amiért megpróbált felszállni egy repülőgépre azzal a céllal, hogy részt vegyen az EJT 2013 szeptemberében Genfben tartott ülésén;

| 19. | ismételten kifejezésre juttatja, hogy elítéli a halálbüntetés alkalmazását, és határozottan támogatja a halálbüntetésre vonatkozó moratórium bevezetését mint a halálbüntetés megszüntetéséhez vezető út egyik állomását; |
| --- | --- |

19.

ismételten kifejezésre juttatja, hogy elítéli a halálbüntetés alkalmazását, és határozottan támogatja a halálbüntetésre vonatkozó moratórium bevezetését mint a halálbüntetés megszüntetéséhez vezető út egyik állomását;

| 20. | ismételten hangsúlyozza a kínzás és a rossz bánásmód egyéb formái elleni küzdelem fontosságát, és azt, hogy az EU is elkötelezte magát amellett, hogy ezt a kérdést prioritásként kezelje, többek között a gyermekekkel összefüggésben is, valamint hogy megkönnyítse az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának munkáját; nyomatékosan kéri az EKSZ-t, a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek tanúbizonyságot együttes kötelezettségvállalásukról a kínzás felszámolására, valamint arra, hogy az ENSZ által a kínzás áldozatai számára létrehozott önkéntes pénzügyi alaphoz és a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve által létrehozott különleges alaphoz való hozzájárulás folytatása, illetve adott esetben ilyen hozzájárulás elindítása révén támogatják az áldozatokat; |
| --- | --- |

20.

ismételten hangsúlyozza a kínzás és a rossz bánásmód egyéb formái elleni küzdelem fontosságát, és azt, hogy az EU is elkötelezte magát amellett, hogy ezt a kérdést prioritásként kezelje, többek között a gyermekekkel összefüggésben is, valamint hogy megkönnyítse az ENSZ kínzás elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának munkáját; nyomatékosan kéri az EKSZ-t, a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy tegyenek tanúbizonyságot együttes kötelezettségvállalásukról a kínzás felszámolására, valamint arra, hogy az ENSZ által a kínzás áldozatai számára létrehozott önkéntes pénzügyi alaphoz és a kínzás elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyve által létrehozott különleges alaphoz való hozzájárulás folytatása, illetve adott esetben ilyen hozzájárulás elindítása révén támogatják az áldozatokat;

| 21. | aggodalmát fejezi ki a migránsok, többek között a menedékkérők és a menekültek elleni folyamatos és széles körű megkülönböztetés, valamint jogaik megsértése miatt; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák az ENSZ migránsok jogainak védelmével foglalkozó különleges előadójának munkáját és hajtsák végre ajánlásait; felszólítja a kormányokat, hogy tartsák tiszteletben a migránsok emberi jogait és veleszületett méltóságát, és vessenek véget az önkényes letartóztatásoknak és fogva tartásoknak annak érdekében, hogy az illegális migránsok letartóztatásának túlzott mértéke elkerülhető legyen, továbbá vizsgálják felül a fogva tartási időszakot és keressenek más alternatívákat a fogva tartás helyett; felszólítja a kormányokat, hogy minden körülmények között tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és teljes mértékben tegyenek eleget a migránsok kitoloncolásával kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségeiknek; felszólítja a tagállamokat, hogy – amennyiben még nem tették meg – alakítsanak ki olyan rendszereket és eljárásokat minden migrációs intézményük és programjuk számára, amelyek teljes összeegyeztethetőséget biztosítanak a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeikkel; |
| --- | --- |

21.

aggodalmát fejezi ki a migránsok, többek között a menedékkérők és a menekültek elleni folyamatos és széles körű megkülönböztetés, valamint jogaik megsértése miatt; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák az ENSZ migránsok jogainak védelmével foglalkozó különleges előadójának munkáját és hajtsák végre ajánlásait; felszólítja a kormányokat, hogy tartsák tiszteletben a migránsok emberi jogait és veleszületett méltóságát, és vessenek véget az önkényes letartóztatásoknak és fogva tartásoknak annak érdekében, hogy az illegális migránsok letartóztatásának túlzott mértéke elkerülhető legyen, továbbá vizsgálják felül a fogva tartási időszakot és keressenek más alternatívákat a fogva tartás helyett; felszólítja a kormányokat, hogy minden körülmények között tartsák tiszteletben a visszaküldés tilalmának elvét, és teljes mértékben tegyenek eleget a migránsok kitoloncolásával kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségeiknek; felszólítja a tagállamokat, hogy – amennyiben még nem tették meg – alakítsanak ki olyan rendszereket és eljárásokat minden migrációs intézményük és programjuk számára, amelyek teljes összeegyeztethetőséget biztosítanak a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeikkel;

| 22. | támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa különleges előadójának legutóbbi jelentését és következtetéseit a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia jelenlegi formáiról; felszólítja az EU-t és tagállamait a különleges előadó ajánlásainak belső politikáikban való megvalósítására a fajgyűlölet, az etnikai alapú gyűlölet és az idegengyűlölet interneten és közösségimédia-hálózatokon való terjedése és az efféle gyűlöletre e fórumokon való buzdítás elleni küzdelem érdekében a megfelelő jogalkotási intézkedések meghozatala révén, a többi alapvető jog, így például a véleménynyilvánítás szabadsága teljes mértékű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

22.

támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa különleges előadójának legutóbbi jelentését és következtetéseit a rasszizmus, a faji megkülönböztetés, az idegengyűlölet és az ezekhez társuló intolerancia jelenlegi formáiról; felszólítja az EU-t és tagállamait a különleges előadó ajánlásainak belső politikáikban való megvalósítására a fajgyűlölet, az etnikai alapú gyűlölet és az idegengyűlölet interneten és közösségimédia-hálózatokon való terjedése és az efféle gyűlöletre e fórumokon való buzdítás elleni küzdelem érdekében a megfelelő jogalkotási intézkedések meghozatala révén, a többi alapvető jog, így például a véleménynyilvánítás szabadsága teljes mértékű tiszteletben tartása mellett;

| 23. | elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiák gyors fejlődése világszerte átalakította a szólásszabadság gyakorlásának környezetét, jelentős előnyöket teremtve, ugyanakkor komoly aggályokat is felvetve; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Tanács 2014 májusában külön iránymutatásokat fogadott el a véleménynyilvánítás szabadságához való jog online és offline gyakorlásáról, és elítéli a digitális kommunikáció valamennyi korlátozását, beleértve a civil társadalom aktivistáira irányulókat; ismételten kijelenti, hogy az újságírók és bloggerek jogaira különleges figyelmet kell fordítani; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy az információs és kommunikációs technológiák gyors fejlődése világszerte átalakította a szólásszabadság gyakorlásának környezetét, jelentős előnyöket teremtve, ugyanakkor komoly aggályokat is felvetve; ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a Tanács 2014 májusában külön iránymutatásokat fogadott el a véleménynyilvánítás szabadságához való jog online és offline gyakorlásáról, és elítéli a digitális kommunikáció valamennyi korlátozását, beleértve a civil társadalom aktivistáira irányulókat; ismételten kijelenti, hogy az újságírók és bloggerek jogaira különleges figyelmet kell fordítani;

| 24. | bátorítja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy folytassa a magánélethez való jogról szóló vitát, és hogy ennek érdekében jelöljön ki a magánélethez való joggal, különösen a digitális kommunikációval összefüggésben foglalkozó különleges előadót; |
| --- | --- |

24.

bátorítja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy folytassa a magánélethez való jogról szóló vitát, és hogy ennek érdekében jelöljön ki a magánélethez való joggal, különösen a digitális kommunikációval összefüggésben foglalkozó különleges előadót;

Szociális és gazdasági jogok

| 25. | megjegyzi, hogy az ENSZ millenniumi fejlesztési célokat követő menetrendje a szegénység 2030-ig történő megszüntetését tűzte ki célul a gazdasági, társadalmi és környezeti kérdések átfogó megközelítését követve; üdvözli az ENSZ főtitkárának a 2015 utáni fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó menetrendről szóló különleges ENSZ-csúcstalálkozót megelőzően kiadott összefoglaló jelentését; támogatja a főtitkár felhívását, miszerint az emberek szükségleteire és jogaira összpontosító megközelítést kell követni a szegénység felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy az ENSZ millenniumi fejlesztési célokat követő menetrendje a szegénység 2030-ig történő megszüntetését tűzte ki célul a gazdasági, társadalmi és környezeti kérdések átfogó megközelítését követve; üdvözli az ENSZ főtitkárának a 2015 utáni fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó menetrendről szóló különleges ENSZ-csúcstalálkozót megelőzően kiadott összefoglaló jelentését; támogatja a főtitkár felhívását, miszerint az emberek szükségleteire és jogaira összpontosító megközelítést kell követni a szegénység felszámolása érdekében;

| 26. | fontosnak tartja az egyre növekvő és a szélsőséges egyenlőtlenség kezelését általában véve a szegénység elleni küzdelem, különösen pedig – az élelmiszerhez, vízhez, oktatáshoz, egészségügyi ellátáshoz és megfelelő lakhatáshoz való hozzáférés elősegítése révén – a társadalmi és gazdasági jogok előmozdítása érdekében; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet a földfoglalások egyre növekvő problémájára, amely megoldásra vár; |
| --- | --- |

26.

fontosnak tartja az egyre növekvő és a szélsőséges egyenlőtlenség kezelését általában véve a szegénység elleni küzdelem, különösen pedig – az élelmiszerhez, vízhez, oktatáshoz, egészségügyi ellátáshoz és megfelelő lakhatáshoz való hozzáférés elősegítése révén – a társadalmi és gazdasági jogok előmozdítása érdekében; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet a földfoglalások egyre növekvő problémájára, amely megoldásra vár;

| 27. | úgy véli, hogy a korrupció, az adócsalás, a közjavak helytelen kezelése és az elszámoltathatóság hiánya mind hozzájárul az állampolgárok jogainak megsértéséhez, mivel ezek olyan elengedhetetlen állami szolgáltatásokba történő beruházásoktól vonnak el forrásokat, mint az oktatás, az alapvető egészségügyi ellátás és egyéb szociális infrastruktúrák, ez pedig a lakosság további elszegényedéséhez vezet; emlékeztet rá, hogy a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya értelmében a kormányok megfelelő források rendelkezésre bocsátása révén kötelesek tiszteletben tartani állampolgáraik jogait; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy különleges figyelmet kell fordítani a gazdasági, szociális és kulturális jogok előmozdításán dolgozó emberi jogi jogvédők védelmére; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a korrupció, az adócsalás, a közjavak helytelen kezelése és az elszámoltathatóság hiánya mind hozzájárul az állampolgárok jogainak megsértéséhez, mivel ezek olyan elengedhetetlen állami szolgáltatásokba történő beruházásoktól vonnak el forrásokat, mint az oktatás, az alapvető egészségügyi ellátás és egyéb szociális infrastruktúrák, ez pedig a lakosság további elszegényedéséhez vezet; emlékeztet rá, hogy a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya értelmében a kormányok megfelelő források rendelkezésre bocsátása révén kötelesek tiszteletben tartani állampolgáraik jogait; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy különleges figyelmet kell fordítani a gazdasági, szociális és kulturális jogok előmozdításán dolgozó emberi jogi jogvédők védelmére;

| 28. | ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja egy, a pénzügyi bűnözéssel, a korrupcióval és az emberi jogokkal foglalkozó különleges ENSZ-előadó kinevezését; |
| --- | --- |

28.

ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja egy, a pénzügyi bűnözéssel, a korrupcióval és az emberi jogokkal foglalkozó különleges ENSZ-előadó kinevezését;

Üzleti és az emberi jogok

| 29. | határozottan támogatja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatások hatékony, átfogó terjesztését és érvényesítését az Unión belül és azon kívül; hangsúlyozza továbbá, hogy minden szükséges intézkedést meg kell hozni az ENSZ-iránymutatások hatékony végrehajtásában mutatkozó hiányosságok kezelésére, beleértve az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés kérdését; üdvözli a konfliktusok által érintett térségekből származó ásványok felelősségteljes beszerzése tekintetében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc rendszerét létrehozó rendeletre irányuló kezdeményezést; felszólítja az érdekelt feleket, hogy vállaljanak tevékeny szerepet az emberi jogok kérdésével és ezzel összefüggésben a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport 11. ülésén, és támogassák a politikáiknak az OECD multinacionális vállalkozásokról szóló iránymutatásaival, valamint az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatásokkal való összehangolására irányuló erőfeszítéseket; ismételten kéri a Bizottságot, hogy 2015 végéig számoljon be az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatások uniós tagállamok általi végrehajtásáról; |
| --- | --- |

29.

határozottan támogatja az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatások hatékony, átfogó terjesztését és érvényesítését az Unión belül és azon kívül; hangsúlyozza továbbá, hogy minden szükséges intézkedést meg kell hozni az ENSZ-iránymutatások hatékony végrehajtásában mutatkozó hiányosságok kezelésére, beleértve az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés kérdését; üdvözli a konfliktusok által érintett térségekből származó ásványok felelősségteljes beszerzése tekintetében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc rendszerét létrehozó rendeletre irányuló kezdeményezést; felszólítja az érdekelt feleket, hogy vállaljanak tevékeny szerepet az emberi jogok kérdésével és ezzel összefüggésben a transznacionális vállalatokkal és más üzleti vállalkozásokkal foglalkozó ENSZ-munkacsoport 11. ülésén, és támogassák a politikáiknak az OECD multinacionális vállalkozásokról szóló iránymutatásaival, valamint az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatásokkal való összehangolására irányuló erőfeszítéseket; ismételten kéri a Bizottságot, hogy 2015 végéig számoljon be az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatások uniós tagállamok általi végrehajtásáról;

| 30. | sürgeti az Unió képviseleteit világszerte, hogy vegyék fel a kapcsolatot az uniós vállalkozásokkal annak érdekében, hogy előmozdítsák az emberi jogok tiszteletben tartását, és biztosítsák, hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségének kérdését felvegyék a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) helyi pályázati felhívásainak kiemelt témái közé; |
| --- | --- |

30.

sürgeti az Unió képviseleteit világszerte, hogy vegyék fel a kapcsolatot az uniós vállalkozásokkal annak érdekében, hogy előmozdítsák az emberi jogok tiszteletben tartását, és biztosítsák, hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségének kérdését felvegyék a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) helyi pályázati felhívásainak kiemelt témái közé;

| 31. | úgy véli, hogy az üzleti és az emberi jogok erősíthetik egymást egyrészt új üzleti lehetőségek megteremtése révén olyan térségekben, amelyeknek leginkább szükségük van fenntartható és felelős beruházásokra, másrészt azáltal, hogy hozzájárulnak az emberi jogok általános tiszteletben tartásához a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az üzleti és az emberi jogok erősíthetik egymást egyrészt új üzleti lehetőségek megteremtése révén olyan térségekben, amelyeknek leginkább szükségük van fenntartható és felelős beruházásokra, másrészt azáltal, hogy hozzájárulnak az emberi jogok általános tiszteletben tartásához a fejlődő országokban;

| 32. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy vegyenek részt az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, jogilag kötelező erejű nemzetközi okmányról kialakuló vitában; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy vegyenek részt az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó, jogilag kötelező erejű nemzetközi okmányról kialakuló vitában;

A nők jogai

| 33. | rámutat, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elősegítése, amelynek részeként a politikai döntéshozóknak a szakpolitikákat úgy kell újraszervezniük, javítaniuk, fejleszteniük és értékelniük, hogy azok minden szinten és szakaszban magukban foglalják az esélyegyenlőségi megközelítést, elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség eléréséhez. |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elősegítése, amelynek részeként a politikai döntéshozóknak a szakpolitikákat úgy kell újraszervezniük, javítaniuk, fejleszteniük és értékelniük, hogy azok minden szinten és szakaszban magukban foglalják az esélyegyenlőségi megközelítést, elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség eléréséhez.

| 34. | kéri az EU-t, hogy vegyen részt aktívan a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottság 59. ülésén, és továbbra is küzdjön azért, hogy megakadályozza az ENSZ Pekingi Cselekvési Platformja veszélyeztetésére irányuló próbálkozásokat, mely platform eredményeit a Nők Negyedik Világkonferenciájának 20. évfordulója alkalmából felül fogják vizsgálni, többek között az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog, illetve ezen belül a szexuális és reproduktív jogok tekintetében; |
| --- | --- |

34.

kéri az EU-t, hogy vegyen részt aktívan a Nők Helyzetével Foglalkozó Bizottság 59. ülésén, és továbbra is küzdjön azért, hogy megakadályozza az ENSZ Pekingi Cselekvési Platformja veszélyeztetésére irányuló próbálkozásokat, mely platform eredményeit a Nők Negyedik Világkonferenciájának 20. évfordulója alkalmából felül fogják vizsgálni, többek között az oktatáshoz és az egészséghez való hozzáférés mint alapvető emberi jog, illetve ezen belül a szexuális és reproduktív jogok tekintetében;

| 35. | kritikával illeti, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése terén végbement haladás ellenére számos országban továbbra is hátrányosan megkülönböztető jogszabályok vannak hatályban, különösen a családjog és a tulajdonhoz való hozzáférés terén; megállapítja, hogy továbbra is igen kevés nő tölt be döntéshozó pozíciót, és a nők elleni erőszak továbbra is elterjedt, míg az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés korlátozott, a családon belüli erőszak következtében életüket veszítő nők magas száma ellenére; hangot ad komoly aggodalmának amiatt, hogy egyes országokban visszaesés figyelhető meg, különösen a szexuális és reproduktív jogok terén; |
| --- | --- |

35.

kritikával illeti, hogy a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése terén végbement haladás ellenére számos országban továbbra is hátrányosan megkülönböztető jogszabályok vannak hatályban, különösen a családjog és a tulajdonhoz való hozzáférés terén; megállapítja, hogy továbbra is igen kevés nő tölt be döntéshozó pozíciót, és a nők elleni erőszak továbbra is elterjedt, míg az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés korlátozott, a családon belüli erőszak következtében életüket veszítő nők magas száma ellenére; hangot ad komoly aggodalmának amiatt, hogy egyes országokban visszaesés figyelhető meg, különösen a szexuális és reproduktív jogok terén;

| 36. | határozottan elítéli a nőkkel szembeni nemi erőszak – többek között háborús taktikaként való – alkalmazását, többek között a tömeges nemi erőszakot, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a nemi alapú üldöztetést (ideértve a női nemi szervek megcsonkítását), az emberkereskedelmet, a korai és a kényszerházasságot, a becsületbeli alapon elkövetett gyilkosságokat és a nemi erőszak minden más, hasonlóan súlyos formáját; ismételten felhívja az EU-t és összes tagállamát az Európa Tanács nők elleni és családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének (Isztambuli Egyezmény) aláírására és megerősítésére; |
| --- | --- |

36.

határozottan elítéli a nőkkel szembeni nemi erőszak – többek között háborús taktikaként való – alkalmazását, többek között a tömeges nemi erőszakot, a szexuális rabszolgaságot, a kényszerprostitúciót, a nemi alapú üldöztetést (ideértve a női nemi szervek megcsonkítását), az emberkereskedelmet, a korai és a kényszerházasságot, a becsületbeli alapon elkövetett gyilkosságokat és a nemi erőszak minden más, hasonlóan súlyos formáját; ismételten felhívja az EU-t és összes tagállamát az Európa Tanács nők elleni és családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményének (Isztambuli Egyezmény) aláírására és megerősítésére;

| 37. | emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának mérföldkőnek számító, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú határozataival összhangban érvényesíti a nemek közötti egyenlőség szempontjait és az emberi jogokat a közös biztonság- és védelempolitikai missziókban; e tekintetben megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett felhívását, hogy a fenntartható megbékélés kialakításának folyamata során támogassa a nők békefolyamatban való rendszerszintű részvételét mint alapvető elemet, és ismerje el, hogy a konfliktusmegelőzésben, a békefenntartó műveletekben, a humanitárius segítségnyújtásban, a konfliktus utáni újjáépítésben, valamint a demokratikus átalakulás folyamatában általánosan érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőség szempontjait; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának mérföldkőnek számító, a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. és 1820. számú határozataival összhangban érvényesíti a nemek közötti egyenlőség szempontjait és az emberi jogokat a közös biztonság- és védelempolitikai missziókban; e tekintetben megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett felhívását, hogy a fenntartható megbékélés kialakításának folyamata során támogassa a nők békefolyamatban való rendszerszintű részvételét mint alapvető elemet, és ismerje el, hogy a konfliktusmegelőzésben, a békefenntartó műveletekben, a humanitárius segítségnyújtásban, a konfliktus utáni újjáépítésben, valamint a demokratikus átalakulás folyamatában általánosan érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőség szempontjait;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a női nemi szervek megcsonkítása a kínzás egyik fajtája; hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van az EU harmadik országokkal való együttműködésére a női nemi szervek megcsonkítása gyakorlatának felszámolása érdekében; emlékezteti azon tagállamokat, amelyekben a női nemi szervek megcsonkítását törvény bünteti, hogy érvényesítsék e jogszabályokat, amennyiben bebizonyosodik, hogy állampolgáraik ilyen gyakorlatnak voltak kitéve; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a női nemi szervek megcsonkítása a kínzás egyik fajtája; hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van az EU harmadik országokkal való együttműködésére a női nemi szervek megcsonkítása gyakorlatának felszámolása érdekében; emlékezteti azon tagállamokat, amelyekben a női nemi szervek megcsonkítását törvény bünteti, hogy érvényesítsék e jogszabályokat, amennyiben bebizonyosodik, hogy állampolgáraik ilyen gyakorlatnak voltak kitéve;

| 39. | üdvözli, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) immár foglalkozik a szexuális és nemi alapú bűncselekményekkel, beleértve a nemi erőszakot, a szexuális bántalmazást és megszégyenítést, és örömmel fogadja az NBB azon ajánlását, hogy e bűncselekmények minősüljenek háborús bűncselekményeknek; |
| --- | --- |

39.

üdvözli, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) immár foglalkozik a szexuális és nemi alapú bűncselekményekkel, beleértve a nemi erőszakot, a szexuális bántalmazást és megszégyenítést, és örömmel fogadja az NBB azon ajánlását, hogy e bűncselekmények minősüljenek háborús bűncselekményeknek;

A gyermekek jogai

| 40. | aggasztónak tartja, hogy a gyermek jogairól szóló egyezmény 1989-es elfogadása óta történt előrelépések ellenére legalább 58 millió gyermek – elsősorban lányok, szegény családból származó gyermekek, fogyatékokossággal élő gyermekek és fegyveres konfliktussal sújtott területeken élő gyermekek – ma sem járnak iskolába, és még mindig igen sok gyermek szenved könnyen megelőzhető betegségekben, mások pedig gyermekmunkát végeznek; |
| --- | --- |

40.

aggasztónak tartja, hogy a gyermek jogairól szóló egyezmény 1989-es elfogadása óta történt előrelépések ellenére legalább 58 millió gyermek – elsősorban lányok, szegény családból származó gyermekek, fogyatékokossággal élő gyermekek és fegyveres konfliktussal sújtott területeken élő gyermekek – ma sem járnak iskolába, és még mindig igen sok gyermek szenved könnyen megelőzhető betegségekben, mások pedig gyermekmunkát végeznek;

| 41. | felszólítja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a gyermekmunka Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 182. sz. egyezményének 3. cikkében meghatározott legrosszabb formái, így többek között a gyermekrabszolgaság, a gyermekkereskedelem, a gyermekprostitúció, valamint a gyermekek testi és szellemi egészségére veszélyes munkakörök felszámolása mellett; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a gyermekmunka Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 182. sz. egyezményének 3. cikkében meghatározott legrosszabb formái, így többek között a gyermekrabszolgaság, a gyermekkereskedelem, a gyermekprostitúció, valamint a gyermekek testi és szellemi egészségére veszélyes munkakörök felszámolása mellett;

| 42. | emlékeztet arra, hogy az állam egyik elsődleges kötelezettsége az oktatás biztosítása minden gyermek számára azáltal, hogy növeli lehetőségeiket, megfelelő intézményeket hoz létre és kiküszöböli a strukturális okokat, amelyek az alapfokú iskolázottság általánossá tételének fő akadályai mögött állnak, beleértve az iskolai lemorzsolódás arányát, amely továbbra is komolyan akadályozza az alapfokú iskolázottság általánossá tételét; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet arra, hogy az állam egyik elsődleges kötelezettsége az oktatás biztosítása minden gyermek számára azáltal, hogy növeli lehetőségeiket, megfelelő intézményeket hoz létre és kiküszöböli a strukturális okokat, amelyek az alapfokú iskolázottság általánossá tételének fő akadályai mögött állnak, beleértve az iskolai lemorzsolódás arányát, amely továbbra is komolyan akadályozza az alapfokú iskolázottság általánossá tételét;

| 43. | megfelelő uniós támogatást kér a fegyveres konfliktusokban részt vevő gyermekek és a volt gyermekkatonák leszerelésére és újbóli integrációjára irányuló programokra; emlékeztet arra, hogy határozottan támogatta a „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű kampányt, amint azt az Emberi Jogi Albizottság által a témával kapcsolatban 2014. december 3-án tartott meghallgatás során is kinyilvánította; üdvözli az ENSZ gyermekek és a fegyveres konfliktusok kérdésével megbízott különleges képviselőjének és a gyermekek elleni erőszak kérdésével megbízott különleges képviselőjének éves jelentéseit, valamint a gyermekkereskedelem, gyermekprostitúció és gyermekpornográfia kérdésével megbízott különleges képviselő jelentését; |
| --- | --- |

43.

megfelelő uniós támogatást kér a fegyveres konfliktusokban részt vevő gyermekek és a volt gyermekkatonák leszerelésére és újbóli integrációjára irányuló programokra; emlékeztet arra, hogy határozottan támogatta a „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű kampányt, amint azt az Emberi Jogi Albizottság által a témával kapcsolatban 2014. december 3-án tartott meghallgatás során is kinyilvánította; üdvözli az ENSZ gyermekek és a fegyveres konfliktusok kérdésével megbízott különleges képviselőjének és a gyermekek elleni erőszak kérdésével megbízott különleges képviselőjének éves jelentéseit, valamint a gyermekkereskedelem, gyermekprostitúció és gyermekpornográfia kérdésével megbízott különleges képviselő jelentését;

Az LMBTI-személyek jogai

| 44. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az utóbbi időben nőtt a szexuális irányultság vagy a nemi identitás alapján megkülönböztető jogszabályok és gyakorlatok száma, valamint erősödött az egyes személyekkel szemben ilyen okok alapján elkövetett erőszak; ösztönzi az LMBTI-személyek helyzetének szoros figyelemmel kísérését, többek között Nigériában és Gambiában, ahol a közelmúltban bevezetett LMBTI-ellenes törvények fenyegetik a szexuális kisebbségek tagjainak életét; súlyos aggodalmának ad hangot az európai kontinens országaiban is megfigyelhető, a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát korlátozó, ún. „propagandaellenes” törvények miatt; üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló erőszak és megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló, 2014. szeptember 26-án elfogadott határozatát; ismételten megerősíti, hogy támogatja a főbiztos által elsősorban nyilatkozatok, jelentések és a „Szabad és egyenlő” elnevezésű kampány formájában abból a célból folytatott munkát, hogy az LMBTI-személyek tekintetében előmozdítsa és megvédje az összes emberi jog érvényesülését; a megkülönböztető törvények és gyakorlatok elleni küzdelem folytatására ösztönzi a főbiztost; |
| --- | --- |

44.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az utóbbi időben nőtt a szexuális irányultság vagy a nemi identitás alapján megkülönböztető jogszabályok és gyakorlatok száma, valamint erősödött az egyes személyekkel szemben ilyen okok alapján elkövetett erőszak; ösztönzi az LMBTI-személyek helyzetének szoros figyelemmel kísérését, többek között Nigériában és Gambiában, ahol a közelmúltban bevezetett LMBTI-ellenes törvények fenyegetik a szexuális kisebbségek tagjainak életét; súlyos aggodalmának ad hangot az európai kontinens országaiban is megfigyelhető, a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát korlátozó, ún. „propagandaellenes” törvények miatt; üdvözli az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló erőszak és megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló, 2014. szeptember 26-án elfogadott határozatát; ismételten megerősíti, hogy támogatja a főbiztos által elsősorban nyilatkozatok, jelentések és a „Szabad és egyenlő” elnevezésű kampány formájában abból a célból folytatott munkát, hogy az LMBTI-személyek tekintetében előmozdítsa és megvédje az összes emberi jog érvényesülését; a megkülönböztető törvények és gyakorlatok elleni küzdelem folytatására ösztönzi a főbiztost;

Az éghajlatváltozás és az emberi jogok

| 45. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás nagy hatást gyakorol a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra és egyénekre, különösen az alacsony jövedelmű országokban és az olyan alacsonyan fekvő szigetországokban, amelyek nem rendelkeznek kellő mértékű gazdasági forrásokkal ahhoz, hogy képesek legyenek alkalmazkodni a súlyos környezeti változásokhoz; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás nagy hatást gyakorol a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra és egyénekre, különösen az alacsony jövedelmű országokban és az olyan alacsonyan fekvő szigetországokban, amelyek nem rendelkeznek kellő mértékű gazdasági forrásokkal ahhoz, hogy képesek legyenek alkalmazkodni a súlyos környezeti változásokhoz;

| 46. | aggodalommal állapítja meg, hogy az őslakosokat különösen sújtják az éghajlat-változással kapcsolatos események; e tekintetben megjegyzi, hogy a legtöbb őslakos a szegénységi küszöb alatt él, és kevéssé vagy egyáltalán nem jut képviselethez, valamint nem fér hozzá a politikai döntéshozatali vagy igazságszolgáltatási rendszerhez; |
| --- | --- |

46.

aggodalommal állapítja meg, hogy az őslakosokat különösen sújtják az éghajlat-változással kapcsolatos események; e tekintetben megjegyzi, hogy a legtöbb őslakos a szegénységi küszöb alatt él, és kevéssé vagy egyáltalán nem jut képviselethez, valamint nem fér hozzá a politikai döntéshozatali vagy igazságszolgáltatási rendszerhez;

| 47. | üdvözli az Emberi Jogi Tanács felismerését, miszerint a környezeti változások kedvezőtlen hatást gyakorolnak a közösségek megélhetésére, és akadályozzák az alapvető és nemzetközileg elismert emberi jogok érvényesítését; ezért felszólítja a részes államokat, hogy a közelgő párizsi 2015. évi éghajlat-változási konferencián fogadjanak el sürgős és ambiciózus mérséklési és alkalmazkodási intézkedéseket; |
| --- | --- |

47.

üdvözli az Emberi Jogi Tanács felismerését, miszerint a környezeti változások kedvezőtlen hatást gyakorolnak a közösségek megélhetésére, és akadályozzák az alapvető és nemzetközileg elismert emberi jogok érvényesítését; ezért felszólítja a részes államokat, hogy a közelgő párizsi 2015. évi éghajlat-változási konferencián fogadjanak el sürgős és ambiciózus mérséklési és alkalmazkodási intézkedéseket;

| 48. | felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy aktívan vegyenek részt a „klímamenekült” fogalmáról folytatott vitában, beleértve annak lehetséges meghatározását is a nemzetközi jogban vagy bármely, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodásban; |
| --- | --- |

48.

felkéri a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy aktívan vegyenek részt a „klímamenekült” fogalmáról folytatott vitában, beleértve annak lehetséges meghatározását is a nemzetközi jogban vagy bármely, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodásban;

A büntetlenség elleni küzdelem és a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB)

| 49. | megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját, amelynek célja, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legsúlyosabb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és igazságot szolgáltassanak a háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára; továbbra is éberen figyeli a Nemzetközi Büntetőbíróság legitimitásának és függetlenségének aláásására irányuló törekvéseket; sürgeti az EU-t és az uniós tagállamokat, hogy működjenek együtt a Nemzetközi Büntetőbírósággal, és nyújtsanak számára erős diplomáciai, politikai és pénzügyi támogatást, többek között az ENSZ-ben is; felhívja az Uniót, a tagállamokat és az EU különleges képviselőit, hogy tevőlegesen támogassák a Nemzetközi Büntetőbíróságot, határozatainak végrehajtását és a Római Statútum szerinti bűncselekmények tekintetében a büntetlenség elleni küzdelmet; üdvözli a Római Statútum Palesztin Hatóság általi 2015. januári megerősítését; |
| --- | --- |

49.

megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a Nemzetközi Büntetőbíróság munkáját, amelynek célja, hogy megszűnjön a nemzetközi közösség szempontjából legsúlyosabb bűntettek elkövetőinek büntetlensége, és igazságot szolgáltassanak a háborús bűncselekmények, az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtások áldozatai számára; továbbra is éberen figyeli a Nemzetközi Büntetőbíróság legitimitásának és függetlenségének aláásására irányuló törekvéseket; sürgeti az EU-t és az uniós tagállamokat, hogy működjenek együtt a Nemzetközi Büntetőbírósággal, és nyújtsanak számára erős diplomáciai, politikai és pénzügyi támogatást, többek között az ENSZ-ben is; felhívja az Uniót, a tagállamokat és az EU különleges képviselőit, hogy tevőlegesen támogassák a Nemzetközi Büntetőbíróságot, határozatainak végrehajtását és a Római Statútum szerinti bűncselekmények tekintetében a büntetlenség elleni küzdelmet; üdvözli a Római Statútum Palesztin Hatóság általi 2015. januári megerősítését;

Őslakos népek

| 50. | felszólítja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az őslakos népekkel foglalkozó világkonferencia záródokumentumának (az ENSZ közgyűlés 69/2. sz. határozata) megfelelően támogassák az őslakos népek jogaival foglalkozó szakértői mechanizmus mandátumának felülvizsgálását az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat végrehajtásának nyomon követése, értékelése és javítása érdekében; sürgeti az uniós tagállamokat, hogy kérjék fel a különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottakat, hogy fordítsanak különleges figyelmet az őslakos nőket és gyermekeket érintő kérdésekre, és rendszeresen tegyenek jelentést az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának; felszólítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy támogassák az őslakos népekkel foglalkozó horizontális cselekvési terv kidolgozását, amint azt az ENSZ-közgyűlés 2014. szeptemberi állásfoglalása is kéri, különös tekintettel az őslakos népekkel folytatott rendszeres konzultáció megszervezésére, amely szintén a folyamat részét képezi; |
| --- | --- |

50.

felszólítja az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az őslakos népekkel foglalkozó világkonferencia záródokumentumának (az ENSZ közgyűlés 69/2. sz. határozata) megfelelően támogassák az őslakos népek jogaival foglalkozó szakértői mechanizmus mandátumának felülvizsgálását az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat végrehajtásának nyomon követése, értékelése és javítása érdekében; sürgeti az uniós tagállamokat, hogy kérjék fel a különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottakat, hogy fordítsanak különleges figyelmet az őslakos nőket és gyermekeket érintő kérdésekre, és rendszeresen tegyenek jelentést az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának; felszólítja az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy támogassák az őslakos népekkel foglalkozó horizontális cselekvési terv kidolgozását, amint azt az ENSZ-közgyűlés 2014. szeptemberi állásfoglalása is kéri, különös tekintettel az őslakos népekkel folytatott rendszeres konzultáció megszervezésére, amely szintén a folyamat részét képezi;

Nemzetközi kulturális és sportesemények és emberi jogok

| 51. | kifogásolja azt az egyre terjedő gyakorlatot, hogy a tekintélyelvű államok nagyszabású sport- és kulturális eseményeknek adnak otthont nemzetközi legitimitásuk növelése érdekében, miközben belföldön továbbra is visszaszorítják az ellenvéleményeket; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy aktívan foglalkozzanak a kérdéssel, és azt többek között az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának is vessék fel, valamint hogy kezdeményezzenek párbeszédet a nemzeti sportszövetségekkel, vállalati szereplőkkel és civil társadalmi szervezetekkel az ilyen eseményeken való részvételük módjairól, többek között a Bakuban 2015-ben megrendezendő első európai játékok és az Oroszországban 2018-ban, valamint Katarban 2022-ben megrendezendő FIFA labdarúgó világbajnokság tekintetében; |
| --- | --- |

51.

kifogásolja azt az egyre terjedő gyakorlatot, hogy a tekintélyelvű államok nagyszabású sport- és kulturális eseményeknek adnak otthont nemzetközi legitimitásuk növelése érdekében, miközben belföldön továbbra is visszaszorítják az ellenvéleményeket; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy aktívan foglalkozzanak a kérdéssel, és azt többek között az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának is vessék fel, valamint hogy kezdeményezzenek párbeszédet a nemzeti sportszövetségekkel, vállalati szereplőkkel és civil társadalmi szervezetekkel az ilyen eseményeken való részvételük módjairól, többek között a Bakuban 2015-ben megrendezendő első európai játékok és az Oroszországban 2018-ban, valamint Katarban 2022-ben megrendezendő FIFA labdarúgó világbajnokság tekintetében;

Pilóta nélküli légi járművek és autonóm fegyverek

| 52. | ismételten felszólítja a Tanácsot, hogy dolgozzon ki uniós közös álláspontot a pilóta nélküli felfegyverzett légi járművek használatával kapcsolatban, kiemelt jelentőséget adva az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának, és kezelve az olyan kérdéseket, mint a jogi keret, az arányosság, az elszámoltathatóság, a polgári lakosok védelme és az átláthatóság; ismételten sürgeti az EU-t, hogy tiltsa be az emberi beavatkozás nélkül támadások végrehajtására képes, teljes mértékben autonóm fegyverek fejlesztését, gyártását és használatát; ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogok képezzék részét a harmadik országokkal a terrorelhárításról folytatott párbeszédnek; |
| --- | --- |

52.

ismételten felszólítja a Tanácsot, hogy dolgozzon ki uniós közös álláspontot a pilóta nélküli felfegyverzett légi járművek használatával kapcsolatban, kiemelt jelentőséget adva az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának, és kezelve az olyan kérdéseket, mint a jogi keret, az arányosság, az elszámoltathatóság, a polgári lakosok védelme és az átláthatóság; ismételten sürgeti az EU-t, hogy tiltsa be az emberi beavatkozás nélkül támadások végrehajtására képes, teljes mértékben autonóm fegyverek fejlesztését, gyártását és használatát; ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogok képezzék részét a harmadik országokkal a terrorelhárításról folytatott párbeszédnek;

Az emberi jogok általános érvényesítése az Unióban

| 53. | sürgeti az Uniót, hogy a Lisszaboni Szerződés 21. cikkével és az Unió külső tevékenységeire vonatkozó általános rendelkezésekkel összhangban mozdítsa elő az emberi jogok egyetemességét és oszthatatlanságát, beleértve a civil társadalmi és politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogokat; |
| --- | --- |

53.

sürgeti az Uniót, hogy a Lisszaboni Szerződés 21. cikkével és az Unió külső tevékenységeire vonatkozó általános rendelkezésekkel összhangban mozdítsa elő az emberi jogok egyetemességét és oszthatatlanságát, beleértve a civil társadalmi és politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogokat;

| 54. | sürgeti az Uniót, tagállamait, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a harmadik országokkal kapcsolatos külső politikájuk minden területén érvényesítsék az emberi jogokat; továbbá hangsúlyozza, hogy az EU emberi jogi politikájának biztosítania kell a belső és külső politikák következetességét az Európai Unióról szóló szerződésben megfogalmazott kötelezettségnek megfelelően, és óvakodnia kell a kettős mércék használatától az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében; |
| --- | --- |

54.

sürgeti az Uniót, tagállamait, a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a harmadik országokkal kapcsolatos külső politikájuk minden területén érvényesítsék az emberi jogokat; továbbá hangsúlyozza, hogy az EU emberi jogi politikájának biztosítania kell a belső és külső politikák következetességét az Európai Unióról szóló szerződésben megfogalmazott kötelezettségnek megfelelően, és óvakodnia kell a kettős mércék használatától az emberi jogok tiszteletben tartása tekintetében;

| 55. | felszólítja az EU-t, hogy vezessen be jogokon alapuló megközelítést, és az emberi jogok érvényesítését tegye a kereskedelmi, beruházási, közszolgáltatási és a fejlesztési együttműködési, valamint közös biztonság- és védelempolitikájának szerves részévé; |
| --- | --- |

55.

felszólítja az EU-t, hogy vezessen be jogokon alapuló megközelítést, és az emberi jogok érvényesítését tegye a kereskedelmi, beruházási, közszolgáltatási és a fejlesztési együttműködési, valamint közös biztonság- és védelempolitikájának szerves részévé;

Az Unió egyes országokat érintő kérdésekkel kapcsolatos prioritásai

Ukrajna

| 56. | komoly aggodalmának ad hangot a kelet-ukrajnai erőszak és a fegyveres konfliktus miatt; reméli, hogy a minszki megállapodás alapján kötött fegyvernyugvási megállapodást a felek betartják; elítéli az emberi jogoknak a konfliktus során elkövetett nagyarányú megsértését és a közelmúltbeli harcok következményeit; teljes mértékben támogatja az ENSZ ukrajnai emberi jogi megfigyelő misszióját és az EBESZ ukrajnai különleges megfigyelő misszióját, és kéri ez utóbbi megerősítését; komoly aggodalmának ad hangot a belső menekültek sorsa miatt, tekintettel a dél-keleti régiókban kialakult fegyveres konfliktus következményeire; elítéli, hogy Oroszország agresszív és terjeszkedő politikát követve illegálisan annektálta a Krím félszigetet, ami fenyegetést jelent Ukrajna egységére és függetlenségére nézve; továbbra is aggódik a régió helyi lakosságával, különösen a krími tatárokkal szemben tanúsított hátrányos megkülönböztetés és emberi jogaik széles körű megsértése miatt; sürgeti a tagállamokat, hogy az ENSZ szintjén támogassanak minden lehetséges erőfeszítést egyrészt a büntetlenség elleni küzdelem, másrészt a Majdan téri tüntetések leveréséhez, a Krím félsziget illegális annektálásához és a Kelet-Ukrajnában zajló fegyveres konfliktushoz kapcsolódó erőszakos eseményekkel és emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos pártatlan vizsgálatok elvégzése érdekében; felszólít a nemzetközi humanitárius jog és elvek tiszteletben tartására a konfliktusban érintett civilek védelme érdekében; |
| --- | --- |

56.

komoly aggodalmának ad hangot a kelet-ukrajnai erőszak és a fegyveres konfliktus miatt; reméli, hogy a minszki megállapodás alapján kötött fegyvernyugvási megállapodást a felek betartják; elítéli az emberi jogoknak a konfliktus során elkövetett nagyarányú megsértését és a közelmúltbeli harcok következményeit; teljes mértékben támogatja az ENSZ ukrajnai emberi jogi megfigyelő misszióját és az EBESZ ukrajnai különleges megfigyelő misszióját, és kéri ez utóbbi megerősítését; komoly aggodalmának ad hangot a belső menekültek sorsa miatt, tekintettel a dél-keleti régiókban kialakult fegyveres konfliktus következményeire; elítéli, hogy Oroszország agresszív és terjeszkedő politikát követve illegálisan annektálta a Krím félszigetet, ami fenyegetést jelent Ukrajna egységére és függetlenségére nézve; továbbra is aggódik a régió helyi lakosságával, különösen a krími tatárokkal szemben tanúsított hátrányos megkülönböztetés és emberi jogaik széles körű megsértése miatt; sürgeti a tagállamokat, hogy az ENSZ szintjén támogassanak minden lehetséges erőfeszítést egyrészt a büntetlenség elleni küzdelem, másrészt a Majdan téri tüntetések leveréséhez, a Krím félsziget illegális annektálásához és a Kelet-Ukrajnában zajló fegyveres konfliktushoz kapcsolódó erőszakos eseményekkel és emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos pártatlan vizsgálatok elvégzése érdekében; felszólít a nemzetközi humanitárius jog és elvek tiszteletben tartására a konfliktusban érintett civilek védelme érdekében;

Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK)

| 57. | üdvözli a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK) emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó mandátumának egy évvel való tervezett meghosszabbítását; továbbá üdvözli az ENSZ-közgyűlés határozatát, amelyben ösztönzi az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket az elszámoltathatóság biztosítása érdekében, annak mérlegelését is beleértve, hogy a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalja; kéri az Emberi Jogi Tanácsot, hogy ismételje meg az elszámoltathatóságra vonatkozó felhívását, többek között az emberiesség elleni bűncselekmények elkövetéséért felelős személyek tekintetében, a legmagasabb állami szinten meghatározott politikákat követve; üdvözli a Koreai Köztársaságban létrehozott helyi szerkezetet, amelynek célja a helyzet átvilágítása és a bizonyítékok dokumentálása az elszámoltathatóság érdekében, és nyomatékosan kér minden államot, hogy működjön együtt ezzel a szerkezettel; továbbá kéri az Emberi Jogi Tanácsot, hogy fokozottan kísérje figyelemmel a KNDK-ban kialakult helyzetet, és hívjon össze hivatalos vizsgálóbizottságot, hogy az Emberi Jogi Tanács valamelyik következő ülésének keretében megvizsgálja a jogsértések áldozatainak bejelentéseit; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK) emberi jogi helyzetével foglalkozó különleges előadó mandátumának egy évvel való tervezett meghosszabbítását; továbbá üdvözli az ENSZ-közgyűlés határozatát, amelyben ösztönzi az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket az elszámoltathatóság biztosítása érdekében, annak mérlegelését is beleértve, hogy a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban kialakult helyzetet a Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalja; kéri az Emberi Jogi Tanácsot, hogy ismételje meg az elszámoltathatóságra vonatkozó felhívását, többek között az emberiesség elleni bűncselekmények elkövetéséért felelős személyek tekintetében, a legmagasabb állami szinten meghatározott politikákat követve; üdvözli a Koreai Köztársaságban létrehozott helyi szerkezetet, amelynek célja a helyzet átvilágítása és a bizonyítékok dokumentálása az elszámoltathatóság érdekében, és nyomatékosan kér minden államot, hogy működjön együtt ezzel a szerkezettel; továbbá kéri az Emberi Jogi Tanácsot, hogy fokozottan kísérje figyelemmel a KNDK-ban kialakult helyzetet, és hívjon össze hivatalos vizsgálóbizottságot, hogy az Emberi Jogi Tanács valamelyik következő ülésének keretében megvizsgálja a jogsértések áldozatainak bejelentéseit;

Irán

| 58. | üdvözli az EJT által 2014 márciusában az emberi jogok Iráni Iszlám Köztársaságban kialakult helyzetéről és az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadó megbízatásának meghosszabbításáról elfogadott határozatot, és felszólítja Iránt, hogy tegye lehetővé az ENSZ különleges előadójának beutazását az országba, ezzel kulcsfontosságú jelét adva annak, hogy Irán hajlandó lépéseket tenni az emberi jogi helyzet értékelésére irányuló párbeszéd megkezdése érdekében; megismétli, hogy elítéli a halálbüntetés – többek között kiskorúak esetében történő – alkalmazását, amelyet gyakran olyan bírósági eljárást követően hajtanak végre, amely nem felel meg a tisztességes és szabályszerű eljárásról szóló nemzetközileg elfogadott minimumkövetelményeknek; továbbra is aggódik a jogszerű és tisztességes eljárás nélkül végrehajtott kivégzések magas száma miatt; támogatja az ENSZ különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottjainak 2014. augusztusi közös nyilatkozatát, amely elítéli a civil társadalmi szereplők nagyarányú letartóztatását és elítélését; felhívja az EU-t és az EJT-t, hogy továbbra is szorosan kísérjék figyelemmel az emberi jogokkal való módszeres visszaéléseket, és biztosítsák, hogy az emberi jogok ezentúl is kiemelt prioritást kapjanak az iráni kormánnyal folytatott minden tárgyalás során; felszólítja az iráni hatóságokat a nemzetközi emberi jogi normák tiszteletben tartására, amelyek szerint a fiatalkorú bűnelkövetők kivégzése sérti a nemzetközi minimumszabályokat, kéri továbbá, hogy ne hajtsák végre egyetlen egy fiatalkorú bűnelkövető kivégzését sem; |
| --- | --- |

58.

üdvözli az EJT által 2014 márciusában az emberi jogok Iráni Iszlám Köztársaságban kialakult helyzetéről és az iráni emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges előadó megbízatásának meghosszabbításáról elfogadott határozatot, és felszólítja Iránt, hogy tegye lehetővé az ENSZ különleges előadójának beutazását az országba, ezzel kulcsfontosságú jelét adva annak, hogy Irán hajlandó lépéseket tenni az emberi jogi helyzet értékelésére irányuló párbeszéd megkezdése érdekében; megismétli, hogy elítéli a halálbüntetés – többek között kiskorúak esetében történő – alkalmazását, amelyet gyakran olyan bírósági eljárást követően hajtanak végre, amely nem felel meg a tisztességes és szabályszerű eljárásról szóló nemzetközileg elfogadott minimumkövetelményeknek; továbbra is aggódik a jogszerű és tisztességes eljárás nélkül végrehajtott kivégzések magas száma miatt; támogatja az ENSZ különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottjainak 2014. augusztusi közös nyilatkozatát, amely elítéli a civil társadalmi szereplők nagyarányú letartóztatását és elítélését; felhívja az EU-t és az EJT-t, hogy továbbra is szorosan kísérjék figyelemmel az emberi jogokkal való módszeres visszaéléseket, és biztosítsák, hogy az emberi jogok ezentúl is kiemelt prioritást kapjanak az iráni kormánnyal folytatott minden tárgyalás során; felszólítja az iráni hatóságokat a nemzetközi emberi jogi normák tiszteletben tartására, amelyek szerint a fiatalkorú bűnelkövetők kivégzése sérti a nemzetközi minimumszabályokat, kéri továbbá, hogy ne hajtsák végre egyetlen egy fiatalkorú bűnelkövető kivégzését sem;

Burma/Mianmar

| 59. | támogatja az ENSZ különleges előadónak a mianmari emberi jogi helyzetről szóló legújabb jelentését, amely elismeri az eddig elért eredményeket, ugyanakkor rámutat a továbbra is komoly aggodalmakat keltő területekre; sürgeti Mianmar kormányát, hogy foglalja bele az emberi jogok – beleértve a kisebbségek jogait – általános érvényesítését az ország intézményi és jogi keretébe és minden szakpolitikai területébe, továbbá tartsa tiszteletben a véleménynyilvánítás és gyülekezés szabadságát; aggodalmának ad hangot a „faj és a vallás védelméről” szóló javasolt jogszabályok miatt, amelyek az eltérő vallásúak közötti házasságra, a másik vallásra való áttérésre, a monogámiára és a népességszabályozásra vonatkozó négy jogszabálytervezetet tartalmaznak; felhívja az Emberi Jogi Tanácsot, hogy a 4. jogcím alatt hosszabbítsa meg a különleges előadó megbízatását, ismételten fejezze ki a Rakhin államban élő rohingya kisebbséghez tartozó személyek helyzete miatti mélységes aggodalmát, amelyet tovább súlyosbít, hogy a rohingya közösségnek nincsen jogi státusza, ezért továbbra is rendszeresen hátrányos megkülönböztetés éri tagjait, kéri a rohingya kisebbséghez tartozó személyek ellen elkövetett emberi jogi jogsértésekről és visszaélésekről szóló valamennyi jelentés teljes, átlátható és független vizsgálatát, valamint annak a folyamatnak a felgyorsítását, amely révén létrehozzák az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala teljes nyomon követési és jelentéstételi megbízatással rendelkező irodáját az országban; sajnálatát fejezi ki a Kacsin és Shan államban élő polgári személyek ellen indított támadások, a fegyveres konfliktus során a biztonsági erők által elkövetett szexuális erőszak, a politikai okokból történő fogva tartások, az emberi jogi és más aktivisták és az újságírók zaklatása, a bírósági eljárás nélküli kivégzések, a földelkobzás, valamint a vallási és etnikai kisebbségek elleni támadások miatt; úgy véli, hogy az EU és Mianmar között kötendő beruházási megállapodásra vonatkozó tárgyalások tekintetében körültekintőnek kell lenni, mivel a külföldi befektetések az országban az emberi jogok megsértésének súlyosbodását vonhatják maguk után; |
| --- | --- |

59.

támogatja az ENSZ különleges előadónak a mianmari emberi jogi helyzetről szóló legújabb jelentését, amely elismeri az eddig elért eredményeket, ugyanakkor rámutat a továbbra is komoly aggodalmakat keltő területekre; sürgeti Mianmar kormányát, hogy foglalja bele az emberi jogok – beleértve a kisebbségek jogait – általános érvényesítését az ország intézményi és jogi keretébe és minden szakpolitikai területébe, továbbá tartsa tiszteletben a véleménynyilvánítás és gyülekezés szabadságát; aggodalmának ad hangot a „faj és a vallás védelméről” szóló javasolt jogszabályok miatt, amelyek az eltérő vallásúak közötti házasságra, a másik vallásra való áttérésre, a monogámiára és a népességszabályozásra vonatkozó négy jogszabálytervezetet tartalmaznak; felhívja az Emberi Jogi Tanácsot, hogy a 4. jogcím alatt hosszabbítsa meg a különleges előadó megbízatását, ismételten fejezze ki a Rakhin államban élő rohingya kisebbséghez tartozó személyek helyzete miatti mélységes aggodalmát, amelyet tovább súlyosbít, hogy a rohingya közösségnek nincsen jogi státusza, ezért továbbra is rendszeresen hátrányos megkülönböztetés éri tagjait, kéri a rohingya kisebbséghez tartozó személyek ellen elkövetett emberi jogi jogsértésekről és visszaélésekről szóló valamennyi jelentés teljes, átlátható és független vizsgálatát, valamint annak a folyamatnak a felgyorsítását, amely révén létrehozzák az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala teljes nyomon követési és jelentéstételi megbízatással rendelkező irodáját az országban; sajnálatát fejezi ki a Kacsin és Shan államban élő polgári személyek ellen indított támadások, a fegyveres konfliktus során a biztonsági erők által elkövetett szexuális erőszak, a politikai okokból történő fogva tartások, az emberi jogi és más aktivisták és az újságírók zaklatása, a bírósági eljárás nélküli kivégzések, a földelkobzás, valamint a vallási és etnikai kisebbségek elleni támadások miatt; úgy véli, hogy az EU és Mianmar között kötendő beruházási megállapodásra vonatkozó tárgyalások tekintetében körültekintőnek kell lenni, mivel a külföldi befektetések az országban az emberi jogok megsértésének súlyosbodását vonhatják maguk után;

Fehéroroszország

| 60. | mély aggodalmának ad hangot az emberi jogok folyamatos megsértése miatt Fehéroroszországban; elítéli a 2014-ben végrehajtott három kivégzést, az emberi jogi jogvédők zaklatását, a független újságírók üldöztetését, a valamennyi internetalapú kommunikációra kiterjedő cenzúrát, valamint a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó korlátozó jogszabályokat; sürgeti a fehérorosz emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatásának az EJT 28. ülésszakán történő meghosszabbítását, és felszólítja a kormányt, hogy biztosítson teljes hozzáférést az ENSZ különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottjai számára, beleértve a különleges előadót; felszólít az összes még mindig őrizetben lévő politikai fogoly feltétel nélküli szabadon bocsátására és rehabilitációjára; |
| --- | --- |

60.

mély aggodalmának ad hangot az emberi jogok folyamatos megsértése miatt Fehéroroszországban; elítéli a 2014-ben végrehajtott három kivégzést, az emberi jogi jogvédők zaklatását, a független újságírók üldöztetését, a valamennyi internetalapú kommunikációra kiterjedő cenzúrát, valamint a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó korlátozó jogszabályokat; sürgeti a fehérorosz emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges ENSZ-előadó megbízatásának az EJT 28. ülésszakán történő meghosszabbítását, és felszólítja a kormányt, hogy biztosítson teljes hozzáférést az ENSZ különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottjai számára, beleértve a különleges előadót; felszólít az összes még mindig őrizetben lévő politikai fogoly feltétel nélküli szabadon bocsátására és rehabilitációjára;

Bahrein

| 61. | újonnan aggodalmának ad hangot a Bahreinben ellenzéki vezetőkkel, civil társadalmi szereplőkkel és aktivistákkal szemben alkalmazott fellépések, valamint az emberi jogi jégvédők és ellenzéki aktivisták helyzete miatt; felkéri a bahreini érdekelt feleket, hogy kezdeményezzenek konstruktív és széles körű párbeszédet annak érdekében, hogy a bahreini közösségekben előmozdítsák a valós megbékélést és az emberi jogok tiszteletét; felszólít a lelkiismereti okokból bebörtönzöttek, az újságírók, az emberi jogi aktivisták és a békés tüntetők azonnali, feltétel nélküli szabadlábra helyezésére, és támogatja az ENSZ különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottjainak 2015. február 4-i közös nyilatkozatát egy vezető ellenzéki politikus letartóztatására, valamint az azt követő tüntetések feloszlatására vonatkozóan; felszólítja az uniós tagállamokat és az Emberi Jogi Tanács többi tagját, hogy továbbra is szorosan kövessék nyomon a bahreini emberi jogi helyzetet, különös tekintettel a Bahrein által a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés során vállalt kötelezettségekre, valamint a Bahreini Független Vizsgálóbizottság Bahrein királya által is üdvözölt ajánlásainak teljesítésére; sajnálja, hogy a bahreini kormánynak nem sikerült előrelépnie az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával és a különleges szakértőkkel folytatott együttműködés tekintetében, és kéri az EU tagállamait annak előkészítésére, hogy az Emberi Jogi Tanács májusi ülésén állásfoglalás születhessen, amely felszólít a Bahrein által az egyetemes időszakos felülvizsgálat folyamata során vállalt kötelezettségek maradéktalan végrehajtására, a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásainak – közöttük az emberi jogi aktivistákra vonatkozó ajánlásoknak – teljesítésére, valamint arra, hogy az Emberi Jogi Tanács készítsen jelentést az országban tapasztalható emberi jogi helyzetről és a Bahrein által az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival folytatott együttműködés terén elért eredményekről; |
| --- | --- |

61.

újonnan aggodalmának ad hangot a Bahreinben ellenzéki vezetőkkel, civil társadalmi szereplőkkel és aktivistákkal szemben alkalmazott fellépések, valamint az emberi jogi jégvédők és ellenzéki aktivisták helyzete miatt; felkéri a bahreini érdekelt feleket, hogy kezdeményezzenek konstruktív és széles körű párbeszédet annak érdekében, hogy a bahreini közösségekben előmozdítsák a valós megbékélést és az emberi jogok tiszteletét; felszólít a lelkiismereti okokból bebörtönzöttek, az újságírók, az emberi jogi aktivisták és a békés tüntetők azonnali, feltétel nélküli szabadlábra helyezésére, és támogatja az ENSZ különleges eljárásokkal foglalkozó megbízottjainak 2015. február 4-i közös nyilatkozatát egy vezető ellenzéki politikus letartóztatására, valamint az azt követő tüntetések feloszlatására vonatkozóan; felszólítja az uniós tagállamokat és az Emberi Jogi Tanács többi tagját, hogy továbbra is szorosan kövessék nyomon a bahreini emberi jogi helyzetet, különös tekintettel a Bahrein által a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés során vállalt kötelezettségekre, valamint a Bahreini Független Vizsgálóbizottság Bahrein királya által is üdvözölt ajánlásainak teljesítésére; sajnálja, hogy a bahreini kormánynak nem sikerült előrelépnie az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatalával és a különleges szakértőkkel folytatott együttműködés tekintetében, és kéri az EU tagállamait annak előkészítésére, hogy az Emberi Jogi Tanács májusi ülésén állásfoglalás születhessen, amely felszólít a Bahrein által az egyetemes időszakos felülvizsgálat folyamata során vállalt kötelezettségek maradéktalan végrehajtására, a Bahreini Független Vizsgálóbizottság ajánlásainak – közöttük az emberi jogi aktivistákra vonatkozó ajánlásoknak – teljesítésére, valamint arra, hogy az Emberi Jogi Tanács készítsen jelentést az országban tapasztalható emberi jogi helyzetről és a Bahrein által az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival folytatott együttműködés terén elért eredményekről;

Egyiptom

| 62. | üdvözli a 2014. novemberében Egyiptomra vonatkozóan elvégzett rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés jegyzőkönyvét, és várakozással tekint annak elfogadására az Emberi Jogi Tanács következő ülésén; sürgeti Egyiptomot, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsásson szabadon minden aktivistát és emberi jogi jogvédőt, valamint minden olyan személyt, akit a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő joga békés gyakorlása miatt tartanak fogva; kéri továbbá, hogy az egyiptomi kormány alkosson olyan jogszabályokat, amelyek megfelelnek a nemzetközi normáknak és óvják az egyiptomi alkotmányban foglalt egyesülési jogot, beleértve pénzügyi támogatás elfogadásához és nyújtásához való jogot, továbbá hogy vonja vissza a tiltakozásról szóló 2013. novemberi törvényt és fogadjon el olyan jogszabályokat, amelyek biztosítják a gyülekezési szabadságot; sürgeti az egyiptomi kormányt, hogy kezdjen igazságügyi vizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy kik rendelték meg és hajtották végre a 2013. július 3. óta lezajlott, zömében békés tüntetések alatt elkövetett törvénytelen gyilkosságokat, különös tekintettel a 2013. augusztus 14-i Rábia téri és Nahda téri tüntetésekre, amelyek során legalább 1000 tüntetőt gyilkoltak meg; sürgeti Egyiptomot, hogy folytasson le független, pártatlan és eredményes vizsgálatokat a 2011 óta elkövetett valamennyi emberi jogi jogsértésről, közöttük a szexuális erőszakkal kapcsolatos bűncselekményekről, és biztosítsa azok elkövetőinek elszámoltatását, az áldozatok számára pedig biztosítson a nemzetközi normákkal összhangban álló megfelelő jogorvoslatot; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a halálos ítéletek kiszabásának, és rendeljenek el perújításokat, amelyek szavatolják a tisztességes és jogszerű eljáráshoz való jogot, valamint azonnali hatállyal hirdessenek moratóriumot a halálos ítéletekre és a kivégzésekre, haladéktalanul bocsássanak szabadon minden fogva tartott újságírót és sajtómunkást, és a nemzetközi normákkal összhangban garantálják a tájékoztatáshoz és a véleménynyilvánításhoz való jogot; sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a nők elleni erőszak kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó látogatását, amelyről jóllehet már elvi megállapodás született, de 2014 kezdete óta még mindig nem került rá sor, és adjon szabad teret az ENSZ emberi jogi mechanizmusainak és különösen eljárásainak, meghívást küldve a gyülekezés szabadságával foglalkozó különleges előadó, a kínzással foglalkozó különleges előadó, a terrorizmus elleni küzdelem keretében az emberi jogok érvényesülésével foglalkozó különleges előadó, valamint a bírák és jogászok függetlenségével foglalkozó különleges előadó számára; kéri az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák a hazai jogszabályoknak a nemzetközi emberi jogi normákkal való összeegyeztetését, haladéktalanul helyezzék hatályon kívül a 136/2014 sz. törvényt, vessenek véget a polgári személyekkel szemben indított hadbírósági eljárásoknak, valamint nyilvánítsák semmisnek a polgári személyekkel szemben hadbíróságok által kiszabott valamennyi ítéletet, és haladéktalanul rendeljenek el polgári bíróságok előtti perújítást; kéri az EU-t és tagállamait, hogy e kérdésekben közvetítsenek határozott üzenetet; |
| --- | --- |

62.

üdvözli a 2014. novemberében Egyiptomra vonatkozóan elvégzett rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelés jegyzőkönyvét, és várakozással tekint annak elfogadására az Emberi Jogi Tanács következő ülésén; sürgeti Egyiptomot, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsásson szabadon minden aktivistát és emberi jogi jogvédőt, valamint minden olyan személyt, akit a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő joga békés gyakorlása miatt tartanak fogva; kéri továbbá, hogy az egyiptomi kormány alkosson olyan jogszabályokat, amelyek megfelelnek a nemzetközi normáknak és óvják az egyiptomi alkotmányban foglalt egyesülési jogot, beleértve pénzügyi támogatás elfogadásához és nyújtásához való jogot, továbbá hogy vonja vissza a tiltakozásról szóló 2013. novemberi törvényt és fogadjon el olyan jogszabályokat, amelyek biztosítják a gyülekezési szabadságot; sürgeti az egyiptomi kormányt, hogy kezdjen igazságügyi vizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy kik rendelték meg és hajtották végre a 2013. július 3. óta lezajlott, zömében békés tüntetések alatt elkövetett törvénytelen gyilkosságokat, különös tekintettel a 2013. augusztus 14-i Rábia téri és Nahda téri tüntetésekre, amelyek során legalább 1000 tüntetőt gyilkoltak meg; sürgeti Egyiptomot, hogy folytasson le független, pártatlan és eredményes vizsgálatokat a 2011 óta elkövetett valamennyi emberi jogi jogsértésről, közöttük a szexuális erőszakkal kapcsolatos bűncselekményekről, és biztosítsa azok elkövetőinek elszámoltatását, az áldozatok számára pedig biztosítson a nemzetközi normákkal összhangban álló megfelelő jogorvoslatot; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a halálos ítéletek kiszabásának, és rendeljenek el perújításokat, amelyek szavatolják a tisztességes és jogszerű eljáráshoz való jogot, valamint azonnali hatállyal hirdessenek moratóriumot a halálos ítéletekre és a kivégzésekre, haladéktalanul bocsássanak szabadon minden fogva tartott újságírót és sajtómunkást, és a nemzetközi normákkal összhangban garantálják a tájékoztatáshoz és a véleménynyilvánításhoz való jogot; sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a nők elleni erőszak kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó látogatását, amelyről jóllehet már elvi megállapodás született, de 2014 kezdete óta még mindig nem került rá sor, és adjon szabad teret az ENSZ emberi jogi mechanizmusainak és különösen eljárásainak, meghívást küldve a gyülekezés szabadságával foglalkozó különleges előadó, a kínzással foglalkozó különleges előadó, a terrorizmus elleni küzdelem keretében az emberi jogok érvényesülésével foglalkozó különleges előadó, valamint a bírák és jogászok függetlenségével foglalkozó különleges előadó számára; kéri az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák a hazai jogszabályoknak a nemzetközi emberi jogi normákkal való összeegyeztetését, haladéktalanul helyezzék hatályon kívül a 136/2014 sz. törvényt, vessenek véget a polgári személyekkel szemben indított hadbírósági eljárásoknak, valamint nyilvánítsák semmisnek a polgári személyekkel szemben hadbíróságok által kiszabott valamennyi ítéletet, és haladéktalanul rendeljenek el polgári bíróságok előtti perújítást; kéri az EU-t és tagállamait, hogy e kérdésekben közvetítsenek határozott üzenetet;

Mali

| 63. | üdvözli a Mali emberi jogi helyzetével foglalkozó független ENSZ-szakértő munkáját, és arra kéri az Emberi Jogi Tanácsot, hogy hosszabbítsák meg mandátumát; üdvözli a Mali kormánya által az ország egyes részeiben az igazságügy visszaállítása területén elért előrelépéseket, a 21 elitkatona 2012-es megkínzásával és kivégzésével kapcsolatos nyomozás eredményeit és az igazságért, rendért és megbékélésért felelős bizottság létrehozását; továbbra is aggódik a biztonsági helyzet újabb romlása és a gyermekkatonák jelenleg is folytatódó bevetése és toborzása miatt, és felszólítja Mali kormányát, hogy kezdeményezzen vizsgálatot és számoltassa el a 2012–2013-as fegyveres konfliktus során elkövetett háborús bűnökért felelős összes háborús felet; üdvözli a Mali lakosságának egészére vonatkozó békemegállapodást, mivel a hónapok óta tartó instabilitás és bizonytalanság felszámolásának jótékony hatásait ők fogják elsőként megérezni, azonban sajnálatát fejezi ki az északi lázadók haladékkérése miatt; felhívja az összes felet, hogy kövessék a mali kormányt, és haladéktalanul írják alá a megállapodást, amelynek végrehajtását az EU nyomon fogja követni, továbbá biztosítsák, hogy a jövőbeni békemegállapodás előírja az elszámoltathatóságot, az igazságtételi bizottság megerősítését és a biztonsági erők átvilágítást; |
| --- | --- |

63.

üdvözli a Mali emberi jogi helyzetével foglalkozó független ENSZ-szakértő munkáját, és arra kéri az Emberi Jogi Tanácsot, hogy hosszabbítsák meg mandátumát; üdvözli a Mali kormánya által az ország egyes részeiben az igazságügy visszaállítása területén elért előrelépéseket, a 21 elitkatona 2012-es megkínzásával és kivégzésével kapcsolatos nyomozás eredményeit és az igazságért, rendért és megbékélésért felelős bizottság létrehozását; továbbra is aggódik a biztonsági helyzet újabb romlása és a gyermekkatonák jelenleg is folytatódó bevetése és toborzása miatt, és felszólítja Mali kormányát, hogy kezdeményezzen vizsgálatot és számoltassa el a 2012–2013-as fegyveres konfliktus során elkövetett háborús bűnökért felelős összes háborús felet; üdvözli a Mali lakosságának egészére vonatkozó békemegállapodást, mivel a hónapok óta tartó instabilitás és bizonytalanság felszámolásának jótékony hatásait ők fogják elsőként megérezni, azonban sajnálatát fejezi ki az északi lázadók haladékkérése miatt; felhívja az összes felet, hogy kövessék a mali kormányt, és haladéktalanul írják alá a megállapodást, amelynek végrehajtását az EU nyomon fogja követni, továbbá biztosítsák, hogy a jövőbeni békemegállapodás előírja az elszámoltathatóságot, az igazságtételi bizottság megerősítését és a biztonsági erők átvilágítást;

Dél-Szudán

| 64. | felszólítja az Afrikai Uniót, hogy tegye nyilvánossá vizsgálóbizottságának jelentését az emberi jogok megsértéséről és az egyes felek által elkövetett visszaélésekről Dél-Szudánban, ezzel előmozdítva a jog érvényesülését az emberi jogok a konfliktus kezdete óta tapasztalt megsértése tekintetében; elítéli, hogy 2015 februárjában Wau Shillukban kisgyermekeket raboltak el azzal a céllal, hogy gyermekkatonává képezzék ki őket; sürgeti az Emberi Jogi Tanácsot, hogy fogadjon el egy olyan állásfoglalást, amely hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog szerinti tisztességes és hiteles nyomozások és büntetőeljárások elengedhetetlenek Dél-Szudán számára ahhoz, hogy megtörje a brutalitás büntetlenség által fűtött ördögi körét, és ennek érdekében kéri, hogy fontolják meg egy hibrid igazságszolgáltatási mechanizmus létrehozását, továbbá sürgeti Dél-Szudánt, hogy csatlakozzon a Római Statútumhoz, és adjon megbízatást egy Dél-Szudánnal foglalkozó különleges előadónak, hogy elősegíthesse a tisztességes és hiteles büntetőeljárásoknak és a szélesebb körű elszámoltathatósági intézkedéseknek a nemzetközi közösség támogatásával való előmozdítását; |
| --- | --- |

64.

felszólítja az Afrikai Uniót, hogy tegye nyilvánossá vizsgálóbizottságának jelentését az emberi jogok megsértéséről és az egyes felek által elkövetett visszaélésekről Dél-Szudánban, ezzel előmozdítva a jog érvényesülését az emberi jogok a konfliktus kezdete óta tapasztalt megsértése tekintetében; elítéli, hogy 2015 februárjában Wau Shillukban kisgyermekeket raboltak el azzal a céllal, hogy gyermekkatonává képezzék ki őket; sürgeti az Emberi Jogi Tanácsot, hogy fogadjon el egy olyan állásfoglalást, amely hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jog szerinti tisztességes és hiteles nyomozások és büntetőeljárások elengedhetetlenek Dél-Szudán számára ahhoz, hogy megtörje a brutalitás büntetlenség által fűtött ördögi körét, és ennek érdekében kéri, hogy fontolják meg egy hibrid igazságszolgáltatási mechanizmus létrehozását, továbbá sürgeti Dél-Szudánt, hogy csatlakozzon a Római Statútumhoz, és adjon megbízatást egy Dél-Szudánnal foglalkozó különleges előadónak, hogy elősegíthesse a tisztességes és hiteles büntetőeljárásoknak és a szélesebb körű elszámoltathatósági intézkedéseknek a nemzetközi közösség támogatásával való előmozdítását;

Srí Lanka

| 65. | tudomásul veszi a Srí Lanka újonnan megválasztott kormánya által tett ígéreteket, valamint felszólítja azt, hogy mostantól ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2015. szeptemberi, 30. ülésszakáig tegyen konkrét lépéseket az elszámoltathatóság érdekében, azzal a céllal, hogy beváltsa az ország emberi jogi helyzetének javítására tett ígéreteit és megelőzze a helyzet rosszabbra fordulását, többek között indítson komoly nyomozásokat és büntetőeljárásokat, valamint hozzon további intézkedéseket a büntetlenség és az emberi jogi visszaélések szélesebb problémakörének kezelése, továbbá teljes körűen működjön együtt az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalával és annak a Srí Lankával foglalkozó nemzetközi vizsgálatával; |
| --- | --- |

65.

tudomásul veszi a Srí Lanka újonnan megválasztott kormánya által tett ígéreteket, valamint felszólítja azt, hogy mostantól ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2015. szeptemberi, 30. ülésszakáig tegyen konkrét lépéseket az elszámoltathatóság érdekében, azzal a céllal, hogy beváltsa az ország emberi jogi helyzetének javítására tett ígéreteit és megelőzze a helyzet rosszabbra fordulását, többek között indítson komoly nyomozásokat és büntetőeljárásokat, valamint hozzon további intézkedéseket a büntetlenség és az emberi jogi visszaélések szélesebb problémakörének kezelése, továbbá teljes körűen működjön együtt az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalával és annak a Srí Lankával foglalkozó nemzetközi vizsgálatával;

Szíria

| 66. | mélységes aggodalmának ad hangot a drámai és erőszakos konfliktus miatt, valamint amiatt, hogy – az elsősorban az Aszad-rezsim, továbbá az Iszlám Állam/Dáis és egyéb milíciák által a polgári lakosság, és különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok, így például nők és gyermekek ellen elkövetett erőszak következtében – humanitárius válság alakult ki az országban; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Dáis külföldre exportálja ideológiáját; súlyos aggodalommal tölti el az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog módszeres megsértése Szíriában, amely cselekmények kimeríthetik a háborús bűncselekmény és az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát; sürgeti valamennyi felet, hogy a polgári lakosság védelme, emberi jogaik tiszteletben tartása és alapvető szükségeik kielégítése érdekében tartsák tiszteletben az alkalmazandó nemzetközi humanitárius jogot; sürgeti valamennyi ENSZ-tagállamot, hogy egyértelműen szólaljon fel az erőszak ellen, különös tekintettel a kisebbségek jogainak védelmére, beleértve a keresztények módszeres üldözését; felszólít az emberi jogaik vagy egyéb békés politikai tevékenységek gyakorlása miatt önkényesen fogva tartott vagy elrabolt személyek azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására; kéri az EU és tagállamai hathatós támogatását a jogsértések elkövetőinek elszámoltatása és az ENSZ-vizsgálóbizottság megbízatásának megújítása mellett; |
| --- | --- |

66.

mélységes aggodalmának ad hangot a drámai és erőszakos konfliktus miatt, valamint amiatt, hogy – az elsősorban az Aszad-rezsim, továbbá az Iszlám Állam/Dáis és egyéb milíciák által a polgári lakosság, és különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok, így például nők és gyermekek ellen elkövetett erőszak következtében – humanitárius válság alakult ki az országban; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Dáis külföldre exportálja ideológiáját; súlyos aggodalommal tölti el az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog módszeres megsértése Szíriában, amely cselekmények kimeríthetik a háborús bűncselekmény és az emberiesség elleni bűncselekmény fogalmát; sürgeti valamennyi felet, hogy a polgári lakosság védelme, emberi jogaik tiszteletben tartása és alapvető szükségeik kielégítése érdekében tartsák tiszteletben az alkalmazandó nemzetközi humanitárius jogot; sürgeti valamennyi ENSZ-tagállamot, hogy egyértelműen szólaljon fel az erőszak ellen, különös tekintettel a kisebbségek jogainak védelmére, beleértve a keresztények módszeres üldözését; felszólít az emberi jogaik vagy egyéb békés politikai tevékenységek gyakorlása miatt önkényesen fogva tartott vagy elrabolt személyek azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására; kéri az EU és tagállamai hathatós támogatását a jogsértések elkövetőinek elszámoltatása és az ENSZ-vizsgálóbizottság megbízatásának megújítása mellett;

Irak

| 67. | komoly aggodalmának ad hangot az Irakban tapasztalható drámai és erőszakos konfliktus, valamint humanitárius válság miatt; megállapítja, hogy egyre romlik az emberi jogi helyzet az ISIS/Dáis és más fegyveres csoportok által elkövetett elrablások és tömeges kivégzések, és az iraki etnikai és vallási kisebbségek, köztük a keresztények üldözése miatt; |
| --- | --- |

67.

komoly aggodalmának ad hangot az Irakban tapasztalható drámai és erőszakos konfliktus, valamint humanitárius válság miatt; megállapítja, hogy egyre romlik az emberi jogi helyzet az ISIS/Dáis és más fegyveres csoportok által elkövetett elrablások és tömeges kivégzések, és az iraki etnikai és vallási kisebbségek, köztük a keresztények üldözése miatt;

Palesztina/Izrael

| 68. | elítéli a Gázai övezetből a Hamasz és egyéb fegyveres csoportok által Izrael ellen indított rakétatámadásokat, és mélységes aggodalmának ad hangot a Gázai övezetben kialakult humanitárius válság miatt; kéri az EU-t és tagállamait, hogy nyilvánosan fejezzék ki támogatásukat az ENSZ vizsgálóbizottsága mellett, és az Emberi Jogi Tanácsban nyilvános nyilatkozatban ítéljék el, hogy az izraeli hatóságok nem hajlandók együttműködni a vizsgálóbizottsággal, és nem teszik lehetővé a helyszínre való bejutását; hangsúlyozza, hogy az igazságosság és a jogállamiság tiszteletben tartása a béke elengedhetetlen alapját képezi, és hogy a nemzetközi jog megsértésének hosszú ideje tartó, rendszeres büntetlenségének meg kell szűnnie; üdvözli, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze előzetes vizsgálatot indított a Palesztinában kialakult helyzettel kapcsolatban; kéri az EU-t, hogy maradéktalanul működjön együtt a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatalával; kéri az EU-t, hogy csatlakozzon az Emberi Jogi Tanács ülésének 7. napirendi pontjához, határozottan ítélje el a nemzetközi jog folyamatos megsértését és a Nemzetközi Bíróság tanácsadói véleménye végrehajtásának elmaradását, valamint támogassa a vizsgálóbizottság megbízatásának megújítását; |
| --- | --- |

68.

elítéli a Gázai övezetből a Hamasz és egyéb fegyveres csoportok által Izrael ellen indított rakétatámadásokat, és mélységes aggodalmának ad hangot a Gázai övezetben kialakult humanitárius válság miatt; kéri az EU-t és tagállamait, hogy nyilvánosan fejezzék ki támogatásukat az ENSZ vizsgálóbizottsága mellett, és az Emberi Jogi Tanácsban nyilvános nyilatkozatban ítéljék el, hogy az izraeli hatóságok nem hajlandók együttműködni a vizsgálóbizottsággal, és nem teszik lehetővé a helyszínre való bejutását; hangsúlyozza, hogy az igazságosság és a jogállamiság tiszteletben tartása a béke elengedhetetlen alapját képezi, és hogy a nemzetközi jog megsértésének hosszú ideje tartó, rendszeres büntetlenségének meg kell szűnnie; üdvözli, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyésze előzetes vizsgálatot indított a Palesztinában kialakult helyzettel kapcsolatban; kéri az EU-t, hogy maradéktalanul működjön együtt a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatalával; kéri az EU-t, hogy csatlakozzon az Emberi Jogi Tanács ülésének 7. napirendi pontjához, határozottan ítélje el a nemzetközi jog folyamatos megsértését és a Nemzetközi Bíróság tanácsadói véleménye végrehajtásának elmaradását, valamint támogassa a vizsgálóbizottság megbízatásának megújítását;

o

o o

| 69. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 69. Közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének és az ENSZ emberi jogi főbiztosának. |
| --- | --- |

69.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ főtitkárának, a 69. Közgyűlés elnökének, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa elnökének és az ENSZ emberi jogi főbiztosának.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/190 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/190

---

P8_TA(2015)0080

A venezuelai helyzet

Az Európai Parlament 2015. március 12-i állásfoglalása a venezuelai helyzetről (2015/2582(RSP))

(2016/C 316/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai helyzetről szóló 2014. február 27-i (1), valamint a venezuelai demokratikus ellenzék üldöztetéséről szóló 2014. december 18-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai helyzetről szóló 2014. február 27-i (1), valamint a venezuelai demokratikus ellenzék üldöztetéséről szóló 2014. december 18-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Unión kívüli európai beruházások jogbiztonságáról szóló 2012. április 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unión kívüli európai beruházások jogbiztonságáról szóló 2012. április 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének Caracas polgármestere, Antonio Ledezma letartóztatásáról és a venezuelai helyzetről szóló, 2015. február 23-i sajtónyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének Caracas polgármestere, Antonio Ledezma letartóztatásáról és a venezuelai helyzetről szóló, 2015. február 23-i sajtónyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára szóvivőjének a venezuelai helyzetről szóló, 2015. február 26-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára szóvivőjének a venezuelai helyzetről szóló, 2015. február 26-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Ernesto Samper, a Dél-Amerikai Nemzetek Uniója (UNASUR) főtitkára és volt kolumbiai elnök 2015. február 25-i nyilatkozatára a venezuelai helyzetről és Kluivert Roa, 14 éves iskolás tanuló haláláról, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ernesto Samper, a Dél-Amerikai Nemzetek Uniója (UNASUR) főtitkára és volt kolumbiai elnök 2015. február 25-i nyilatkozatára a venezuelai helyzetről és Kluivert Roa, 14 éves iskolás tanuló haláláról,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága (IACHR) 2015. február 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága (IACHR) 2015. február 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ-Közgyűlés Emberi Jogi Bizottsága önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportjának 2014. augusztus 26-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-Közgyűlés Emberi Jogi Bizottsága önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportjának 2014. augusztus 26-i véleményére,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a venezuelai tiltakozók és politikusok fogva tartásáról szóló 2014. október 20-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának a venezuelai tiltakozók és politikusok fogva tartásáról szóló 2014. október 20-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Venezuela is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Venezuela is csatlakozott,

| — | tekintettel az Amnesty International 2014/2015-ös, „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2015. február 25-én közzétett jelentésére, valamint a Human Rights Watch Venezueláról szóló, „New Military Authority to Curb Protests” (Új katonai hatóság a tiltakozások megfékezésére) című, 2015. február 12-én közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amnesty International 2014/2015-ös, „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2015. február 25-én közzétett jelentésére, valamint a Human Rights Watch Venezueláról szóló, „New Military Authority to Curb Protests” (Új katonai hatóság a tiltakozások megfékezésére) című, 2015. február 12-én közzétett jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Antonio Ledezmát, Caracas demokratikus úton kétszeresen megválasztott polgármesterét és ellenzéki vezetőt a venezuelai hírszerző szolgálat (Sebin) állig felfegyverzett tisztjei 2015. február 19-én önkényesen, letartóztatási parancs vagy bűntett elkövetését alátámasztó bizonyíték bemutatása nélkül őrizetbe vették; mivel őrizetbe vétele után Antonio Ledezmát összeesküvéssel és bűncselekmény elkövetésére irányuló szervezkedéssel vádolták, amely bűncselekményekért súlyos börtönbüntetés szabható ki Venezuelában, és a vádlottat a Ramo Verde katonai börtönben tartják fogva; |
| --- | --- |

A.

mivel Antonio Ledezmát, Caracas demokratikus úton kétszeresen megválasztott polgármesterét és ellenzéki vezetőt a venezuelai hírszerző szolgálat (Sebin) állig felfegyverzett tisztjei 2015. február 19-én önkényesen, letartóztatási parancs vagy bűntett elkövetését alátámasztó bizonyíték bemutatása nélkül őrizetbe vették; mivel őrizetbe vétele után Antonio Ledezmát összeesküvéssel és bűncselekmény elkövetésére irányuló szervezkedéssel vádolták, amely bűncselekményekért súlyos börtönbüntetés szabható ki Venezuelában, és a vádlottat a Ramo Verde katonai börtönben tartják fogva;

| B. | mivel a polgári személyek katonai börtönben történő fogva tartása összeegyeztethetetlen a nemzetközi normákkal; mivel Venezuelának kötelessége valamennyi szabadságától megfosztott személy életének és biztonságának garantálása, valamint a velük szembeni humánus bánásmód, továbbá a hatályos nemzetközi normáknak megfelelő fogvatartási körülmények biztosítása; |
| --- | --- |

B.

mivel a polgári személyek katonai börtönben történő fogva tartása összeegyeztethetetlen a nemzetközi normákkal; mivel Venezuelának kötelessége valamennyi szabadságától megfosztott személy életének és biztonságának garantálása, valamint a velük szembeni humánus bánásmód, továbbá a hatályos nemzetközi normáknak megfelelő fogvatartási körülmények biztosítása;

| C. | mivel Nicolás Maduro elnök az országos rádió- és televíziócsatornán bejelentette egy olyan állítólagos terv meghiúsítását, melynek célja a kormány államcsíny által történő destabilizálása lett volna, és amelyben állítólag részt vettek a Demokratikus Egység Kerekasztal (Mesa de la Unidad Democrática) vezetői, valamint María Corina Machado és Julio Borges parlamenti képviselők, továbbá Antonio Ledezma, Caracas polgármestere; mivel ezen ellenzéki vezetőket összefüggésbe hozták a több mint egy éve egy katonai börtönben fogva tartott Leopoldo López – szintén ellenzéki vezető – elleni merénylet tervével is; mivel letartóztatása óta Leopoldo Lópeznek fizikai és lelki kínzást kellett elszenvednie, és magánzárkában tartják fogva; |
| --- | --- |

C.

mivel Nicolás Maduro elnök az országos rádió- és televíziócsatornán bejelentette egy olyan állítólagos terv meghiúsítását, melynek célja a kormány államcsíny által történő destabilizálása lett volna, és amelyben állítólag részt vettek a Demokratikus Egység Kerekasztal (Mesa de la Unidad Democrática) vezetői, valamint María Corina Machado és Julio Borges parlamenti képviselők, továbbá Antonio Ledezma, Caracas polgármestere; mivel ezen ellenzéki vezetőket összefüggésbe hozták a több mint egy éve egy katonai börtönben fogva tartott Leopoldo López – szintén ellenzéki vezető – elleni merénylet tervével is; mivel letartóztatása óta Leopoldo Lópeznek fizikai és lelki kínzást kellett elszenvednie, és magánzárkában tartják fogva;

| D. | mivel Nicolás Maduro elnök rendkívül furcsa állítólagos külföldi összeesküvésekről, az államrend megdöntésére irányuló tervekről és merényletkísérletekről is bejelentést tett, amelyekről a nemzeti közigazgatás számos alkalommal jelentést tett; |
| --- | --- |

D.

mivel Nicolás Maduro elnök rendkívül furcsa állítólagos külföldi összeesküvésekről, az államrend megdöntésére irányuló tervekről és merényletkísérletekről is bejelentést tett, amelyekről a nemzeti közigazgatás számos alkalommal jelentést tett;

| E. | mivel a demokratikus ellenzék vezetőit korábban több alkalommal és alaptalanul vádolták meg az államrend megdöntésére irányuló állítólagos tervekben és államcsínyekben való részvétellel; mivel a 2014-es tiltakozásokban részt vevő ellenzéki vezetők és diákok megfélemlítésével és bántalmazásával kapcsolatos esetek száma megnőtt; mivel Leopoldo Lópezt, Daniel Ceballost és egyéb ellenzéki politikusokat továbbra is önkényesen fogva tartanak, mivel María Corina Machadót jogtalanul és önkényesen eltávolították hivatalából és kizárták a venezuelai parlamentből, és mivel a venezuelai kormány azzal fenyegetőzik, hogy felfüggeszti Julio Borges parlamenti képviselő mentelmi jogát; |
| --- | --- |

E.

mivel a demokratikus ellenzék vezetőit korábban több alkalommal és alaptalanul vádolták meg az államrend megdöntésére irányuló állítólagos tervekben és államcsínyekben való részvétellel; mivel a 2014-es tiltakozásokban részt vevő ellenzéki vezetők és diákok megfélemlítésével és bántalmazásával kapcsolatos esetek száma megnőtt; mivel Leopoldo Lópezt, Daniel Ceballost és egyéb ellenzéki politikusokat továbbra is önkényesen fogva tartanak, mivel María Corina Machadót jogtalanul és önkényesen eltávolították hivatalából és kizárták a venezuelai parlamentből, és mivel a venezuelai kormány azzal fenyegetőzik, hogy felfüggeszti Julio Borges parlamenti képviselő mentelmi jogát;

| F. | mivel ha egy vádemelés előtt álló személyt megfelelő indoklás nélkül tartanak előzetes letartóztatásban, úgy tekinthető, hogy sérül az ártatlanság vélelme, ugyanis ilyen esetben a letartóztatás inkább büntető, semmint megelőző intézkedés; |
| --- | --- |

F.

mivel ha egy vádemelés előtt álló személyt megfelelő indoklás nélkül tartanak előzetes letartóztatásban, úgy tekinthető, hogy sérül az ártatlanság vélelme, ugyanis ilyen esetben a letartóztatás inkább büntető, semmint megelőző intézkedés;

| G. | mivel a helyi és nemzetközi szervezetek szerint a békés tüntetéseket követően egy évvel több mint 1 700 tiltakozó várja, hogy eljárást indítsanak ügyében, több mint 69 továbbra is börtönben van, és legalább 40 személyt megöltek a tiltakozások során, gyilkosaikat pedig továbbra sem vonták felelősségre; mivel a tiltakozók ellen a rendőrség, a nemzeti gárda tagjai és erőszakos és ellenőrizetlen kormánypárti fegyveres csoportok túlzott erőket és módszeres erőszakot alkalmaztak; |
| --- | --- |

G.

mivel a helyi és nemzetközi szervezetek szerint a békés tüntetéseket követően egy évvel több mint 1 700 tiltakozó várja, hogy eljárást indítsanak ügyében, több mint 69 továbbra is börtönben van, és legalább 40 személyt megöltek a tiltakozások során, gyilkosaikat pedig továbbra sem vonták felelősségre; mivel a tiltakozók ellen a rendőrség, a nemzeti gárda tagjai és erőszakos és ellenőrizetlen kormánypárti fegyveres csoportok túlzott erőket és módszeres erőszakot alkalmaztak;

| H. | mivel a Human Rights Watch 2015. február 24-i közleményének megfelelően egy demokratikus állam nem vonhatja büntetőeljárás alá a politikai ellenzék vezetőit és a társadalom valamennyi szegmense számára biztosítania kell az ország politikai életében való részvételt, valamint azok emberi jogainak védelmét, akik az ellenzék tagjai közé sorolják magukat; |
| --- | --- |

H.

mivel a Human Rights Watch 2015. február 24-i közleményének megfelelően egy demokratikus állam nem vonhatja büntetőeljárás alá a politikai ellenzék vezetőit és a társadalom valamennyi szegmense számára biztosítania kell az ország politikai életében való részvételt, valamint azok emberi jogainak védelmét, akik az ellenzék tagjai közé sorolják magukat;

| I. | mivel a Legfelsőbb Bíróság tagjai nyíltan elutasították a hatalmi ágak szétválasztásának elvét, kinyilvánították elkötelezettségüket a kormány politikai célkitűzéseinek előmozdítása mellett, és ítéleteikben számos alkalommal a kormány javára döntöttek, szentesítve, hogy a kormány figyelmen kívül hagyta az emberi jogokat; mivel 2014 decemberében a nemzetgyűlés kormánypárti többsége egyszerű többséggel kinevezte a Legfelsőbb Bíróság 12 új tagját, miután nem sikerült megszereznie a kétharmados többséget, melyhez az ellenzékkel való konszenzusra lett volna szükség; |
| --- | --- |

I.

mivel a Legfelsőbb Bíróság tagjai nyíltan elutasították a hatalmi ágak szétválasztásának elvét, kinyilvánították elkötelezettségüket a kormány politikai célkitűzéseinek előmozdítása mellett, és ítéleteikben számos alkalommal a kormány javára döntöttek, szentesítve, hogy a kormány figyelmen kívül hagyta az emberi jogokat; mivel 2014 decemberében a nemzetgyűlés kormánypárti többsége egyszerű többséggel kinevezte a Legfelsőbb Bíróság 12 új tagját, miután nem sikerült megszereznie a kétharmados többséget, melyhez az ellenzékkel való konszenzusra lett volna szükség;

| J. | mivel a Honvédelmi Minisztérium 8610. számú határozata lehetővé teszi lőfegyverek használatát a „nyilvános gyülekezések és békés tüntetések” megfékezésére; mivel a venezuelai alkotmány 68. cikke szerint tilos a lőfegyverek és mérgező anyagok használata békés demonstrációk megfékezésére; mivel a nemzetközi normák értelmében közbiztonsági műveletek esetén korlátozni kell a katonai erők alkalmazását; |
| --- | --- |

J.

mivel a Honvédelmi Minisztérium 8610. számú határozata lehetővé teszi lőfegyverek használatát a „nyilvános gyülekezések és békés tüntetések” megfékezésére; mivel a venezuelai alkotmány 68. cikke szerint tilos a lőfegyverek és mérgező anyagok használata békés demonstrációk megfékezésére; mivel a nemzetközi normák értelmében közbiztonsági műveletek esetén korlátozni kell a katonai erők alkalmazását;

| K. | mivel 2015. február 24-én a Táchira szövetségi állambeli San Cristóbalban egy élelmiszer- és gyógyszerhiány miatti tüntetésen agyonlőtték Kluivert Roa 14 éves diákot, és ezzel ő lett az első halálos áldozat, mióta engedélyezték lőfegyverek alkalmazását a tiltakozások elfojtására; mivel 2015. február 25-én az államügyészi hivatal bejelentette, hogy egy rendőrt egyéb bűncselekmények mellett szándékos emberöléssel vádoltak meg; |
| --- | --- |

K.

mivel 2015. február 24-én a Táchira szövetségi állambeli San Cristóbalban egy élelmiszer- és gyógyszerhiány miatti tüntetésen agyonlőtték Kluivert Roa 14 éves diákot, és ezzel ő lett az első halálos áldozat, mióta engedélyezték lőfegyverek alkalmazását a tiltakozások elfojtására; mivel 2015. február 25-én az államügyészi hivatal bejelentette, hogy egy rendőrt egyéb bűncselekmények mellett szándékos emberöléssel vádoltak meg;

| L. | mivel a véleménynyilvánítás szabadsága és a békés tüntetéseken való részvétel joga a demokrácia sarokkövei; mivel a mindenkit megillető egyenlőség és igazságosság ellehetetlenül az alapvető szabadságjogok és az állampolgári jogok tiszteletben tartása híján; mivel számos jelentés megerősíti, hogy a média egyre fokozottabb cenzúrának és megfélemlítésnek van kitéve; |
| --- | --- |

L.

mivel a véleménynyilvánítás szabadsága és a békés tüntetéseken való részvétel joga a demokrácia sarokkövei; mivel a mindenkit megillető egyenlőség és igazságosság ellehetetlenül az alapvető szabadságjogok és az állampolgári jogok tiszteletben tartása híján; mivel számos jelentés megerősíti, hogy a média egyre fokozottabb cenzúrának és megfélemlítésnek van kitéve;

| M. | mivel a latin-amerikai országok közül Venezuela rendelkezik a legnagyobb energiatartalékkal; mivel a Venezuelában élő embereket az alapvető árucikkek súlyos hiánya sújtja, az élelmiszerárak megduplázódtak és a jegyrendszert kiterjesztették; mivel annak következtében, hogy az állam nem képes a közrend fenntartására a politikai megosztottság pedig egyre fokozódik, Venezuela egyike lett a világ azon országainak, ahol a legtöbb erőszakos bűncselekményt követik el; |
| --- | --- |

M.

mivel a latin-amerikai országok közül Venezuela rendelkezik a legnagyobb energiatartalékkal; mivel a Venezuelában élő embereket az alapvető árucikkek súlyos hiánya sújtja, az élelmiszerárak megduplázódtak és a jegyrendszert kiterjesztették; mivel annak következtében, hogy az állam nem képes a közrend fenntartására a politikai megosztottság pedig egyre fokozódik, Venezuela egyike lett a világ azon országainak, ahol a legtöbb erőszakos bűncselekményt követik el;

| N. | mivel csak az alapvető jogok és szabadságjogok tiszteletben tartása és a tolerancia szellemében folytatott építő jellegű és a tiszteleten alapuló párbeszéd segíthet Venezuelának abban, hogy kiutat találjon e súlyos válságból, és legyőzze a jövőben felmerülő nehézségeket; |
| --- | --- |

N.

mivel csak az alapvető jogok és szabadságjogok tiszteletben tartása és a tolerancia szellemében folytatott építő jellegű és a tiszteleten alapuló párbeszéd segíthet Venezuelának abban, hogy kiutat találjon e súlyos válságból, és legyőzze a jövőben felmerülő nehézségeket;

| O. | mivel kezdetét vette a kormány és az ellenzék közötti párbeszéd (Mesa de Dialogo), amely azonban sajnálatos módon eredmény nélkül félbeszakadt; |
| --- | --- |

O.

mivel kezdetét vette a kormány és az ellenzék közötti párbeszéd (Mesa de Dialogo), amely azonban sajnálatos módon eredmény nélkül félbeszakadt;

| P. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke szerint az Európai Unión kívüli európai beruházások az Európai Unió közös kereskedelempolitikájának alapvető elemei, és ily módon külső fellépésének elengedhetetlen részei, és mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a közvetlen külföldi befektetések az EU kizárólagos hatáskörébe tartoznak az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában, valamint a 206. és 207. cikkében megfogalmazottak szerint; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207. cikke szerint az Európai Unión kívüli európai beruházások az Európai Unió közös kereskedelempolitikájának alapvető elemei, és ily módon külső fellépésének elengedhetetlen részei, és mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében a közvetlen külföldi befektetések az EU kizárólagos hatáskörébe tartoznak az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában, valamint a 206. és 207. cikkében megfogalmazottak szerint;

| Q. | mivel a venezuelai kormány különös felelősséget visel a jogállamiság és a nemzetközi jog betartása tekintetében, mivel 2014. október 16. óta az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagja; |
| --- | --- |

Q.

mivel a venezuelai kormány különös felelősséget visel a jogállamiság és a nemzetközi jog betartása tekintetében, mivel 2014. október 16. óta az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagja;

| 1. | ismételten súlyos aggodalmának ad hangot a romló venezuelai helyzet miatt, és elítéli a tiltakozókkal szembeni erőszak alkalmazását; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy az ENSZ testületei és számos nemzetközi szervezet követeléseivel összhangban haladéktalanul bocsássa szabadon a véleménynyilvánítási szabadsága és alapvető jogai gyakorlása miatt önkényesen őrizetbe vett Antonio Ledezmát, Leopoldo Lópezt, Daniel Ceballost, valamint az összes békés tüntetőt, diákot és ellenzéki vezetőt; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy vonják vissza az ellenük felhozott megalapozatlan vádakat; |
| --- | --- |

1.

ismételten súlyos aggodalmának ad hangot a romló venezuelai helyzet miatt, és elítéli a tiltakozókkal szembeni erőszak alkalmazását; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy az ENSZ testületei és számos nemzetközi szervezet követeléseivel összhangban haladéktalanul bocsássa szabadon a véleménynyilvánítási szabadsága és alapvető jogai gyakorlása miatt önkényesen őrizetbe vett Antonio Ledezmát, Leopoldo Lópezt, Daniel Ceballost, valamint az összes békés tüntetőt, diákot és ellenzéki vezetőt; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy vonják vissza az ellenük felhozott megalapozatlan vádakat;

| 2. | felszólítja a venezuelai hatóságokat annak biztosítására, hogy Antonio Ledezma, Leopoldo López, Daniel Ceballos, valamint az összes többi politikai fogvatartott számára biztosítsák a szükséges orvosi ellátást, valamint családtagjaik és választott ügyvédeik számára garantálják az azonnali, személyes és rendszeres bejutást; mélységes aggodalmának ad hangot a fogva tartási körülmények romlása miatt; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a venezuelai hatóságokat annak biztosítására, hogy Antonio Ledezma, Leopoldo López, Daniel Ceballos, valamint az összes többi politikai fogvatartott számára biztosítsák a szükséges orvosi ellátást, valamint családtagjaik és választott ügyvédeik számára garantálják az azonnali, személyes és rendszeres bejutást; mélységes aggodalmának ad hangot a fogva tartási körülmények romlása miatt;

| 3. | felszólítja a venezuelai kormányt, hogy hagyjon fel a demokratikus ellenzék politikai üldözésével és elnyomásával és a véleménynyilvánítás és a demonstratív tiltakozás szabadságának megsértésével, valamint sürgeti a média cenzúrázásának felszámolását; emlékezteti a hatóságokat arra, hogy az ellenzéki hangok minden demokratikus társadalomban elengedhetetlenek; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a venezuelai kormányt, hogy hagyjon fel a demokratikus ellenzék politikai üldözésével és elnyomásával és a véleménynyilvánítás és a demonstratív tiltakozás szabadságának megsértésével, valamint sürgeti a média cenzúrázásának felszámolását; emlékezteti a hatóságokat arra, hogy az ellenzéki hangok minden demokratikus társadalomban elengedhetetlenek;

| 4. | elítéli Kluivert Roa és hat másik diák agyonlövését, és részvétét fejezi ki családtagjaiknak; felszólítja a kormányt, hogy vonja vissza a venezuelai alkotmány 68. cikkét felülíró, nemrég kiadott 8610. számú határozatot, amely lehetővé teszi a rendfenntartó erőknek, hogy halált okozó fegyvereket, tűzfegyvereket vagy más potenciálisan halálos fegyvereket vessenek be civil tüntetők ellen; |
| --- | --- |

4.

elítéli Kluivert Roa és hat másik diák agyonlövését, és részvétét fejezi ki családtagjaiknak; felszólítja a kormányt, hogy vonja vissza a venezuelai alkotmány 68. cikkét felülíró, nemrég kiadott 8610. számú határozatot, amely lehetővé teszi a rendfenntartó erőknek, hogy halált okozó fegyvereket, tűzfegyvereket vagy más potenciálisan halálos fegyvereket vessenek be civil tüntetők ellen;

| 5. | felhívja a venezuelai kormányt, hogy tegyen eleget alkotmányos és nemzetközi kötelezettségeinek az igazságszolgáltatás függetlensége, a véleménynyilvánítás szabadsága, a békés egyesülési és gyülekezési jog és a politikai pluralizmus vonatkozásában, melyek a demokrácia sarokkövei; felszólítja a venezuelai kormányt, hogy alakítson ki olyan környezetet, amelyben az emberijog-védők és a független nem kormányzati szervezetek el tudják végezni az emberi jogokat és a demokráciát támogató legitim munkájukat; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagjaként a venezuelai kormány különös felelősséget visel a jogállamiság és a nemzetközi jogszabályok betartásának tekintetében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a venezuelai kormányt, hogy tegyen eleget alkotmányos és nemzetközi kötelezettségeinek az igazságszolgáltatás függetlensége, a véleménynyilvánítás szabadsága, a békés egyesülési és gyülekezési jog és a politikai pluralizmus vonatkozásában, melyek a demokrácia sarokkövei; felszólítja a venezuelai kormányt, hogy alakítson ki olyan környezetet, amelyben az emberijog-védők és a független nem kormányzati szervezetek el tudják végezni az emberi jogokat és a demokráciát támogató legitim munkájukat; hangsúlyozza, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagjaként a venezuelai kormány különös felelősséget visel a jogállamiság és a nemzetközi jogszabályok betartásának tekintetében;

| 6. | felszólítja a venezuelai kormányt annak biztosítására, hogy a vádakat gyorsan és pártatlan módon, a büntetlenség legcsekélyebb lehetőségét kizárva, az ártatlanság vélelme és a megfelelő jogi eljárás elveinek teljes körű tiszteletben tartásával vizsgálják ki; emlékeztet, hogy a hatalmi ágak megosztása alapvető jelentőségű a demokráciákban, és hogy az igazságszolgáltatási rendszert nem lehet politikai fegyverként használni; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy politikai nézetüktől és hovatartozásuktól függetlenül biztosítsák az ország összes polgárának biztonságát; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a venezuelai kormányt annak biztosítására, hogy a vádakat gyorsan és pártatlan módon, a büntetlenség legcsekélyebb lehetőségét kizárva, az ártatlanság vélelme és a megfelelő jogi eljárás elveinek teljes körű tiszteletben tartásával vizsgálják ki; emlékeztet, hogy a hatalmi ágak megosztása alapvető jelentőségű a demokráciákban, és hogy az igazságszolgáltatási rendszert nem lehet politikai fegyverként használni; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy politikai nézetüktől és hovatartozásuktól függetlenül biztosítsák az ország összes polgárának biztonságát;

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az újabb tüntetések még több erőszakhoz vezethetnek, tovább mélyítve a kormány és az ellenzék álláspontja közötti szakadékot, és még nagyobb megosztottságsághoz vezetve a Venezuelában zajló érzékeny politikai fejlemények tekintetében; felszólítja az összes párt képviselőjét és a venezuelai társadalom valamennyi szegmensét, hogy cselekedeteikben és felszólalásaikban tanúsítsanak önmérsékletet; óva int minden olyan lépéstől, amely feszültséget idézhet elő és olyan visszalépésekhez vezethet, amelyek a demokratikus ellenzék legitimitásának elveszítését vagy törvénytelenné nyilvánítását és/vagy a választások érvénytelenítését eredményezik; |
| --- | --- |

7.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az újabb tüntetések még több erőszakhoz vezethetnek, tovább mélyítve a kormány és az ellenzék álláspontja közötti szakadékot, és még nagyobb megosztottságsághoz vezetve a Venezuelában zajló érzékeny politikai fejlemények tekintetében; felszólítja az összes párt képviselőjét és a venezuelai társadalom valamennyi szegmensét, hogy cselekedeteikben és felszólalásaikban tanúsítsanak önmérsékletet; óva int minden olyan lépéstől, amely feszültséget idézhet elő és olyan visszalépésekhez vezethet, amelyek a demokratikus ellenzék legitimitásának elveszítését vagy törvénytelenné nyilvánítását és/vagy a választások érvénytelenítését eredményezik;

| 8. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a választások évében a politikai ellenzék önkényes fogva tartások és támadások áldozatává vált, ami megkérdőjelezheti a választási folyamat legitimitását és eredményét is; |
| --- | --- |

8.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a választások évében a politikai ellenzék önkényes fogva tartások és támadások áldozatává vált, ami megkérdőjelezheti a választási folyamat legitimitását és eredményét is;

| 9. | felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy a közelgő parlamenti választásokra való tekintettel ezt az időszakot egy olyan, konszenzuson és közös felelősségvállaláson alapuló, befogadó politikai folyamat megindítására használják fel, amely a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett valamennyi demokratikus politikai erő érdemi részvételével zajló, valódi nemzeti párbeszéd révén jön létre; ezenkívül a szükséges gazdasági és irányítási reformok meghozatala érdekében felszólítja mindkét felet az országot fenyegető legsúlyosabb problémák megvitatására; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy gondoskodjanak a teljes mértékben inkluzív folyamat révén valamennyi demokratikus szereplő részvételével lefolytatott szabad és tisztességes parlamenti választásokról; sürgeti valamennyi politikai szereplőt, hogy a politikai küzdelmet tartsák az alkotmányos rend határain belül, és álljanak ellen a radikális fellépésekre irányuló nyomásnak; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy a közelgő parlamenti választásokra való tekintettel ezt az időszakot egy olyan, konszenzuson és közös felelősségvállaláson alapuló, befogadó politikai folyamat megindítására használják fel, amely a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartása mellett valamennyi demokratikus politikai erő érdemi részvételével zajló, valódi nemzeti párbeszéd révén jön létre; ezenkívül a szükséges gazdasági és irányítási reformok meghozatala érdekében felszólítja mindkét felet az országot fenyegető legsúlyosabb problémák megvitatására; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy gondoskodjanak a teljes mértékben inkluzív folyamat révén valamennyi demokratikus szereplő részvételével lefolytatott szabad és tisztességes parlamenti választásokról; sürgeti valamennyi politikai szereplőt, hogy a politikai küzdelmet tartsák az alkotmányos rend határain belül, és álljanak ellen a radikális fellépésekre irányuló nyomásnak;

| 10. | bátorítja Venezuela regionális partnereit, így az UNASUR-t és az Amerikai Államok Szervezetét, hogy a szemben álló felek között alakítsák ki a párbeszédet és a megértést lehetővé tevő csatornákat, valamint hogy garantálják a közbiztonságot, illetve a nyugalomhoz és normalitáshoz való visszatérést Venezuelában; |
| --- | --- |

10.

bátorítja Venezuela regionális partnereit, így az UNASUR-t és az Amerikai Államok Szervezetét, hogy a szemben álló felek között alakítsák ki a párbeszédet és a megértést lehetővé tevő csatornákat, valamint hogy garantálják a közbiztonságot, illetve a nyugalomhoz és normalitáshoz való visszatérést Venezuelában;

| 11. | sürgeti az Uniót, annak tagállamait és a nemzetközi közösséget, hogy tegyenek olyan nyilatkozatokat, illetve hozzanak olyan intézkedéseket, amelyekkel e nehéz időszakban kimutathatják a venezuelai nép iránti szolidaritásukat; |
| --- | --- |

11.

sürgeti az Uniót, annak tagállamait és a nemzetközi közösséget, hogy tegyenek olyan nyilatkozatokat, illetve hozzanak olyan intézkedéseket, amelyekkel e nehéz időszakban kimutathatják a venezuelai nép iránti szolidaritásukat;

| 12. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tárja fel, milyen intézkedések szükségesek Venezuelában egyrészt az európai érdekek, másrészt az európai vállalkozások jogbiztonságának védelméhez, és fogadja is el ezeket; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tárja fel, milyen intézkedések szükségesek Venezuelában egyrészt az európai érdekek, másrészt az európai vállalkozások jogbiztonságának védelméhez, és fogadja is el ezeket;

| 13. | kéri az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és az EU venezuelai küldöttségét, valamint a tagállamok nagykövetségeit, hogy folytassák az ellenzéki vezetőket célzó vizsgálatok és bírósági meghallgatásának szoros megfigyelését; emlékeztet arra a kérésére, hogy a venezuelai helyzet értékelése céljából mielőbb európai parlamenti eseti küldöttség utazzon az országba, és folytasson megbeszélést a konfliktusban részt vevő valamennyi féllel; |
| --- | --- |

13.

kéri az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és az EU venezuelai küldöttségét, valamint a tagállamok nagykövetségeit, hogy folytassák az ellenzéki vezetőket célzó vizsgálatok és bírósági meghallgatásának szoros megfigyelését; emlékeztet arra a kérésére, hogy a venezuelai helyzet értékelése céljából mielőbb európai parlamenti eseti küldöttség utazzon az országba, és folytasson megbeszélést a konfliktusban részt vevő valamennyi féllel;

| 14. | emlékeztet arra, hogy rövidesen felkéri a főképviselőt/alelnököt, hogy követelje a tiltakozások kezdete óta önkényesen fogva tartott tiltakozók azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy rövidesen felkéri a főképviselőt/alelnököt, hogy követelje a tiltakozások kezdete óta önkényesen fogva tartott tiltakozók azonnali szabadon bocsátását;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0176.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0106.

(3)  HL C 258. E, 2013.9.7., 84. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2015. március 11., szerda

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/194

---

P8_TA(2015)0059

Theodoros Zagorakis mentelmi jogának felfüggesztése

Az Európai Parlament 2015. március 11-i határozata a Theodoros Zagorakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2015/2048(IMM))

(2016/C 316/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a görögországi Legfelsőbb Bíróság melletti helyettes ügyész által 2014. december 19-én a vétségi ügyekben egyesbíróságként eljáró szaloniki büntetőbíróság előtt folyamatban lévő E2010/3844. számú eljárással összefüggésben eljuttatott és 2015. január 28-án a plenáris ülésen bejelentett, Theodoros Zagorakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a görögországi Legfelsőbb Bíróság melletti helyettes ügyész által 2014. december 19-én a vétségi ügyekben egyesbíróságként eljáró szaloniki büntetőbíróság előtt folyamatban lévő E2010/3844. számú eljárással összefüggésben eljuttatott és 2015. január 28-án a plenáris ülésen bejelentett, Theodoros Zagorakis mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután Theodoros Zagorakis az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően lemondott a meghallgatáshoz való jogáról, |
| --- | --- |

—

miután Theodoros Zagorakis az eljárási szabályzat 9. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően lemondott a meghallgatáshoz való jogáról,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0044/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0044/2015),

| A. | mivel a görögországi Legfelsőbb Bíróság melletti helyettes ügyész egy feltételezett bűncselekmény esetleges szankcionálásával összefüggésben kérelmezte Theodoros Zagorakis európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel a görögországi Legfelsőbb Bíróság melletti helyettes ügyész egy feltételezett bűncselekmény esetleges szankcionálásával összefüggésben kérelmezte Theodoros Zagorakis európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| C. | mivel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikke értelmében egy parlamenti képviselővel szemben a jogalkotási ciklus idején a Parlament jóváhagyása nélkül nem folytatható büntetőeljárás, nem vehető őrizetbe vagy tartóztatható le, illetve szabadságában egyéb módon nem korlátozható; |
| --- | --- |

C.

mivel a Görög Köztársaság alkotmányának 62. cikke értelmében egy parlamenti képviselővel szemben a jogalkotási ciklus idején a Parlament jóváhagyása nélkül nem folytatható büntetőeljárás, nem vehető őrizetbe vagy tartóztatható le, illetve szabadságában egyéb módon nem korlátozható;

| D. | mivel Theodoros Zagorakist gondatlan testi sértéssel és munkahelyi biztonsági előírások be nem tartásával vádolják; |
| --- | --- |

D.

mivel Theodoros Zagorakist gondatlan testi sértéssel és munkahelyi biztonsági előírások be nem tartásával vádolják;

| E. | mivel a büntetőeljárás egy 2010. május 13-án, a PAOK labdarúgóklub egyik alkalmazottjával, a klub szaloniki stadionjában történt munkahelyi balesetet érint, és Theodoros Zagorakisszal mint a klub elnökével és törvényes képviselőjével szemben folyik; |
| --- | --- |

E.

mivel a büntetőeljárás egy 2010. május 13-án, a PAOK labdarúgóklub egyik alkalmazottjával, a klub szaloniki stadionjában történt munkahelyi balesetet érint, és Theodoros Zagorakisszal mint a klub elnökével és törvényes képviselőjével szemben folyik;

| F. | mivel a feltételezett bűncselekmény nyilvánvalóan nem függ össze Theodoros Zagorakis európai parlamenti képviselői pozíciójával, hanem sokkal inkább a PAOK labdarúgóklub elnökeként betöltött tisztségével áll összefüggésben; |
| --- | --- |

F.

mivel a feltételezett bűncselekmény nyilvánvalóan nem függ össze Theodoros Zagorakis európai parlamenti képviselői pozíciójával, hanem sokkal inkább a PAOK labdarúgóklub elnökeként betöltött tisztségével áll összefüggésben;

| G. | mivel a büntetőeljárás nem kapcsolódik az Európai Unió mentességeiről és kiváltságairól szóló (7.) jegyzőkönyv 8. cikke szerinti, az Európai Parlament tagjai által feladataik ellátása során kifejtett véleményhez vagy leadott szavazathoz; |
| --- | --- |

G.

mivel a büntetőeljárás nem kapcsolódik az Európai Unió mentességeiről és kiváltságairól szóló (7.) jegyzőkönyv 8. cikke szerinti, az Európai Parlament tagjai által feladataik ellátása során kifejtett véleményhez vagy leadott szavazathoz;

| H. | mivel nincs alap annak feltételezésére, hogy a büntetőeljárás célja, hogy a képviselőnek szánt politikai kárt okozzon (fumus persecutionis), mivel a büntetőeljárás több évvel a képviselő hivatalba lépése előtt indult; |
| --- | --- |

H.

mivel nincs alap annak feltételezésére, hogy a büntetőeljárás célja, hogy a képviselőnek szánt politikai kárt okozzon (fumus persecutionis), mivel a büntetőeljárás több évvel a képviselő hivatalba lépése előtt indult;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Theodoros Zagorakis mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Theodoros Zagorakis mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a görögországi Legfelsőbb Bíróság mellett működő ügyészségnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a görögországi Legfelsőbb Bíróság mellett működő ügyészségnek.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/196 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/196

---

P8_TA(2015)0060

Sergei Stanishev mentelmi jogának felfüggesztése

Az Európai Parlament 2015. március 11-i határozata a Sergei Stanishev mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2014/2259(IMM))

(2016/C 316/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Sergei Stanishev mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a Bolgár Köztársaság főügyésze által 2014. november 24-én, a Szófiai Városi Bíróságon folyamatban lévő peres üggyel kapcsolatban továbbított (hiv. sz. CCAN C-280/2013.) és 2014. december 15-én a plenáris ülésen bejelentett kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Sergei Stanishev mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, a Bolgár Köztársaság főügyésze által 2014. november 24-én, a Szófiai Városi Bíróságon folyamatban lévő peres üggyel kapcsolatban továbbított (hiv. sz. CCAN C-280/2013.) és 2014. december 15-én a plenáris ülésen bejelentett kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Sergei Stanishevet, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően meghallgatta Sergei Stanishevet,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyve 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyve 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Bolgár Köztársaság alkotmányának 70. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bolgár Köztársaság alkotmányának 70. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0045/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0045/2015),

| A. | mivel a Bolgár Köztársaság főügyésze továbbította a Szófiai Városi Ügyészség kérelmét, amelyben az büntetőeljárás folytatásának engedélyezését kérte Sergei Stanishev ellen a bolgár büntető törvénykönyv 26. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 358. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmény miatt; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bolgár Köztársaság főügyésze továbbította a Szófiai Városi Ügyészség kérelmét, amelyben az büntetőeljárás folytatásának engedélyezését kérte Sergei Stanishev ellen a bolgár büntető törvénykönyv 26. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 358. cikkének (1) bekezdése szerinti bűncselekmény miatt;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a parlamentjük képviselőire vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a parlamentjük képviselőire vonatkozó mentességet élvezik;

| D. | mivel a Bolgár Köztársaság alkotmánya 70. cikkének (1) bekezdése szerint az országgyűlési képviselők nem vehetők őrizetbe, illetve büntetőeljárás velük szemben nem indítható, kivéve bűncselekmény elkövetése esetén, és ez esetben is szükség van az országgyűlés, vagy ha az nem ülésezik, az országgyűlés elnökének jóváhagyására, kivéve, ha a letartóztatásra a bűncselekmény elkövetésén való tettenérés nyomán kerül sor; mivel a Bolgár Köztársaság alkotmánya 70. cikkének (2) bekezdése szerint a büntetőeljárás megindításához nincs szükség jóváhagyásra, ha az érintett országgyűlési képviselő ahhoz írásban hozzájárult; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bolgár Köztársaság alkotmánya 70. cikkének (1) bekezdése szerint az országgyűlési képviselők nem vehetők őrizetbe, illetve büntetőeljárás velük szemben nem indítható, kivéve bűncselekmény elkövetése esetén, és ez esetben is szükség van az országgyűlés, vagy ha az nem ülésezik, az országgyűlés elnökének jóváhagyására, kivéve, ha a letartóztatásra a bűncselekmény elkövetésén való tettenérés nyomán kerül sor; mivel a Bolgár Köztársaság alkotmánya 70. cikkének (2) bekezdése szerint a büntetőeljárás megindításához nincs szükség jóváhagyásra, ha az érintett országgyűlési képviselő ahhoz írásban hozzájárult;

| E. | mivel kizárólag a Parlament dönthet arról, hogy a mentelmi jogot az adott esetben felfüggeszti-e vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a mentelmi jogát (2); |
| --- | --- |

E.

mivel kizárólag a Parlament dönthet arról, hogy a mentelmi jogot az adott esetben felfüggeszti-e vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a mentelmi jogát (2);

| F. | mivel a feltételezett bűncselekmény nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Stanishev úr európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül; |
| --- | --- |

F.

mivel a feltételezett bűncselekmény nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Stanishev úr európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül;

| G. | mivel Sergei Stanishev ellen már jóval az európai parlamenti képviselővé választása előtt megindult az előzetes eljárás, és mivel a szóban forgó eljárás értelemszerűen semmilyen módon nem áll összefüggésben európai parlamenti képviselői tisztségével; |
| --- | --- |

G.

mivel Sergei Stanishev ellen már jóval az európai parlamenti képviselővé választása előtt megindult az előzetes eljárás, és mivel a szóban forgó eljárás értelemszerűen semmilyen módon nem áll összefüggésben európai parlamenti képviselői tisztségével;

| H. | mivel Sergei Stanishev elsőként miniszterelnökként, majd országgyűlési képviselőként is írásos nyilatkozatot nyújtott be az országgyűlés elnökének a Bolgár Köztársaság alkotmánya 70. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amelyben hozzájárult ahhoz, hogy ellene büntetőeljárás induljon; |
| --- | --- |

H.

mivel Sergei Stanishev elsőként miniszterelnökként, majd országgyűlési képviselőként is írásos nyilatkozatot nyújtott be az országgyűlés elnökének a Bolgár Köztársaság alkotmánya 70. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amelyben hozzájárult ahhoz, hogy ellene büntetőeljárás induljon;

| I. | mivel ez esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz; |
| --- | --- |

I.

mivel ez esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet a képviselőnek szánt politikai kár okozása céljából nyújtották volna be a bírósághoz;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Sergei Stanishev mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Sergei Stanishev mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Bolgár Köztársaság illetékes hatóságának és Sergei Stanishevnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Bolgár Köztársaság illetékes hatóságának és Sergei Stanishevnek.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23..

(2)  Ld. a (fentebb hivatkozott) T-345/05. sz., Mote kontra Európai Parlament ügyben hozott ítélet 28. pontját.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. március 10., kedd

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/198 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/198

---

P8_TA(2015)0041

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – az EGF/2013/009 PL/Zachem referenciaszámú kérelem – Lengyelország

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Lengyelország EGF/2013/009 PL/Zachem referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0013 – C8-0010/2015 – 2015/2016(BUD))

(2016/C 316/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0013 – C8-0010/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0013 – C8-0010/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárás eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárás eredményére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0036/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel ez a 2006-os rendelet hatálya alá tartozó utolsó két kérelem egyike, és az 1309/2013/EU rendelet (4) elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel ez a 2006-os rendelet hatálya alá tartozó utolsó két kérelem egyike, és az 1309/2013/EU rendelet (4) elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Lengyelország az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be (EGAA/2013/009/Zachem) a Zaklady Chemiczne Zachemnél és két beszállítójánál történt 615 elbocsátást követően, amelyekre a NACE 2 rendszer szerinti 20. ágazatban („Vegyi anyag és termék gyártása”) tevékenykedő és a NUTS 2 szintű Kujawsko-Pomorskie tartományban található Zachem vállalatnál bekövetkezett termelés-leállítással és szerkezetátalakítással összefüggésben került sor; mivel a 615 elbocsátott személyből 404-et regisztráltak munkanélküliként a bydgoszczi kerületi munkaügyi hivatalban; mivel az elbocsátásokra a 2013. március 31. és 2013. július 31. közötti referencia-időszakban került sor, és mivel azok az Unió vegyipari piaci részesedésének csökkenésével függenek össze; |
| --- | --- |

D.

mivel Lengyelország az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be (EGAA/2013/009/Zachem) a Zaklady Chemiczne Zachemnél és két beszállítójánál történt 615 elbocsátást követően, amelyekre a NACE 2 rendszer szerinti 20. ágazatban („Vegyi anyag és termék gyártása”) tevékenykedő és a NUTS 2 szintű Kujawsko-Pomorskie tartományban található Zachem vállalatnál bekövetkezett termelés-leállítással és szerkezetátalakítással összefüggésben került sor; mivel a 615 elbocsátott személyből 404-et regisztráltak munkanélküliként a bydgoszczi kerületi munkaügyi hivatalban; mivel az elbocsátásokra a 2013. március 31. és 2013. július 31. közötti referencia-időszakban került sor, és mivel azok az Unió vegyipari piaci részesedésének csökkenésével függenek össze;

| E. | mivel az EGAA-ból igényelt pénzügyi hozzájárulás összege 115 205 EUR (a teljes költségvetés 50 %-a); |
| --- | --- |

E.

mivel az EGAA-ból igényelt pénzügyi hozzájárulás összege 115 205 EUR (a teljes költségvetés 50 %-a);

| F. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

F.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Lengyelország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Lengyelország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megállapítja, hogy a lengyel hatóságok 2013. október 9-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelynek vizsgálatát az EGAA-rendelet nem köti határidőhöz, és hogy a kérelem értékelését Bizottság 2015. január 21-én tette közzé; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a lengyel hatóságok 2013. október 9-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelynek vizsgálatát az EGAA-rendelet nem köti határidőhöz, és hogy a kérelem értékelését Bizottság 2015. január 21-én tette közzé;

| 3. | aggodalmának ad hangot az első elbocsátások és a kérelem elbírálása között eltelt idő hosszúsága miatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA célja az, hogy minél hamarabb segítséget nyújtson az elbocsátott munkavállalók részére; |
| --- | --- |

3.

aggodalmának ad hangot az első elbocsátások és a kérelem elbírálása között eltelt idő hosszúsága miatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA célja az, hogy minél hamarabb segítséget nyújtson az elbocsátott munkavállalók részére;

| 4. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a lengyel hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2013. március 4-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat, illetve még a kérelem benyújtása előtt megkezdik; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a lengyel hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2013. március 4-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat, illetve még a kérelem benyújtása előtt megkezdik;

| 5. | megjegyzi, hogy az Unió részesedése a vegyipari termékek világpiacán drasztikusan csökkent 1992 és 2012 között, az 1992-es 35,2 %-ról a 2012-es 17,8 %-ra (5); megjegyzi, hogy az elmúlt évek tendenciája alapján egyértelművé vált, hogy a vegyipari gyártás Ázsiába, elsősorban Kínába tevődik át, ahol a vegyipari termékek előállítása a 2002-es 8,7 %-os világpiaci részesedésről 2012-re 30,5 %-ra ugrott, melynek okai a feltörekvő piacok növekvő eladásai, a munkaerő alacsonyabb költsége, a piacokhoz való hozzáférés, a támogatások, az adók és a szabályozás; úgy véli ezért, hogy a Zachemnél és két beszállítójánál bekövetkezett elbocsátások összefüggenek a világkereskedelemben a globalizáció folytán bekövetkező fő strukturális átalakulásokkal; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az Unió részesedése a vegyipari termékek világpiacán drasztikusan csökkent 1992 és 2012 között, az 1992-es 35,2 %-ról a 2012-es 17,8 %-ra (5); megjegyzi, hogy az elmúlt évek tendenciája alapján egyértelművé vált, hogy a vegyipari gyártás Ázsiába, elsősorban Kínába tevődik át, ahol a vegyipari termékek előállítása a 2002-es 8,7 %-os világpiaci részesedésről 2012-re 30,5 %-ra ugrott, melynek okai a feltörekvő piacok növekvő eladásai, a munkaerő alacsonyabb költsége, a piacokhoz való hozzáférés, a támogatások, az adók és a szabályozás; úgy véli ezért, hogy a Zachemnél és két beszállítójánál bekövetkezett elbocsátások összefüggenek a világkereskedelemben a globalizáció folytán bekövetkező fő strukturális átalakulásokkal;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a Zachem volt a régió legnagyobb munkaadója, és hogy az adott referencia-időszakban a Zachemtől közvetlenül vagy közvetett módon elbocsátott munkások az újonnan regisztrált munkanélküliek 60 %-át tették ki a bydgoszczi kerületi munkaügyi hivatalban; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a Zachem volt a régió legnagyobb munkaadója, és hogy az adott referencia-időszakban a Zachemtől közvetlenül vagy közvetett módon elbocsátott munkások az újonnan regisztrált munkanélküliek 60 %-át tették ki a bydgoszczi kerületi munkaügyi hivatalban;

| 7. | megállapítja, hogy a Zachemnél és beszállítóinál bekövetkezett elbocsátások várhatóan negatív hatással lesznek Kujawsko-Pomorskie tartományra, ahol az országban a régió számára előnyös gazdasági fellendülés ellenére a legnagyobb volt a munkanélküliségi ráta, 2013 júliusában 17,4 %; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy a Zachemnél és beszállítóinál bekövetkezett elbocsátások várhatóan negatív hatással lesznek Kujawsko-Pomorskie tartományra, ahol az országban a régió számára előnyös gazdasági fellendülés ellenére a legnagyobb volt a munkanélküliségi ráta, 2013 júliusában 17,4 %;

| 8. | megjegyzi, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap által támogatott intézkedések az 50 leghátrányosabb helyzetű dolgozó részére nyújtanak támogatást, és a következő 2 intézkedést foglalják magukban: munkaerő-felvétel ösztönzése és intervenciós intézkedések; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap által támogatott intézkedések az 50 leghátrányosabb helyzetű dolgozó részére nyújtanak támogatást, és a következő 2 intézkedést foglalják magukban: munkaerő-felvétel ösztönzése és intervenciós intézkedések;

| 9. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások költségének legnagyobb részét a munkaerő-felvétel 45 dolgozóra kiterjedő ösztönzése teszi ki, amely ösztönzést kíván nyújtani azoknak a munkaadóknak, akik vállalják, hogy legalább 24 hónapos időtartamra alkalmazzák ezeket a dolgozókat; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások költségének legnagyobb részét a munkaerő-felvétel 45 dolgozóra kiterjedő ösztönzése teszi ki, amely ösztönzést kíván nyújtani azoknak a munkaadóknak, akik vállalják, hogy legalább 24 hónapos időtartamra alkalmazzák ezeket a dolgozókat;

| 10. | megjegyzi, hogy öt, 50 év feletti dolgozó kisebb mértékű, a társadalombiztosítási járulékot fedező támogatásban részesül; megjegyzi, hogy ez a korcsoport jobban ki van téve a tartós munkanélküliség és a munkaerőpiacról való kiszorulás kockázatának; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy öt, 50 év feletti dolgozó kisebb mértékű, a társadalombiztosítási járulékot fedező támogatásban részesül; megjegyzi, hogy ez a korcsoport jobban ki van téve a tartós munkanélküliség és a munkaerőpiacról való kiszorulás kockázatának;

| 11. | üdvözli az EGAA-intézkedéseknek a strukturális alapokból finanszírozott fellépést kiegészítő jellegét; kiemeli, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagjának célja, hogy kiegészítse az elbocsátott munkavállalók számára elérhető számos, az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott, a Humántőke operatív program keretében zajló intézkedést, és a regionális munkaügyi hivatalok egyéb intézkedéseit; rámutat arra, hogy fontos elejét venni a kettős finanszírozásnak a hasonló, egymást kiegészítő intézkedéseket tartalmazó esetekben; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az EGAA-intézkedéseknek a strukturális alapokból finanszírozott fellépést kiegészítő jellegét; kiemeli, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagjának célja, hogy kiegészítse az elbocsátott munkavállalók számára elérhető számos, az Európai Szociális Alap által társfinanszírozott, a Humántőke operatív program keretében zajló intézkedést, és a regionális munkaügyi hivatalok egyéb intézkedéseit; rámutat arra, hogy fontos elejét venni a kettős finanszírozásnak a hasonló, egymást kiegészítő intézkedéseket tartalmazó esetekben;

| 12. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtására a tervek szerint 2015. szeptember 30-ig kerül sor, továbbá, hogy az ideiglenes adatok alapján eddig 36 személynek sikerült új munkahelyet találnia a csomagban nyújtott szolgáltatásoknak köszönhetően; megjegyzi, hogy a tervezett költségvetés végrehajtási aránya a 2014-es év végén 59 %-ot tett ki; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtására a tervek szerint 2015. szeptember 30-ig kerül sor, továbbá, hogy az ideiglenes adatok alapján eddig 36 személynek sikerült új munkahelyet találnia a csomagban nyújtott szolgáltatásoknak köszönhetően; megjegyzi, hogy a tervezett költségvetés végrehajtási aránya a 2014-es év végén 59 %-ot tett ki;

| 13. | üdvözli annak tényét, hogy a tartomány szociális párbeszédért felelős bizottsága megvitatta a Zachem vállalattól és beszállítóitól elbocsátott munkavállalóknak nyújtható támogatás lehetőségeit, és hogy a személyre szabott szolgáltatások javasolt csomagját megvitatták a szakszervezetek, valamint az üzleti, a helyi és a regionális önkormányzatok képviselőit tömörítő bydgoszczi Foglalkoztatási Tanács ülésén; |
| --- | --- |

13.

üdvözli annak tényét, hogy a tartomány szociális párbeszédért felelős bizottsága megvitatta a Zachem vállalattól és beszállítóitól elbocsátott munkavállalóknak nyújtható támogatás lehetőségeit, és hogy a személyre szabott szolgáltatások javasolt csomagját megvitatták a szakszervezetek, valamint az üzleti, a helyi és a regionális önkormányzatok képviselőit tömörítő bydgoszczi Foglalkoztatási Tanács ülésén;

| 14. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák;

| 15. | üdvözli, hogy az EGAA-intézkedések végrehajtásának különböző szakaszaiban és a támogatottak kiválasztása során érvényesítették, és továbbra is érvényesíteni fogják a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az EGAA-intézkedések végrehajtásának különböző szakaszaiban és a támogatottak kiválasztása során érvényesítették, és továbbra is érvényesíteni fogják a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség elvét;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalati vagy ágazati szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalati vagy ágazati szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 17. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

17.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 18. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1309/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 855. o.).

(5)  Az európai vegyipar, Tények és adatok, CEFIC (http://www.cefic.org/Facts-and-Figures)

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Lengyelország EGF/2013/009 PL/Zachem referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/469 határozat.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/201 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/201

---

P8_TA(2015)0042

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – az EGF/2014/014 DE/Aleo Solar referenciaszámú kérelem – Németország

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Németország „EGF/2014/014 DE/Aleo Solar” referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0726 – C8-0012/2015 – 2015/2018(BUD))

(2016/C 316/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0726 – C8-0012/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0726 – C8-0012/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0030/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0030/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| C. | mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket, |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket,

| D. | mivel a 2014. március 7. és 2014. július 7. közötti referencia-időszakban és azt követően a napenergiával foglalkozó vállalkozások tekintetében meglévő uniós piaci részesedés csökkenésével összefüggésben történt, 657 munkavállalót – közülük 390-t a NACE 2. rendszer szerinti 26. ágazatban („Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása”) működő Aleo Solar AG vállalatnál, 267-t annak két leányvállalatánál – érintő elbocsátást követően Németország „EGF/2014/014 DE/Aleo Solar” referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelynek keretében várhatóan 476-an vesznek majd részt az intézkedésekben, |
| --- | --- |

D.

mivel a 2014. március 7. és 2014. július 7. közötti referencia-időszakban és azt követően a napenergiával foglalkozó vállalkozások tekintetében meglévő uniós piaci részesedés csökkenésével összefüggésben történt, 657 munkavállalót – közülük 390-t a NACE 2. rendszer szerinti 26. ágazatban („Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása”) működő Aleo Solar AG vállalatnál, 267-t annak két leányvállalatánál – érintő elbocsátást követően Németország „EGF/2014/014 DE/Aleo Solar” referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelynek keretében várhatóan 476-an vesznek majd részt az intézkedésekben,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 4. cikk (1) bekezdése a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Németország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 4. cikk (1) bekezdése a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Németország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megállapítja, hogy a német hatóságok 2014. július 29-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és azt 2014. szeptember 23-án további információkkal egészítették ki, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2014. december 16-án közzétette; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a német hatóságok 2014. július 29-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és azt 2014. szeptember 23-án további információkkal egészítették ki, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2014. december 16-án közzétette;

| 3. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a német hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. április 11-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat megszületése, sőt, még a támogatásra irányuló kérelem benyújtása előtt megkezdik; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a német hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. április 11-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat megszületése, sőt, még a támogatásra irányuló kérelem benyújtása előtt megkezdik;

| 4. | megítélése szerint az Aleo Solar AG vállalatnál bekövetkezett elbocsátások a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak, aminek következtében 2005 és 2011 között Kína bevételeinek részaránya 11 %-ról 45 %-ra nőtt, míg Németországé 64 %-ról 21 %-ra esett vissza; megállapítja, hogy abból adódóan, hogy Kína olyan jelentős kapacitásfelesleggel rendelkezik a napelemmodulok terén, amelyet sem a kínai fogyasztók, sem a világpiac nem tud felvenni, 2011-ben 2010-hez képest 40 %-kal, és így az Aleo Solar termelési költségei alatti szintre csökkentek az árak az EU-ban; megjegyzi, hogy az EU 2013-ban kiegészítő vámot és minimálárat fogadott el a Kínából származó napelemmodulokra vonatkozóan, ugyanakkor a kínai termékek minimálára még mindig a német termelők termelési költsége alatt marad; |
| --- | --- |

4.

megítélése szerint az Aleo Solar AG vállalatnál bekövetkezett elbocsátások a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak, aminek következtében 2005 és 2011 között Kína bevételeinek részaránya 11 %-ról 45 %-ra nőtt, míg Németországé 64 %-ról 21 %-ra esett vissza; megállapítja, hogy abból adódóan, hogy Kína olyan jelentős kapacitásfelesleggel rendelkezik a napelemmodulok terén, amelyet sem a kínai fogyasztók, sem a világpiac nem tud felvenni, 2011-ben 2010-hez képest 40 %-kal, és így az Aleo Solar termelési költségei alatti szintre csökkentek az árak az EU-ban; megjegyzi, hogy az EU 2013-ban kiegészítő vámot és minimálárat fogadott el a Kínából származó napelemmodulokra vonatkozóan, ugyanakkor a kínai termékek minimálára még mindig a német termelők termelési költsége alatt marad;

| 5. | nyugtázza, hogy az Aleo Solar AG 2010-ben 550 millió EUR árbevétel mellett 43 millió EUR nyereségre tett szert, amely 2011-től kezdve meredeken csökkent, és 2013-ban a cégnek már 92 millió EUR veszteséget kellett elkönyvelnie; hangsúlyozza, hogy az átalakítás és a hatékonyság növelése érdekében tett különféle erőfeszítések ellenére az Aleo Solar sajnálatos módon nem tudott újból nyereséget termelni; |
| --- | --- |

5.

nyugtázza, hogy az Aleo Solar AG 2010-ben 550 millió EUR árbevétel mellett 43 millió EUR nyereségre tett szert, amely 2011-től kezdve meredeken csökkent, és 2013-ban a cégnek már 92 millió EUR veszteséget kellett elkönyvelnie; hangsúlyozza, hogy az átalakítás és a hatékonyság növelése érdekében tett különféle erőfeszítések ellenére az Aleo Solar sajnálatos módon nem tudott újból nyereséget termelni;

| 6. | megállapítja, hogy ez a második EGAA-kérelema napelemmodulok gyártásához kapcsolódóan, és hogy több további hasonló kérelem várható; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy ez a második EGAA-kérelema napelemmodulok gyártásához kapcsolódóan, és hogy több további hasonló kérelem várható;

| 7. | megállapítja, hogy az Aleo Solar AG-nél bekövetkezett elbocsátások várhatóan jelentős negatív hatást gyakorolnak Prenzlau/Brandenburg régióra, ahol az egy főre jutó jövedelem jócskán elmarad a nemzeti átlagtól, a munkanélküliség pedig Németországon belül a legmagasabb, 15,5, illetve 16,4 %-os; hangsúlyozza, hogy az Aleo Solar AG-nél bekövetkezett elbocsátások beszámítása 0,9 %-kal növelné ezt az arányt; sajnálja, hogy az elbocsátott munkavállalóknak nincs reménye arra, hogy azonnal találnak az előzőhöz hasonló új állást, abból adódóan, hogy a népsűrűség alacsony, és hiányoznak a potenciális munkáltatók: a térségben főként kis- és középvállalkozások működnek, csupán 10 vállalkozás (0,3 %) foglalkoztat 249-nél több főt (az Aleo Solar AG e nagyobb munkáltatók egyike volt); |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az Aleo Solar AG-nél bekövetkezett elbocsátások várhatóan jelentős negatív hatást gyakorolnak Prenzlau/Brandenburg régióra, ahol az egy főre jutó jövedelem jócskán elmarad a nemzeti átlagtól, a munkanélküliség pedig Németországon belül a legmagasabb, 15,5, illetve 16,4 %-os; hangsúlyozza, hogy az Aleo Solar AG-nél bekövetkezett elbocsátások beszámítása 0,9 %-kal növelné ezt az arányt; sajnálja, hogy az elbocsátott munkavállalóknak nincs reménye arra, hogy azonnal találnak az előzőhöz hasonló új állást, abból adódóan, hogy a népsűrűség alacsony, és hiányoznak a potenciális munkáltatók: a térségben főként kis- és középvállalkozások működnek, csupán 10 vállalkozás (0,3 %) foglalkoztat 249-nél több főt (az Aleo Solar AG e nagyobb munkáltatók egyike volt);

| 8. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások társfinanszírozandó, összehangolt csomagja a következő intézkedéseket foglalja magában 476 elbocsátott munkavállaló újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése érdekében: szakképzés, karriertanácsadás és pályaorientáció, műhelyfoglalkozások és csoportfoglalkozások hasonló helyzetben lévő munkavállalókkal, vállalkozási tanácsadás, régióközi mobilitási tanácsadás, álláskeresés álláskeresési szakértő segítségével, nyomon követést nyújtó mentorálás az új állást találó munkavállalóknak, akiknek tanácsadásra lehet szükségük az állás megtartása érdekében, vagy akiknek máshová kell költözniük az állás miatt, valamint a munkavállaló korábbi nettó jövedelme 60 %-ának megfelelő képzési támogatás az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások társfinanszírozandó, összehangolt csomagja a következő intézkedéseket foglalja magában 476 elbocsátott munkavállaló újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése érdekében: szakképzés, karriertanácsadás és pályaorientáció, műhelyfoglalkozások és csoportfoglalkozások hasonló helyzetben lévő munkavállalókkal, vállalkozási tanácsadás, régióközi mobilitási tanácsadás, álláskeresés álláskeresési szakértő segítségével, nyomon követést nyújtó mentorálás az új állást találó munkavállalóknak, akiknek tanácsadásra lehet szükségük az állás megtartása érdekében, vagy akiknek máshová kell költözniük az állás miatt, valamint a munkavállaló korábbi nettó jövedelme 60 %-ának megfelelő képzési támogatás az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban;

| 9. | megállapítja, hogy a hatóságok a juttatásokra és ösztönzőkre maximálisan engedélyezett 35 %-os költségtérítést teljes mértékben a munkavállalók korábbi nettó jövedelme 60 vagy 67 %-ának megfelelő képzési támogatásra (Transferkurzarbeitergeld) kívánják felhasználni, ami összhangban áll a németországi elbocsátások esetében követett gyakorlattal; megjegyzi, hogy a képzési támogatás nem helyettesíti a passzív szociális védelmi intézkedéseket, és szigorú feltételekhez kötött a megszervezett képzésben és egyéb tevékenységekben való részvétel tekintetében; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a hatóságok a juttatásokra és ösztönzőkre maximálisan engedélyezett 35 %-os költségtérítést teljes mértékben a munkavállalók korábbi nettó jövedelme 60 vagy 67 %-ának megfelelő képzési támogatásra (Transferkurzarbeitergeld) kívánják felhasználni, ami összhangban áll a németországi elbocsátások esetében követett gyakorlattal; megjegyzi, hogy a képzési támogatás nem helyettesíti a passzív szociális védelmi intézkedéseket, és szigorú feltételekhez kötött a megszervezett képzésben és egyéb tevékenységekben való részvétel tekintetében;

| 10. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az intézkedésekkel megcélzott kedvezményezettek képviselőivel egyeztetve készült el, figyelembe véve a térségben és az üzleti környezetben rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az intézkedésekkel megcélzott kedvezményezettek képviselőivel egyeztetve készült el, figyelembe véve a térségben és az üzleti környezetben rejlő lehetőségeket;

| 11. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 12. | megállapítja, hogy az Aleo Solar AG Prenzlauban elbocsátott munkavállalói közül 164-et visszavett az az ázsiai konzorcium, amely a felszámolótól megvette a telepet; nyugtázza, hogy a német hatóságok azzal magyarázták e munkavállalók jogosultságát az EGAA-intézkedésekben való részvételre, hogy új munkahelyük akkoriban még nem volt garantált; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy az Aleo Solar AG Prenzlauban elbocsátott munkavállalói közül 164-et visszavett az az ázsiai konzorcium, amely a felszámolótól megvette a telepet; nyugtázza, hogy a német hatóságok azzal magyarázták e munkavállalók jogosultságát az EGAA-intézkedésekben való részvételre, hogy új munkahelyük akkoriban még nem volt garantált;

| 13. | megállapítja, hogy az oldenburgi adminisztratív központból elbocsátott 104 munkavállaló nem vesz részt az EGAA-ból finanszírozandó intézkedésekben; nyugtázza, hogy a foglalkoztatási helyzet ebben a régióban sokkal ígéretesebb; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy az oldenburgi adminisztratív központból elbocsátott 104 munkavállaló nem vesz részt az EGAA-ból finanszírozandó intézkedésekben; nyugtázza, hogy a foglalkoztatási helyzet ebben a régióban sokkal ígéretesebb;

| 14. | sajnálja, hogy nagy a veszélye annak, hogy az elbocsátott munkavállalók tartósan munka nélkül maradnak, ezért hangsúlyozza azon intézkedések fontosságát, amelyek arra ösztönzik a munkavállalókat, hogy saját közvetlen környezetükön kívül is keressenek álláslehetőségeket, és fogadjanak el más régiókban felkínált állásokat; |
| --- | --- |

14.

sajnálja, hogy nagy a veszélye annak, hogy az elbocsátott munkavállalók tartósan munka nélkül maradnak, ezért hangsúlyozza azon intézkedések fontosságát, amelyek arra ösztönzik a munkavállalókat, hogy saját közvetlen környezetükön kívül is keressenek álláslehetőségeket, és fogadjanak el más régiókban felkínált állásokat;

| 15. | úgy véli, hogy az 55–64 és a 15–29 éves korosztályban a munkavállalók jobban ki vannak téve a tartós munkanélküliség és a munkaerőpiacról való kiszorulás kockázatának; ezért úgy véli, hogy ezeknek a munkavállalóknak sajátos szükségleteik vannak a személyre szabott megközelítés tekintetében; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy az 55–64 és a 15–29 éves korosztályban a munkavállalók jobban ki vannak téve a tartós munkanélküliség és a munkaerőpiacról való kiszorulás kockázatának; ezért úgy véli, hogy ezeknek a munkavállalóknak sajátos szükségleteik vannak a személyre szabott megközelítés tekintetében;

| 16. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, a csomagnak pedig összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, a csomagnak pedig összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Németország „EGF/2014/014 DE/Aleo Solar” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/473 határozat.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/204 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/204

---

P8_TA(2015)0043

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – az EGF/2013/007 BE/Hainaut Steel (Duferco-NLMK) referenciaszámú kérelem – Belgium

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium „EGF/2013/007 BE/Hainaut Steel (Duferco-NLMK)” referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0725 – C8-0013/2015 – 2015/2019(BUD))

(2016/C 316/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0725 – C8-0013/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0725 – C8-0013/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0031/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0031/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az 1309/2013/EU rendelet (4) elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, a Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1309/2013/EU rendelet (4) elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, a Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel a La Louvière-ben (Hainaut tartomány) található Duferco vállalat bezárásával és az NLMK vállalatnál bekövetkezett létszámleépítéssel összefüggésben a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 24. ágazatban (fémalapanyag gyártása) működő két vállalatnál történt 708 elbocsátást követően Belgium „EGF/2013/007 BE/Hainaut steel” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; mivel az elbocsátásokra a 2013. január 22. és 2013. október 22. közötti referencia-időszakban került sor, és mivel azok az Unió acélgyártási piaci részesedésének csökkenésével függenek össze; |
| --- | --- |

D.

mivel a La Louvière-ben (Hainaut tartomány) található Duferco vállalat bezárásával és az NLMK vállalatnál bekövetkezett létszámleépítéssel összefüggésben a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 24. ágazatban (fémalapanyag gyártása) működő két vállalatnál történt 708 elbocsátást követően Belgium „EGF/2013/007 BE/Hainaut steel” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; mivel az elbocsátásokra a 2013. január 22. és 2013. október 22. közötti referencia-időszakban került sor, és mivel azok az Unió acélgyártási piaci részesedésének csökkenésével függenek össze;

| E. | mivel az EGAA-ból igényelt pénzügyi hozzájárulás összege 981 956 EUR (a teljes költségvetés 50 %-a); |
| --- | --- |

E.

mivel az EGAA-ból igényelt pénzügyi hozzájárulás összege 981 956 EUR (a teljes költségvetés 50 %-a);

| F. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

F.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Belgium jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Belgium jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megállapítja, hogy a belga hatóságok 2013. szeptember 27-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelynek vizsgálatát az EGAA-rendelet nem köti határidőhöz, és hogy a Bizottság 2014. december 9-én értékelte a kérelmet; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a belga hatóságok 2013. szeptember 27-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelynek vizsgálatát az EGAA-rendelet nem köti határidőhöz, és hogy a Bizottság 2014. december 9-én értékelte a kérelmet;

| 3. | aggodalmának ad hangot az első elbocsátások és a kérelem elbírálása között eltelt idő hosszúsága miatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA célja az, hogy minél hamarabb segítséget nyújtson az elbocsátott munkavállalók részére; rámutat, hogy az EGAA-kérelmet 2013. szeptember 27-én nyújtották be, és hogy majdnem másfél év telt el, mire a Költségvetési Bizottság szavazott róla; |
| --- | --- |

3.

aggodalmának ad hangot az első elbocsátások és a kérelem elbírálása között eltelt idő hosszúsága miatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA célja az, hogy minél hamarabb segítséget nyújtson az elbocsátott munkavállalók részére; rámutat, hogy az EGAA-kérelmet 2013. szeptember 27-én nyújtották be, és hogy majdnem másfél év telt el, mire a Költségvetési Bizottság szavazott róla;

| 4. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a belga hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2013. június 1-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat megszületése, sőt, még a kérelem benyújtása előtt megkezdték; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a belga hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2013. június 1-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat megszületése, sőt, még a kérelem benyújtása előtt megkezdték;

| 5. | megítélése szerint a Duferco és az NLMK vállalatoknál bekövetkezett elbocsátások a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak, mivel az acél előállításával foglalkozó ágazat súlyos gazdasági csapást szenvedett mindenekelőtt amiatt, hogy gyorsan csökkent az Unió piaci részesedése; a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásokat továbbá egyéb tényezők is súlyosbították, például az, hogy a gazdasági válság és annak hatására, hogy arányaikban nőttek az előállítási költségek, az EU-ban a gépjárműiparban és az építőiparban csökkent az acél iránti kereslet; |
| --- | --- |

5.

megítélése szerint a Duferco és az NLMK vállalatoknál bekövetkezett elbocsátások a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak, mivel az acél előállításával foglalkozó ágazat súlyos gazdasági csapást szenvedett mindenekelőtt amiatt, hogy gyorsan csökkent az Unió piaci részesedése; a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásokat továbbá egyéb tényezők is súlyosbították, például az, hogy a gazdasági válság és annak hatására, hogy arányaikban nőttek az előállítási költségek, az EU-ban a gépjárműiparban és az építőiparban csökkent az acél iránti kereslet;

| 6. | rámutat, hogy a belga hatóságok által említett adatok (5) szerint az EU-27 országaiban 2006 és 2011 között a nyersacél gyártása 206,9 millió tonnáról 177,7 millió tonnára esett vissza (-14,1 % összesített vagy -3,0 %-os éves növekedés (6)), míg a gyártás világszinten 1 249 millió tonnáról 1 518,3 millió tonnára nőtt (+21,6 % összesített vagy +4,0 %-os éves növekedés); tudomásul veszi, hogy ennek hatására az EU-27 volumenben mért piaci részesedése a nyersacél világszintű gyártásából 2006 és 2011 között 16,6 %-ról 11,7 %-ra csökkent (-29,4 % összesített vagy -6,7 %-os éves növekedés), és összehasonlításképpen megjegyzi, hogy Kína piaci részesedése ugyanebben az időszakban 33,7 %-ról 45,0 %-ra nőtt; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a belga hatóságok által említett adatok (5) szerint az EU-27 országaiban 2006 és 2011 között a nyersacél gyártása 206,9 millió tonnáról 177,7 millió tonnára esett vissza (-14,1 % összesített vagy -3,0 %-os éves növekedés (6)), míg a gyártás világszinten 1 249 millió tonnáról 1 518,3 millió tonnára nőtt (+21,6 % összesített vagy +4,0 %-os éves növekedés); tudomásul veszi, hogy ennek hatására az EU-27 volumenben mért piaci részesedése a nyersacél világszintű gyártásából 2006 és 2011 között 16,6 %-ról 11,7 %-ra csökkent (-29,4 % összesített vagy -6,7 %-os éves növekedés), és összehasonlításképpen megjegyzi, hogy Kína piaci részesedése ugyanebben az időszakban 33,7 %-ról 45,0 %-ra nőtt;

| 7. | megállapítja, hogy az acélipar vonatkozásában ez az ötödik EGAA-kérelem, és hogy ebből három a globalizáción, egy pedig a pénzügyi és gazdasági világválságon alapult; hangsúlyozza, hogy uniós szinten hatékony és összehangolt megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy fel lehessen lépni az uniós acéliparban jelentkező munkanélküliség ellen; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy az acélipar vonatkozásában ez az ötödik EGAA-kérelem, és hogy ebből három a globalizáción, egy pedig a pénzügyi és gazdasági világválságon alapult; hangsúlyozza, hogy uniós szinten hatékony és összehangolt megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy fel lehessen lépni az uniós acéliparban jelentkező munkanélküliség ellen;

| 8. | megállapítja, hogy a Duferco és az NLMK vállalatoknál történt elbocsátások várhatóan negatív hatással lesznek a hainaut-i régióra, ahol egykor szénbányászat és acélgyártás folyt, és ahol a mai napig a hagyományos nehéziparra és a közszférára épül a foglalkoztatás, és ahol 2012-ben a munkanélküliségi ráta 17,7 % – a 18 és 25 év közötti személyek esetén pedig 39 % – volt, míg Vallóniában ez az arány átlagosan 15,8 %, országos szinten pedig 11,2 % volt (7); felhívja a figyelmet arra, hogy az álláskeresők alacsony képzettségi szintje (51 %-uk nem rendelkezik felső középfokú végzettséggel; Vallóniában ez az arány 47 %) szintén nehezíti az álláskeresést; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a Duferco és az NLMK vállalatoknál történt elbocsátások várhatóan negatív hatással lesznek a hainaut-i régióra, ahol egykor szénbányászat és acélgyártás folyt, és ahol a mai napig a hagyományos nehéziparra és a közszférára épül a foglalkoztatás, és ahol 2012-ben a munkanélküliségi ráta 17,7 % – a 18 és 25 év közötti személyek esetén pedig 39 % – volt, míg Vallóniában ez az arány átlagosan 15,8 %, országos szinten pedig 11,2 % volt (7); felhívja a figyelmet arra, hogy az álláskeresők alacsony képzettségi szintje (51 %-uk nem rendelkezik felső középfokú végzettséggel; Vallóniában ez az arány 47 %) szintén nehezíti az álláskeresést;

| 9. | rámutat, hogy a régió a gazdasági helyzetében és kohászati iparában bekövetkezett elbocsátások jelentős száma miatt a Duferco és az NLMK munkavállalóinak átképzésben kell majd részesülniük ahhoz, hogy más szakmákban és más ágazatokban találjanak új munkahelyet a térségben; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a régió a gazdasági helyzetében és kohászati iparában bekövetkezett elbocsátások jelentős száma miatt a Duferco és az NLMK munkavállalóinak átképzésben kell majd részesülniük ahhoz, hogy más szakmákban és más ágazatokban találjanak új munkahelyet a térségben;

| 10. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások társfinanszírozandó, összehangolt csomagja az alábbi intézkedéseket foglalja magában 701 elbocsátott munkavállaló visszailleszkedése érdekében (kategória szerinti csoportosításban): (1) egyéni álláskeresési segítségnyújtás, ügykezelési és általános tájékoztatási szolgáltatás, (2) képzés és átképzés, valamint (3) vállalkozói kedv ösztönzése; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások társfinanszírozandó, összehangolt csomagja az alábbi intézkedéseket foglalja magában 701 elbocsátott munkavállaló visszailleszkedése érdekében (kategória szerinti csoportosításban): (1) egyéni álláskeresési segítségnyújtás, ügykezelési és általános tájékoztatási szolgáltatás, (2) képzés és átképzés, valamint (3) vállalkozói kedv ösztönzése;

| 11. | üdvözli, hogy a különböző szociális partnereket és szervezeteket is bevonták az intézkedések általános koordinációjába és végrehajtásába, köztük a szakszervezeteket (FGTB, CSC), a FOREM-et (a vallon régió állami foglalkoztatási és képzési szolgálata), a vallon régióban működő ágazati szakmai és technológiai képzési központokat, a Belgiumi Francia Közösség Európai Szociális Alappal (ESZA) foglalkozó ügynökségét és a vallon kormányt; üdvözli továbbá, hogy a szakszervezetek közvetlenül részt vesznek a két vállalat részére külön-külön felállított két újrafoglalkoztatási egység irányításában; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a különböző szociális partnereket és szervezeteket is bevonták az intézkedések általános koordinációjába és végrehajtásába, köztük a szakszervezeteket (FGTB, CSC), a FOREM-et (a vallon régió állami foglalkoztatási és képzési szolgálata), a vallon régióban működő ágazati szakmai és technológiai képzési központokat, a Belgiumi Francia Közösség Európai Szociális Alappal (ESZA) foglalkozó ügynökségét és a vallon kormányt; üdvözli továbbá, hogy a szakszervezetek közvetlenül részt vesznek a két vállalat részére külön-külön felállított két újrafoglalkoztatási egység irányításában;

| 12. | üdvözli az elbocsátott munkavállalók foglalkoztathatóságának javítására szolgáló javasolt aktív munkaerő-piaci intézkedéseket; emlékeztet arra, hogy a járadékfizetés nem tartozik az EGAA által támogatott személyre szabott szolgáltatások közé; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az elbocsátott munkavállalók foglalkoztathatóságának javítására szolgáló javasolt aktív munkaerő-piaci intézkedéseket; emlékeztet arra, hogy a járadékfizetés nem tartozik az EGAA által támogatott személyre szabott szolgáltatások közé;

| 13. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez és a térségben rejlő lehetőségekhez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez és a térségben rejlő lehetőségekhez is igazítsák hozzá;

| 14. | megállapítja, hogy a javasolt intézkedések az érintett vállalatok vezetőinek egy csoportját is célozzák; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a javasolt intézkedések az érintett vállalatok vezetőinek egy csoportját is célozzák;

| 15. | örömmel látja, hogy az EGAA-intézkedések végrehajtása és az azokhoz való hozzáférés egyes fázisai során a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét alkalmazták és fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

15.

örömmel látja, hogy az EGAA-intézkedések végrehajtása és az azokhoz való hozzáférés egyes fázisai során a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét alkalmazták és fogják alkalmazni;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 17. | megjegyzi, hogy a csoportos létszámcsökkentés esetén Belgiumban előírt és az újrafoglalkoztatási egységek szokásos tevékenységeinek részeként végrehajtott intézkedések (pl. az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása érdekében nyújtott támogatás, képzés, álláskereséshez nyújtott segítség és karrier-tanácsadás stb.) nem szerepelnek ebben az EGAA-kérelemben; rámutat, hogy a becsült összköltség több mint felét újrafoglalkoztatási szolgáltatásokra, nevezetesen támogatási, orientációs és visszailleszkedési intézkedésekre kell majd fordítani; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a csoportos létszámcsökkentés esetén Belgiumban előírt és az újrafoglalkoztatási egységek szokásos tevékenységeinek részeként végrehajtott intézkedések (pl. az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása érdekében nyújtott támogatás, képzés, álláskereséshez nyújtott segítség és karrier-tanácsadás stb.) nem szerepelnek ebben az EGAA-kérelemben; rámutat, hogy a becsült összköltség több mint felét újrafoglalkoztatási szolgáltatásokra, nevezetesen támogatási, orientációs és visszailleszkedési intézkedésekre kell majd fordítani;

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1309/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 855. o.).

(5)  Forrás: Acélipari Világszövetség, Steel Statistical Yearbook 2012 (Acélstatisztikai évkönyv).

(6)  Átlagos éves növekedési ütem.

(7)  Forrás: Steunpunt WSE.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium „EGF/2013/007 BE/Hainaut Steel (Duferco-NLMK)” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/468 határozat.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/208 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/208

---

P8_TA(2015)0044

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – az EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal referenciaszámú kérelem – Belgium

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium „EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal” referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0734 – C8-0014/2015 – 2015/2020(BUD))

(2016/C 316/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0734 – C8-0014/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0734 – C8-0014/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0035/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0035/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az EGAA-ról szóló rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-ról szóló rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, mely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Belgium 1 285 munkavállalónak a 2014. január 1. és 2014. május 1. közötti referencia-időszak alatt és után a NACE 2. rendszer szerinti 24. ágazatban (fémalapanyag gyártása) működő ArcelorMittal Liège S.A. vállalatnál történő elbocsátását követően „EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal” referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt amiatt, hogy az ágazat súlyos gazdasági csapást szenvedett el mindenekelőtt azért, mert gyorsan csökkent az Unió piaci részesedése; mivel várhatóan 910-en vesznek majd részt az intézkedésekbenn; |
| --- | --- |

D.

mivel Belgium 1 285 munkavállalónak a 2014. január 1. és 2014. május 1. közötti referencia-időszak alatt és után a NACE 2. rendszer szerinti 24. ágazatban (fémalapanyag gyártása) működő ArcelorMittal Liège S.A. vállalatnál történő elbocsátását követően „EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal” referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt amiatt, hogy az ágazat súlyos gazdasági csapást szenvedett el mindenekelőtt azért, mert gyorsan csökkent az Unió piaci részesedése; mivel várhatóan 910-en vesznek majd részt az intézkedésekbenn;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Belgium jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Belgium jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megállapítja, hogy a belga hatóságok 2014. július 22-én – a beavatkozási kritériumok teljesülésétől számított 12 héten belül – nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és azt 2014. szeptember 16-án további információkkal egészítettek ki, és hogy a Bizottság a kérelem értékelését 2014. december 9-én közzétette; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a belga hatóságok 2014. július 22-én – a beavatkozási kritériumok teljesülésétől számított 12 héten belül – nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és azt 2014. szeptember 16-án további információkkal egészítettek ki, és hogy a Bizottság a kérelem értékelését 2014. december 9-én közzétette;

| 3. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a belga hatóságok a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. január 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat, illetve még a kérelem benyújtása előtt megkezdték; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a belga hatóságok a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. január 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat, illetve még a kérelem benyújtása előtt megkezdték;

| 4. | megítélése szerint az ArcelorMittal Liège S.A.-nál bekövetkezett elbocsátások összefüggésben vannak a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változásokkal, mivel a 27 tagú EU-ban 2007 és 2013 között a nyersacél gyártása 210,1 millió tonnáról 166,2 millió tonnára esett vissza (4) (-20,9 %; -3,8 %-os éves növekedési ráta (5)), míg a gyártás világszinten 1 348,1 millió tonnáról 1 649,3 millió tonnára nőtt (+22,3 %; +3,4 %-os éves növekedési ráta); rámutat, hogy az uniós acélgyártás 2007-ben a világ össztermelésének 16 %-át, míg 2013-ban már csupán 10 %-át tette ki, ami jelentősebb visszaesés, mint az Egyesült Államokban vagy Oroszországban, míg ugyanebben az időszakban Ázsia részesedése jelentősen, 56 %-ról 67 %-ra nőtt, amelynek hatására a liège-i fémfeldolgozó ipar az utóbbi években háttérbe szorult, 2007-ben az ágazathoz tartozó 40 vállalat 6 193 munkavállalót foglalkoztatott, míg 2012-ben már csak 35 vállalat maradt, 4 187 munkavállalóval, ezen időszak alatt tehát az ágazaton belüli foglalkoztatás 32 %-kal esett vissza; |
| --- | --- |

4.

megítélése szerint az ArcelorMittal Liège S.A.-nál bekövetkezett elbocsátások összefüggésben vannak a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változásokkal, mivel a 27 tagú EU-ban 2007 és 2013 között a nyersacél gyártása 210,1 millió tonnáról 166,2 millió tonnára esett vissza (4) (-20,9 %; -3,8 %-os éves növekedési ráta (5)), míg a gyártás világszinten 1 348,1 millió tonnáról 1 649,3 millió tonnára nőtt (+22,3 %; +3,4 %-os éves növekedési ráta); rámutat, hogy az uniós acélgyártás 2007-ben a világ össztermelésének 16 %-át, míg 2013-ban már csupán 10 %-át tette ki, ami jelentősebb visszaesés, mint az Egyesült Államokban vagy Oroszországban, míg ugyanebben az időszakban Ázsia részesedése jelentősen, 56 %-ról 67 %-ra nőtt, amelynek hatására a liège-i fémfeldolgozó ipar az utóbbi években háttérbe szorult, 2007-ben az ágazathoz tartozó 40 vállalat 6 193 munkavállalót foglalkoztatott, míg 2012-ben már csak 35 vállalat maradt, 4 187 munkavállalóval, ezen időszak alatt tehát az ágazaton belüli foglalkoztatás 32 %-kal esett vissza;

| 5. | rámutat, hogy a kereskedelemben bekövetkezett változásokat más tényezők is súlyosbították, például az, hogy a gazdasági válság hatására az Unióban a gépjárműiparban és az építőiparban csökkent az acél iránti kereslet, továbbá arányaikban nőttek az előállítási költségek (nyersanyagok, energia, környezeti korlátok stb.). E tényezők hátrányosan befolyásolták az Unió acéliparának versenyképességét, és hatásukra több európai acélgyártó üzem bezárásra vagy szerkezetátalakításra kényszerült, ami az acélipari ágazatban számos munkahely megszűnéséhez vezetett az elmúlt években; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a kereskedelemben bekövetkezett változásokat más tényezők is súlyosbították, például az, hogy a gazdasági válság hatására az Unióban a gépjárműiparban és az építőiparban csökkent az acél iránti kereslet, továbbá arányaikban nőttek az előállítási költségek (nyersanyagok, energia, környezeti korlátok stb.). E tényezők hátrányosan befolyásolták az Unió acéliparának versenyképességét, és hatásukra több európai acélgyártó üzem bezárásra vagy szerkezetátalakításra kényszerült, ami az acélipari ágazatban számos munkahely megszűnéséhez vezetett az elmúlt években;

| 6. | hangsúlyozza, hogy uniós szintű hatékony és összehangolt megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy visszafordítható legyen az uniós acélipar versenyképességének csökkenése; hangsúlyozza a megfelelő és célirányos beruházások szükségességét annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az uniós acélipar globális versenyképességének fő mozgatórugóját, az innovációt, és hogy garantálni lehessen a munkahelyek megőrzését Európában; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy uniós szintű hatékony és összehangolt megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy visszafordítható legyen az uniós acélipar versenyképességének csökkenése; hangsúlyozza a megfelelő és célirányos beruházások szükségességét annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az uniós acélipar globális versenyképességének fő mozgatórugóját, az innovációt, és hogy garantálni lehessen a munkahelyek megőrzését Európában;

| 7. | tudomásul veszi a „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acéliparért” című, 2013. június 11-i bizottsági közlemény végrehajtásával kapcsolatban elért eredményekről szóló jelentést, amely arra a következtetésre jut, hogy a közleményben előirányzott intézkedések felét megvalósították; hangsúlyozza, hogy az uniós acélipar újbóli beindítását eredményező kézzelfogható eredmények elérése érdekében biztosítani kell az előirányzott intézkedések megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi a „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acéliparért” című, 2013. június 11-i bizottsági közlemény végrehajtásával kapcsolatban elért eredményekről szóló jelentést, amely arra a következtetésre jut, hogy a közleményben előirányzott intézkedések felét megvalósították; hangsúlyozza, hogy az uniós acélipar újbóli beindítását eredményező kézzelfogható eredmények elérése érdekében biztosítani kell az előirányzott intézkedések megfelelő végrehajtását;

| 8. | megállapítja, hogy az acélipari ágazatban ez a negyedik EGAA-kérelem, amelyek közül három a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változásokhoz (6), a egy pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz (7) kapcsolódik; sürgeti a Bizottságot, hogy megelőző és ösztönző intézkedések kidolgozása és végrehajtása révén előzze meg a további elbocsátásokat az ágazatban; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az acélipari ágazatban ez a negyedik EGAA-kérelem, amelyek közül három a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változásokhoz (6), a egy pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz (7) kapcsolódik; sürgeti a Bizottságot, hogy megelőző és ösztönző intézkedések kidolgozása és végrehajtása révén előzze meg a további elbocsátásokat az ágazatban;

| 9. | tudomásul veszi, hogy az ArcelorMittal Liège S.A.-nál bekövetkezett elbocsátások várhatóan rendkívül negatív hatással fognak járni az acélipari ágazattól erősen függő Liège térségére nézve, ahol az ArcelorMittalon belüli leépítésnek azért is nagy a jelentősége, mert a vállalat a fémiparon belül a helyi foglalkoztatás 78,9 %-át, a feldolgozóiparban pedig a 14,3 %-át biztosítja. |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi, hogy az ArcelorMittal Liège S.A.-nál bekövetkezett elbocsátások várhatóan rendkívül negatív hatással fognak járni az acélipari ágazattól erősen függő Liège térségére nézve, ahol az ArcelorMittalon belüli leépítésnek azért is nagy a jelentősége, mert a vállalat a fémiparon belül a helyi foglalkoztatás 78,9 %-át, a feldolgozóiparban pedig a 14,3 %-át biztosítja.

| 10. | megjegyzi, hogy a társfinanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja három fő területre terjed ki: újrafoglalkoztatás, képzés és átképzés, valamint a vállalkozói kedv ösztönzése; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az átképzési szolgáltatások az adott régió aktuális munkaerő-piaci igényeihez igazodjanak; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a társfinanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja három fő területre terjed ki: újrafoglalkoztatás, képzés és átképzés, valamint a vállalkozói kedv ösztönzése; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az átképzési szolgáltatások az adott régió aktuális munkaerő-piaci igényeihez igazodjanak;

| 11. | javasolja, hogy a jövőben az EGAA-rendelet alapján a munkanélküli, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiataloknak is lehessen támogatást nyújtani ebben a régióban; |
| --- | --- |

11.

javasolja, hogy a jövőben az EGAA-rendelet alapján a munkanélküli, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiataloknak is lehessen támogatást nyújtani ebben a régióban;

| 12. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az intézkedésekkel megcélzott kedvezményezettekkel és a szociális partnerekkel egyeztetve készült el; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az intézkedésekkel megcélzott kedvezményezettekkel és a szociális partnerekkel egyeztetve készült el;

| 13. | rámutat, hogy a becsült összköltség több mint felét újrafoglalkoztatási szolgáltatásokra, nevezetesen támogatási, orientációs és visszailleszkedési intézkedésekre kell majd fordítani; megjegyzi, hogy ezeket a szolgáltatásokat az e kérelem végrehajtásában közvetítő szervként eljáró FOREM (a vallon régió állami foglalkoztatási és képzési szolgálata) fogja nyújtani; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy a becsült összköltség több mint felét újrafoglalkoztatási szolgáltatásokra, nevezetesen támogatási, orientációs és visszailleszkedési intézkedésekre kell majd fordítani; megjegyzi, hogy ezeket a szolgáltatásokat az e kérelem végrehajtásában közvetítő szervként eljáró FOREM (a vallon régió állami foglalkoztatási és képzési szolgálata) fogja nyújtani;

| 14. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 15. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, a csomagnak pedig összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, a csomagnak pedig összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 17. | megállapítja, hogy a csoportos létszámcsökkentés esetén Belgiumban előírt és az újrafoglalkoztatási egységek szokásos tevékenységeinek részeként végrehajtott intézkedések (pl. az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása érdekében nyújtott támogatás, képzés, álláskereséshez nyújtott segítség és karrier-tanácsadás stb.) nem szerepelnek ebben az EGAA-kérelemben; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a csoportos létszámcsökkentés esetén Belgiumban előírt és az újrafoglalkoztatási egységek szokásos tevékenységeinek részeként végrehajtott intézkedések (pl. az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása érdekében nyújtott támogatás, képzés, álláskereséshez nyújtott segítség és karrier-tanácsadás stb.) nem szerepelnek ebben az EGAA-kérelemben;

| 18. | üdvözli, hogy az Európai Szociális Alap a múltban pénzügyi támogatást nyújtott egy olyan projektnek (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), amelynek az volt a célja, hogy általános pedagógiai módszereket dolgozzon ki az újrafoglalkoztatási egységek számára, és örömmel fogadja, hogy e projekt megállapításai várhatóan hasznosak lesznek a tervezett intézkedések végrehajtása során; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az Európai Szociális Alap a múltban pénzügyi támogatást nyújtott egy olyan projektnek (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), amelynek az volt a célja, hogy általános pedagógiai módszereket dolgozzon ki az újrafoglalkoztatási egységek számára, és örömmel fogadja, hogy e projekt megállapításai várhatóan hasznosak lesznek a tervezett intézkedések végrehajtása során;

| 19. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

19.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 20. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Forrás: Acélipari Világszövetség, Steel Statistical Yearbook 2014 (Acélstatisztikai évkönyv).

(5)  Összesített éves növekedési ütem.

(6)  Az EGF/2009/022 BG/Kremikovtsi kérelem (a Bizottság elutasította a kérelmet), az EGF/2012/010 RO/Mechel kérelem (COM(2014)0255, 2014. május 7.), az EGF/2013/007 BE/Hainaut steel kérelem (Duferco-NLMK) (COM(2014)0725, 2014. december 9.) és az EGF/2013/002 BE/Carsid kérelem (COM(2014)0553, 2014. szeptember 5.).

(7)  Az EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederösterreich kérelem, a 2011. szeptember 27-i 2011/652/EU határozat (HL L 263., 2011.10.7., 9.o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Belgium „EGF/2014/012 BE/ArcelorMittal” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/472 határozat.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/212 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/212

---

P8_TA(2015)0045

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – az EGF/2014/011 BE/Caterpillar referenciaszámú kérelem – Belgium

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium „EGF/2014/011 BE/Caterpillar” referenciaszámú kérelme) (COM(2014)0735 – C8-0015/2015 – 2015/2021(BUD))

(2016/C 316/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0735 – C8-0015/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0735 – C8-0015/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0033/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0033/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| C. | mivel az EGAA-ról szóló rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az EGAA-ról szóló rendelet elfogadása tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Belgium 1 030 munkavállalónak a NACE 2. rendszer szerinti 28. ágazatban („Gép, gépi berendezés gyártása”) működő Caterpillar Belgium S.A. vállalatnál a 2014. január 1. és 2014. április 30. közötti referencia-időszak alatt és azt követően az európai kereslet csökkenésével összefüggésben történő elbocsátása után „EGF/2014/011 BE/Caterpillar” referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelynek keretében várhatóan 630-an vesznek majd részt az intézkedésekben, |
| --- | --- |

D.

mivel Belgium 1 030 munkavállalónak a NACE 2. rendszer szerinti 28. ágazatban („Gép, gépi berendezés gyártása”) működő Caterpillar Belgium S.A. vállalatnál a 2014. január 1. és 2014. április 30. közötti referencia-időszak alatt és azt követően az európai kereslet csökkenésével összefüggésben történő elbocsátása után „EGF/2014/011 BE/Caterpillar” referenciaszámon kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelynek keretében várhatóan 630-an vesznek majd részt az intézkedésekben,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Belgium jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, ezért egyetért a Bizottsággal abban, hogy Belgium jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megállapítja, hogy a belga hatóságok 2014. július 22-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és azt 2014. szeptember 16-án további információkkal egészítették ki, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2014. december 9-én közzétette; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a belga hatóságok 2014. július 22-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és azt 2014. szeptember 16-án további információkkal egészítették ki, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2014. december 9-én közzétette;

| 3. | megjegyzi, hogy a teljes költségvetés 2 038 090 EUR, amelyből 73 378 EUR a megvalósításra szánt összeg, és hogy az EGAA pénzügyi hozzájárulása 1 222 854 EUR, ami a javasolt intézkedések teljes költségének 60 %-a; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a teljes költségvetés 2 038 090 EUR, amelyből 73 378 EUR a megvalósításra szánt összeg, és hogy az EGAA pénzügyi hozzájárulása 1 222 854 EUR, ami a javasolt intézkedések teljes költségének 60 %-a;

| 4. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a belga hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. április 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat megszületése, sőt, még a kérelem benyújtása előtt megkezdik; megjegyzi, hogy ezek a már nyújtott személyre szabott szolgáltatások is részesülhetnek EGAA-támogatásban; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a belga hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2014. április 1-jén, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat megszületése, sőt, még a kérelem benyújtása előtt megkezdik; megjegyzi, hogy ezek a már nyújtott személyre szabott szolgáltatások is részesülhetnek EGAA-támogatásban;

| 5. | úgy véli, hogy a Caterpillar Belgium S.A.-nál történt elbocsátások a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett strukturális változásokhoz kapcsolódnak, mert maga a gyártás, illetve a felszerelések Ázsiából Európába történő behozatala a vállalat számára olcsóbb lett, mint a visszaeső piacra Európában való termelés; tudomásul veszi, hogy a gosselies-i termelőüzem az ellátási láncnak a vállalatot megelőző és követő szintjein egyaránt negatív hatásokkal szembesült, mert az acél- és fémtermékek versenyre kényszerültek a feltörekvő gazdaságok termékeivel, és a 2009. évi válság gyengítette az építőipari és bányászati ágazatot, amelyek a Caterpillar fő ügyfelei; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a Caterpillar Belgium S.A.-nál történt elbocsátások a globalizáció hatására a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett strukturális változásokhoz kapcsolódnak, mert maga a gyártás, illetve a felszerelések Ázsiából Európába történő behozatala a vállalat számára olcsóbb lett, mint a visszaeső piacra Európában való termelés; tudomásul veszi, hogy a gosselies-i termelőüzem az ellátási láncnak a vállalatot megelőző és követő szintjein egyaránt negatív hatásokkal szembesült, mert az acél- és fémtermékek versenyre kényszerültek a feltörekvő gazdaságok termékeivel, és a 2009. évi válság gyengítette az építőipari és bányászati ágazatot, amelyek a Caterpillar fő ügyfelei;

| 6. | megjegyzi, hogy az építőipari gépek iránti kereslet visszaesett az infrastruktúrába történő köz- és magánberuházások csökkenése miatt, amelynek oka a világgazdaság teljesítményének romlása; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az építőipari gépek iránti kereslet visszaesett az infrastruktúrába történő köz- és magánberuházások csökkenése miatt, amelynek oka a világgazdaság teljesítményének romlása;

| 7. | megállapítja, hogy ez a tizenkettedik EGAA-kérelem a „Gép, gépi berendezés gyártása” ágazathoz kapcsolódóan, és a korábbi kérelmek egyenlően oszlottak meg a kereskedelmi és a gazdasági válság kritériuma között; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy ez a tizenkettedik EGAA-kérelem a „Gép, gépi berendezés gyártása” ágazathoz kapcsolódóan, és a korábbi kérelmek egyenlően oszlottak meg a kereskedelmi és a gazdasági válság kritériuma között;

| 8. | sajnálja, hogy a charleroi-i térségben sok munkanélküli alacsonyan képzett (59 %-uk nem rendelkezik felső középfokú végzettséggel), és hogy 43 %-uk már több mint két éve munka nélkül van; sajnálja, hogy Charleroi 52,26 %-os foglalkoztatási rátája a legalacsonyabbak között van a vallon régióban; ezért üdvözli, hogy a hatóságok az EGAA-ból nyújtott finanszírozás kérelmezése mellett döntöttek, hogy segítsenek az elbocsátott munkavállalóknak; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy a charleroi-i térségben sok munkanélküli alacsonyan képzett (59 %-uk nem rendelkezik felső középfokú végzettséggel), és hogy 43 %-uk már több mint két éve munka nélkül van; sajnálja, hogy Charleroi 52,26 %-os foglalkoztatási rátája a legalacsonyabbak között van a vallon régióban; ezért üdvözli, hogy a hatóságok az EGAA-ból nyújtott finanszírozás kérelmezése mellett döntöttek, hogy segítsenek az elbocsátott munkavállalóknak;

| 9. | megállapítja, hogy a Caterpillarnál bekövetkező elbocsátások várhatóan rendkívül negatív hatással fognak járni Charleroi térségére nézve, amely nagyon nehéz munkaerő-piaci helyzettel néz szembe a hagyományos ipari foglalkoztatásra való túlzott támaszkodása és az új iparágak hiánya miatt; rámutat, hogy az elbocsátott munkavállalók alacsony végzettségi szintjük miatt nehezen találnak új munkát a hátrányos gazdasági környezetben; javasolja, hogy a Bizottság végezzen felmérést a térségben a vállalkozói sikertörténetek felkutatása érdekében, hogy az elbocsátott emberek projektötleteket meríthessenek a legsikeresebb példákból; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy a Caterpillarnál bekövetkező elbocsátások várhatóan rendkívül negatív hatással fognak járni Charleroi térségére nézve, amely nagyon nehéz munkaerő-piaci helyzettel néz szembe a hagyományos ipari foglalkoztatásra való túlzott támaszkodása és az új iparágak hiánya miatt; rámutat, hogy az elbocsátott munkavállalók alacsony végzettségi szintjük miatt nehezen találnak új munkát a hátrányos gazdasági környezetben; javasolja, hogy a Bizottság végezzen felmérést a térségben a vállalkozói sikertörténetek felkutatása érdekében, hogy az elbocsátott emberek projektötleteket meríthessenek a legsikeresebb példákból;

| 10. | megjegyzi, hogy az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott elbocsátott munkavállalók 18 %-át a munkaerőpiacról való kiszorulás fenyegeti, mert az 55 és 64 év közötti csoportba tartoznak; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott elbocsátott munkavállalók 18 %-át a munkaerőpiacról való kiszorulás fenyegeti, mert az 55 és 64 év közötti csoportba tartoznak;

| 11. | tudomásul veszi, hogy a társfinanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja három fő területre terjed ki: újrafoglalkoztatás, képzés és átképzés, valamint a vállalkozói kedv ösztönzése; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi, hogy a társfinanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja három fő területre terjed ki: újrafoglalkoztatás, képzés és átképzés, valamint a vállalkozói kedv ösztönzése;

| 12. | rámutat, hogy a becsült összköltség több mint felét újrafoglalkoztatási szolgáltatásokra, nevezetesen támogatási, orientációs és visszailleszkedési intézkedésekre kell majd fordítani; megjegyzi, hogy ezeket a szolgáltatásokat az e kérelem végrehajtásában közvetítő szervként eljáró FOREM (a vallon régió állami foglalkoztatási és képzési szolgálata) fogja nyújtani; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy a becsült összköltség több mint felét újrafoglalkoztatási szolgáltatásokra, nevezetesen támogatási, orientációs és visszailleszkedési intézkedésekre kell majd fordítani; megjegyzi, hogy ezeket a szolgáltatásokat az e kérelem végrehajtásában közvetítő szervként eljáró FOREM (a vallon régió állami foglalkoztatási és képzési szolgálata) fogja nyújtani;

| 13. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az intézkedésekkel megcélzott kedvezményezettekkel és a szociális partnerekkel egyeztetve készült el, figyelembe véve a térségben és az üzleti környezetben rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az intézkedésekkel megcélzott kedvezményezettekkel és a szociális partnerekkel egyeztetve készült el, figyelembe véve a térségben és az üzleti környezetben rejlő lehetőségeket;

| 14. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a dolgozók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a dolgozók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 15. | javasolja, hogy a jövőben az EGAA-rendelet alapján a munkanélküli, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiataloknak is lehessen támogatást nyújtani ebben a régióban; |
| --- | --- |

15.

javasolja, hogy a jövőben az EGAA-rendelet alapján a munkanélküli, illetve oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiataloknak is lehessen támogatást nyújtani ebben a régióban;

| 16. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak összeegyeztethetőnek kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság irányába történő elmozdulással; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerő-piaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak összeegyeztethetőnek kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság irányába történő elmozdulással;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 18. | üdvözli, hogy az Európai Szociális Alap a múltban pénzügyi támogatást nyújtott egy olyan projektnek (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), amelynek az volt a célja, hogy általános pedagógiai módszereket dolgozzon ki az újrafoglalkoztatási egységek számára, és örömmel fogadja, hogy e projekt megállapításai várhatóan hasznosak lesznek a tervezett intézkedések végrehajtásában; |
| --- | --- |

18.

üdvözli, hogy az Európai Szociális Alap a múltban pénzügyi támogatást nyújtott egy olyan projektnek (EnTrain – En Transition-Reconversion-Accompagnement), amelynek az volt a célja, hogy általános pedagógiai módszereket dolgozzon ki az újrafoglalkoztatási egységek számára, és örömmel fogadja, hogy e projekt megállapításai várhatóan hasznosak lesznek a tervezett intézkedések végrehajtásában;

| 19. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

19.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 20. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Belgium „EGF/2014/011 BE/Caterpillar” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/471 határozat.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/215 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/215

---

P8_TA(2015)0046

A Közösségben közlekedő közúti járművek mérete és súlya ***II

Az Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (11296/3/2014 – C8-0294/2014 – 2013/0105(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 316/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (11296/3/2014 – C8-0294/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (11296/3/2014 – C8-0294/2014),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0195) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0195) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlament plenáris ülésén tett azon kötelezettségvállalására, hogy hozzájárul a Parlament által második olvasatban elfogadott állásponthoz, és tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az említett állásponttal az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlament plenáris ülésén tett azon kötelezettségvállalására, hogy hozzájárul a Parlament által második olvasatban elfogadott állásponthoz, és tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. december 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az említett állásponttal az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0032/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0032/2015),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | javasolja, hogy a jogalkotási aktusra a továbbiakban mint „a haszongépjárművek tömegéről méreteiről szóló Leichtfried-Lupi-irányelvre” hivatkozzanak (3); |
| --- | --- |

3.

javasolja, hogy a jogalkotási aktusra a továbbiakban mint „a haszongépjárművek tömegéről méreteiről szóló Leichtfried-Lupi-irányelvre” hivatkozzanak (3);

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 133. o.

(2)  2014.4.15-én elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0353.

(3)  A Parlament, illetve a Tanács részéről Jörg Leichtfried és Maurizio Lupi vezette a jogalkotási aktusról szóló tárgyalásokat.

---

P8_TC2-COD(2013)0105

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/719 rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata a típus-jóváhagyási keret felülvizsgálatáról

A nehéz tehergépjárművek legnagyobb megengedett tömegéről és méreteiről szóló (a 96/53/EK irányelvet módosító) új irányelv által a nehéz tehergépjárművek aerodinamikus vezetőfülkéi és hátsó aerodinamikai eszközei esetén a maximális hosszúsággal kapcsolatos előírások alól biztosított mentesség szükségessé teszi a típus-jóváhagyási keretrendszer (nevezetesen a 661/2009/EK és az 1230/2012/EU rendeletek) módosítását.

A Bizottság jelenleg végzi a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet felülvizsgálatát a járművek általános biztonságának javítása érdekében. A 661/2009/EK rendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság 2015-ben jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére, amely adott esetben javaslatokat tartalmaz e rendelet vagy az egyéb vonatkozó közösségi jogszabályok módosítására, további biztonsági szempontok bevezetése érdekében, különösen a tehergépjárművek tekintetében. A Bizottság azt tervezi, hogy az érintett szereplőkkel folytatott konzultációkat, illetve adott esetben a hatásvizsgálatot követően, legkésőbb 2016-ban javaslatot tesz a szükséges módosításokra.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/217 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/217

---

P8_TA(2015)0047

Az európai hosszú távú befektetési alapok ***I

Az Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0462 – C7-0209/2013 – 2013/0214(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 316/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0462), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0462),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0209/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0209/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. január 30-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. január 30-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. december 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. december 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 61. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 61. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0211/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0211/2014),

| — | tekintettel a 2014. április 17-i ülésén elfogadott módosításokra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. április 17-i ülésén elfogadott módosításokra (3),

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének a hetedik parlamenti ciklus befejezetlen ügyeiről szóló, 2014. szeptember 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének a hetedik parlamenti ciklus befejezetlen ügyeiről szóló, 2014. szeptember 18-i határozatára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság kiegészítő jelentésére (A8-0021/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság kiegészítő jelentésére (A8-0021/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 67., 2014.3.6., 71. o.

(2)  HL C 126., 2014.4.26., 8. o.

(3)  E napon elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0448.

---

P8_TC1-COD(2013)0214

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/760 rendelet.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/219 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/219

---

P8_TA(2015)0048

Kártyaalapú fizetések bankközi díjai ***I

Az Európai Parlament 2015. március 10-i jogalkotási állásfoglalása a kártyaalapú fizetések bankközi jutalékairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0550 – C7-0241/2013 – 2013/0265(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 316/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0550), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0550),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0241/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0241/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2014. február 5-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2014. február 5-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. január 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. január 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 61. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 61. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0167/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0167/2014),

| — | tekintettel a 2014. április 3-i ülésén elfogadott módosításokra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. április 3-i ülésén elfogadott módosításokra (3),

| — | tekintettel az Elnökök Értekezletének a hetedik parlamenti ciklus befejezetlen ügyeiről szóló, 2014. szeptember 18-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezletének a hetedik parlamenti ciklus befejezetlen ügyeiről szóló, 2014. szeptember 18-i határozatára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság kiegészítő jelentésére (A8-0022/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság kiegészítő jelentésére (A8-0022/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 193., 2014.6.24., 2. o.

(2)  HL C 170., 2014.6.5., 78. o.

(3)  E napon elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0279.

---

P8_TC1-COD(2013)0265

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 10-én került elfogadásra a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékairól szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/751 rendelet.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/220 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/220

---

P8_TA(2015)0049

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – az EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit referenciaszámú kérelem – Belgium

Az Európai Parlament 2015. március 10-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium „EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit” referenciaszámú kérelme) (COM(2015)0009 – C8-0011/2015 – 2015/2017(BUD))

(2016/C 316/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0009 – C8-0011/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0009 – C8-0011/2015),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában említett háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0034/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0034/2015),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak a gazdasági, pénzügyi és szociális válság miatt drámaian súlyosbodó következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak a gazdasági, pénzügyi és szociális válság miatt drámaian súlyosbodó következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak elegendőnek kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak elegendőnek kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel ez a 2006-os rendelet hatálya alá tartozó utolsó kérelem; |
| --- | --- |

C.

mivel ez a 2006-os rendelet hatálya alá tartozó utolsó kérelem;

| D. | üdvözli az EGAA-rendelet célkitűzéseinek és feltételeinek 2013 decemberében bevezetett kiterjesztését az alacsonyabb népsűrűségű térségekből és országokból érkező kérelmek integrálása és megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

D.

üdvözli az EGAA-rendelet célkitűzéseinek és feltételeinek 2013 decemberében bevezetett kiterjesztését az alacsonyabb népsűrűségű térségekből és országokból érkező kérelmek integrálása és megkönnyítése érdekében;

| E. | üdvözli, hogy az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

E.

üdvözli, hogy az értékelésre és a jóváhagyásra rendelkezésre álló idő lerövidítése révén növelik az EGAA-kérelmek feldolgozásának hatékonyságát a Bizottságban, az Európai Parlamentben és a Tanácsban, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják az új vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| F. | mivel a Saint-Gobain Sekurit (SGS) csoport Sambreville közelében lévő Auvelais-ben található, a gépjárműipar számára biztonsági üveget gyártó üzemének bezárásával összefüggő 257 elbocsátást követően Belgium EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; mivel az elbocsátásokra a 2013. augusztus 31. és 2013. december 31. közötti referencia-időszakban és azt követően került sor, és mivel azok a gépjárműiparban használatos biztonsági üvegek gyártásának uniós csökkenésével függenek össze; |
| --- | --- |

F.

mivel a Saint-Gobain Sekurit (SGS) csoport Sambreville közelében lévő Auvelais-ben található, a gépjárműipar számára biztonsági üveget gyártó üzemének bezárásával összefüggő 257 elbocsátást követően Belgium EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; mivel az elbocsátásokra a 2013. augusztus 31. és 2013. december 31. közötti referencia-időszakban és azt követően került sor, és mivel azok a gépjárműiparban használatos biztonsági üvegek gyártásának uniós csökkenésével függenek össze;

| G. | mivel az EGAA-ból igényelt pénzügyi hozzájárulás összege 1 339 928 EUR (a teljes költségvetés 50 %-a); |
| --- | --- |

G.

mivel az EGAA-ból igényelt pénzügyi hozzájárulás összege 1 339 928 EUR (a teljes költségvetés 50 %-a);

| H. | mivel bár a kérelem nem tesz eleget az EGAA-rendelet 2. cikkének a) és b) pontjában foglalt feltételeknek, a kivételes körülmények kategóriájának megfelel, így lehetővé válik az EGAA felhasználása; |
| --- | --- |

H.

mivel bár a kérelem nem tesz eleget az EGAA-rendelet 2. cikkének a) és b) pontjában foglalt feltételeknek, a kivételes körülmények kategóriájának megfelel, így lehetővé válik az EGAA felhasználása;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy bár a kérelem nem tesz eleget az EGAA-rendelet 2. cikkének a) és b) pontjában foglalt feltételeknek, a Belgium által 2013. december 19-én benyújtott kérelem jogosult az EGAA-rendelet 2. cikkének c) pontjában meghatározott – kivételes körülmények fennállásának bizonyítását előíró – feltételek szerinti pénzügyi támogatásra; hangsúlyozza azonban, hogy a 2. cikk c) pontjára való hivatkozást eseti alapon kell értékelni, és az nem válhat az EGAA igénybevételének szokásos módszerévé abban az esetben, ha az alapfeltételek nem teljesülnek; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy bár a kérelem nem tesz eleget az EGAA-rendelet 2. cikkének a) és b) pontjában foglalt feltételeknek, a Belgium által 2013. december 19-én benyújtott kérelem jogosult az EGAA-rendelet 2. cikkének c) pontjában meghatározott – kivételes körülmények fennállásának bizonyítását előíró – feltételek szerinti pénzügyi támogatásra; hangsúlyozza azonban, hogy a 2. cikk c) pontjára való hivatkozást eseti alapon kell értékelni, és az nem válhat az EGAA igénybevételének szokásos módszerévé abban az esetben, ha az alapfeltételek nem teljesülnek;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EGAA olyan különleges eszköz, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy egyes előre nem látható helyzetekben reagálni tudjon, és rámutat, hogy annak fő célkitűzését fenn kell tartani, nevezetesen hogy támogatást nyújtson abban az esetben, ha a globalizáció, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások nyomán egy referencia-időszak alatt adott területen jelentős számú (legalább 500) munkavállalót bocsátanak el; hangsúlyozza, hogy az EGAA nem helyettesítheti a többi európai strukturális és beruházási alapot, például az Európai Szociális Alapot, és hogy azt ezen alapok kiegészítéseként kell használni; rámutat, hogy az EGAA igénybevételét lehetővé tévő rendkívüli körülmények nem terelhetik el a figyelmet a fent említett célkitűzésről; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EGAA olyan különleges eszköz, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy egyes előre nem látható helyzetekben reagálni tudjon, és rámutat, hogy annak fő célkitűzését fenn kell tartani, nevezetesen hogy támogatást nyújtson abban az esetben, ha a globalizáció, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság miatt a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások nyomán egy referencia-időszak alatt adott területen jelentős számú (legalább 500) munkavállalót bocsátanak el; hangsúlyozza, hogy az EGAA nem helyettesítheti a többi európai strukturális és beruházási alapot, például az Európai Szociális Alapot, és hogy azt ezen alapok kiegészítéseként kell használni; rámutat, hogy az EGAA igénybevételét lehetővé tévő rendkívüli körülmények nem terelhetik el a figyelmet a fent említett célkitűzésről;

| 3. | megállapítja, hogy a belga hatóságok 2013. december 19-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelynek vizsgálatát az EGAA-rendelet nem köti határidőhöz, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2014. január 21-én közzétette; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem közöltek elegendő információt a kérelem alapját képező rendkívüli körülményekről; hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) és b) pontjában meghatározott feltételektől való eltérés csak a rendkívüli körülmények alapos megvizsgálását követően engedélyezhető; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a belga hatóságok 2013. december 19-én nyújtották be az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, amelynek vizsgálatát az EGAA-rendelet nem köti határidőhöz, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2014. január 21-én közzétette; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem közöltek elegendő információt a kérelem alapját képező rendkívüli körülményekről; hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) és b) pontjában meghatározott feltételektől való eltérés csak a rendkívüli körülmények alapos megvizsgálását követően engedélyezhető;

| 4. | aggodalmának ad hangot az első elbocsátások és a kérelem elbírálása között eltelt idő hosszúsága miatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA célja az, hogy minél hamarabb segítséget nyújtson az elbocsátott munkavállalók részére; |
| --- | --- |

4.

aggodalmának ad hangot az első elbocsátások és a kérelem elbírálása között eltelt idő hosszúsága miatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA célja az, hogy minél hamarabb segítséget nyújtson az elbocsátott munkavállalók részére;

| 5. | kéri a tagállamokat és az összes érintett intézményt, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; tudomásul veszi ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy az Európai Parlament és a Tanács számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be, és tudomásul veszi az új EGAA-rendelet (1309/2013/EU rendelet) elfogadását, amely az EGAA nagyobb fokú hatékonyságát, átláthatóságát, elszámoltathatóságát és láthatóságát teszi lehetővé; |
| --- | --- |

5.

kéri a tagállamokat és az összes érintett intézményt, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; tudomásul veszi ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy az Európai Parlament és a Tanács számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be, és tudomásul veszi az új EGAA-rendelet (1309/2013/EU rendelet) elfogadását, amely az EGAA nagyobb fokú hatékonyságát, átláthatóságát, elszámoltathatóságát és láthatóságát teszi lehetővé;

| 6. | sürgeti a tagállamokat, hogy hasznosítsák a bevált gyakorlati megoldások cseréjét, és tanuljanak különösen azoktól a tagállamoktól, valamint regionális és helyi hatóságoktól, amelyeknél az EGAA-ra vonatkozóan már működnek a szociális partnereket és az érintett feleket helyi és regionális szinten bevonó nemzeti tájékoztató hálózatok annak érdekében, hogy amennyiben az EGAA hatáskörébe tartozó helyzet állna elő, megfelelő segítségnyújtó struktúra álljon készenlétben; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a tagállamokat, hogy hasznosítsák a bevált gyakorlati megoldások cseréjét, és tanuljanak különösen azoktól a tagállamoktól, valamint regionális és helyi hatóságoktól, amelyeknél az EGAA-ra vonatkozóan már működnek a szociális partnereket és az érintett feleket helyi és regionális szinten bevonó nemzeti tájékoztató hálózatok annak érdekében, hogy amennyiben az EGAA hatáskörébe tartozó helyzet állna elő, megfelelő segítségnyújtó struktúra álljon készenlétben;

| 7. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a belga hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2013. augusztus 31-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat megszületése, sőt, még még a kérelem benyújtása előtt megkezdik; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a belga hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2013. augusztus 31-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló határozat megszületése, sőt, még még a kérelem benyújtása előtt megkezdik;

| 8. | tudomásul veszi, hogy a gépjárműipar számára biztonsági üveget gyártó ágazat súlyos gazdasági csapást szenvedett el több tényező miatt; ilyen tényező például, hogy az EU-ban csökkent a gépjárműipari biztonsági üveg gyártása, nőtt a nem uniós tagállamokból származó versenytársak piaci részesedése és növekedett e termékek EU-a irányuló behozatala; megjegyzi, hogy az SGS Benelux vállalat tevékenysége szorosan összefüggött a gépjárműipar termelési tendenciáival, amely 2007 és 2012 között 21,9 millió darabról 19,5 millió darabra esett vissza, míg világ többi részén ugyanakkor 47,5 millió darabról 60,6 millió darabra nőtt; rámutat továbbá, hogy megfigyelhető volt az az általános tendencia, hogy az autóipari gyártók és beszállítók az EU-n belül Nyugat-Európából (különösen Franciaországból, Belgiumból és Spanyolországból) Kelet-Európába helyezték át a gyártást; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi, hogy a gépjárműipar számára biztonsági üveget gyártó ágazat súlyos gazdasági csapást szenvedett el több tényező miatt; ilyen tényező például, hogy az EU-ban csökkent a gépjárműipari biztonsági üveg gyártása, nőtt a nem uniós tagállamokból származó versenytársak piaci részesedése és növekedett e termékek EU-a irányuló behozatala; megjegyzi, hogy az SGS Benelux vállalat tevékenysége szorosan összefüggött a gépjárműipar termelési tendenciáival, amely 2007 és 2012 között 21,9 millió darabról 19,5 millió darabra esett vissza, míg világ többi részén ugyanakkor 47,5 millió darabról 60,6 millió darabra nőtt; rámutat továbbá, hogy megfigyelhető volt az az általános tendencia, hogy az autóipari gyártók és beszállítók az EU-n belül Nyugat-Európából (különösen Franciaországból, Belgiumból és Spanyolországból) Kelet-Európába helyezték át a gyártást;

| 9. | megállapítja, hogy bár eddig nem nyújtottak be más olyan EGAA-kérelmet, amely kifejezetten a járműipari üveget előállító ágazatot érintette volna (4), de számos olyan kérelmet nyújtottak be, amelyek gépjárműgyártókra vagy autóipari felszerelések szállítóira vonatkoztak (5); |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy bár eddig nem nyújtottak be más olyan EGAA-kérelmet, amely kifejezetten a járműipari üveget előállító ágazatot érintette volna (4), de számos olyan kérelmet nyújtottak be, amelyek gépjárműgyártókra vagy autóipari felszerelések szállítóira vonatkoztak (5);

| 10. | megállapítja, hogy az SGS-nél történt elbocsátások főként a gyártósori munkavállalókat érintették (az érintett munkavállalók 83 %-a „ouvrier” [munkás] jogállású); úgy véli, hogy az érintett régió munkaerő-piaci helyzetének tükrében az elbocsátott munkavállalókat át kell képezni ahhoz, hogy más munkakörökben és/vagy más ágazatokban találjanak munkát; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy az SGS-nél történt elbocsátások főként a gyártósori munkavállalókat érintették (az érintett munkavállalók 83 %-a „ouvrier” [munkás] jogállású); úgy véli, hogy az érintett régió munkaerő-piaci helyzetének tükrében az elbocsátott munkavállalókat át kell képezni ahhoz, hogy más munkakörökben és/vagy más ágazatokban találjanak munkát;

| 11. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az érintett térség és a vele szomszédos térségek (Charleroi, Namur) társadalmi-gazdasági helyzetét figyelembe véve az SGS Benelux vállalattól elbocsátott munkavállalók elhelyezkedési lehetőségei ezekben a térségekben korlátozottak, mivel valószínűleg számos más hasonló képzettséggel és tapasztalattal rendelkező munkavállalóval állnak versenyben korlátozott számú üvegipari munkalehetőségért. emlékeztet arra, hogy ezt a régiót aránylag magas strukturális munkanélküliség jellemzi, továbbá magas a hosszú távú munkanélküliség aránya, és a lakosság képzettsége és készségei alacsony szintűek; rámutat, hogy ennélfogva az SGS Benelux-nál történt elbocsátásokra kedvezőtlen helyi társadalmi-gazdasági környezetben került sor; |
| --- | --- |

11.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az érintett térség és a vele szomszédos térségek (Charleroi, Namur) társadalmi-gazdasági helyzetét figyelembe véve az SGS Benelux vállalattól elbocsátott munkavállalók elhelyezkedési lehetőségei ezekben a térségekben korlátozottak, mivel valószínűleg számos más hasonló képzettséggel és tapasztalattal rendelkező munkavállalóval állnak versenyben korlátozott számú üvegipari munkalehetőségért. emlékeztet arra, hogy ezt a régiót aránylag magas strukturális munkanélküliség jellemzi, továbbá magas a hosszú távú munkanélküliség aránya, és a lakosság képzettsége és készségei alacsony szintűek; rámutat, hogy ennélfogva az SGS Benelux-nál történt elbocsátásokra kedvezőtlen helyi társadalmi-gazdasági környezetben került sor;

| 12. | megjegyzi, hogy a kérelemben felsorolt személyre szabott szolgáltatások több olyan intézkedést tartalmaznak, amelyek a munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésének előmozdítására és az adminisztratív eljárásokban való segítségnyújtásra irányulnak, és hogy az intézkedések többsége az összes elbocsátott munkavállalónak segítségére lesz; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy a kérelemben felsorolt személyre szabott szolgáltatások több olyan intézkedést tartalmaznak, amelyek a munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésének előmozdítására és az adminisztratív eljárásokban való segítségnyújtásra irányulnak, és hogy az intézkedések többsége az összes elbocsátott munkavállalónak segítségére lesz;

| 13. | megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások társfinanszírozandó, összehangolt csomagja az alábbi intézkedéseket foglalja magában 257 elbocsátott munkavállaló újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése érdekében (kategória szerinti csoportosításban): (1) egyéni álláskeresési segítségnyújtás, ügykezelési és általános tájékoztatási szolgáltatás, (2) képzés és átképzés, valamint (3) vállalkozásösztönzés; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a személyre szabott szolgáltatások társfinanszírozandó, összehangolt csomagja az alábbi intézkedéseket foglalja magában 257 elbocsátott munkavállaló újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése érdekében (kategória szerinti csoportosításban): (1) egyéni álláskeresési segítségnyújtás, ügykezelési és általános tájékoztatási szolgáltatás, (2) képzés és átképzés, valamint (3) vállalkozásösztönzés;

| 14. | üdvözli, hogy a különböző szociális partnereket és szervezeteket is bevonták az intézkedések általános koordinációjába és végrehajtásába, köztük a szakszervezeteket (FGTB, CSC), a FOREM-et (a vallon régió állami foglalkoztatási és képzési szolgálata), a vallon régióban működő ágazati szakmai és technológiai képzési központokat, az Európai Szociális Alapot (ESZA), a belgiumi francia közösség ügynökségét és a vallon kormányt; üdvözli továbbá, hogy a szakszervezetek közvetlenül részt vesznek a két vállalat részére külön felállított két újrafoglalkoztatási egység irányításában; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a különböző szociális partnereket és szervezeteket is bevonták az intézkedések általános koordinációjába és végrehajtásába, köztük a szakszervezeteket (FGTB, CSC), a FOREM-et (a vallon régió állami foglalkoztatási és képzési szolgálata), a vallon régióban működő ágazati szakmai és technológiai képzési központokat, az Európai Szociális Alapot (ESZA), a belgiumi francia közösség ügynökségét és a vallon kormányt; üdvözli továbbá, hogy a szakszervezetek közvetlenül részt vesznek a két vállalat részére külön felállított két újrafoglalkoztatási egység irányításában;

| 15. | ragaszkodik ahhoz, hogy nyomatékosítani és ösztönözni kell, hogy a segítségnyújtás autonóm módon és regionális szinten könnyen hozzáférhetően történjen az alulról szerveződés elképzelésének megvalósítása érdekében, regionális szinten helyi megoldások előtérbe helyezésével, ahol az EGAA hatálya alá tartozó bármilyen helyzet előfordulhat; |
| --- | --- |

15.

ragaszkodik ahhoz, hogy nyomatékosítani és ösztönözni kell, hogy a segítségnyújtás autonóm módon és regionális szinten könnyen hozzáférhetően történjen az alulról szerveződés elképzelésének megvalósítása érdekében, regionális szinten helyi megoldások előtérbe helyezésével, ahol az EGAA hatálya alá tartozó bármilyen helyzet előfordulhat;

| 16. | tudomásul veszi az elbocsátott munkavállalók foglalkoztathatóságának javítására szolgáló javasolt intézkedéseket; emlékeztet arra, hogy a járadékfizetés nem tartozik az EGAA által támogatott személyre szabott szolgáltatások közé; |
| --- | --- |

16.

tudomásul veszi az elbocsátott munkavállalók foglalkoztathatóságának javítására szolgáló javasolt intézkedéseket; emlékeztet arra, hogy a járadékfizetés nem tartozik az EGAA által támogatott személyre szabott szolgáltatások közé;

| 17. | megjegyzi, hogy a csoportos létszámcsökkentés esetén a belga szövetségi jog által előírt és az újrafoglalkoztatási egységek szokásos tevékenységeinek részeként végrehajtott intézkedések (pl. az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása érdekében nyújtott támogatás, képzés, álláskereséshez nyújtott segítség és karrier-tanácsadás stb.) nem szerepelnek ebben az EGAA-kérelemben; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a csoportos létszámcsökkentés esetén a belga szövetségi jog által előírt és az újrafoglalkoztatási egységek szokásos tevékenységeinek részeként végrehajtott intézkedések (pl. az újbóli elhelyezkedés esélyének javítása érdekében nyújtott támogatás, képzés, álláskereséshez nyújtott segítség és karrier-tanácsadás stb.) nem szerepelnek ebben az EGAA-kérelemben;

| 18. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 19. | örömmel látja, hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés egyes fázisai során a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét alkalmazták és fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

19.

örömmel látja, hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés egyes fázisai során a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét alkalmazták és fogják alkalmazni;

| 20. | üdvözli, hogy a szociális partnerek részt vettek a szociális terv elkészítésében, valamint az intézkedések végrehajtásában; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy a szociális partnerek részt vettek a szociális terv elkészítésében, valamint az intézkedések végrehajtásában;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 22. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

22.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 23. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Lásd az EGAA-adatbázist: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582.

(5)  Lásd a következő ügyekről készült bizottsági határozattervezeteket: EGF/2007/001 FR/Peugeot-beszállítók (2007.7.12-i COM(2007)0415 határozat), EGF/2007/010 PT/Lisboa-Alentejo (2008.2.20-i COM(2008)0094 határozat), EGF/2008/002 ES/Delphi (2008.9.9-i COM(2008)0547 határozat), EGF/2008/004 ES/Castilla y León / Aragón automoción (2009.3.20-i COM(2009)0150 határozat), EGF/2009/007 SE/Volvo és EGF/2009/009 AT/Steiermark (2009.10.27-i COM(2009)0602 határozat), EGF/2009/013 DE/Karmann (2010.1.22-i COM(2010)0007 határozat), EGF/2009/019 FR/Renault (2011.7.11-i COM(2011)0420 határozat), EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción (2010.9.2-i COM(2010)0453 határozat), EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive (2010.10.29-i COM(2010)0616 határozat), EGF/2010/031 BE/General Motors Belgium (2011.4.14-i COM(2011)0212 határozat), EGF/2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf automotive (2011.7.20-i COM(2011)0447 határozat), EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive (2011.10.13-i COM(2011)0664 határozat), EGF/2012/004 ES/Grupo Santana (2014.3.5-i COM(2014)0116 határozat), EGF/2012/005 SE/Saab (2012.10.19-i COM(2012)0622 határozat), EGF/2013/006 PL/Fiat Auto Poland (2014.11.10-i COM(2014)0699 határozat), EGF/2013/012 BE/Ford Genk (2014.8.22-i COM(2014)0532 határozat).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Belgium „EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, (EU) 2015/470 határozat.)

---

2015. március 11., szerda

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/224 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/224

---

P8_TA(2015)0053

Az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályok ***I

Az Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2014)0323 – C8-0014/2014 – 2014/0168(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2016/C 316/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0323), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0323),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0014/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0014/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsághoz intézett, 2014. november 13-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 104. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottsághoz intézett, 2014. november 13-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 104. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0014/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A8-0014/2015),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0168

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (átdolgozás) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/755 rendelet.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/226

---

P8_TA(2015)0054

Stabilizációs és társulási megállapodás Montenegróval ***I

Az Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0374 – C8-0035/2014 – 2014/0190(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2016/C 316/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0374), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0374),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0035/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8–0035/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0051/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0051/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0190

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/752 rendelet.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/227

---

P8_TA(2015)0055

A kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, a baromfihúsra, a búzára és a kétszeresre, a korpára, a korpás lisztre és más maradékra előírt uniós vámkontingensek ***I

Az Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0594 – C8-0169/2014 – 2014/0276(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2016/C 316/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0594), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0594),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0169/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0169/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0052/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0052/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0276

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/754 rendelet.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/228 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/228

---

P8_TA(2015)0056

A Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatala ***I

Az Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0586 – C8-0166/2014 – 2014/0272(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2016/C 316/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0586), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0586),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0166/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0166/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0048/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0048/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0272

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a Törökországból származó mezőgazdasági termékeknek az Unióba történő behozataláról (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/753 rendelet.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/229 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/229

---

P8_TA(2015)0057

A Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztése ***I

Az Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2014)0593 – C8-0170/2014 – 2014/0275(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

(2016/C 316/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0593), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0593),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0170/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0170/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. december 10-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogszabályszövegek hivatalos egységes szerkezetbe foglalásának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103. és 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0050/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0050/2014),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0275

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. március 11-én került elfogadásra a Törökországból származó mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalára vonatkozó egyes engedmények felfüggesztéséről (kodifikált szöveg) szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/756 rendelet.)

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/230 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/230

---

P8_TA(2015)0058

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozása ***

Az Európai Parlament 2015. március 11-i jogalkotási állásfoglalása a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (14993/2014 – C8-0027/2015 – 2014/0274(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 316/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14993/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14993/2014),

| — | tekintettel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodás tervezetére (15458/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodás tervezetére (15458/2014),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0027/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0027/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésének első és harmadik albekezdésére és (2) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A8-0038/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A8-0038/2015),

| 1. | egyetért a módosított megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a módosított megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságnak.

---

| 30.8.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 316/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 316/231

---

P8_TA(2015)0061

Iránymutatások a 2016. évi költségvetéshez – III. szakasz

Az Európai Parlament 2015. március 11-i állásfoglalása a 2016. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2015/2008(BUD))

(2016/C 316/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. és 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. és 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános új költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló 2014. december 17-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános új költségvetési tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló 2014. december 17-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (5), és a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott hat ahhoz kapcsolódó együttes nyilatkozatra, valamint a három egyoldalú nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (5), és a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott hat ahhoz kapcsolódó együttes nyilatkozatra, valamint a három egyoldalú nyilatkozatra,

| — | tekintettel az európai beruházási tervről szóló, 2014. november 26-án elfogadott bizottsági közleményre (COM(2014)0903), és az Európai Stratégiai Beruházási Alapról szóló rendeletre irányuló, 2015. január 13-án elfogadott bizottsági javaslatra (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai beruházási tervről szóló, 2014. november 26-án elfogadott bizottsági közleményre (COM(2014)0903), és az Európai Stratégiai Beruházási Alapról szóló rendeletre irányuló, 2015. január 13-án elfogadott bizottsági javaslatra (COM(2015)0010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata II. címének 8. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata II. címének 8. fejezetére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0027/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0027/2015),

| A. | mivel az uniós költségvetés elsősorban erős emelőhatással rendelkező beruházási költségvetés, és a növekedés, a versenyképesség és a munkahelyteremtés katalizátora az egész EU-ban; mivel ilyenformán megkönnyíti az olyan programok és projektek végrehajtását, amelyek egyébként csak nehezen vagy egyáltalán nem valósulnának meg, és mivel a források összevonásának és a méretgazdaságosság lehetővé tételének köszönhetően biztosítja az európai hozzáadott értéket hordozó stratégiai beruházások megvalósítását; mivel az uniós költségvetésnek kézzelfogható pozitív hatása van a polgárok mindennapi életére; mivel az uniós költségvetésnek döntő szerepe van az európai régiók közötti eltérések csökkentésében és a beruházások biztosításában azokon a területeken, ahol a leginkább szükség van rájuk; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós költségvetés elsősorban erős emelőhatással rendelkező beruházási költségvetés, és a növekedés, a versenyképesség és a munkahelyteremtés katalizátora az egész EU-ban; mivel ilyenformán megkönnyíti az olyan programok és projektek végrehajtását, amelyek egyébként csak nehezen vagy egyáltalán nem valósulnának meg, és mivel a források összevonásának és a méretgazdaságosság lehetővé tételének köszönhetően biztosítja az európai hozzáadott értéket hordozó stratégiai beruházások megvalósítását; mivel az uniós költségvetésnek kézzelfogható pozitív hatása van a polgárok mindennapi életére; mivel az uniós költségvetésnek döntő szerepe van az európai régiók közötti eltérések csökkentésében és a beruházások biztosításában azokon a területeken, ahol a leginkább szükség van rájuk;

| B. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság következtében a beruházások szintje jelentős mértékben csökkent az EU-ban, az Unió különböző régiói közötti fejlettségbeli különbségek pedig növekedtek; mivel a nemzeti szintű gazdasági és költségvetési megszorítások miatt az uniós költségvetés kulcsfontosságú szerepet tölt be a versenyképesség, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió növelésében az Unió területén; |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság következtében a beruházások szintje jelentős mértékben csökkent az EU-ban, az Unió különböző régiói közötti fejlettségbeli különbségek pedig növekedtek; mivel a nemzeti szintű gazdasági és költségvetési megszorítások miatt az uniós költségvetés kulcsfontosságú szerepet tölt be a versenyképesség, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió növelésében az Unió területén;

| C. | mivel az EU költségvetése nem tudja betölteni küldetését, ha megbízhatósága, méltányossága és hitelessége megkérdőjeleződik; mivel rendkívül fontos, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret alatti összes kötelezettségvállalást teljes mértékben tiszteletben tartsuk, és hogy a korábbi évek alatt felhalmozódott problémákra, különösen a 2014. év végi, példátlan összegű kifizetetlen számlákra késedelem nélkül megoldást találjunk; mivel a kifizetetlen számlák ilyen felhalmozódása késedelmeket idéz elő az uniós programok és alapok végrehajtásában, ami elsősorban az uniós polgárokat érinti hátrányosan; mivel a strukturális kifizetések késedelme felveti a késedelmes kifizetések utáni kamatok bevezetésének kérdését is, hiszen a regionális és helyi hatóságoknak a pénzügyi piacokat kell igénybe venniük ahhoz, hogy előre megfinanszírozzák a késedelmes uniós hozzájárulásokat; hangsúlyozza, hogy a kötelezettségvállalások visszavonása nem jelent megoldást a kifizetési válságra; emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 310. cikke értelmében az EU költségvetésében egyensúlynak kell lennie a bevételek és a kiadások között; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU költségvetése nem tudja betölteni küldetését, ha megbízhatósága, méltányossága és hitelessége megkérdőjeleződik; mivel rendkívül fontos, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret alatti összes kötelezettségvállalást teljes mértékben tiszteletben tartsuk, és hogy a korábbi évek alatt felhalmozódott problémákra, különösen a 2014. év végi, példátlan összegű kifizetetlen számlákra késedelem nélkül megoldást találjunk; mivel a kifizetetlen számlák ilyen felhalmozódása késedelmeket idéz elő az uniós programok és alapok végrehajtásában, ami elsősorban az uniós polgárokat érinti hátrányosan; mivel a strukturális kifizetések késedelme felveti a késedelmes kifizetések utáni kamatok bevezetésének kérdését is, hiszen a regionális és helyi hatóságoknak a pénzügyi piacokat kell igénybe venniük ahhoz, hogy előre megfinanszírozzák a késedelmes uniós hozzájárulásokat; hangsúlyozza, hogy a kötelezettségvállalások visszavonása nem jelent megoldást a kifizetési válságra; emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 310. cikke értelmében az EU költségvetésében egyensúlynak kell lennie a bevételek és a kiadások között;

| D. | mivel 2016 lesz az az év, amikor a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret új uniós programjai kiteljesednek és gyors ütemben haladnak előre, és amikor a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata megkezdődik; |
| --- | --- |

D.

mivel 2016 lesz az az év, amikor a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret új uniós programjai kiteljesednek és gyors ütemben haladnak előre, és amikor a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata megkezdődik;

Ismét a jó úton — foglalkoztatás, vállalkozások és vállalkozói szellem az Európai Unión belüli intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésért

| 1. | rámutat arra, hogy az uniós költségvetés potenciálisan hozzáadott értéket hoz létre a munkahelyteremtés, valamint a vállalkozások és a vállalkozói szellem fejlesztése területén egy intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésért az Unióban; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az uniós költségvetés hozzájárul a gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz, a kutatás és a fejlesztés támogatásához, továbbá a munkahelyteremtést és a növekedést szolgáló energetikai átállásban és összekapcsolásban rejlő lehetőségek kiaknázásához; tudatában van annak, hogy az uniós programok széles köre – köztük a Horizont 2020, a COSME, az Erasmus+ és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – közvetlenül hozzájárul a célkitűzések eléréséhez; elvárja, hogy a 2016. évi költségvetési tervezetben a Bizottság ezekre a növekedésorientált programokra és eszközökre kiemelt figyelmet fordítson annak biztosítása érdekében, hogy rendelkezésre álljanak a szükséges források; |
| --- | --- |

1.

rámutat arra, hogy az uniós költségvetés potenciálisan hozzáadott értéket hoz létre a munkahelyteremtés, valamint a vállalkozások és a vállalkozói szellem fejlesztése területén egy intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésért az Unióban; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az uniós költségvetés hozzájárul a gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz, a kutatás és a fejlesztés támogatásához, továbbá a munkahelyteremtést és a növekedést szolgáló energetikai átállásban és összekapcsolásban rejlő lehetőségek kiaknázásához; tudatában van annak, hogy az uniós programok széles köre – köztük a Horizont 2020, a COSME, az Erasmus+ és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – közvetlenül hozzájárul a célkitűzések eléréséhez; elvárja, hogy a 2016. évi költségvetési tervezetben a Bizottság ezekre a növekedésorientált programokra és eszközökre kiemelt figyelmet fordítson annak biztosítása érdekében, hogy rendelkezésre álljanak a szükséges források;

| 2. | emlékeztet arra, hogy az Unióban több mint 20 millió kkv működik, és hogy ezek az összes vállalkozás 99 %-át teszik ki; úgy véli, hogy a kedvező gazdasági környezet és a vállalkozói kultúra fejlesztése, illetve a méltányos munkahelyek az EU-ban hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a kkv-k visszanyerjék a gazdasági válság által meggyengített fő munkahelyteremtő szerepüket az Unióban; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy – többek között a vállalkozók közötti kapcsolat és az új projektek előmozdítása révén – meg kell könnyíteni a vállalkozások létrehozását és működtetését az EU-ban; úgy véli, hogy e cél elérése érdekében a jogszabályi egyszerűsítéssel és a bürokrácia csökkentésével párhuzamosan a COSME program alatti pénzügyi eszközöket teljes mértékben a kkv-k segítésére és támogatására kell felhasználni, különösen a piacokhoz és a hitelekhez való hozzáférésük megkönnyítése révén; rámutat, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap szempontjából nagy lehetőségek rejlenek a kkv-kban és a közepes piaci tőkeértékű cégekben; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy az Unióban több mint 20 millió kkv működik, és hogy ezek az összes vállalkozás 99 %-át teszik ki; úgy véli, hogy a kedvező gazdasági környezet és a vállalkozói kultúra fejlesztése, illetve a méltányos munkahelyek az EU-ban hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a kkv-k visszanyerjék a gazdasági válság által meggyengített fő munkahelyteremtő szerepüket az Unióban; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy – többek között a vállalkozók közötti kapcsolat és az új projektek előmozdítása révén – meg kell könnyíteni a vállalkozások létrehozását és működtetését az EU-ban; úgy véli, hogy e cél elérése érdekében a jogszabályi egyszerűsítéssel és a bürokrácia csökkentésével párhuzamosan a COSME program alatti pénzügyi eszközöket teljes mértékben a kkv-k segítésére és támogatására kell felhasználni, különösen a piacokhoz és a hitelekhez való hozzáférésük megkönnyítése révén; rámutat, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap szempontjából nagy lehetőségek rejlenek a kkv-kban és a közepes piaci tőkeértékű cégekben;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai strukturális és beruházási alapok használják fel az uniós költségvetés beruházási előirányzatainak legnagyobb részét, és kulcsfontosságú szerepet töltenek be a munkahelyteremtésben, a növekedés előmozdításában, valamint a versenyképesség és az innováció fokozásában; hangsúlyozza, hogy az uniós kohéziós politika jelentős szerepet játszik a kulcsfontosságú gazdasági területekre irányuló állami beruházások fenntartásában, és kézzelfogható eredményeket ért el az adott helyszíneken, melyek segítségével a tagállamok és a régiók leküzdhetik a jelenlegi válságot, és megvalósíthatják az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az elkövetkező hónapokban tegyenek meg mindent a fennmaradó operatív programok gyors elfogadása érdekében azzal a céllal, hogy a végrehajtás 2016-ban teljes gőzzel haladjon előre; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az európai strukturális és beruházási alapok használják fel az uniós költségvetés beruházási előirányzatainak legnagyobb részét, és kulcsfontosságú szerepet töltenek be a munkahelyteremtésben, a növekedés előmozdításában, valamint a versenyképesség és az innováció fokozásában; hangsúlyozza, hogy az uniós kohéziós politika jelentős szerepet játszik a kulcsfontosságú gazdasági területekre irányuló állami beruházások fenntartásában, és kézzelfogható eredményeket ért el az adott helyszíneken, melyek segítségével a tagállamok és a régiók leküzdhetik a jelenlegi válságot, és megvalósíthatják az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az elkövetkező hónapokban tegyenek meg mindent a fennmaradó operatív programok gyors elfogadása érdekében azzal a céllal, hogy a végrehajtás 2016-ban teljes gőzzel haladjon előre;

| 4. | aggodalmának ad hangot az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2016-tól kezdődő finanszírozását illetően, mivel a program teljes pénzügyi keretösszegét előreütemezték 2014-re és 2015-re; hangsúlyozza, hogy a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelmet tovább kell fokozni, és hogy minden finanszírozási lehetőséget igénybe kell venni e célból; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy 2016 lesz az első év, amikor a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló rendelet alapján előírtak szerint a globális kötelezettségvállalási tartalékok a 2016–2020-as időszakra vonatkozóan a többéves pénzügyi keretben megállapított összeghatárok felett lesznek elérhetőek a növekedésre és foglalkoztatásra – és elsősorban a fiatalok foglalkoztatására – irányuló szakpolitikai célkitűzések megvalósítására; kéri a Bizottságot, hogy tárja fel a program megvalósításában mutatkozó késlekedés okait, és működjön együtt a tagállamokkal annak érdekében, hogy az alap teljes mértékben kihasználható legyen; |
| --- | --- |

4.

aggodalmának ad hangot az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2016-tól kezdődő finanszírozását illetően, mivel a program teljes pénzügyi keretösszegét előreütemezték 2014-re és 2015-re; hangsúlyozza, hogy a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelmet tovább kell fokozni, és hogy minden finanszírozási lehetőséget igénybe kell venni e célból; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy 2016 lesz az első év, amikor a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló rendelet alapján előírtak szerint a globális kötelezettségvállalási tartalékok a 2016–2020-as időszakra vonatkozóan a többéves pénzügyi keretben megállapított összeghatárok felett lesznek elérhetőek a növekedésre és foglalkoztatásra – és elsősorban a fiatalok foglalkoztatására – irányuló szakpolitikai célkitűzések megvalósítására; kéri a Bizottságot, hogy tárja fel a program megvalósításában mutatkozó késlekedés okait, és működjön együtt a tagállamokkal annak érdekében, hogy az alap teljes mértékben kihasználható legyen;

| 5. | hangsúlyozza a határokon átnyúló mobilitás, mint olyan eszköz jelentőségét, amely lehetővé teszi Európa számára, hogy kihasználja polgárai sokrétű készségeit, ugyanakkor elérhetővé tegye a képzési és a foglalkoztatási lehetőségeket az összes generáció számára; úgy véli, hogy az Erasmus+-hoz hasonló igen ismert és sikeres mobilitási programok mind az egyének, mind a gazdaság érdekét szolgálják, és ezért teljes mértékben ki kell használni a bennük rejlő lehetőségeket; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a mobilitás társadalmi vonatkozásait mindig figyelembe kell venni, valamint hogy a mobilitás a munkanélküliség elleni küzdelemnek csak az egyik lehetséges eszköze, és nem szabad végleges megoldásnak tekinteni; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a határokon átnyúló mobilitás, mint olyan eszköz jelentőségét, amely lehetővé teszi Európa számára, hogy kihasználja polgárai sokrétű készségeit, ugyanakkor elérhetővé tegye a képzési és a foglalkoztatási lehetőségeket az összes generáció számára; úgy véli, hogy az Erasmus+-hoz hasonló igen ismert és sikeres mobilitási programok mind az egyének, mind a gazdaság érdekét szolgálják, és ezért teljes mértékben ki kell használni a bennük rejlő lehetőségeket; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy a mobilitás társadalmi vonatkozásait mindig figyelembe kell venni, valamint hogy a mobilitás a munkanélküliség elleni küzdelemnek csak az egyik lehetséges eszköze, és nem szabad végleges megoldásnak tekinteni;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az adócsalás és az adókikerülés negatívan befolyásolja a tagállamok gazdaságát, és ennek nyomán az uniós költségvetést; emlékeztet különösen arra, hogy a körbeszámlázáshoz hasonló héacsalások közvetlenül kihatnak az Unió bevételeire; kéri a Bizottságot, hogy erősítse azokat az uniós programokat, amelyek a tagállamok fellépéseit egészítik ki ezen a területen; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az adócsalás és az adókikerülés negatívan befolyásolja a tagállamok gazdaságát, és ennek nyomán az uniós költségvetést; emlékeztet különösen arra, hogy a körbeszámlázáshoz hasonló héacsalások közvetlenül kihatnak az Unió bevételeire; kéri a Bizottságot, hogy erősítse azokat az uniós programokat, amelyek a tagállamok fellépéseit egészítik ki ezen a területen;

| 7. | üdvözli a környezetbarát fejlesztésre vonatkozó kritériumoknak az uniós költségvetésbe történő bevezetését; úgy véli, hogy az uniós politikáknak hatékonyan hozzá kell járulniuk az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a megújuló energiák és az energiahatékonyság népszerűsítése, valamint a környezet és a biológiai sokféleség védelme terén kitűzött célok eléréséhez; úgy véli, hogy ezek olyan alapvető közép- és hosszú távú globális kihívások, amelyekről nem szabad megfeledkezni; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a környezetbarát fejlesztésre vonatkozó kritériumoknak az uniós költségvetésbe történő bevezetését; úgy véli, hogy az uniós politikáknak hatékonyan hozzá kell járulniuk az éghajlatváltozás elleni küzdelem, a megújuló energiák és az energiahatékonyság népszerűsítése, valamint a környezet és a biológiai sokféleség védelme terén kitűzött célok eléréséhez; úgy véli, hogy ezek olyan alapvető közép- és hosszú távú globális kihívások, amelyekről nem szabad megfeledkezni;

Az uniós költségvetés és a beruházási terv

| 8. | üdvözli a Bizottság által benyújtott beruházási tervet mint első lépést a gazdasági és pénzügyi válság miatt az állami és a magánberuházások terén tapasztalható hiány ellentételezésére, amely lehetőséget teremt 315 milliárd euró mobilizálására az infrastrukturális, valamint oktatási és kutatási beruházások, illetve a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok támogatása céljából; megjegyzi, hogy az uniós költségvetésnek kell e beruházási terv gerincét képeznie azáltal, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap számára a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzathoz 8 milliárd euró összegű garanciaalapot bocsát rendelkezésre; úgy véli, hogy az uniós költségvetésből származó hozzájárulás lehetőséget teremt arra, hogy a nagy tőkeáttételi hatás révén jelentős mértékű megtérülést realizáljunk; megerősíti azon szándékát, miszerint a legnagyobb alapossággal fogja megvizsgálni az Európai Unió által az EBB felé tett, az Európai Stratégiai Beruházási Alap létrehozására vonatkozó pénzügyi kötelezettségvállalásainak az uniós költségvetésre irányuló hatásait; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság által benyújtott beruházási tervet mint első lépést a gazdasági és pénzügyi válság miatt az állami és a magánberuházások terén tapasztalható hiány ellentételezésére, amely lehetőséget teremt 315 milliárd euró mobilizálására az infrastrukturális, valamint oktatási és kutatási beruházások, illetve a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok támogatása céljából; megjegyzi, hogy az uniós költségvetésnek kell e beruházási terv gerincét képeznie azáltal, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap számára a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzathoz 8 milliárd euró összegű garanciaalapot bocsát rendelkezésre; úgy véli, hogy az uniós költségvetésből származó hozzájárulás lehetőséget teremt arra, hogy a nagy tőkeáttételi hatás révén jelentős mértékű megtérülést realizáljunk; megerősíti azon szándékát, miszerint a legnagyobb alapossággal fogja megvizsgálni az Európai Unió által az EBB felé tett, az Európai Stratégiai Beruházási Alap létrehozására vonatkozó pénzügyi kötelezettségvállalásainak az uniós költségvetésre irányuló hatásait;

| 9. | hangsúlyozza a benyújtott beruházási terv és uniós költségvetés egymást kiegészítő jellegét, valamint a gazdaság beindítására, illetve a munkahelyteremtés élénkítésére irányuló közös elkötelezettségüket; rámutat, hogy az uniós költségvetés önmagában is kiemelt szerepet és küldetést betöltő fontos beruházási eszköz, amely már eddig is vitathatatlan európai hozzáadott értékű, kézzelfogható eredményekkel szolgált; meggyőződése, hogy a beruházási hiány orvoslása, valamint annak érdekében, hogy a közkiadások maximális hatást gyakorolhassanak a reálgazdaságra, minden arra irányuló erőfeszítést meg kell tenni, hogy szinergiák jöjjenek létre nem csak a beruházási terv és az uniós költségvetés, hanem a nemzeti költségvetések között is; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy meg kell szüntetni a beruházások előtti jelenlegi akadályokat, különös tekintettel a szabályozási keret egyértelműsége és kiszámíthatósága tekintetében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a benyújtott beruházási terv és uniós költségvetés egymást kiegészítő jellegét, valamint a gazdaság beindítására, illetve a munkahelyteremtés élénkítésére irányuló közös elkötelezettségüket; rámutat, hogy az uniós költségvetés önmagában is kiemelt szerepet és küldetést betöltő fontos beruházási eszköz, amely már eddig is vitathatatlan európai hozzáadott értékű, kézzelfogható eredményekkel szolgált; meggyőződése, hogy a beruházási hiány orvoslása, valamint annak érdekében, hogy a közkiadások maximális hatást gyakorolhassanak a reálgazdaságra, minden arra irányuló erőfeszítést meg kell tenni, hogy szinergiák jöjjenek létre nem csak a beruházási terv és az uniós költségvetés, hanem a nemzeti költségvetések között is; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy meg kell szüntetni a beruházások előtti jelenlegi akadályokat, különös tekintettel a szabályozási keret egyértelműsége és kiszámíthatósága tekintetében;

Belső és külső szolidaritás, valamint a biztonságos Európa

| 10. | emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetés a belső szolidaritás megteremtésének eszköze is, mivel elősegíti a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, valamint előmozdítja a szegénység elleni küzdelmet és a társadalmi befogadást, továbbá segít csökkenteni a tagállamok, illetve a tagállami régiók közötti fejlettségi különbségeket; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés a külső szolidaritás eszköze is, amely sürgős segítséget nyújt a polgári és humanitárius válságokkal küzdő országoknak – például Ukrajnának –, továbbá lehetővé teszi, hogy az EU a fejlesztési segélyek legjelentősebb adományozója legyen, azzal a céllal, hogy az Unió megvalósíthassa a szegénység felszámolására irányuló, a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban újólag megerősített kötelezettségvállalásokat, és hozzájárulhasson a 2015 utáni globális fejlesztési menetrendhez; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetés a belső szolidaritás megteremtésének eszköze is, mivel elősegíti a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, valamint előmozdítja a szegénység elleni küzdelmet és a társadalmi befogadást, továbbá segít csökkenteni a tagállamok, illetve a tagállami régiók közötti fejlettségi különbségeket; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés a külső szolidaritás eszköze is, amely sürgős segítséget nyújt a polgári és humanitárius válságokkal küzdő országoknak – például Ukrajnának –, továbbá lehetővé teszi, hogy az EU a fejlesztési segélyek legjelentősebb adományozója legyen, azzal a céllal, hogy az Unió megvalósíthassa a szegénység felszámolására irányuló, a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban újólag megerősített kötelezettségvállalásokat, és hozzájárulhasson a 2015 utáni globális fejlesztési menetrendhez;

| 11. | aggodalommal állapítja meg, hogy Európa – annak ellenére, hogy a világ egyik legbiztonságosabb térsége – a belső biztonságot illetően új típusú kockázatokkal szembesül, amelyek miatt az integráció javítására és a fokozott társadalmi kohézióra irányuló intézkedésekre, szorosabb rendőrségi és igazságügyi együttműködésre és koordinációra, van szükség, és ezzel egyidejűleg elő kell mozdítani a stabilitást és a békét a konfliktus sújtotta területeken; hangsúlyozza, hogy a migrációs áramlások kezelésére irányuló közös erőfeszítés a belső és a külső szolidaritás metszőpontjában található; emlékeztet arra, hogy támogatja az uniós források megerősítését és a tagállamok közötti méltányos tehermegosztás szellemének kialakítását a menekültügy és a migráció kezelése terén annak érdekében, hogy – az EU alapvető értékeit teljes mértékben tiszteletben tartva – biztosítani lehessen a biztonságos és szilárd külső határokat, különösen a földközi-tengeri térségben és az EU délkeleti határain; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az érintett programok és eszközök célzott megerősítésére, ezzel is bizonyítva, hogy az EU kötelezettséget vállal e problémák kezelésére; |
| --- | --- |

11.

aggodalommal állapítja meg, hogy Európa – annak ellenére, hogy a világ egyik legbiztonságosabb térsége – a belső biztonságot illetően új típusú kockázatokkal szembesül, amelyek miatt az integráció javítására és a fokozott társadalmi kohézióra irányuló intézkedésekre, szorosabb rendőrségi és igazságügyi együttműködésre és koordinációra, van szükség, és ezzel egyidejűleg elő kell mozdítani a stabilitást és a békét a konfliktus sújtotta területeken; hangsúlyozza, hogy a migrációs áramlások kezelésére irányuló közös erőfeszítés a belső és a külső szolidaritás metszőpontjában található; emlékeztet arra, hogy támogatja az uniós források megerősítését és a tagállamok közötti méltányos tehermegosztás szellemének kialakítását a menekültügy és a migráció kezelése terén annak érdekében, hogy – az EU alapvető értékeit teljes mértékben tiszteletben tartva – biztosítani lehessen a biztonságos és szilárd külső határokat, különösen a földközi-tengeri térségben és az EU délkeleti határain; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az érintett programok és eszközök célzott megerősítésére, ezzel is bizonyítva, hogy az EU kötelezettséget vállal e problémák kezelésére;

A kötelezettségvállalások tiszteletben tartása

| 12. | meggyőződése, hogy az EU költségvetése nem tudja kiaknázni teljes potenciálját mindaddig, amíg határozott és egyértelmű módon nem rendezte azokat a problémákat, amelyek az elmúlt években halmozódtak fel, és amelyek sajnálatos módon rányomták bélyegüket a múlt évi költségvetési tárgyalásokra, legyen szó az év végi ki nem fizetett számlákról, a többéves pénzügyi keret egyedi eszközeinek költségvetéséről vagy a kohéziós politika keretében az operatív programok végrehajtása terén elszenvedett késedelemről; úgy véli, hogy legkésőbb 2015-ben kézzelfogható és fenntartható megoldást kell találni ezekre a lezáratlan kérdésekre; |
| --- | --- |

12.

meggyőződése, hogy az EU költségvetése nem tudja kiaknázni teljes potenciálját mindaddig, amíg határozott és egyértelmű módon nem rendezte azokat a problémákat, amelyek az elmúlt években halmozódtak fel, és amelyek sajnálatos módon rányomták bélyegüket a múlt évi költségvetési tárgyalásokra, legyen szó az év végi ki nem fizetett számlákról, a többéves pénzügyi keret egyedi eszközeinek költségvetéséről vagy a kohéziós politika keretében az operatív programok végrehajtása terén elszenvedett késedelemről; úgy véli, hogy legkésőbb 2015-ben kézzelfogható és fenntartható megoldást kell találni ezekre a lezáratlan kérdésekre;

| 13. | felhív a kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozatok, valamint a Parlament, a Tanács és a Bizottság által a 2015. évi költségvetési eljárás lezárásakor elfogadott kifizetési terv maradéktalan végrehajtására, és úgy véli, hogy ez azt jelezné, hogy mindhárom intézmény komolyan veszi, hogy a kifizetetlen számlák problémájának megoldása érdekében együttműködjön; emlékeztet azon kötelezettségvállalásra, hogy a kifizetések végrehajtása és a módosított előrejelzések áttekintése céljából ebben az évben legalább három, a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi megbeszélést kell tartani; elvárja, hogy a 2015. márciusi első ilyen találkozón áttekintsék a 2014. év végi kifizetetlen számlák helyzetét a fontosabb szakpolitikai területek tekintetében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az előrejelzéseknek megfelelően egyedül a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó kohéziós programok kifizetetlen számláinak összege 2014 végére eddig soha nem látott mértéket, 24,7 milliárd eurót ért el; nehezményezi, hogy ez az adósság aláássa az EU hitelességét, és ellentmond a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében a legmagasabb politikai szinten kitűzött céloknak; hangsúlyozza, hogy a kifizetések a korábbi kötelezettségvállalások közvetlen és logikus következményei; |
| --- | --- |

13.

felhív a kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozatok, valamint a Parlament, a Tanács és a Bizottság által a 2015. évi költségvetési eljárás lezárásakor elfogadott kifizetési terv maradéktalan végrehajtására, és úgy véli, hogy ez azt jelezné, hogy mindhárom intézmény komolyan veszi, hogy a kifizetetlen számlák problémájának megoldása érdekében együttműködjön; emlékeztet azon kötelezettségvállalásra, hogy a kifizetések végrehajtása és a módosított előrejelzések áttekintése céljából ebben az évben legalább három, a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi megbeszélést kell tartani; elvárja, hogy a 2015. márciusi első ilyen találkozón áttekintsék a 2014. év végi kifizetetlen számlák helyzetét a fontosabb szakpolitikai területek tekintetében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az előrejelzéseknek megfelelően egyedül a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó kohéziós programok kifizetetlen számláinak összege 2014 végére eddig soha nem látott mértéket, 24,7 milliárd eurót ért el; nehezményezi, hogy ez az adósság aláássa az EU hitelességét, és ellentmond a növekedés és a foglalkoztatás tekintetében a legmagasabb politikai szinten kitűzött céloknak; hangsúlyozza, hogy a kifizetések a korábbi kötelezettségvállalások közvetlen és logikus következményei;

| 14. | rendkívül fontosnak tartja egy működőképes kifizetési terv kidolgozását és végrehajtását azzal a céllal, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret során az év végi kifizetetlen számlák összege a strukturális szintre csökkenjen, amint azt a Tanács, a Parlament és a Bizottság a 2015. évi költségvetési eljárás keretében elfogadott közös nyilatkozatban megfogalmazta; emlékeztet arra, hogy a három intézmény még a 2016-os költségvetési tervezet benyújtása előtt időben meg fog állapodni erről a tervről; úgy véli, hogy a 2015. márciusi intézményközi találkozó lehetőséget biztosít a három intézmény számára, hogy erről a tervről megállapodjanak; |
| --- | --- |

14.

rendkívül fontosnak tartja egy működőképes kifizetési terv kidolgozását és végrehajtását azzal a céllal, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret során az év végi kifizetetlen számlák összege a strukturális szintre csökkenjen, amint azt a Tanács, a Parlament és a Bizottság a 2015. évi költségvetési eljárás keretében elfogadott közös nyilatkozatban megfogalmazta; emlékeztet arra, hogy a három intézmény még a 2016-os költségvetési tervezet benyújtása előtt időben meg fog állapodni erről a tervről; úgy véli, hogy a 2015. márciusi intézményközi találkozó lehetőséget biztosít a három intézmény számára, hogy erről a tervről megállapodjanak;

| 15. | ismételten hangot ad annak a régóta képviselt álláspontjának, hogy az egyedi kifizetési eszközöket (a Rugalmassági Eszközt, az Európai Unió Szolidaritási Alapját, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot és a sürgősségisegély-tartalékot) – a kötelezettségvállalásokhoz hasonlóan – a kifizetések többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határán túlmenően kell bevezetni a költségvetésbe; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a többéves pénzügyi keret vonatkozó rendelkezéseinek Tanács általi téves értelmezése miatt a tavalyi költségvetési eljárás során nem született erről megállapodás; hangsúlyozza, hogy a kérdéssel kapcsolatos tanácsi álláspont a többéves pénzügyi keretnek a 2007–2013-as időszakhoz viszonyított további csökkentését jelentheti; elvárja, hogy a kérdést a globális kifizetési tartalékok 2015. évi technikai kiigazítása során rendezze a Bizottság; |
| --- | --- |

15.

ismételten hangot ad annak a régóta képviselt álláspontjának, hogy az egyedi kifizetési eszközöket (a Rugalmassági Eszközt, az Európai Unió Szolidaritási Alapját, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot és a sürgősségisegély-tartalékot) – a kötelezettségvállalásokhoz hasonlóan – a kifizetések többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határán túlmenően kell bevezetni a költségvetésbe; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a többéves pénzügyi keret vonatkozó rendelkezéseinek Tanács általi téves értelmezése miatt a tavalyi költségvetési eljárás során nem született erről megállapodás; hangsúlyozza, hogy a kérdéssel kapcsolatos tanácsi álláspont a többéves pénzügyi keretnek a 2007–2013-as időszakhoz viszonyított további csökkentését jelentheti; elvárja, hogy a kérdést a globális kifizetési tartalékok 2015. évi technikai kiigazítása során rendezze a Bizottság;

| 16. | emlékeztet arra, hogy az uniós ügynökségek fontos szerepet töltenek be a versenyképességhez, a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz kapcsolódó uniós politikák és célkitűzések kidolgozásában és végrehajtásában; emlékezteti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az uniós ügynökségek a jogalkotó hatóság által rájuk bízott feladatokat hajtják végre, és ennélfogva az Unió igazgatásának fontos részeként kell őket tiszteletben tartani; hangsúlyozza, hogy az ügynökségeknek elegendő pénzügyi és személyzeti erőforrásra van szükségük annak érdekében, hogy maradéktalanul és hatékonyan teljesíthessék a rájuk ruházott megbízatásokat; rámutat arra, hogy egy uniós ügynökség már bejelentette, hogy folyamatban lévő projekteket kell elhalasztania és lemondania annak következtében, hogy a költségvetési hatóság a 2015-ös költségvetésben szigorú személyzeti és költségvetési csökkentésekről határozott; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament ellenezte az átcsoportosítási alapot, és kéri a Bizottságot, hogy a 2016. évi költségvetési tervezet kidolgozásakor fordítsa vissza ennek hatását; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy az uniós ügynökségek fontos szerepet töltenek be a versenyképességhez, a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz kapcsolódó uniós politikák és célkitűzések kidolgozásában és végrehajtásában; emlékezteti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az uniós ügynökségek a jogalkotó hatóság által rájuk bízott feladatokat hajtják végre, és ennélfogva az Unió igazgatásának fontos részeként kell őket tiszteletben tartani; hangsúlyozza, hogy az ügynökségeknek elegendő pénzügyi és személyzeti erőforrásra van szükségük annak érdekében, hogy maradéktalanul és hatékonyan teljesíthessék a rájuk ruházott megbízatásokat; rámutat arra, hogy egy uniós ügynökség már bejelentette, hogy folyamatban lévő projekteket kell elhalasztania és lemondania annak következtében, hogy a költségvetési hatóság a 2015-ös költségvetésben szigorú személyzeti és költségvetési csökkentésekről határozott; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament ellenezte az átcsoportosítási alapot, és kéri a Bizottságot, hogy a 2016. évi költségvetési tervezet kidolgozásakor fordítsa vissza ennek hatását;

Jövőbeni irányvonal

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy a 2016. évi költségvetési tervezet kidolgozásakor kellően vegye figyelembe a fent említett politikai prioritásokat annak érdekében, hogy az érintett uniós programok és tevékenységek rendelkezhessenek a célok megvalósításához szükséges forrásokkal; ebben az összefüggésben pozitív választ vár a Bizottságtól az ezen állásfoglalásban kifejtett további kérések és álláspontok kapcsán annak érdekében, hogy rendezni lehessen a visszatérő problémákat és meg lehessen könnyíteni az ez évi költségvetési eljárást; elvárja továbbá, hogy a költségvetési tervezetben a Bizottság korrekt előrejelzéseken alapuló és a szükségleteket tükröző, megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat javasoljon annak érdekében, hogy biztosítsa az Uniónak a törekvéseihez szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy a 2016. évi költségvetési tervezet kidolgozásakor kellően vegye figyelembe a fent említett politikai prioritásokat annak érdekében, hogy az érintett uniós programok és tevékenységek rendelkezhessenek a célok megvalósításához szükséges forrásokkal; ebben az összefüggésben pozitív választ vár a Bizottságtól az ezen állásfoglalásban kifejtett további kérések és álláspontok kapcsán annak érdekében, hogy rendezni lehessen a visszatérő problémákat és meg lehessen könnyíteni az ez évi költségvetési eljárást; elvárja továbbá, hogy a költségvetési tervezetben a Bizottság korrekt előrejelzéseken alapuló és a szükségleteket tükröző, megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat javasoljon annak érdekében, hogy biztosítsa az Uniónak a törekvéseihez szükséges forrásokat;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a Szerződés értelmében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak; ragaszkodik a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet alapján rendelkezésre álló valamennyi eszköz felhasználásához annak érdekében, hogy az Unió teljesíteni tudja jogi kötelezettségeit és ne kerüljenek veszélybe vagy ne szenvedjenek késedelmet a harmadik felek, például kutatók, egyetemek stb. részére történő kifizetések; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a Szerződés értelmében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak; ragaszkodik a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet alapján rendelkezésre álló valamennyi eszköz felhasználásához annak érdekében, hogy az Unió teljesíteni tudja jogi kötelezettségeit és ne kerüljenek veszélybe vagy ne szenvedjenek késedelmet a harmadik felek, például kutatók, egyetemek stb. részére történő kifizetések;

| 19. | felhívja a Tanácsot, hogy a következő évi költségvetés olvasata során hagyjon fel a kettős mérce alkalmazásával és tegyen eleget a saját maga által kiadott nyilatkozatokban és határozatokban szereplő várakozásoknak, legyen szó a kifizetési hiányról, a többéves pénzügyi keretről, az Európa 2020 stratégiáról vagy a beruházások újraindításáról; úgy véli, hogy a politikai nyilatkozatok és a kötelezettségvállalások üres szavak mindaddig, amíg azokat a végrehajtást lehetővé tevő költségvetési források nem kísérik; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Tanácsot, hogy a következő évi költségvetés olvasata során hagyjon fel a kettős mérce alkalmazásával és tegyen eleget a saját maga által kiadott nyilatkozatokban és határozatokban szereplő várakozásoknak, legyen szó a kifizetési hiányról, a többéves pénzügyi keretről, az Európa 2020 stratégiáról vagy a beruházások újraindításáról; úgy véli, hogy a politikai nyilatkozatok és a kötelezettségvállalások üres szavak mindaddig, amíg azokat a végrehajtást lehetővé tevő költségvetési források nem kísérik;

| 20. | vállalja, hogy a többéves pénzügyi keret felső határain belül és a kritikus kifizetési hiányra kellő figyelmet fordítva elkötelezetten és felelősségteljesen fogja betölteni szerepét, mint a költségvetési hatóság egyik ága, és támogatni fogja a célzott növeléseket azokon a költségvetési területeken, amelyek magas fokú abszorpciós kapacitással rendelkeznek, és amelyek megfelelnek politikai prioritásainak, továbbá garanciát nyújtanak a sikeres végrehajtásra; ennek fényében szakbizottságai bevonásával meg kívánja vizsgálni, hogy mely programok és költségvetési tételek biztosítanák leginkább e cél elérését; |
| --- | --- |

20.

vállalja, hogy a többéves pénzügyi keret felső határain belül és a kritikus kifizetési hiányra kellő figyelmet fordítva elkötelezetten és felelősségteljesen fogja betölteni szerepét, mint a költségvetési hatóság egyik ága, és támogatni fogja a célzott növeléseket azokon a költségvetési területeken, amelyek magas fokú abszorpciós kapacitással rendelkeznek, és amelyek megfelelnek politikai prioritásainak, továbbá garanciát nyújtanak a sikeres végrehajtásra; ennek fényében szakbizottságai bevonásával meg kívánja vizsgálni, hogy mely programok és költségvetési tételek biztosítanák leginkább e cél elérését;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a 2016. évi költségvetésnek döntő szerepe lesz, mivel nemcsak a többéves pénzügyi keret új, a globális kötelezettségvállalási tartalékokra vonatkozó rendelkezése végrehajtásának első éve lesz, hanem összehasonlítási alapul is fog szolgálni a többéves pénzügyi keret választások utáni, 2016 év vége előtti felülvizsgálata és átdolgozása során; hangsúlyozza, hogy politikai prioritásokat kell kijelölni, és időben azonosítani kell azokat a területeket, amelyek bizonyítottan uniós hozzáadott értéket teremtenek, és amelyekhez a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret második felében további forrásokra lesz szükség; hangsúlyozza ezzel összefüggésben annak fontosságát, hogy már a jelenlegi költségvetési eljárás során szorosan nyomon kövessük a kulcsfontosságú uniós programok végrehajtását és teljesítményét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a 2016. évi költségvetésnek döntő szerepe lesz, mivel nemcsak a többéves pénzügyi keret új, a globális kötelezettségvállalási tartalékokra vonatkozó rendelkezése végrehajtásának első éve lesz, hanem összehasonlítási alapul is fog szolgálni a többéves pénzügyi keret választások utáni, 2016 év vége előtti felülvizsgálata és átdolgozása során; hangsúlyozza, hogy politikai prioritásokat kell kijelölni, és időben azonosítani kell azokat a területeket, amelyek bizonyítottan uniós hozzáadott értéket teremtenek, és amelyekhez a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret második felében további forrásokra lesz szükség; hangsúlyozza ezzel összefüggésben annak fontosságát, hogy már a jelenlegi költségvetési eljárás során szorosan nyomon kövessük a kulcsfontosságú uniós programok végrehajtását és teljesítményét;

| 22. | megismétli álláspontját, miszerint az Unió saját forrásainak rendszerét mélyrehatóan át kell alakítani, mivel annak jelenlegi hiányosságai komoly akadályokat emelnek a költségvetési tárgyalások során; a legnagyobb politikai jelentőséget tulajdonítja ezért a saját forrásokkal foglalkozó, Mario Monti által elnökölt magas szintű munkacsoport munkájának; üdvözli a magas szintű munkacsoport első értékelő jelentését, amely azt javasolja, hogy a lehető legtöbb szempontból vizsgálják meg az uniós költségvetés saját forrásainak kérdését, és érdeklődve várja a magas szintű munkacsoport megállapításait és javaslatait, amelyeket a nemzeti parlamentek részvételével 2016 folyamán rendezett intézményközi konferencián fog ismertetni, és amelyeket a többéves pénzügyi keret átdolgozása során figyelembe fognak venni; |
| --- | --- |

22.

megismétli álláspontját, miszerint az Unió saját forrásainak rendszerét mélyrehatóan át kell alakítani, mivel annak jelenlegi hiányosságai komoly akadályokat emelnek a költségvetési tárgyalások során; a legnagyobb politikai jelentőséget tulajdonítja ezért a saját forrásokkal foglalkozó, Mario Monti által elnökölt magas szintű munkacsoport munkájának; üdvözli a magas szintű munkacsoport első értékelő jelentését, amely azt javasolja, hogy a lehető legtöbb szempontból vizsgálják meg az uniós költségvetés saját forrásainak kérdését, és érdeklődve várja a magas szintű munkacsoport megállapításait és javaslatait, amelyeket a nemzeti parlamentek részvételével 2016 folyamán rendezett intézményközi konferencián fog ismertetni, és amelyeket a többéves pénzügyi keret átdolgozása során figyelembe fognak venni;

o

o o

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0100.

(5)  HL L 69., 2015.3.13.

---