# Euroopa Liidu C 289/9. a

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 289 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide9. august 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 289

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide9. august 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2014–201524.–27. novembri 2014. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 42, 4.2.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2014–201524.–27. novembri 2014. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 42, 4.2.2016 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 42, 4.2.2016

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 25. november 2014 |
| 2016/C 289/01 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon Euroopa Kohtu arvamuse taotlemise kohta küsimuses, kas Kanada ja Euroopa Liidu vaheline leping, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, on kooskõlas aluslepingutega (2014/2966(RSP)) | 2 |
| 2016/C 289/02 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (2014/2143(INI)) | 5 |
| 2016/C 289/03 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon strateegia Euroopa 2020 tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2014/2779(RSP)) | 19 |
| | Kolmapäev, 26. november 2014 |
| 2016/C 289/04 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta resolutsioon 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (2014/2777(RSP)) | 27 |
| | Neljapäev, 27. november 2014 |
| 2016/C 289/05 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon Pakistani ja pühaduseteotust käsitlevate seaduste kohta (2014/2969(RSP)) | 40 |
| 2016/C 289/06 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon Serbia ja süüdistatava sõjakurjategija Šešelj kohta (2014/2970(RSP)) | 44 |
| 2016/C 289/07 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon naiste röövimise ja väärkohtlemise kohta Iraagis (2014/2971(RSP)) | 46 |
| 2016/C 289/08 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon viivituste kohta 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika käivitamisel (2014/2946(RSP)) | 50 |
| 2016/C 289/09 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (2014/2967(RSP)) | 53 |
| 2016/C 289/10 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (2014/2919(RSP)) | 57 |
| 2016/C 289/11 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon tarbijate õiguste toetamise kohta digitaalsel ühtsel turul (2014/2973(RSP)) | 65 |
| 2016/C 289/12 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon laste alatoitumuse ja vaegtoitumuse kohta arenguriikides (2014/2853(RSP)) | 71 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 25. november 2014

2016/C 289/01

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon Euroopa Kohtu arvamuse taotlemise kohta küsimuses, kas Kanada ja Euroopa Liidu vaheline leping, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, on kooskõlas aluslepingutega (2014/2966(RSP))

2

2016/C 289/02

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (2014/2143(INI))

5

2016/C 289/03

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon strateegia Euroopa 2020 tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2014/2779(RSP))

19

Kolmapäev, 26. november 2014

2016/C 289/04

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta resolutsioon 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (2014/2777(RSP))

27

Neljapäev, 27. november 2014

2016/C 289/05

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon Pakistani ja pühaduseteotust käsitlevate seaduste kohta (2014/2969(RSP))

40

2016/C 289/06

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon Serbia ja süüdistatava sõjakurjategija Šešelj kohta (2014/2970(RSP))

44

2016/C 289/07

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon naiste röövimise ja väärkohtlemise kohta Iraagis (2014/2971(RSP))

46

2016/C 289/08

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon viivituste kohta 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika käivitamisel (2014/2946(RSP))

50

2016/C 289/09

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (2014/2967(RSP))

53

2016/C 289/10

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (2014/2919(RSP))

57

2016/C 289/11

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon tarbijate õiguste toetamise kohta digitaalsel ühtsel turul (2014/2973(RSP))

65

2016/C 289/12

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon laste alatoitumuse ja vaegtoitumuse kohta arenguriikides (2014/2853(RSP))

71

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 25. november 2014 |
| 2016/C 289/13 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokolli (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta) Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE)) | 77 |
| 2016/C 289/14 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu kohtualluvuse kokkuleppeid käsitleva 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE)) | 78 |
| 2016/C 289/15 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Soome taotlus EGF/2014/008 FI/STX Rauma) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD)) | 79 |
| 2016/C 289/16 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Prantsusmaa taotlus EGF/2014/005 FR/GAD) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD)) | 83 |
| | Kolmapäev, 26. november 2014 |
| 2016/C 289/17 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS)) | 87 |
| 2016/C 289/18 | Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS)) | 93 |
| | Neljapäev, 27. november 2014 |
| 2016/C 289/19 | Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrusele osamaksude osamaksetena tasumise ajutise süsteemi kohta, et katta ühtse kriisilahendusnõukogu algetapi halduskulud (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA)) | 101 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 25. november 2014

2016/C 289/13

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokolli (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta) Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE))

77

2016/C 289/14

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu kohtualluvuse kokkuleppeid käsitleva 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE))

78

2016/C 289/15

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Soome taotlus EGF/2014/008 FI/STX Rauma) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD))

79

2016/C 289/16

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Prantsusmaa taotlus EGF/2014/005 FR/GAD) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD))

83

Kolmapäev, 26. november 2014

2016/C 289/17

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS))

87

2016/C 289/18

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS))

93

Neljapäev, 27. november 2014

2016/C 289/19

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrusele osamaksude osamaksetena tasumise ajutise süsteemi kohta, et katta ühtse kriisilahendusnõukogu algetapi halduskulud (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA))

101

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

9.8.2016

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2014–2015

24.–27. novembri 2014. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 42, 4.2.2016
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 25. november 2014

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/2

---

P8_TA(2014)0058

Euroopa Kohtu arvamuse taotlemine Euroopa Liidu ja Kanada vahelise broneeringuinfo töötlemist ja edastamist lennuettevõtjatelt Kanada Piirivalveametile käsitleva lepingu kooskõla kohta aluslepingutega

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon Euroopa Kohtu arvamuse taotlemise kohta küsimuses, kas Kanada ja Euroopa Liidu vaheline leping, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, on kooskõlas aluslepingutega (2014/2966(RSP))

(2016/C 289/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 218 ning eriti selle lõikeid 6 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 218 ning eriti selle lõikeid 6 ja 11,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, liidu nimel sõlmimise kohta (12652/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, liidu nimel sõlmimise kohta (12652/2013),

| — | võttes arvesse Kanada ja Euroopa Liidu vahelist lepingut, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist (12657/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kanada ja Euroopa Liidu vahelist lepingut, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist (12657/2013),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (COM(2010)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (COM(2010)0492),

| — | võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni läbirääkimiste alustamise kohta broneeringuinfot käsitlevate lepingute üle Ameerika Ühendriikide, Austraalia ja Kanadaga (1) ning 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni läbirääkimiste alustamise kohta broneeringuinfot käsitlevate lepingute üle Ameerika Ühendriikide, Austraalia ja Kanadaga (1) ning 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 19. oktoobri 2010. aasta arvamust, mis käsitleb Euroopa Komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 19. oktoobri 2010. aasta arvamust, mis käsitleb Euroopa Komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 30. septembri 2013. aasta arvamust, mis käsitleb ettepanekuid võtta vastu nõukogu otsused Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, sõlmimise ja allkirjastamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori 30. septembri 2013. aasta arvamust, mis käsitleb ettepanekuid võtta vastu nõukogu otsused Kanada ja Euroopa Liidu vahelise lepingu, mis käsitleb broneeringuinfo edastamist ja töötlemist, sõlmimise ja allkirjastamise kohta (4),

| — | võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma poolt 12. novembril 2010. aastal vastu võetud arvamust 7/2010, mis käsitleb Euroopa Komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma poolt 12. novembril 2010. aastal vastu võetud arvamust 7/2010, mis käsitleb Euroopa Komisjoni teatist broneeringuinfo kolmandatele riikidele edastamist käsitleva üldise lähenemisviisi kohta,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 16 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7, 8 ja artikli 52 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 16 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7, 8 ja artikli 52 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 9. märtsi 2010. aasta otsust kohtuasjas C-518/07, Euroopa Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 9. märtsi 2010. aasta otsust kohtuasjas C-518/07, Euroopa Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12, milles andmete säilitamise direktiiv tunnistati kehtetuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12, milles andmete säilitamise direktiiv tunnistati kehtetuks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 6,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit sõlmis 2005. aastal Kanadaga broneeringuinfo töötlemist käsitleva lepingu, mis põhineb Kanada Piirivalveameti kohustustel seoses broneeringuinfo kava rakendamisega; arvestades, et koos Euroopa Komisjoni asjaomase otsuse kehtivuse lõppemisega 22. septembril 2009 lakkas eksisteerimast ELi õiguslik alus broneeringuinfo edastamiseks Kanada Piirivalveametile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit sõlmis 2005. aastal Kanadaga broneeringuinfo töötlemist käsitleva lepingu, mis põhineb Kanada Piirivalveameti kohustustel seoses broneeringuinfo kava rakendamisega; arvestades, et koos Euroopa Komisjoni asjaomase otsuse kehtivuse lõppemisega 22. septembril 2009 lakkas eksisteerimast ELi õiguslik alus broneeringuinfo edastamiseks Kanada Piirivalveametile;

| B. | arvestades, et Kanada Piirivalveamet on ühepoolselt ELile kinnitanud, et kohustuste täitmine jätkub täies mahus kuni uue lepingu kohaldamiseni; arvestades, et sellest teavitati kõiki liikmesriike ja nende andmekaitseasutusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kanada Piirivalveamet on ühepoolselt ELile kinnitanud, et kohustuste täitmine jätkub täies mahus kuni uue lepingu kohaldamiseni; arvestades, et sellest teavitati kõiki liikmesriike ja nende andmekaitseasutusi;

| C. | arvestades, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on uute broneeringuinfo lepingute sõlmimiseks vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek, enne kui nõukogu saab need vastu võtta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest 1. detsembril 2009 on uute broneeringuinfo lepingute sõlmimiseks vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek, enne kui nõukogu saab need vastu võtta;

| D. | arvestades, et 2. detsembril 2010. aastal võttis nõukogu vastu otsuse koos läbirääkimisjuhistega, millega volitatakse komisjoni alustama ELi nimel läbirääkimisi Kanadaga kokkuleppe üle, mis käsitleb reisijate broneeringuinfo edastamist ja töötlemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2. detsembril 2010. aastal võttis nõukogu vastu otsuse koos läbirääkimisjuhistega, millega volitatakse komisjoni alustama ELi nimel läbirääkimisi Kanadaga kokkuleppe üle, mis käsitleb reisijate broneeringuinfo edastamist ja töötlemist;

| E. | arvestades, et 18. juulil 2013 palus komisjon nõukogul võtta vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 18. juulil 2013 palus komisjon nõukogul võtta vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta;

| F. | arvestades, et 30. septembril 2013 avaldas Euroopa Andmekaitseinspektor oma arvamuse eelmainitud lepingu kohta, seades kahtluse alla broneeringuinfosüsteemide kui selliste ja broneeringuinfo andmeblokkide kolmandatele riikidele edastamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse, samuti õigusliku aluse valiku; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 30. septembril 2013 avaldas Euroopa Andmekaitseinspektor oma arvamuse eelmainitud lepingu kohta, seades kahtluse alla broneeringuinfosüsteemide kui selliste ja broneeringuinfo andmeblokkide kolmandatele riikidele edastamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse, samuti õigusliku aluse valiku;

| G. | arvestades, et 5. detsembril 2013 otsustas nõukogu paluda Euroopa Parlamendilt nõusolekut lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 5. detsembril 2013 otsustas nõukogu paluda Euroopa Parlamendilt nõusolekut lepingu sõlmimiseks;

| H. | arvestades, et lepingule kirjutati alla 25. juunil 2014; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lepingule kirjutati alla 25. juunil 2014;

| I. | arvestades, et 7. juulil 2014 taotles nõukogu Euroopa Parlamendi nõusolekut lepingu sõlmimise kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 7. juulil 2014 taotles nõukogu Euroopa Parlamendi nõusolekut lepingu sõlmimise kohta;

| J. | arvestades, et 8. aprillil 2014 tunnistas Euroopa Kohus oma otsusega liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12 andmete säilitamise direktiivi kehtetuks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 8. aprillil 2014 tunnistas Euroopa Kohus oma otsusega liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12 andmete säilitamise direktiivi kehtetuks;

| K. | arvestades, et vastavalt artiklile 1 on lepingu eesmärk kehtestada broneeringuinfo edastamise ja kasutamise tingimused ning sätestada andmete kaitsmise kord; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastavalt artiklile 1 on lepingu eesmärk kehtestada broneeringuinfo edastamise ja kasutamise tingimused ning sätestada andmete kaitsmise kord;

| 1. | on seisukohal, et puudub õiguskindlus, kas lepingu eelnõu on kooskõlas aluslepingutega (ELi toimimise lepingu artikkel 16) ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (artiklid 7, 8 ja artikli 52 lõige 1) sätetega, mis puudutavad üksikisikute õigust isikuandmete kaitsele; peab lisaks sellele küsitavaks ka valitud õiguslikku alust, st Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkt d ja artikli 87 lõike 2 punkt a (politsei- ja õigusalane koostöö), mitte aga sama lepingu artikkel 16 (andmekaitse); |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et puudub õiguskindlus, kas lepingu eelnõu on kooskõlas aluslepingutega (ELi toimimise lepingu artikkel 16) ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (artiklid 7, 8 ja artikli 52 lõige 1) sätetega, mis puudutavad üksikisikute õigust isikuandmete kaitsele; peab lisaks sellele küsitavaks ka valitud õiguslikku alust, st Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 1 punkt d ja artikli 87 lõike 2 punkt a (politsei- ja õigusalane koostöö), mitte aga sama lepingu artikkel 16 (andmekaitse);

| 2. | otsustab küsida Euroopa Kohtu arvamust lepingu kooskõla kohta aluslepingutega; |
| --- | --- |

2.

otsustab küsida Euroopa Kohtu arvamust lepingu kooskõla kohta aluslepingutega;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile ning võtta vajalikud meetmed Euroopa Kohtu asjakohase arvamuse saamiseks. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile ning võtta vajalikud meetmed Euroopa Kohtu asjakohase arvamuse saamiseks.

---

(1)  ELT C 81 E, 15.3.2011, lk 70.

(2)  ELT C 74 E, 13.3.2012, lk 8.

(3)  ELT C 357, 30.12.2010, lk 7.

(4)  ELT C 51, 22.2.2014, lk 12.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/5

---

P8_TA(2014)0059

EL ja 2015. aasta järgne ülemaailmne arenguraamistik

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon Euroopa Liidu ja 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku kohta (2014/2143(INI))

(2016/C 289/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 2014. aasta juulis vastu võetud ÜRO säästva arengu eesmärkide avatud töörühma aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta juulis vastu võetud ÜRO säästva arengu eesmärkide avatud töörühma aruannet,

| — | võttes arvesse 8. augustil 2014. aastal vastu võetud säästva arengu rahastamise valitsustevahelise ekspertkomisjoni aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. augustil 2014. aastal vastu võetud säästva arengu rahastamise valitsustevahelise ekspertkomisjoni aruannet,

| — | võttes arvesse 2014. aasta juulis avaldatud säästva arengu kõrgetasemelise poliitilise foorumi ministrite deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta juulis avaldatud säästva arengu kõrgetasemelise poliitilise foorumi ministrite deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 2014. aasta aruannet aastatuhande arengueesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2014. aasta aruannet aastatuhande arengueesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse 2014. aasta aprillis Mexicos toimunud ülemaailmse tõhusa arengukoostöö partnerluse kõrgetasemelise kohtumise lõppdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta aprillis Mexicos toimunud ülemaailmse tõhusa arengukoostöö partnerluse kõrgetasemelise kohtumise lõppdokumenti,

| — | võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis neljandal ülemaailmsel naiste konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava ning järgnenud lõppdokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aasta septembris Pekingis neljandal ülemaailmsel naiste konverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava ning järgnenud lõppdokumente,

| — | võttes arvesse 1994. aastal Kairos rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil vastu võetud tegevuskava ning hilisemat 20 aasta tegevuskava läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aastal Kairos rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil vastu võetud tegevuskava ning hilisemat 20 aasta tegevuskava läbivaatamist,

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO aruannet „Gender Chart 2012”, kus hinnatakse aastatuhande kaheksa arengueesmärgi täitmisel soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusamme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aruannet „Gender Chart 2012”, kus hinnatakse aastatuhande kaheksa arengueesmärgi täitmisel soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusamme,

| — | võttes arvesse ÜRO 1992. aasta keskkonna ja arengu konverentsi tulemusi ning selle jätkuna 20.–22. juunil 2012. aastal Brasiilias Rio de Janeiros toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1992. aasta keskkonna ja arengu konverentsi tulemusi ning selle jätkuna 20.–22. juunil 2012. aastal Brasiilias Rio de Janeiros toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2014. aasta inimarengu aruannet „Jätkuv inimareng. Nõrkuste vähendamine ja vastupanuvõime tekitamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2014. aasta inimarengu aruannet „Jätkuv inimareng. Nõrkuste vähendamine ja vastupanuvõime tekitamine”,

| — | võttes arvesse ÜRO väljapaistvate isikute kõrgetasemelise töörühma 2013. aasta mais avaldatud aruannet 2015. aasta järgse arengukava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO väljapaistvate isikute kõrgetasemelise töörühma 2013. aasta mais avaldatud aruannet 2015. aasta järgse arengukava kohta,

| — | võttes arvesse 20.–22. juunil 2012. aastal Brasiilias Rio de Janeiros toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20.–22. juunil 2012. aastal Brasiilias Rio de Janeiros toimunud ÜRO säästva arengu konverentsi aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO süsteemi töörühma ÜRO 2015. aasta järgset arengukava käsitlevat, 2012. aasta juunis ÜRO peasekretärile esitatud aruannet pealkirjaga „Teeme tõeks tuleviku, mida me kõigi jaoks soovime”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO süsteemi töörühma ÜRO 2015. aasta järgset arengukava käsitlevat, 2012. aasta juunis ÜRO peasekretärile esitatud aruannet pealkirjaga „Teeme tõeks tuleviku, mida me kõigi jaoks soovime”,

| — | võttes arvesse resolutsiooni „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu aastatuhande arengueesmärke käsitleval kõrgetasemelisel täiskoguistungil 2010. aastal toimunud 65. istungjärgu ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse resolutsiooni „Lubaduse täitmine: ühisel jõul saavutame aastatuhande arengueesmärgid”, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu aastatuhande arengueesmärke käsitleval kõrgetasemelisel täiskoguistungil 2010. aastal toimunud 65. istungjärgu ajal,

| — | võttes arvesse vähim arenenud riike käsitlevat Istanbuli tegevuskava aastateks 2011–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vähim arenenud riike käsitlevat Istanbuli tegevuskava aastateks 2011–2020,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni toiduainetega kindlustamatust käsitlevat aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni toiduainetega kindlustamatust käsitlevat aruannet,

| — | võttes arvesse 2011. aasta detsembris Busanis abi tulemuslikkusele pühendatud kõrgetasemelisel foorumil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta detsembris Busanis abi tulemuslikkusele pühendatud kõrgetasemelisel foorumil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) aruannet „Poolel teel aastatuhande arengueesmärkide täitmisele”, mis avaldati 2010. aasta jaanuaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) aruannet „Poolel teel aastatuhande arengueesmärkide täitmisele”, mis avaldati 2010. aasta jaanuaris,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja inimõiguste õigusraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja inimõiguste õigusraamistikku,

| — | võttes arvesse ÜRO süsteemi töörühma tööd ÜRO 2015. aasta järgse arengukava koostamisel, mida juhtisid ühiselt ÜRO majandus- ja sotsiaalosakond (UN DESA) ja UNDP kõigi ÜRO asutuste toetusel ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO süsteemi töörühma tööd ÜRO 2015. aasta järgse arengukava koostamisel, mida juhtisid ühiselt ÜRO majandus- ja sotsiaalosakond (UN DESA) ja UNDP kõigi ÜRO asutuste toetusel ja asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 24. mai 2008. aasta ülemaailmset rahvatervise, innovatsiooni ja intellektuaalomandi strateegiat ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 24. mai 2008. aasta ülemaailmset rahvatervise, innovatsiooni ja intellektuaalomandi strateegiat ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse abi tulemuslikkust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse abi tulemuslikkust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava,

| — | võttes arvesse ÜRO 1986. aasta arenguõiguse deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1986. aasta arenguõiguse deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL „tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL „tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke”,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et „liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse, et „liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid”,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2014. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2014. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (COM(2014)0335),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides” (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides” (COM(2014)0263),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti pealkirjaga „ELi arengukoostöö õiguspõhine käsitus, mis hõlmab kõiki inimõigusi” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 30. aprilli 2014. aasta töödokumenti pealkirjaga „ELi arengukoostöö õiguspõhine käsitus, mis hõlmab kõiki inimõigusi” (SWD(2014)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. veebruari 2013. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: vaesuse kaotamine ja maailmale säästva tuleviku tagamine” (COM(2013)0092),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas” (COM(2012)0492),

| — | võttes arvesse komisjoni avalikke konsultatsioone, mis toimusid 15. juunist kuni 15. septembrini 2012 ja mille eesmärk oli ette valmistada ELi seisukohta „Liikumine 2015. aasta järgse arenguraamistiku suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avalikke konsultatsioone, mis toimusid 15. juunist kuni 15. septembrini 2012 ja mille eesmärk oli ette valmistada ELi seisukohta „Liikumine 2015. aasta järgse arenguraamistiku suunas”,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika kohta pealkirjaga „Euroopa konsensus” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika kohta pealkirjaga „Euroopa konsensus” (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga” (COM(2005)0134) ning 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. kohtumise järeldusi pealkirjaga „ELi arengupoliitika mõju suurendamine: muutuste kava”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga” (COM(2005)0134) ning 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. kohtumise järeldusi pealkirjaga „ELi arengupoliitika mõju suurendamine: muutuste kava”,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 69. istungjärgu kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa arenguaasta (2015) kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2014. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa arenguaasta (2015) kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide ja 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide ja 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramise kohta (6),

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 19. mai 2014. aasta järeldusi ELi arengukoostöö õiguspõhise käsituse kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 19. mai 2014. aasta järeldusi ELi arengukoostöö õiguspõhise käsituse kohta, mis hõlmab kõiki inimõigusi,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2013. aasta järeldusi vaesuse kaotamise ja säästva arengu rahastamise kohta pärast 2015. aastat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 12. detsembri 2013. aasta järeldusi vaesuse kaotamise ja säästva arengu rahastamise kohta pärast 2015. aastat,

| — | võttes arvesse AKV-ELi 20. juuni 2014. aasta ühisdeklaratsiooni 2015. aasta järgse arengukava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi 20. juuni 2014. aasta ühisdeklaratsiooni 2015. aasta järgse arengukava kohta,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 25. juuni 2013. aasta järeldusi 2015. aasta järgse üldise tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 25. juuni 2013. aasta järeldusi 2015. aasta järgse üldise tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0037/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0037/2014),

| A. | arvestades, et 2000. aastal tulid kõik asjaomased sidusrühmad kokku ja püstitasid aastatuhande arengueesmärgid, et saavutada 2015. aastaks konkreetseid tulemusi arengu toetamise ja vaesuse kaotamise valdkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2000. aastal tulid kõik asjaomased sidusrühmad kokku ja püstitasid aastatuhande arengueesmärgid, et saavutada 2015. aastaks konkreetseid tulemusi arengu toetamise ja vaesuse kaotamise valdkonnas;

| B. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärgid on suurendanud teadlikkust ülemaailmsest vaesusest kui kiiret lahendamist vajavast probleemist ja ülemaailmse tegutsemise esmatähtsast eesmärgist; arvestades, et aastatuhande arengueesmärke on täidetud erineval määral ning selgeid positiivseid tulemusi on saavutatud äärmise vaesuse kaotamisel, võitluses malaaria ja tuberkuloosi vastu, joogivee kättesaadavuse parandamisel ning laste algkooli registreerimisel ilmneva ebavõrdsuse vähendamisel; arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide teatavaid puudusi tuleb 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramisel täielikult käsitleda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärgid on suurendanud teadlikkust ülemaailmsest vaesusest kui kiiret lahendamist vajavast probleemist ja ülemaailmse tegutsemise esmatähtsast eesmärgist; arvestades, et aastatuhande arengueesmärke on täidetud erineval määral ning selgeid positiivseid tulemusi on saavutatud äärmise vaesuse kaotamisel, võitluses malaaria ja tuberkuloosi vastu, joogivee kättesaadavuse parandamisel ning laste algkooli registreerimisel ilmneva ebavõrdsuse vähendamisel; arvestades, et aastatuhande arengueesmärkide teatavaid puudusi tuleb 2015. aasta järgse raamistiku kindlaksmääramisel täielikult käsitleda;

| C. | arvestades, et praeguste aastatuhande arengueesmärkide täitmisel tehtud edusammude hindamine näitas, et otsustavalt tähtis on luua uues raamistikus tugev seos vaesuse kaotamise, ebavõrdsuse vähendamise ning säästva arengu edendamise vahel ja määrata ühtsed ning üldised, diferentseeritud lähenemisega sihid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praeguste aastatuhande arengueesmärkide täitmisel tehtud edusammude hindamine näitas, et otsustavalt tähtis on luua uues raamistikus tugev seos vaesuse kaotamise, ebavõrdsuse vähendamise ning säästva arengu edendamise vahel ja määrata ühtsed ning üldised, diferentseeritud lähenemisega sihid;

| D. | arvestades, et prognooside järgi kasvab maailma linnade elanikkond praeguselt 3,6 miljardilt rohkem kui kuue miljardini ja suurimatest linnadest saavad üle 100 miljoni elanikuga hiidlinnastud; arvestades, et liigne linnastumine takistab säästlikku arengut kõigis selle aspektides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et prognooside järgi kasvab maailma linnade elanikkond praeguselt 3,6 miljardilt rohkem kui kuue miljardini ja suurimatest linnadest saavad üle 100 miljoni elanikuga hiidlinnastud; arvestades, et liigne linnastumine takistab säästlikku arengut kõigis selle aspektides;

| E. | arvestades, et 1994. aastal Kairos toimunud rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil nõuti juurepääsu tagamist reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiuteenustele, kaasa arvatud pereplaneerimine; tuletab sellega seoses meelde, et 2013. aastal suri raseduse ja sünnituse ajal hinnanguliselt 289 000 naist; tuletab meelde viiendat aastatuhande arengueesmärki ja seda, et naistel peab olema juurdepääs tõhusatele rasestumisvastastele vahenditele ja pereplaneerimisele, sest see võimaldaks emade suremust peaaegu kolmandiku võrra vähendada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 1994. aastal Kairos toimunud rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil nõuti juurepääsu tagamist reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiuteenustele, kaasa arvatud pereplaneerimine; tuletab sellega seoses meelde, et 2013. aastal suri raseduse ja sünnituse ajal hinnanguliselt 289 000 naist; tuletab meelde viiendat aastatuhande arengueesmärki ja seda, et naistel peab olema juurdepääs tõhusatele rasestumisvastastele vahenditele ja pereplaneerimisele, sest see võimaldaks emade suremust peaaegu kolmandiku võrra vähendada;

| F. | arvestades, et vaesuse vähendamine on ebaühtlane ja riikidevaheline ning -sisene ebavõrdsus, mis on suurenenud nii arenenud kui ka arenguriikides, on tõsine probleem, eriti väikeste ja keskmiste tuludega riikides; arvestades, et 1,5 miljardit inimest elab vaesuses ning puuduliku tervishoiu, hariduse ja elatustaseme tingimustes, eelkõige konfliktidest mõjutatud ja ebakindlates riikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaesuse vähendamine on ebaühtlane ja riikidevaheline ning -sisene ebavõrdsus, mis on suurenenud nii arenenud kui ka arenguriikides, on tõsine probleem, eriti väikeste ja keskmiste tuludega riikides; arvestades, et 1,5 miljardit inimest elab vaesuses ning puuduliku tervishoiu, hariduse ja elatustaseme tingimustes, eelkõige konfliktidest mõjutatud ja ebakindlates riikides;

| G. | arvestades, et arengupüüdlusi takistavad endiselt ägedad konfliktid ja humanitaarkriisid; arvestades, et sõjalised konfliktid ja kriisid tabavad naisi rängemalt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et arengupüüdlusi takistavad endiselt ägedad konfliktid ja humanitaarkriisid; arvestades, et sõjalised konfliktid ja kriisid tabavad naisi rängemalt;

| H. | arvestades, et vajatakse täiendavaid pingutusi nälgivate inimesta arvu vähendamiseks poole võrra, sest praegu kannatab alatoitluse all 162 miljonit last; arvestades, et varjatud nälga võib defineerida kui mikrotoitainete puudust, mis võib põhjustada pöördumatuid tervisekahjustusi ja sotsiaalmajanduslikke tagajärgi ning on seotud inimeste tootlikkuse vähenemisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vajatakse täiendavaid pingutusi nälgivate inimesta arvu vähendamiseks poole võrra, sest praegu kannatab alatoitluse all 162 miljonit last; arvestades, et varjatud nälga võib defineerida kui mikrotoitainete puudust, mis võib põhjustada pöördumatuid tervisekahjustusi ja sotsiaalmajanduslikke tagajärgi ning on seotud inimeste tootlikkuse vähenemisega;

| I. | arvestades, et 2014. aasta on rahvusvaheline perepõllumajanduse aasta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2014. aasta on rahvusvaheline perepõllumajanduse aasta;

| J. | arvestades, et 1986. aasta arenguõiguse deklaratsioonis on arengut nimetatud põhiliseks inimõiguseks; arvestades, et deklaratsioonis võetakse omaks inimõigustel põhinev käsitus, mis tähendab kõigi inimõiguste (majanduslikud, sotsiaalsed, kultuurilised, kodaniku- ja poliitilised õigused) realiseerimist; arvestades, et deklaratsioonis kohustutakse ühtlasi tugevdama rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 1986. aasta arenguõiguse deklaratsioonis on arengut nimetatud põhiliseks inimõiguseks; arvestades, et deklaratsioonis võetakse omaks inimõigustel põhinev käsitus, mis tähendab kõigi inimõiguste (majanduslikud, sotsiaalsed, kultuurilised, kodaniku- ja poliitilised õigused) realiseerimist; arvestades, et deklaratsioonis kohustutakse ühtlasi tugevdama rahvusvahelist koostööd;

| K. | arvestades, et kliimamuutus ja keskkonna seisundi halvenemine raskendavad vaesuse vähendamist ja suurendavad haavatavust, sest paljud arenguriigid sõltuvad endiselt põllumajandusest ja kliimatundlikest loodusvaradest ning ei suuda kliimaga seotud ohte hallata; arvestades, et on vaja kiiresti vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning saavutada loodusvarade õiglasem ja säästvam majandamine ja haldamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kliimamuutus ja keskkonna seisundi halvenemine raskendavad vaesuse vähendamist ja suurendavad haavatavust, sest paljud arenguriigid sõltuvad endiselt põllumajandusest ja kliimatundlikest loodusvaradest ning ei suuda kliimaga seotud ohte hallata; arvestades, et on vaja kiiresti vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning saavutada loodusvarade õiglasem ja säästvam majandamine ja haldamine;

| L. | arvestades, et edusammud tervisega seotud aastatuhande arengueesmärkide täitmisel põhinevad suurel määral aastate eest tehtud investeeringutel teadus- ja arendustöösse; arvestades, et intellektuaalomandiõigused ei tohiks takistada juurdepääsu mõistliku hinnaga ravimitele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et edusammud tervisega seotud aastatuhande arengueesmärkide täitmisel põhinevad suurel määral aastate eest tehtud investeeringutel teadus- ja arendustöösse; arvestades, et intellektuaalomandiõigused ei tohiks takistada juurdepääsu mõistliku hinnaga ravimitele;

| M. | arvestades, et põlvkonnalt teisele ülekanduva vaesuse ja ebavõrdsuse kaotamise üks oluline eeldus on võimaldada igal lapsel, noorel ja täiskasvanul saada võimalikult kvaliteetset haridust ja koolitust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et põlvkonnalt teisele ülekanduva vaesuse ja ebavõrdsuse kaotamise üks oluline eeldus on võimaldada igal lapsel, noorel ja täiskasvanul saada võimalikult kvaliteetset haridust ja koolitust;

| N. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisel ei ole erilist edu saavutatud; arvestades, et naised kogevad sageli diskrimineerimist ja vägivalda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisel ei ole erilist edu saavutatud; arvestades, et naised kogevad sageli diskrimineerimist ja vägivalda;

| O. | arvestades, et kõikjal maailmas on naised ja tütarlapsed äärmises vaesuses elavate inimeste seas enamuses ning arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste õigused on 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku eduks vajalik eeltingimus; arvestades, et iga päev sureb maailmas hinnanguliselt 800 naist raseduse või sünnituse komplikatsioonide tõttu; arvestades, et 1994. aastal Kairos toimunud rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil nõuti juurdepääsu tagamist reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiuteenustele, mis võib aidata elusid päästa; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõikjal maailmas on naised ja tütarlapsed äärmises vaesuses elavate inimeste seas enamuses ning arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste õigused on 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku eduks vajalik eeltingimus; arvestades, et iga päev sureb maailmas hinnanguliselt 800 naist raseduse või sünnituse komplikatsioonide tõttu; arvestades, et 1994. aastal Kairos toimunud rahvusvahelisel rahvastiku ja arengu konverentsil nõuti juurdepääsu tagamist reproduktiiv- ja seksuaaltervishoiuteenustele, mis võib aidata elusid päästa;

| P. | arvestades, et üle poole rändajatest moodustavad naised; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üle poole rändajatest moodustavad naised;

| Q. | arvestades, et Aafrika ekspordib ebaseaduslike rahavoogude kaudu maailma tunduvalt rohkem kapitali kui ta rahvusvahelise abi ja rahaülekannete näol saab; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Aafrika ekspordib ebaseaduslike rahavoogude kaudu maailma tunduvalt rohkem kapitali kui ta rahvusvahelise abi ja rahaülekannete näol saab;

| R. | arvestades, et uus säästva arengu raamistik võimaldab tagada kodanikuühenduste, kohalike omavalitsuste ja parlamentide laialdase kaasamise; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uus säästva arengu raamistik võimaldab tagada kodanikuühenduste, kohalike omavalitsuste ja parlamentide laialdase kaasamise;

| S. | arvestades, et maailma rahvastiku kasvule reageerimiseks tuleb luua rohkem uusi inimväärseid töökohti; arvestades, et erasektor on tähtis töökohtade looja nii arenenud kui arenguriikides ja võib seega vaesuse vähendamisele palju kaasa aidata, kui on olemas selged vastutusmehhanismid ja täidetakse rahvusvahelisi sotsiaalkaitse eeskirju; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et maailma rahvastiku kasvule reageerimiseks tuleb luua rohkem uusi inimväärseid töökohti; arvestades, et erasektor on tähtis töökohtade looja nii arenenud kui arenguriikides ja võib seega vaesuse vähendamisele palju kaasa aidata, kui on olemas selged vastutusmehhanismid ja täidetakse rahvusvahelisi sotsiaalkaitse eeskirju;

| T. | arvestades, et abi on vaesuse vähendamisel endiselt väga oluline, aidates arenguriikides olukorda muuta; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et abi on vaesuse vähendamisel endiselt väga oluline, aidates arenguriikides olukorda muuta;

| U. | arvestades, et riigisiseste ressursside kaasamine on vaesuse ja ebavõrdsuse vastase võitluse tähtis koostisosa; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et riigisiseste ressursside kaasamine on vaesuse ja ebavõrdsuse vastase võitluse tähtis koostisosa;

| V. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on suurimad arenguabi andjad ja peaksid seega jääma ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste järgmise vooru juhtivaks jõuks, edendades eelkõige inimõigustel põhinevat lähenemist, mis lähtub võrdõiguslikkusest, mittediskrimineerimisest, osalemisest ning raamistiku kujundamisse ja rakendamisse kaasamisest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on suurimad arenguabi andjad ja peaksid seega jääma ÜRO egiidi all toimuvate läbirääkimiste järgmise vooru juhtivaks jõuks, edendades eelkõige inimõigustel põhinevat lähenemist, mis lähtub võrdõiguslikkusest, mittediskrimineerimisest, osalemisest ning raamistiku kujundamisse ja rakendamisse kaasamisest;

| W. | arvestades, et nõukogu 2014. aasta detsembri kohtumise järeldustes sõnastatakse sidusad põhimõtted ja läbirääkimisstrateegia peajooned; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et nõukogu 2014. aasta detsembri kohtumise järeldustes sõnastatakse sidusad põhimõtted ja läbirääkimisstrateegia peajooned;

| X. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 on öeldud, et ELi arengupoliitika põhieesmärgiks on vaesuse vähendamine, ning samas artiklis sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidusus; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 on öeldud, et ELi arengupoliitika põhieesmärgiks on vaesuse vähendamine, ning samas artiklis sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidusus;

I.   
  ÜRO aastatuhande arengueesmärgid – hinnang ja uued ülesanded

| 1. | rõhutab, et maailma olukord, muu hulgas ka majanduslik ja poliitiline tasakaal, on viimastel aastatel muutunud, ning kuigi mõnedes arengumaades ja tärkava turumajandusega riikides on majandus märgatavalt kasvanud, valitseb neis endiselt suur ja kasvav ebavõrdsus; arvab, et vaja on ülemaailmset juhtimist hõlmavat uut käsitlusviisi, mis keskenduks kindlalt poliitika arengusidususele ja ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede pakkumisele; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et maailma olukord, muu hulgas ka majanduslik ja poliitiline tasakaal, on viimastel aastatel muutunud, ning kuigi mõnedes arengumaades ja tärkava turumajandusega riikides on majandus märgatavalt kasvanud, valitseb neis endiselt suur ja kasvav ebavõrdsus; arvab, et vaja on ülemaailmset juhtimist hõlmavat uut käsitlusviisi, mis keskenduks kindlalt poliitika arengusidususele ja ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede pakkumisele;

| 2. | tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärkide eeliseks on selgus, kuid neis ei käsitleta vaesust ja ebavõrdsust põhjustavaid struktuurseid alustegureid; rõhutab, et 2015. aasta järgse ülemaailmse säästva arengu raamistikus tuleks käsitleda vaesuse ja ebavõrdsuse süvapõhjusi ja sellega viia lõpule aastatuhande arengueesmärkide koostamisel pooleli jäänud töö; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärkide eeliseks on selgus, kuid neis ei käsitleta vaesust ja ebavõrdsust põhjustavaid struktuurseid alustegureid; rõhutab, et 2015. aasta järgse ülemaailmse säästva arengu raamistikus tuleks käsitleda vaesuse ja ebavõrdsuse süvapõhjusi ja sellega viia lõpule aastatuhande arengueesmärkide koostamisel pooleli jäänud töö;

| 3. | rõhutab, et aastal 2000 seatud aastatuhande arengueesmärkide täitmisel on keskmise sissetulekuga maades ja arengumaades palju saavutatud, kuid edu on olnud ebaühtlane nii riikide sees kui ka riikidevahelises võrdluses ning seetõttu on vaja neid tulemusi 2015. aasta järgse ülemaailmse säästva arengu raamistiku kujundamiseks õigesti analüüsida ja neist õppust võtta; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et aastal 2000 seatud aastatuhande arengueesmärkide täitmisel on keskmise sissetulekuga maades ja arengumaades palju saavutatud, kuid edu on olnud ebaühtlane nii riikide sees kui ka riikidevahelises võrdluses ning seetõttu on vaja neid tulemusi 2015. aasta järgse ülemaailmse säästva arengu raamistiku kujundamiseks õigesti analüüsida ja neist õppust võtta;

| 4. | tuletab meelde, et ehkki aastatuhande arengueesmärgid on inimeste elu põhjalikult muutnud, jäävad sellised kesksed küsimused nagu inimõiguste rikkumine, ebavõrdsus, sealhulgas sooline ebavõrdsus, relvakonfliktid ja terrorism, kliimamuutus, toiduga kindlustamatus, omandi- ja maaga seotud õiguste puudumine, ränne, tervishoiuteenuste ja hariduse piiratud kättesaadavus, demograafilised muutused, ressursipiirangud, elurikkuse kadumine, korruptsioon, maksupettused ja maksustamise vältimine, mittesäästev majanduskasv, töötus ning rahandus- ja majanduskriisid eelseisvatel kümnenditel endiselt ülikeerukateks ja läbipõimunud probleemideks, mistõttu on vaja leida uusi arenguteid, et saavutada kõiki inimesi hõlmav kaasav ja säästev areng; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et ehkki aastatuhande arengueesmärgid on inimeste elu põhjalikult muutnud, jäävad sellised kesksed küsimused nagu inimõiguste rikkumine, ebavõrdsus, sealhulgas sooline ebavõrdsus, relvakonfliktid ja terrorism, kliimamuutus, toiduga kindlustamatus, omandi- ja maaga seotud õiguste puudumine, ränne, tervishoiuteenuste ja hariduse piiratud kättesaadavus, demograafilised muutused, ressursipiirangud, elurikkuse kadumine, korruptsioon, maksupettused ja maksustamise vältimine, mittesäästev majanduskasv, töötus ning rahandus- ja majanduskriisid eelseisvatel kümnenditel endiselt ülikeerukateks ja läbipõimunud probleemideks, mistõttu on vaja leida uusi arenguteid, et saavutada kõiki inimesi hõlmav kaasav ja säästev areng;

| 5. | rõhutab, et keskkonnasäästlikkus on ülekaalukalt olulisim küsimus, mille eiramine võib ohustada kõiki inimarengu aspekte; tuletab eelkõige meelde, et keskkonnaseisundi halvenemine takistab tõsiselt äärmise vaesuse ja nälja kaotamise eesmärgi täitmist; tuletab meelde, et näiteks püsiv ebavõrdsus ja võitlus nappide ressursside pärast on konfliktide, nälja, julgeoleku puudumise ja vägivalla peamised käivitajad, mis omakorda on peamised inimarengut ja säästva arengu saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi takistavad tegurid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et keskkonnasäästlikkus on ülekaalukalt olulisim küsimus, mille eiramine võib ohustada kõiki inimarengu aspekte; tuletab eelkõige meelde, et keskkonnaseisundi halvenemine takistab tõsiselt äärmise vaesuse ja nälja kaotamise eesmärgi täitmist; tuletab meelde, et näiteks püsiv ebavõrdsus ja võitlus nappide ressursside pärast on konfliktide, nälja, julgeoleku puudumise ja vägivalla peamised käivitajad, mis omakorda on peamised inimarengut ja säästva arengu saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi takistavad tegurid;

| 6. | rõhutab, et uus raamistik peaks aitama neile probleemidele tulemuslikult reageerida ning lahendada selliseid tähtsaid küsimusi nagu iga üksikisiku väärikuse austamine, õiglus, võrdsus, hea valitsemistava, demokraatia, õigusriigi põhimõtted, rahu ja julgeolek, kliimamuutus, katastroofiriskide ohjamine ja vastupanuvõime suurendamine, elurikkuse säilitamine, kaasav ja säästev areng, omandiõigused, maaga seotud õigused, tervishoid ja sotsiaalkaitse, haridus, teadus- ja uuendustegevus ning naiste, laste, noorte ja vähemuste õigused; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et uus raamistik peaks aitama neile probleemidele tulemuslikult reageerida ning lahendada selliseid tähtsaid küsimusi nagu iga üksikisiku väärikuse austamine, õiglus, võrdsus, hea valitsemistava, demokraatia, õigusriigi põhimõtted, rahu ja julgeolek, kliimamuutus, katastroofiriskide ohjamine ja vastupanuvõime suurendamine, elurikkuse säilitamine, kaasav ja säästev areng, omandiõigused, maaga seotud õigused, tervishoid ja sotsiaalkaitse, haridus, teadus- ja uuendustegevus ning naiste, laste, noorte ja vähemuste õigused;

| 7. | rõhutab, et uus arenguraamistik peab olema loomult universaalne ja kohaldatav kõigis riikides, kaasa arvatud ELi liikmesriigid, seega peab see olema asjakohane ja õiglane nii arenenud kui ka arenguriikide suhtes, võttes ühtlasi arvesse riikide erinevat olukorda, suutlikkust, poliitikat ja prioriteete; rõhutab, et tekkivad uued kohustused ja koormus tuleks võrdselt, kuid õiglaselt jagada kõigi riikide vahel; nõuab, et EL annaks teada, milliseid konkreetseid meetmeid ja kohustusi ta võiks välja pakkuda, et nii liidu piires kui ka rahvusvaheliselt universaalsuse põhimõtet täita; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et uus arenguraamistik peab olema loomult universaalne ja kohaldatav kõigis riikides, kaasa arvatud ELi liikmesriigid, seega peab see olema asjakohane ja õiglane nii arenenud kui ka arenguriikide suhtes, võttes ühtlasi arvesse riikide erinevat olukorda, suutlikkust, poliitikat ja prioriteete; rõhutab, et tekkivad uued kohustused ja koormus tuleks võrdselt, kuid õiglaselt jagada kõigi riikide vahel; nõuab, et EL annaks teada, milliseid konkreetseid meetmeid ja kohustusi ta võiks välja pakkuda, et nii liidu piires kui ka rahvusvaheliselt universaalsuse põhimõtet täita;

| 8. | rõhutab, et uue arenguraamistiku teljeks peaks olema kõigil tasanditel kehtiv vastastikune aruandluskohustus ja läbipaistvus, ning peab oluliseks, et raamistiku täitmise eest vastutaksid riikide valitsused ja muud toimijad, kaasa arvatud erasektor; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et uue arenguraamistiku teljeks peaks olema kõigil tasanditel kehtiv vastastikune aruandluskohustus ja läbipaistvus, ning peab oluliseks, et raamistiku täitmise eest vastutaksid riikide valitsused ja muud toimijad, kaasa arvatud erasektor;

| 9. | kutsub ELi üles aktiivselt juhtima 2015. aasta järgse ühtse, tervikliku ja integreeritud ülemaailmse arenguraamistiku koostamist ning tervitab üksmeelset seisukohta, et uus ülemaailmne arengukava peab tugevdama rakendusvahendeid ja uuendama ülemaailmset partnerlust säästva arengu nimel; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi üles aktiivselt juhtima 2015. aasta järgse ühtse, tervikliku ja integreeritud ülemaailmse arenguraamistiku koostamist ning tervitab üksmeelset seisukohta, et uus ülemaailmne arengukava peab tugevdama rakendusvahendeid ja uuendama ülemaailmset partnerlust säästva arengu nimel;

II.   
  Ülemaailmse partnerluse uuendamise ja ELi tugeva ning ühtse seisukoha vajalikkus

| 10. | nõuab, et EL osaleks aktiivselt uue ülemaailmse partnerluse kujundamisel, mis koondab kõigi jõupingutused, kaasa arvatud tärkava turumajandusega riigid ja kõik sidusrühmad, nende seas erasektor, kodanikuühendused, kohalikud omavalitsused ning riikide parlamendid; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et EL osaleks aktiivselt uue ülemaailmse partnerluse kujundamisel, mis koondab kõigi jõupingutused, kaasa arvatud tärkava turumajandusega riigid ja kõik sidusrühmad, nende seas erasektor, kodanikuühendused, kohalikud omavalitsused ning riikide parlamendid;

| 11. | nõuab, et EL võtaks eelseisvatel valitsustevahelistel läbirääkimistel kindla, sidusa ja ühtse seisukoha, arvestades käesolevas resolutsioonis rõhutatud seisukohti; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et EL võtaks eelseisvatel valitsustevahelistel läbirääkimistel kindla, sidusa ja ühtse seisukoha, arvestades käesolevas resolutsioonis rõhutatud seisukohti;

| 12. | kinnitab ÜRO avatud töörühma järeldusi; on siiski seisukohal, et töörühma järeldustes esitatud raamistikku võiks veel ühtlustada, säilitades tasakaalu vaesuse kaotamise, ebavõrdsuse vastu võitlemise ning säästva arengu kolme mõõtme vahel, toomata seejuures ohvriks ei õigustepõhist lähenemist ega ka ulatuslikumaid ja uuenduslikumaid eesmärke; |
| --- | --- |

12.

kinnitab ÜRO avatud töörühma järeldusi; on siiski seisukohal, et töörühma järeldustes esitatud raamistikku võiks veel ühtlustada, säilitades tasakaalu vaesuse kaotamise, ebavõrdsuse vastu võitlemise ning säästva arengu kolme mõõtme vahel, toomata seejuures ohvriks ei õigustepõhist lähenemist ega ka ulatuslikumaid ja uuenduslikumaid eesmärke;

| 13. | rõhutab, et uus ülemaailmne raamistik peaks hõlmama asjakohast institutsioonilist struktuuri, pöörates tähelepanu peamistele eesmärkidele, milleks on vaesuse kaotamine, võitlus ebavõrdsuse vastu ja säästva arengu edendamine, kusjuures esitataks selged suunised rakendamise järelevalveks, ning et selle struktuuri kujundamisel võetaks arvesse ka tulevase raamistiku keerukust ja sisemisi seoseid; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et uus ülemaailmne raamistik peaks hõlmama asjakohast institutsioonilist struktuuri, pöörates tähelepanu peamistele eesmärkidele, milleks on vaesuse kaotamine, võitlus ebavõrdsuse vastu ja säästva arengu edendamine, kusjuures esitataks selged suunised rakendamise järelevalveks, ning et selle struktuuri kujundamisel võetaks arvesse ka tulevase raamistiku keerukust ja sisemisi seoseid;

| 14. | on veendunud, et poliitikavaldkondade arengusidusus on peamine 2015. aasta järgse raamistiku rakendamise vahend; seetõttu kutsub ELi üles tagama, et poliitikavaldkondade arengusidusus vajalike suuniste, mõjuhindamiste, järelevalve- ja aruandlusmehhanismide abil arenguraamistikus teoks tehtaks; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et poliitikavaldkondade arengusidusus on peamine 2015. aasta järgse raamistiku rakendamise vahend; seetõttu kutsub ELi üles tagama, et poliitikavaldkondade arengusidusus vajalike suuniste, mõjuhindamiste, järelevalve- ja aruandlusmehhanismide abil arenguraamistikus teoks tehtaks;

| 15. | rõhutab, et 2015. aasta järgse ülemaailmse arengukava universaalsus tähendab ELile ja selle liikmesriikidele suuremaid kohustusi; rõhutab, et ülemaailmse raamistiku uued säästva arengu eesmärgid peavad kajastuma nii ELi välis- kui ka sisepoliitikas; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et 2015. aasta järgse ülemaailmse arengukava universaalsus tähendab ELile ja selle liikmesriikidele suuremaid kohustusi; rõhutab, et ülemaailmse raamistiku uued säästva arengu eesmärgid peavad kajastuma nii ELi välis- kui ka sisepoliitikas;

III.   
  Esmatähtsad valdkonnad

| 16. | tuletab meelde, et vaesuse kaotamine peab jääma 2015. aasta järgse ülemaailmse arengukava põhieesmärgiks, millega kõrvuti tuleb käsitleda üksteisega seotud majanduslikku, ökoloogilist ja sotsiaalset kestlikkust ja tugevdada ülemaailmset koostööd; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et vaesuse kaotamine peab jääma 2015. aasta järgse ülemaailmse arengukava põhieesmärgiks, millega kõrvuti tuleb käsitleda üksteisega seotud majanduslikku, ökoloogilist ja sotsiaalset kestlikkust ja tugevdada ülemaailmset koostööd;

Vaesuse kaotamine, võitlus ebavõrdsuse vastu ja säästev areng

| 17. | rõhutab, et 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku põhiteema peaks olema vaesuse kaotamine ja võitlus ebavõrdsuse vastu ning säästev areng; rõhutab, et raamistik peab olema inimkeskne ja suunatud õigluse suurendamisele, rakendades õigustepõhist lähenemist, et täita üht uue raamistiku prioriteeti, milleks on ebavõrdsuse vähendamine nii riikide sees kui ka nende vahel; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku põhiteema peaks olema vaesuse kaotamine ja võitlus ebavõrdsuse vastu ning säästev areng; rõhutab, et raamistik peab olema inimkeskne ja suunatud õigluse suurendamisele, rakendades õigustepõhist lähenemist, et täita üht uue raamistiku prioriteeti, milleks on ebavõrdsuse vähendamine nii riikide sees kui ka nende vahel;

| 18. | on seisukohal, et ebavõrdsus takistab arengut ja vaesuse vähendamise jõupingutusi; kordab, et vaesuse kaotamine, võrdõiguslikkus ja säästev areng on võimalikud ainult siis, kui võetakse arvesse kõiki kaitsetuid rühmi ja edendatakse võrdset juurdepääsu, ressursside säästvat kasutamist ning head juhtimistava; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama ÜRO avatud töörühma esitatud säästva arengu 10. eesmärgi seadmist uues raamistikus eraldi eesmärgiks; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et ebavõrdsus takistab arengut ja vaesuse vähendamise jõupingutusi; kordab, et vaesuse kaotamine, võrdõiguslikkus ja säästev areng on võimalikud ainult siis, kui võetakse arvesse kõiki kaitsetuid rühmi ja edendatakse võrdset juurdepääsu, ressursside säästvat kasutamist ning head juhtimistava; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama ÜRO avatud töörühma esitatud säästva arengu 10. eesmärgi seadmist uues raamistikus eraldi eesmärgiks;

| 19. | toonitab, et kui raamistikuga tahetakse tõelist muutust saavutada, siis tuleb seada eesmärgiks kaotada äärmine vaesus, mille all mõistetakse toimetulekut kahe dollariga päevas; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et kui raamistikuga tahetakse tõelist muutust saavutada, siis tuleb seada eesmärgiks kaotada äärmine vaesus, mille all mõistetakse toimetulekut kahe dollariga päevas;

| 20. | toonitab, et tulevane raamistik peaks käsitlema vaesuse ja ebavõrdsuse mitmemõõtmelisust, mis hõlmab lisaks sissetuleku puudumisele inimese väärikust ja kõiki muid aspekte, kaasa arvatud sotsiaalne aspekt; rõhutab, et vaesust ei peaks hindama ainult sissetuleku järgi ja SKP põhjal, vaid ka seoses heaolu näitajatega; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et tulevane raamistik peaks käsitlema vaesuse ja ebavõrdsuse mitmemõõtmelisust, mis hõlmab lisaks sissetuleku puudumisele inimese väärikust ja kõiki muid aspekte, kaasa arvatud sotsiaalne aspekt; rõhutab, et vaesust ei peaks hindama ainult sissetuleku järgi ja SKP põhjal, vaid ka seoses heaolu näitajatega;

| 21. | soovitab toetada riikide ülesehitamist, suurendades üldist ja/või sektoripõhist abi, mille tingimuseks on hea juhtimistava kriteeriumide täitmine; |
| --- | --- |

21.

soovitab toetada riikide ülesehitamist, suurendades üldist ja/või sektoripõhist abi, mille tingimuseks on hea juhtimistava kriteeriumide täitmine;

| 22. | rõhutab, et suurel määral globaliseerunud majanduses on tööjõu läbirääkimispositsioon liberaliseerimise tõttu nõrgenenud, mis omakorda ohustab inimõiguste ülddeklaratsioonis ja inimväärse töö tegevuskavas loetletud õiguste teostamist; seetõttu nõuab tungivalt, et EL oma kaubanduspoliitika strateegia kujundamisel säilitaks ja kaitseks rangeid sotsiaalseid ja keskkonnahoiu nõudeid ning pärsiks mis tahes vormis sotsiaalset ja keskkonnadumpingut; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et suurel määral globaliseerunud majanduses on tööjõu läbirääkimispositsioon liberaliseerimise tõttu nõrgenenud, mis omakorda ohustab inimõiguste ülddeklaratsioonis ja inimväärse töö tegevuskavas loetletud õiguste teostamist; seetõttu nõuab tungivalt, et EL oma kaubanduspoliitika strateegia kujundamisel säilitaks ja kaitseks rangeid sotsiaalseid ja keskkonnahoiu nõudeid ning pärsiks mis tahes vormis sotsiaalset ja keskkonnadumpingut;

| 23. | rõhutab olulist seost hea valitsemistava, säästva majandusarengu ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise vahel; toonitab võrdsete õiguste ja võimaluste ning sotsiaalse dialoogi tugevdamise tähtsust; nõuab vaesuse määratlemist laiemalt kui vaid SKP kaudu, nii et see hõlmaks ulatuslikumaid progressi ja heaolu näitajaid; |
| --- | --- |

23.

rõhutab olulist seost hea valitsemistava, säästva majandusarengu ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise vahel; toonitab võrdsete õiguste ja võimaluste ning sotsiaalse dialoogi tugevdamise tähtsust; nõuab vaesuse määratlemist laiemalt kui vaid SKP kaudu, nii et see hõlmaks ulatuslikumaid progressi ja heaolu näitajaid;

| 24. | juhib tähelepanu tugeva ja stabiilse keskklassi otsustavale majanduslikule ja sotsiaalsele tähtsusele; rõhutab vajadust kaasata keskklass tihedamalt poliitilisse protsessi, edendades nõnda kaasavat majanduskasvu; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu tugeva ja stabiilse keskklassi otsustavale majanduslikule ja sotsiaalsele tähtsusele; rõhutab vajadust kaasata keskklass tihedamalt poliitilisse protsessi, edendades nõnda kaasavat majanduskasvu;

| 25. | nõuab ökoloogiliselt säästva arengu edendamist kõigis, nii arenenud kui ka arenguriikides, tehes seda taastuvate loodusvarade säästva kasutamise ja keskkonnakaitse kaudu; |
| --- | --- |

25.

nõuab ökoloogiliselt säästva arengu edendamist kõigis, nii arenenud kui ka arenguriikides, tehes seda taastuvate loodusvarade säästva kasutamise ja keskkonnakaitse kaudu;

| 26. | rõhutab vajadust edendada säästvat arengut regionaalarengu tasakaalustamise, väiksemate linnade arengu edendamise ja suurlinnade ülemäärase kasvu piiramise abil; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust edendada säästvat arengut regionaalarengu tasakaalustamise, väiksemate linnade arengu edendamise ja suurlinnade ülemäärase kasvu piiramise abil;

Inimõigustel põhinev käsitus

| 27. | on rahul asjaoluga, et ÜRO avatud töörühma ettepanek säästva arengu eesmärkide kohta hõlmab ka inimõigustepõhise ja inimkeskse käsituse edendamist; tunneb aga muret selle pärast, et siiani ei ole lähtutud radikaalsemast käsitusest, ning rõhutab sellise käsituse hädavajalikkust vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja ebavõrdsuse süvapõhjustega tegelemisel; |
| --- | --- |

27.

on rahul asjaoluga, et ÜRO avatud töörühma ettepanek säästva arengu eesmärkide kohta hõlmab ka inimõigustepõhise ja inimkeskse käsituse edendamist; tunneb aga muret selle pärast, et siiani ei ole lähtutud radikaalsemast käsitusest, ning rõhutab sellise käsituse hädavajalikkust vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja ebavõrdsuse süvapõhjustega tegelemisel;

| 28. | rõhutab kõigi inimeste kõigi inimõiguste universaalsust, jagamatust ja vastastikust sõltuvust, mis välistab igasuguse diskrimineerimise ning saab alguse inimväärikusest kui kõigi inimeste põhiõigusest, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata naiste ja tütarlaste inimõigustele, mis hõlmab seksuaal- ja reproduktiivtervise ja vastavate õiguste üldkättesaadavust, samuti sisserändajate ja vähemuste, sealhulgas lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste ja HIV nakkusega isikute kaitsele ja nende õiguste tunnustamisele; rõhutab, et uues raamistikus tuleb tunnustada ja edendada puudega isikute õigusi; |
| --- | --- |

28.

rõhutab kõigi inimeste kõigi inimõiguste universaalsust, jagamatust ja vastastikust sõltuvust, mis välistab igasuguse diskrimineerimise ning saab alguse inimväärikusest kui kõigi inimeste põhiõigusest, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata naiste ja tütarlaste inimõigustele, mis hõlmab seksuaal- ja reproduktiivtervise ja vastavate õiguste üldkättesaadavust, samuti sisserändajate ja vähemuste, sealhulgas lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste ja HIV nakkusega isikute kaitsele ja nende õiguste tunnustamisele; rõhutab, et uues raamistikus tuleb tunnustada ja edendada puudega isikute õigusi;

| 29. | nõuab, et EL rõhutaks vajadust seada 2015. aasta järgses tegevuskavas esmatähtsaks sobiva õigusraamistiku vastuvõtmine ja rakendamine, samuti vajadust võidelda riikliku ja kohaliku tegevuspoliitika raames korruptsiooni ja karistamatuse vastu, tagada sõltumatute ja erapooletute kohtuasutuste kättesaadavus ning inimõiguste, eriti tõrjutud kogukondade õiguste tulemuslik heastamine ja inimõiguslaste kaitse; rõhutab, et 2015. aasta järgne ülemaailmne arenguraamistik peab tagama hea valitsemistava, demokraatia ja õigusriigi põhimõtted; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et EL rõhutaks vajadust seada 2015. aasta järgses tegevuskavas esmatähtsaks sobiva õigusraamistiku vastuvõtmine ja rakendamine, samuti vajadust võidelda riikliku ja kohaliku tegevuspoliitika raames korruptsiooni ja karistamatuse vastu, tagada sõltumatute ja erapooletute kohtuasutuste kättesaadavus ning inimõiguste, eriti tõrjutud kogukondade õiguste tulemuslik heastamine ja inimõiguslaste kaitse; rõhutab, et 2015. aasta järgne ülemaailmne arenguraamistik peab tagama hea valitsemistava, demokraatia ja õigusriigi põhimõtted;

| 30. | kutsub ELi kahekordistama jõupingutusi, et tagada eelseisvatel valitsustevahelistel läbirääkimistel inimõigustepõhise käsituse ja arenguõiguse fikseerimine 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku aluspõhimõtetena ning inimõigustepõhise käsituse alussammaste (universaalsus ja jagamatus, võrdsus ja mittediskrimineerimine, aruandekohuslus ja õigusriigi põhimõtted, osalemine ja kaasamine) hõlmamine 2015. aasta järgse arenguraamistiku koostamisse, rakendamisse ja järelevalvesse; rõhutab, et tähtis on sätestada ÜRO avatud töörühma pakutud 16. säästva arengu eesmärk uues raamistikus eraldi eesmärgina; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi kahekordistama jõupingutusi, et tagada eelseisvatel valitsustevahelistel läbirääkimistel inimõigustepõhise käsituse ja arenguõiguse fikseerimine 2015. aasta järgse ülemaailmse arenguraamistiku aluspõhimõtetena ning inimõigustepõhise käsituse alussammaste (universaalsus ja jagamatus, võrdsus ja mittediskrimineerimine, aruandekohuslus ja õigusriigi põhimõtted, osalemine ja kaasamine) hõlmamine 2015. aasta järgse arenguraamistiku koostamisse, rakendamisse ja järelevalvesse; rõhutab, et tähtis on sätestada ÜRO avatud töörühma pakutud 16. säästva arengu eesmärk uues raamistikus eraldi eesmärgina;

Konfliktide ärahoidmine, konfliktijärgne ülesehitustöö, rahu kindlustamine ja püsiva rahu edendamine

| 31. | on seisukohal, et 2015. aasta järgses raamistikus peaks nõuetekohaselt kajastuma uus kokkulepe ebakindlates riikides sekkumise kohta ning Busanis kokkulepitud rahutagamise ja riigiehituse eesmärgid; juhib tähelepanu vajadusele pöörata uues raamistikus erilist tähelepanu ebakindlatele riikidele; tunneb heameelt sellest, et rahumeelsete ühiskondade edendamine on üks ELi prioriteete, mis on kujunemas uue raamistiku oluliseks osaks; samas peab väga tähtsaks osalemist struktuursetes, intensiivsetes ja pikaajalistes partnerlustes, mille esmasiht on julgeolekusektori reform, õigusriigi põhimõtete kehtestamine ja demokraatlike institutsioonide rajamine; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et 2015. aasta järgses raamistikus peaks nõuetekohaselt kajastuma uus kokkulepe ebakindlates riikides sekkumise kohta ning Busanis kokkulepitud rahutagamise ja riigiehituse eesmärgid; juhib tähelepanu vajadusele pöörata uues raamistikus erilist tähelepanu ebakindlatele riikidele; tunneb heameelt sellest, et rahumeelsete ühiskondade edendamine on üks ELi prioriteete, mis on kujunemas uue raamistiku oluliseks osaks; samas peab väga tähtsaks osalemist struktuursetes, intensiivsetes ja pikaajalistes partnerlustes, mille esmasiht on julgeolekusektori reform, õigusriigi põhimõtete kehtestamine ja demokraatlike institutsioonide rajamine;

| 32. | rõhutab, et uues raamistikus tuleb käsitleda konfliktide ja ebakindluse süvapõhjuseid; nõuab Euroopa institutsioonidelt konfliktijärgsetes oludes paindlikumate menetluste kehtestamist ja strateegiat, mis lubaks arenguabil aidata võimalikult tulemuslikult täita julgeolekualaseid eesmärke; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et uues raamistikus tuleb käsitleda konfliktide ja ebakindluse süvapõhjuseid; nõuab Euroopa institutsioonidelt konfliktijärgsetes oludes paindlikumate menetluste kehtestamist ja strateegiat, mis lubaks arenguabil aidata võimalikult tulemuslikult täita julgeolekualaseid eesmärke;

| 33. | mõistab otsustavalt hukka asjaolu, et konfliktipiirkondades valitseb karistamatus ja ei võeta süüdlasi vastutusele, eriti naiste ja tütarlaste vastase seksuaalvägivalla korral; rõhutab vajadust kahekordistada pingutusi relvakonfliktidest tabatud tsiviilisikute kaitseks, parandada psühholoogilise abi kättesaadavust, eelkõige naiste ja laste jaoks, ning tugevdada uues ülemaailmses raamistikus hädaabi, taastus- ja arenguabi vahelisi seoseid; |
| --- | --- |

33.

mõistab otsustavalt hukka asjaolu, et konfliktipiirkondades valitseb karistamatus ja ei võeta süüdlasi vastutusele, eriti naiste ja tütarlaste vastase seksuaalvägivalla korral; rõhutab vajadust kahekordistada pingutusi relvakonfliktidest tabatud tsiviilisikute kaitseks, parandada psühholoogilise abi kättesaadavust, eelkõige naiste ja laste jaoks, ning tugevdada uues ülemaailmses raamistikus hädaabi, taastus- ja arenguabi vahelisi seoseid;

| 34. | tunnustab naiste suurt panust konfliktide ärahoidmisel ja rahu tagamisel ning nõuab seepärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 täitmist, et tagada naiste osalemine konfliktide lahendamisel ja demokraatia ülesehitamisel; |
| --- | --- |

34.

tunnustab naiste suurt panust konfliktide ärahoidmisel ja rahu tagamisel ning nõuab seepärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 täitmist, et tagada naiste osalemine konfliktide lahendamisel ja demokraatia ülesehitamisel;

Kliimamuutuse leevendamine, keskkonnakaitse ja katastroofiriskide vähendamine

| 35. | on seisukohal, et kliimamuutuse leevendamine ja sellega kohanemine kui valdkonnaülene probleem on vaja tulemuslikult ning selgel ja radikaalsel moel 2015. aasta järgsesse ülemaailmsesse arenguraamistikku integreerida; toetab laialdasi meetmeid kliimamuutuse tagajärgede leevendamiseks ja järeltulevale põlvkonnale parema tuleviku tagamiseks, sealhulgas keskkonda kahjustavate subsiidiumite järkjärgulist kaotamist; toonitab vajadust pöörata erilist tähelepanu säästvale energeetikale, millel on kliimamuutuse leevendamisel keskne tähtsus; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et kliimamuutuse leevendamine ja sellega kohanemine kui valdkonnaülene probleem on vaja tulemuslikult ning selgel ja radikaalsel moel 2015. aasta järgsesse ülemaailmsesse arenguraamistikku integreerida; toetab laialdasi meetmeid kliimamuutuse tagajärgede leevendamiseks ja järeltulevale põlvkonnale parema tuleviku tagamiseks, sealhulgas keskkonda kahjustavate subsiidiumite järkjärgulist kaotamist; toonitab vajadust pöörata erilist tähelepanu säästvale energeetikale, millel on kliimamuutuse leevendamisel keskne tähtsus;

| 36. | rõhutab, et eelnimetatud integreerimine ei tohiks põhjustada ametliku arenguabi ümbersuunamist kliimapoliitikasse nii, et selle vahetuks tulemuseks ei ole vaesuse vähenemine; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et eelnimetatud integreerimine ei tohiks põhjustada ametliku arenguabi ümbersuunamist kliimapoliitikasse nii, et selle vahetuks tulemuseks ei ole vaesuse vähenemine;

| 37. | on seisukohal, et paljud vaesed kogukonnad kannatavad juba praegu kliimamuutuse tagajärgede all, olles ise neid kõige vähem põhjustanud; rõhutab pakilist vajadust tegeleda heitkoguste vähendamisega ja keskenduda süsinikuvabadele strateegiatele; rõhutab, et areng energiatõhusa ja taastuvenergiale tugineva majanduse suunas võib aidata ka vaesust vähendada; on seisukohal, et EL peaks toetama taastuva, usaldusväärse ja odava energia üldkättesaadavust; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et paljud vaesed kogukonnad kannatavad juba praegu kliimamuutuse tagajärgede all, olles ise neid kõige vähem põhjustanud; rõhutab pakilist vajadust tegeleda heitkoguste vähendamisega ja keskenduda süsinikuvabadele strateegiatele; rõhutab, et areng energiatõhusa ja taastuvenergiale tugineva majanduse suunas võib aidata ka vaesust vähendada; on seisukohal, et EL peaks toetama taastuva, usaldusväärse ja odava energia üldkättesaadavust;

| 38. | tunneb heameelt asjaolust, et kliimamuutuse leevendamine ja loodusvarade säästev kasutamine on avatud töörühma lõppdokumendis selgel ja väljapaistval kohal, hõlmates näiteks merede ja ookeanide kaitset, metsi ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamist; |
| --- | --- |

38.

tunneb heameelt asjaolust, et kliimamuutuse leevendamine ja loodusvarade säästev kasutamine on avatud töörühma lõppdokumendis selgel ja väljapaistval kohal, hõlmates näiteks merede ja ookeanide kaitset, metsi ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamist;

| 39. | toonitab, kui tähtis on lisada uude raamistikku humanitaarabi, suutlikkuse suurendamise, ennetamise ja altpoolt algatatud kaasamise meetmed, et tulemuslikult vähendada katastroofiriski ja tõsta vastupanuvõimet; rõhutab vajadust tugevdada hädaolukordadele reageerimisel, taastamisel ja katastroofijärgses ülesehitustöös rahvusvahelist abi, kooskõlastamist ja vastavaid vahendeid; |
| --- | --- |

39.

toonitab, kui tähtis on lisada uude raamistikku humanitaarabi, suutlikkuse suurendamise, ennetamise ja altpoolt algatatud kaasamise meetmed, et tulemuslikult vähendada katastroofiriski ja tõsta vastupanuvõimet; rõhutab vajadust tugevdada hädaolukordadele reageerimisel, taastamisel ja katastroofijärgses ülesehitustöös rahvusvahelist abi, kooskõlastamist ja vastavaid vahendeid;

| 40. | tunnustab naiste olulist osa säästvuse saavutamisel ning seepärast nõuab soolise võrdõiguslikkuse aspekti integreerimist keskkonna- ja kliimamuutuse poliitikasse, et saavutada suurem sooline võrdõiguslikkus kliimamuutusega kohanemiseks vajalike vahendite kontrollimisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

40.

tunnustab naiste olulist osa säästvuse saavutamisel ning seepärast nõuab soolise võrdõiguslikkuse aspekti integreerimist keskkonna- ja kliimamuutuse poliitikasse, et saavutada suurem sooline võrdõiguslikkus kliimamuutusega kohanemiseks vajalike vahendite kontrollimisel ja kasutamisel;

Toiduga kindlustatus, toitumine, säästev põllumajandus, võitlus mullaviljakuse vähenemisega, vesi ja kanalisatsioon

| 41. | on rahul asjaoluga, et toidu ja toiduainetega kindlustatusest on uues ülemaailmses arenguraamistikus saanud prioriteetne valdkond, ning tervitab seda, et avatud töörühma lõppdokumendis on omaette eesmärgina sõnastatud näljale lõpu tegemine, toiduga kindlustatuse saavutamine ja parem toitumine ning säästva põllumajanduse edendamine; tunnistab toiduga kindlustatuse küsimuse puhul naissoost põllumajandustootjate erivajadusi, mida tuleb uue raamistiku koostamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

41.

on rahul asjaoluga, et toidu ja toiduainetega kindlustatusest on uues ülemaailmses arenguraamistikus saanud prioriteetne valdkond, ning tervitab seda, et avatud töörühma lõppdokumendis on omaette eesmärgina sõnastatud näljale lõpu tegemine, toiduga kindlustatuse saavutamine ja parem toitumine ning säästva põllumajanduse edendamine; tunnistab toiduga kindlustatuse küsimuse puhul naissoost põllumajandustootjate erivajadusi, mida tuleb uue raamistiku koostamisel arvesse võtta;

| 42. | rõhutab, et tähtis on käsitleda säästva põllumajanduse ja kalanduse tootlikkuse kasvu seost toiduainete kadude ja raiskamise vähendamisega, looduvarade läbipaistva majandamise ja kliimamuutusega kohanemisega; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et tähtis on käsitleda säästva põllumajanduse ja kalanduse tootlikkuse kasvu seost toiduainete kadude ja raiskamise vähendamisega, looduvarade läbipaistva majandamise ja kliimamuutusega kohanemisega;

| 43. | juhib tähelepanu sellele, et väiketootjate kindlustunne maaomandi küsimustes, mille juures võetakse arvesse traditsioonilisi maakasutusõigusi, ergutab kohalikku majandust ja suurendab toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu sellele, et väiketootjate kindlustunne maaomandi küsimustes, mille juures võetakse arvesse traditsioonilisi maakasutusõigusi, ergutab kohalikku majandust ja suurendab toiduga kindlustatust;

| 44. | peab vajalikuks minna toiduga kindlustatuse küsimusest kaugemale ning loeb toitu põhiliseks inimõiguseks, sest see lubaks püstitada selge nn nälja nulltaseme eesmärgi ja lubaks skandaalse näljaprobleemi 2025. aastaks likvideerida; toonitab, et nälja kaotamisele ning alatoitlusele ja nn varjatud näljale lõpu tegemisele suunatud ettevõtmistes tuleks keskenduda eeskätt lastele ja imetavatele naistele; |
| --- | --- |

44.

peab vajalikuks minna toiduga kindlustatuse küsimusest kaugemale ning loeb toitu põhiliseks inimõiguseks, sest see lubaks püstitada selge nn nälja nulltaseme eesmärgi ja lubaks skandaalse näljaprobleemi 2025. aastaks likvideerida; toonitab, et nälja kaotamisele ning alatoitlusele ja nn varjatud näljale lõpu tegemisele suunatud ettevõtmistes tuleks keskenduda eeskätt lastele ja imetavatele naistele;

| 45. | rõhutab vajadust täita kõigis riikides mullaviljakuse vähenemisega seotud Rio+20 kohustused ja FAO suunised, mis käsitlevad maaomandit ja õigust toidule; toonitab ülemaailmse hea valitsemistava tähtsust maa hõivamise takistamise seisukohalt; |
| --- | --- |

45.

rõhutab vajadust täita kõigis riikides mullaviljakuse vähenemisega seotud Rio+20 kohustused ja FAO suunised, mis käsitlevad maaomandit ja õigust toidule; toonitab ülemaailmse hea valitsemistava tähtsust maa hõivamise takistamise seisukohalt;

| 46. | rõhutab vajadust tugevdada maaküsimustes head valitsemistava ja kaitsta maad üha kasvava äriühingute poolt hõivamise ohu eest; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust tugevdada maaküsimustes head valitsemistava ja kaitsta maad üha kasvava äriühingute poolt hõivamise ohu eest;

| 47. | juhib tähelepanu puhta joogivee ja kanalisatsiooni kättesaadavuse ning integreeritud veemajanduse küsimuste tähtsusele; rõhutab vajadust võtta meetmeid ohtlike kemikaalide kasutamise piiramiseks ja saastamise ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu puhta joogivee ja kanalisatsiooni kättesaadavuse ning integreeritud veemajanduse küsimuste tähtsusele; rõhutab vajadust võtta meetmeid ohtlike kemikaalide kasutamise piiramiseks ja saastamise ärahoidmiseks;

Tervis ja haridus

| 48. | on seisukohal, et tervishoiuvaldkond on ühiskonna sotsiaalse ja majandusarengu jaoks äärmiselt tähtis; seepärast nõuab, et EL edendaks uues ülemaailmses raamistikus võrdset, üleüldist ja jätkusuutlikku tervisekaitset erilise rõhuga taskukohasele laste ja emade tervise kaitsele, mille raames seatakse kaugeleulatuv eesmärk teha lõpp emade, vastsündinute ja laste välditavatele surmajuhtumitele ning AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ja teiste nakkushaiguste epideemiatele; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et tervishoiuvaldkond on ühiskonna sotsiaalse ja majandusarengu jaoks äärmiselt tähtis; seepärast nõuab, et EL edendaks uues ülemaailmses raamistikus võrdset, üleüldist ja jätkusuutlikku tervisekaitset erilise rõhuga taskukohasele laste ja emade tervise kaitsele, mille raames seatakse kaugeleulatuv eesmärk teha lõpp emade, vastsündinute ja laste välditavatele surmajuhtumitele ning AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ja teiste nakkushaiguste epideemiatele;

| 49. | peab tervist inimõiguseks; juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on parandada hügieeni ja kvaliteetse tervishoiu, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenuste kättesaadavust ja nendega hõlmatust; palub ELil püüda eriti hoolikalt vältida sotsiaalselt kõige kaitsetumate elanikerühmade tervishoiusüsteemist kõrvalejätmist ja diskrimineerimist; |
| --- | --- |

49.

peab tervist inimõiguseks; juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on parandada hügieeni ja kvaliteetse tervishoiu, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenuste kättesaadavust ja nendega hõlmatust; palub ELil püüda eriti hoolikalt vältida sotsiaalselt kõige kaitsetumate elanikerühmade tervishoiusüsteemist kõrvalejätmist ja diskrimineerimist;

| 50. | juhib tähelepanu sellele, et on äärmiselt tähtis jätkata tööd vee, kanalisatsiooni ja hügieeni kättesaadavuse parandamiseks, kuna tegemist on valdkonnaülese probleemiga, mis avaldab mõju teiste 2015. aasta järgse tegevuskava eesmärkide täitmisele, muu hulgas tervishoiu, hariduse ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

juhib tähelepanu sellele, et on äärmiselt tähtis jätkata tööd vee, kanalisatsiooni ja hügieeni kättesaadavuse parandamiseks, kuna tegemist on valdkonnaülese probleemiga, mis avaldab mõju teiste 2015. aasta järgse tegevuskava eesmärkide täitmisele, muu hulgas tervishoiu, hariduse ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| 51. | rõhutab, et haridus on jätkusuutlike ühiskondade võtmeküsimus; nõuab tungivalt uues ülemaailmses arenguraamistikus iga tasandi kvaliteetse hariduse kättesaadavuse kajastamist ning hariduse häda- ja kriisiolukordades kättesaadavuse küsimuse käsitlemist; toonitab vajadust tugevdada osalemisvõimelist kodanikkonda kodaniku- ja poliitiliste õiguste täieliku kasutamise ning teadmuspõhiste ja uuenduslike ühiskondade rajamise kaudu; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et haridus on jätkusuutlike ühiskondade võtmeküsimus; nõuab tungivalt uues ülemaailmses arenguraamistikus iga tasandi kvaliteetse hariduse kättesaadavuse kajastamist ning hariduse häda- ja kriisiolukordades kättesaadavuse küsimuse käsitlemist; toonitab vajadust tugevdada osalemisvõimelist kodanikkonda kodaniku- ja poliitiliste õiguste täieliku kasutamise ning teadmuspõhiste ja uuenduslike ühiskondade rajamise kaudu;

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks 2015. aasta järgses raamistikus hariduse ja tervishoiu kättesaadavuse võrdsustamise probleemi esmatähtsust ning täiendaks seda ebasoodsamates oludes olevatele isikutele ja diskrimineerimisohus elanikerühmadele suunatud meetmega; |
| --- | --- |

52.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks 2015. aasta järgses raamistikus hariduse ja tervishoiu kättesaadavuse võrdsustamise probleemi esmatähtsust ning täiendaks seda ebasoodsamates oludes olevatele isikutele ja diskrimineerimisohus elanikerühmadele suunatud meetmega;

Naiste keskne tähtsus 2015. aasta järgses ülemaailmses arenguraamistikus

| 53. | on rahul avatud töörühma otsusega lugeda oma lõppdokumendis esmatähtsaks naiste ja tütarlaste õiguste suurendamine ja sooline võrdõiguslikkus, arvestades asjaolu, et naistel on uues ülemaailmses arenguraamistikus keskne koht; nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid avatud töörühma üleskutset sõnastada omaette soolise võrdõiguslikkuse eesmärk ning samas tagada sooküsimuste integreerimine kõigisse eesmärkidesse, edendada naiste ja tütarlaste õigustega seotud radikaalsete eesmärkide lisamist raamistikku ning tõhustada nende eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

53.

on rahul avatud töörühma otsusega lugeda oma lõppdokumendis esmatähtsaks naiste ja tütarlaste õiguste suurendamine ja sooline võrdõiguslikkus, arvestades asjaolu, et naistel on uues ülemaailmses arenguraamistikus keskne koht; nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid avatud töörühma üleskutset sõnastada omaette soolise võrdõiguslikkuse eesmärk ning samas tagada sooküsimuste integreerimine kõigisse eesmärkidesse, edendada naiste ja tütarlaste õigustega seotud radikaalsete eesmärkide lisamist raamistikku ning tõhustada nende eesmärkide täitmist;

| 54. | kordab, et uus raamistik peab sisaldama igasuguse naiste ja tütarlaste diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vägivalla kaotamist; toonitab igasuguste diskrimineerivate seaduste ja tavade kaotamise tähtsust; nõuab, et EL seaks uues ülemaailmses raamistikus üheks oma tähtsaimaks inimõigustealaseks prioriteediks lõpu tegemise igasugusele vägivallale (koduvägivald, inimkaubitsemine, seksuaalne ahistamine ja ärakasutamine) ja kahjulikele tavadele (nt varased, laste ja sundabielud ja naiste suguelundite moonutamine); |
| --- | --- |

54.

kordab, et uus raamistik peab sisaldama igasuguse naiste ja tütarlaste diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vägivalla kaotamist; toonitab igasuguste diskrimineerivate seaduste ja tavade kaotamise tähtsust; nõuab, et EL seaks uues ülemaailmses raamistikus üheks oma tähtsaimaks inimõigustealaseks prioriteediks lõpu tegemise igasugusele vägivallale (koduvägivald, inimkaubitsemine, seksuaalne ahistamine ja ärakasutamine) ja kahjulikele tavadele (nt varased, laste ja sundabielud ja naiste suguelundite moonutamine);

| 55. | on seisukohal, et 2015. aasta järgses ülemaailmses tegevuskavas tuleks edastada selge sõnum naiste osalemisest otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et 2015. aasta järgses ülemaailmses tegevuskavas tuleks edastada selge sõnum naiste osalemisest otsustusprotsessides;

| 56. | rõhutab, et tähtis on tagada naistele ja meestele kõikjal võrdsed tööhõivevõimalused ja võrdne palk võrdväärse töö eest; tunnistab vajadust kaitsta lastega naiste õigust jätkata samaaegselt töötamist; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et tähtis on tagada naistele ja meestele kõikjal võrdsed tööhõivevõimalused ja võrdne palk võrdväärse töö eest; tunnistab vajadust kaitsta lastega naiste õigust jätkata samaaegselt töötamist;

| 57. | toonitab, kui oluline on parandada tütarlaste juurdepääsu iga tasandi haridusele ja kaotada soolised tõkked hariduse saamisel; |
| --- | --- |

57.

toonitab, kui oluline on parandada tütarlaste juurdepääsu iga tasandi haridusele ja kaotada soolised tõkked hariduse saamisel;

| 58. | rõhutab, et on vaja tagada selliste tervishoiuteenuste nagu pereplaneerimise ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenuste üldkättesaadavus ja vastavad õigused; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et on vaja tagada selliste tervishoiuteenuste nagu pereplaneerimise ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuteenuste üldkättesaadavus ja vastavad õigused;

| 59. | juhib tähelepanu vajadusele kehtestada tulemuslik erikord sisserändajatest naiste kaitseks ning tunnustab naiste mujale elama asumise ja uude kultuuri sisseelamise õiguse tähtsust; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu vajadusele kehtestada tulemuslik erikord sisserändajatest naiste kaitseks ning tunnustab naiste mujale elama asumise ja uude kultuuri sisseelamise õiguse tähtsust;

Kaasav ja säästev majanduskasv, tööhõive ja inimväärsete töökohtade loomine

| 60. | toonitab, et 2015. aasta järgse raamistiku eduks on ülioluline kaasav ja säästev majanduskasv koos inimväärsete töökohtade loomise ja ressursitõhususega, mille sihiks on senisest säästvam tootmis- ja tarbimismudel ning kliimamuutuse leevendamine; on seisukohal, et kvalitatiivsete näitajate kindlaksmääramine on ülioluline selleks, et jälgida, mil määral on arengu edusammud kaasavad ja jätkusuutlikud ning kuivõrd tegeletakse enim puudustkannatavate ja haavatavate inimrühmade vajadustega; |
| --- | --- |

60.

toonitab, et 2015. aasta järgse raamistiku eduks on ülioluline kaasav ja säästev majanduskasv koos inimväärsete töökohtade loomise ja ressursitõhususega, mille sihiks on senisest säästvam tootmis- ja tarbimismudel ning kliimamuutuse leevendamine; on seisukohal, et kvalitatiivsete näitajate kindlaksmääramine on ülioluline selleks, et jälgida, mil määral on arengu edusammud kaasavad ja jätkusuutlikud ning kuivõrd tegeletakse enim puudustkannatavate ja haavatavate inimrühmade vajadustega;

| 61. | rõhutab, kui oluline on jälgida, mil määral on majandusarengusse kaasatud enim puudustkannatavad ja haavatavad elanikerühmad ja kuivõrd peavad palgad sammu tootlikkuse kasvuga; tuletab meelde, et riik on kohustatud tagama oma kodanikele põhilised sotsiaalteenused ja seeläbi vaesuse kaotamisele kaasa aitama; leiab, et väga tähtis on kehtestada arengumaades riiklikult määratletud sotsiaalkaitse miinimumtase ja reguleerida miinimumpalku; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, kui oluline on jälgida, mil määral on majandusarengusse kaasatud enim puudustkannatavad ja haavatavad elanikerühmad ja kuivõrd peavad palgad sammu tootlikkuse kasvuga; tuletab meelde, et riik on kohustatud tagama oma kodanikele põhilised sotsiaalteenused ja seeläbi vaesuse kaotamisele kaasa aitama; leiab, et väga tähtis on kehtestada arengumaades riiklikult määratletud sotsiaalkaitse miinimumtase ja reguleerida miinimumpalku;

| 62. | nõuab, et EL edendaks ettevõtlust, kaubandust, investeeringuid ja innovatsiooni toetavat keskkonda, mis soodustab ebavõrdsuse vähenemist ja on suunatud sotsiaalse õigluse tugevdamisele; |
| --- | --- |

62.

nõuab, et EL edendaks ettevõtlust, kaubandust, investeeringuid ja innovatsiooni toetavat keskkonda, mis soodustab ebavõrdsuse vähenemist ja on suunatud sotsiaalse õigluse tugevdamisele;

| 63. | rõhutab, et uues ülemaailmses arenguraamistikus tuleb ette näha laste töö järkjärguline kaotamine; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et uues ülemaailmses arenguraamistikus tuleb ette näha laste töö järkjärguline kaotamine;

| 64. | nõuab uut ülemaailmset raamistikku, millega luuakse võrdsem ja säästvam kaubandussüsteem, mis põhineb dialoogil, läbipaistvusel ja austusel ning millega taotletakse võrdsete võimaluste suurendamist rahvusvahelises kaubanduses; on arvamusel, et õiglane kaubandus on näide edukast partnerlusest, milles osaleb palju sidusrühmi üle kogu maailma ja tarneahela eri järkudest ning millega tagatakse ebasoodsas olukorras olevatele tootjatele, eelkõige naistele, turulepääs, kindlustatakse jätkusuutlik elatis, järgitakse tööõiguse norme, kaotatakse järk-järgult lapstööjõu kasutamine ning soodustatakse keskkonnasäästlikke põllumajandus- ja tootmistavasid; |
| --- | --- |

64.

nõuab uut ülemaailmset raamistikku, millega luuakse võrdsem ja säästvam kaubandussüsteem, mis põhineb dialoogil, läbipaistvusel ja austusel ning millega taotletakse võrdsete võimaluste suurendamist rahvusvahelises kaubanduses; on arvamusel, et õiglane kaubandus on näide edukast partnerlusest, milles osaleb palju sidusrühmi üle kogu maailma ja tarneahela eri järkudest ning millega tagatakse ebasoodsas olukorras olevatele tootjatele, eelkõige naistele, turulepääs, kindlustatakse jätkusuutlik elatis, järgitakse tööõiguse norme, kaotatakse järk-järgult lapstööjõu kasutamine ning soodustatakse keskkonnasäästlikke põllumajandus- ja tootmistavasid;

| 65. | rõhutab vajadust uue ülemaailmse raamistiku järele, mille eesmärk on edendada WTO egiidi all ülemaailmset läbipaistvat, reeglitepõhist, avatud, mittediskrimineerivat ja õiglast mitmepoolset kaubandussüsteemi; kutsub ELi üles ümber mõtestama oma säästva arengu poliitika, sealhulgas õiglase kaubanduse strateegiat; |
| --- | --- |

65.

rõhutab vajadust uue ülemaailmse raamistiku järele, mille eesmärk on edendada WTO egiidi all ülemaailmset läbipaistvat, reeglitepõhist, avatud, mittediskrimineerivat ja õiglast mitmepoolset kaubandussüsteemi; kutsub ELi üles ümber mõtestama oma säästva arengu poliitika, sealhulgas õiglase kaubanduse strateegiat;

| 66. | nõuab, et toetataks keskkonnahoidlikke algatusi, näiteks keskkonnahoidlike töökohtade loomist; |
| --- | --- |

66.

nõuab, et toetataks keskkonnahoidlikke algatusi, näiteks keskkonnahoidlike töökohtade loomist;

| 67. | toonitab uues ülemaailmses arenguraamistikus noorte tööpuuduse probleemi käsitlemise tähtsust; |
| --- | --- |

67.

toonitab uues ülemaailmses arenguraamistikus noorte tööpuuduse probleemi käsitlemise tähtsust;

Erasektor

| 68. | rõhutab, et erasektor võib olla põhiline kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu mootor, võttes arvesse selliseid keskseid arengupõhimõtteid nagu inimõigused, töötajate õigused, ettevõtete vastutus ning läbipaistvusmehhanismid, sotsiaalne dialoog ja keskkonnaalased kohustused; nõuab, et EL toetaks selliste õigussüsteemide väljatöötamist, mis vähendaksid koormavat bürokraatiat, edendaksid head valitsemistava, aitaksid võidelda pistisevõtmise ja korruptsiooni vastu ning soodustaksid töökohtade loomist; rõhutab vajadust suurendada hargmaiste ettevõtete sotsiaalset vastutust õiguslikult siduvate eeskirjade abil; eelnevat arvesse võttes leiab, et erasektor peaks olema säästva ja kaasava majanduskasvu peamine mootor; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et erasektor võib olla põhiline kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu mootor, võttes arvesse selliseid keskseid arengupõhimõtteid nagu inimõigused, töötajate õigused, ettevõtete vastutus ning läbipaistvusmehhanismid, sotsiaalne dialoog ja keskkonnaalased kohustused; nõuab, et EL toetaks selliste õigussüsteemide väljatöötamist, mis vähendaksid koormavat bürokraatiat, edendaksid head valitsemistava, aitaksid võidelda pistisevõtmise ja korruptsiooni vastu ning soodustaksid töökohtade loomist; rõhutab vajadust suurendada hargmaiste ettevõtete sotsiaalset vastutust õiguslikult siduvate eeskirjade abil; eelnevat arvesse võttes leiab, et erasektor peaks olema säästva ja kaasava majanduskasvu peamine mootor;

| 69. | nõuab õiglasi ja läbipaistvaid kohalikule ja rahvusvahelisele turule pääsemise eeskirju, mis looksid kõigile asjaosalistele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

69.

nõuab õiglasi ja läbipaistvaid kohalikule ja rahvusvahelisele turule pääsemise eeskirju, mis looksid kõigile asjaosalistele võrdsed võimalused;

| 70. | juhib tähelepanu sellele, et ettevõtete sotsiaalne vastutus peaks olema uue raamistiku oluline osa; |
| --- | --- |

70.

juhib tähelepanu sellele, et ettevõtete sotsiaalne vastutus peaks olema uue raamistiku oluline osa;

| 71. | nõuab ELilt selle tagamist, et kõigi erasektorisse suunatud abivoogude puhul järgitaks abi tulemuslikkuse põhimõtteid ning tagataks see, et arengumaade erasektori tegevus oleks suunatud inimeste vaesusest väljatoomisele; |
| --- | --- |

71.

nõuab ELilt selle tagamist, et kõigi erasektorisse suunatud abivoogude puhul järgitaks abi tulemuslikkuse põhimõtteid ning tagataks see, et arengumaade erasektori tegevus oleks suunatud inimeste vaesusest väljatoomisele;

| 72. | tunneb heameelt nõukogu soovitusest keskenduda rohkem VKEde toetamisele, luues selleks väikeettevõtete omanikke soosiva keskkonna ja parandades koolituse ja rahastamise kättesaadavust; |
| --- | --- |

72.

tunneb heameelt nõukogu soovitusest keskenduda rohkem VKEde toetamisele, luues selleks väikeettevõtete omanikke soosiva keskkonna ja parandades koolituse ja rahastamise kättesaadavust;

| 73. | toetab eriti sotsiaalse ettevõtluse algatuse edasiarendamist arengukoostöö valdkonnas; nõuab uute abivahendite loomist, mis paremini toetaksid arenenud ja arengumaade väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahelist koostööd; |
| --- | --- |

73.

toetab eriti sotsiaalse ettevõtluse algatuse edasiarendamist arengukoostöö valdkonnas; nõuab uute abivahendite loomist, mis paremini toetaksid arenenud ja arengumaade väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahelist koostööd;

| 74. | nõuab, et EL loeks 2015. aasta järgses tegevuskavas esmatähtsaks õiglase maksustamise ja sisemaiste vahendite mobiliseerimise, kuna need peaksid etendama tähtsat osa ühiskonna ümberkujundamisel, vaesuse kaotamisel ja ebavõrdsuse vähendamisel; |
| --- | --- |

74.

nõuab, et EL loeks 2015. aasta järgses tegevuskavas esmatähtsaks õiglase maksustamise ja sisemaiste vahendite mobiliseerimise, kuna need peaksid etendama tähtsat osa ühiskonna ümberkujundamisel, vaesuse kaotamisel ja ebavõrdsuse vähendamisel;

Kodanikuühiskond

| 75. | tunnistab vajadust lähtuda uues raamistikus kaasavast käsitusest eesmärgiga kaasata iga tasandi osalejaid, ning rõhutab, et kodanikuühiskonna, sealhulgas naiste organisatsioonidel, arvestades naiste keskset osa ülemaailmses arengus, on suur tähtsus arenguvõimaluste loomisel ning universaalsuse, võrdsuse, kaasamise, aruandekohustuse ja läbipaistvuse edendamisel; rõhutab, kuivõrd tähtis on dialoog kohapealsete organisatsioonidega ning inimeste ja kogukondade vahetu osalemise hõlbustamine; |
| --- | --- |

75.

tunnistab vajadust lähtuda uues raamistikus kaasavast käsitusest eesmärgiga kaasata iga tasandi osalejaid, ning rõhutab, et kodanikuühiskonna, sealhulgas naiste organisatsioonidel, arvestades naiste keskset osa ülemaailmses arengus, on suur tähtsus arenguvõimaluste loomisel ning universaalsuse, võrdsuse, kaasamise, aruandekohustuse ja läbipaistvuse edendamisel; rõhutab, kuivõrd tähtis on dialoog kohapealsete organisatsioonidega ning inimeste ja kogukondade vahetu osalemise hõlbustamine;

| 76. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide erilist tähtsust õigusriigi põhimõtete, õigluse, inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamisel, eriti riikliku ülesehitustöö algjärgus olevates riikides ning seal, kus riigi ja valitsuse suutlikkus on piiratud; |
| --- | --- |

76.

rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide erilist tähtsust õigusriigi põhimõtete, õigluse, inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete edendamisel, eriti riikliku ülesehitustöö algjärgus olevates riikides ning seal, kus riigi ja valitsuse suutlikkus on piiratud;

Kohalikud omavalitsused ja riikide parlamendid

| 77. | toonitab, kui tähtis on kohalike omavalitsuste ja riikide parlamentide kaasamine arengu planeerimisse, plaanide täitmisse ja abirahavoogudesse; rõhutab, et see eeldaks tõeliselt kaasavat protsessi juba väljatöötamise varases järgus ning et seda silmas pidades tuleb tunnustada ja suurendada avaliku sektori detsentraliseeritud abi; |
| --- | --- |

77.

toonitab, kui tähtis on kohalike omavalitsuste ja riikide parlamentide kaasamine arengu planeerimisse, plaanide täitmisse ja abirahavoogudesse; rõhutab, et see eeldaks tõeliselt kaasavat protsessi juba väljatöötamise varases järgus ning et seda silmas pidades tuleb tunnustada ja suurendada avaliku sektori detsentraliseeritud abi;

IV.   
  Rahaliste vahendite muretsemine

| 78. | nõuab, et liikmesriigid täidaksid oma kohustuse eraldada ametliku arenguabi jaoks vähemalt 0,7 % oma kogurahvatulust ning sealjuures vähemalt 0,2 % vähimarenenud ja teistele väga ebakindlas olukorras riikidele; nõuab, et EL lähtuks 2015. aasta järgsel rahastamisel ühtsest ja üksikasjalikust rahvusvahelisest käsitusest; rõhutab vajadust jätkata tihedat koostööd teiste abiandjatega selliste uuenduslike finantsmehhanismide väljatöötamisel nagu finantstehingute maks; |
| --- | --- |

78.

nõuab, et liikmesriigid täidaksid oma kohustuse eraldada ametliku arenguabi jaoks vähemalt 0,7 % oma kogurahvatulust ning sealjuures vähemalt 0,2 % vähimarenenud ja teistele väga ebakindlas olukorras riikidele; nõuab, et EL lähtuks 2015. aasta järgsel rahastamisel ühtsest ja üksikasjalikust rahvusvahelisest käsitusest; rõhutab vajadust jätkata tihedat koostööd teiste abiandjatega selliste uuenduslike finantsmehhanismide väljatöötamisel nagu finantstehingute maks;

| 79. | rõhutab, et arenguvaldkonnas on tähtis järgida omavastutuse põhimõtet; rõhutab intensiivsema poliitilise dialoogi vajalikkust abiandjate ja partnerriikide vahel; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et arenguvaldkonnas on tähtis järgida omavastutuse põhimõtet; rõhutab intensiivsema poliitilise dialoogi vajalikkust abiandjate ja partnerriikide vahel;

| 80. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et ametlik arenguabi peab jääma vaesuse kaotamisele suunatud Euroopa arengukoostöö poliitika põhialuseks; |
| --- | --- |

80.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et ametlik arenguabi peab jääma vaesuse kaotamisele suunatud Euroopa arengukoostöö poliitika põhialuseks;

| 81. | nõuab, et EL hindaks segarahastamismehhanisme, et tagada nende läbipaistvus ja aruandekohuslus ning selge mõju säästvale arengule; palub komisjonil avaldada vaesuse vähendamise ühtlustatud strateegiatest lähtuvad suunised; |
| --- | --- |

81.

nõuab, et EL hindaks segarahastamismehhanisme, et tagada nende läbipaistvus ja aruandekohuslus ning selge mõju säästvale arengule; palub komisjonil avaldada vaesuse vähendamise ühtlustatud strateegiatest lähtuvad suunised;

| 82. | kordab oma üleskutset lugeda arengu rahastamisel esmatähtsaks võitlus korruptsiooni, rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise, ebaseaduslike kapitalivoogude ning kahjulike maksustruktuuride vastu; tuletab meelde, et arvestuste kohaselt on arengumaad viimase kümnendi jooksul kaotanud ebaseaduslike rahavoogude tõttu ligi kuus triljonit USA dollarit, mis on samal ajavahemikul antud ametlikust arenguabist palju suurem summa, ning rõhutab seepärast läbipaistvuse ja ülemaailmse hea valitsemistava tugevdamise tähtsust; |
| --- | --- |

82.

kordab oma üleskutset lugeda arengu rahastamisel esmatähtsaks võitlus korruptsiooni, rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise, ebaseaduslike kapitalivoogude ning kahjulike maksustruktuuride vastu; tuletab meelde, et arvestuste kohaselt on arengumaad viimase kümnendi jooksul kaotanud ebaseaduslike rahavoogude tõttu ligi kuus triljonit USA dollarit, mis on samal ajavahemikul antud ametlikust arenguabist palju suurem summa, ning rõhutab seepärast läbipaistvuse ja ülemaailmse hea valitsemistava tugevdamise tähtsust;

| 83. | nõuab, et EL hõlbustaks seal, kus see on võimalik, avaliku ja erasektori partnerlust ning loeks prioriteediks erasektori kogemuste, asjatundlikkuse ja juhtimissüsteemide ärakasutamist koostöös avaliku sektori vahenditega; |
| --- | --- |

83.

nõuab, et EL hõlbustaks seal, kus see on võimalik, avaliku ja erasektori partnerlust ning loeks prioriteediks erasektori kogemuste, asjatundlikkuse ja juhtimissüsteemide ärakasutamist koostöös avaliku sektori vahenditega;

| 84. | nõuab, et EL toetaks jätkuvalt arengumaade püüdlusi mobiliseerida rohkem oma avaliku ja erasektori vahendeid ning aitaks neil luua õiglased, jätkusuutlikud ja võrdsuse põhimõtet järgivad maksusüsteemid, mis aitaksid vähendada vaesust ja abist sõltumist; |
| --- | --- |

84.

nõuab, et EL toetaks jätkuvalt arengumaade püüdlusi mobiliseerida rohkem oma avaliku ja erasektori vahendeid ning aitaks neil luua õiglased, jätkusuutlikud ja võrdsuse põhimõtet järgivad maksusüsteemid, mis aitaksid vähendada vaesust ja abist sõltumist;

V.   
  Näitajad ja aruandekohustus

| 85. | rõhutab, et kättesaadavad ja usaldusväärsed esmased andmed on väga vajalikud nii uue raamistiku jaoks sobivate meetmete kavandamisel kui ka riikide ja rahvusvahelise kogukonna aruandekohustuse seisukohalt; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et kättesaadavad ja usaldusväärsed esmased andmed on väga vajalikud nii uue raamistiku jaoks sobivate meetmete kavandamisel kui ka riikide ja rahvusvahelise kogukonna aruandekohustuse seisukohalt;

| 86. | toonitab tugevate aruandlusmehhanismide vajalikkust, et jälgida, kas nii arenenud kui ka arengumaad täidavad oma kohustusi ja lahendavad tulemuslikult 2015. aasta järgses raamistikus käsitletud vaesuse ja jätkusuutlikkuse probleeme; rõhutab, et raamistik peab lähtuma tõsiasjadest ning sisaldama kõigil tasanditel rahalisi eesmärke ja usaldusväärseid järelevalve- ja aruandlusmehhanisme; tuletab meelde, et järelevalvemehhanismid peaksid sisaldama avatud ja läbipaistvat läbivaatamisprotsessi; |
| --- | --- |

86.

toonitab tugevate aruandlusmehhanismide vajalikkust, et jälgida, kas nii arenenud kui ka arengumaad täidavad oma kohustusi ja lahendavad tulemuslikult 2015. aasta järgses raamistikus käsitletud vaesuse ja jätkusuutlikkuse probleeme; rõhutab, et raamistik peab lähtuma tõsiasjadest ning sisaldama kõigil tasanditel rahalisi eesmärke ja usaldusväärseid järelevalve- ja aruandlusmehhanisme; tuletab meelde, et järelevalvemehhanismid peaksid sisaldama avatud ja läbipaistvat läbivaatamisprotsessi;

o

o o

| 87. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile ning säästva arengu eesmärke käsitleva avatud töörühma juhile. |
| --- | --- |

87.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile ning säästva arengu eesmärke käsitleva avatud töörühma juhile.

---

(1)  Nõukogu 15. mai 2007. aasta järeldused 9558/07.

(2)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(3)  ELT L 77, 15.3.2014, lk 44.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0259.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0269.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0283.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/19

---

P8_TA(2014)0060

Strateegia „Euroopa 2020” tööhõivealased ja sotsiaalsed aspektid

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon strateegia „Euroopa 2020” tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2014/2779(RSP))

(2016/C 289/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2 ja 9,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatist „Ülevaade tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” rakendamise edusammudest” (COM(2014)0130/2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2014. aasta teatist „Ülevaade tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” rakendamise edusammudest” (COM(2014)0130/2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. ja 21. märtsi 2014. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. ja 21. märtsi 2014. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta aruannet „Majanduskasvu ja tööhõive ühtne turg: liikmesriikides tehtud edusammude ja järelejäänud tõkete analüüs – panus 2014. aasta majanduskasvu analüüsi” (COM(2013)0785), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta aruannet „Majanduskasvu ja tööhõive ühtne turg: liikmesriikides tehtud edusammude ja järelejäänud tõkete analüüs – panus 2014. aasta majanduskasvu analüüsi” (COM(2013)0785),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni noorte tööhõive kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni noorte tööhõive kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile strateegia „Euroopa 2020” tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta esitatud küsimusi (O-000076/2014 – B8-0035/2014 ja O-000077/2014 – B8-0036/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile strateegia „Euroopa 2020” tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta esitatud küsimusi (O-000076/2014 – B8-0035/2014 ja O-000077/2014 – B8-0036/2014),

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjon resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjon resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” integreeritud lähenemisviisis rõhutatakse põhimõtet, mille kohaselt ei saa arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu saavutada ilma kõigi viie peamise eesmärgi täitmiseta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” integreeritud lähenemisviisis rõhutatakse põhimõtet, mille kohaselt ei saa arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu saavutada ilma kõigi viie peamise eesmärgi täitmiseta;

| B. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” integreeritusele vaatamata ei ole eelarve konsolideerimise meetmete sotsiaalset mõju ega vajadust säilitada piisavaid sotsiaalseid investeeringuid kui arengut ja majanduskasvu tõhustavat tegurit muudes poliitikavaldkondades piisaval määral tunnistatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” integreeritusele vaatamata ei ole eelarve konsolideerimise meetmete sotsiaalset mõju ega vajadust säilitada piisavaid sotsiaalseid investeeringuid kui arengut ja majanduskasvu tõhustavat tegurit muudes poliitikavaldkondades piisaval määral tunnistatud;

| C. | arvestades, et EL ei suuda strateegia „Euroopa 2020” tööhõivega ning vaesuse vähendamisega seotud peamisi eesmärke niipea saavutada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL ei suuda strateegia „Euroopa 2020” tööhõivega ning vaesuse vähendamisega seotud peamisi eesmärke niipea saavutada;

| D. | arvestades, et 2010. aastast saadik, mil strateegiat „Euroopa 2020” hakati ellu viima, on töötuse määr teatavates liikmesriikides jätkuvalt tõusnud ning 28 ELi liikmesriigis tõusis see määr 2014. aastal murettekitavalt kõrgele (10,1 protsendini), kusjuures liidus on tööta 24,6 miljonit inimest ja palgavaeste arv samuti suureneb; arvestades, et äärepoolseimates piirkondades on need näitajad veel halvemad, sest keskmine töötuse määr on seal 24 % ja noorte keskmine töötuse määr 51 % (4); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2010. aastast saadik, mil strateegiat „Euroopa 2020” hakati ellu viima, on töötuse määr teatavates liikmesriikides jätkuvalt tõusnud ning 28 ELi liikmesriigis tõusis see määr 2014. aastal murettekitavalt kõrgele (10,1 protsendini), kusjuures liidus on tööta 24,6 miljonit inimest ja palgavaeste arv samuti suureneb; arvestades, et äärepoolseimates piirkondades on need näitajad veel halvemad, sest keskmine töötuse määr on seal 24 % ja noorte keskmine töötuse määr 51 % (4);

| E. | arvestades, et nende inimeste arv, keda ohustab vaesus või sotsiaalne tõrjutus, on suurenenud 10 miljonilt 2008. aastal rohkem kui 122,6 miljoni inimeseni, mis tähendab, et see puudutab iga neljandat kodanikku; arvestades, et ka liikmesriikidevahelised erinevused suurenevad; arvestades, et keskmine vaesusriski määr on ELis 24,8 % ja sama määr laste (kuni 18-aastased inimesed) puhul on 28 % ning mõlemad arvud on 2010. aastast saadik, mil strateegiat „Euroopa 2020” hakati ellu viima, suurenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nende inimeste arv, keda ohustab vaesus või sotsiaalne tõrjutus, on suurenenud 10 miljonilt 2008. aastal rohkem kui 122,6 miljoni inimeseni, mis tähendab, et see puudutab iga neljandat kodanikku; arvestades, et ka liikmesriikidevahelised erinevused suurenevad; arvestades, et keskmine vaesusriski määr on ELis 24,8 % ja sama määr laste (kuni 18-aastased inimesed) puhul on 28 % ning mõlemad arvud on 2010. aastast saadik, mil strateegiat „Euroopa 2020” hakati ellu viima, suurenenud;

| F. | arvestades, et puudega inimeste hulgas on vaesuse määr 70 % keskmisest kõrgem ja osaliselt on selle põhjuseks piiratud juurdepääs tööturule; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et puudega inimeste hulgas on vaesuse määr 70 % keskmisest kõrgem ja osaliselt on selle põhjuseks piiratud juurdepääs tööturule;

| G. | arvestades, et selleks et 2020. aastaks jõuaks tööhõive määr eesmärgiks seatud 75 protsendini, peab praegustele töötavatele kodanikele lisanduma 16 miljonit inimest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selleks et 2020. aastaks jõuaks tööhõive määr eesmärgiks seatud 75 protsendini, peab praegustele töötavatele kodanikele lisanduma 16 miljonit inimest;

| H. | arvestades, et komisjoni viimaste prognooside kohaselt peaks ELi töötuse määr vähenema 2015. aastal väga vähesel määral, st 10,4 protsendini; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni viimaste prognooside kohaselt peaks ELi töötuse määr vähenema 2015. aastal väga vähesel määral, st 10,4 protsendini;

| I. | arvestades, et kõrge töötuse määr ELis on seotud ELi tööstus- ja tootmissektoris väheneva tootmisbaasiga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõrge töötuse määr ELis on seotud ELi tööstus- ja tootmissektoris väheneva tootmisbaasiga;

| J. | arvestades, et reformidega tuleb jätkata, et täita kodanike tööhõive ja sotsiaalvaldkonnaga seotud vajadused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et reformidega tuleb jätkata, et täita kodanike tööhõive ja sotsiaalvaldkonnaga seotud vajadused;

| K. | arvestades, et tööhõive määra erinevus liikmesriigiti ja piirkonniti suureneb, tekitades ELi keskosa ja äärealade vahel suure lõhe, millega kaasneb pikas perspektiivis sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemise oht; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tööhõive määra erinevus liikmesriigiti ja piirkonniti suureneb, tekitades ELi keskosa ja äärealade vahel suure lõhe, millega kaasneb pikas perspektiivis sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemise oht;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 kohaselt töötab EL välja ja viib ellu meetmed majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks, sealhulgas piirkondades, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 kohaselt töötab EL välja ja viib ellu meetmed majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks, sealhulgas piirkondades, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused;

| M. | arvestades, et teatavad liikmesriigid tegid kriisiga võitlemiseks ajal, mil suurenenud töötusega kaasnes suurem nõudlus sotsiaalkaitse järele, avaliku sektori kuludes suuri kärpeid; arvestades, et riikide eelarves sotsiaalkindlustuseks ettenähtud eraldised on veelgi suurema surve all, sest töökohtade ulatusliku kadumise või palgakärbete tõttu on vähenenud tulude laekumine, mis omakorda ohustab tõsiselt Euroopa sotsiaalset mudelit; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teatavad liikmesriigid tegid kriisiga võitlemiseks ajal, mil suurenenud töötusega kaasnes suurem nõudlus sotsiaalkaitse järele, avaliku sektori kuludes suuri kärpeid; arvestades, et riikide eelarves sotsiaalkindlustuseks ettenähtud eraldised on veelgi suurema surve all, sest töökohtade ulatusliku kadumise või palgakärbete tõttu on vähenenud tulude laekumine, mis omakorda ohustab tõsiselt Euroopa sotsiaalset mudelit;

| N. | arvestades, et ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades on tööhõive määr sageli madalam ning avalikele teenustele, näiteks haridusele ja tervishoiule, juurdepääs keerulisem; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondades on tööhõive määr sageli madalam ning avalikele teenustele, näiteks haridusele ja tervishoiule, juurdepääs keerulisem;

| O. | arvestades, et noorte töötuse määr, mille keskmine tõusis ELis 2013. aastal murettekitavalt kõrgele (23,3 protsendini), on endiselt üha suurem probleem, sest enam kui 40 % noortest töötab ajutise lepinguga ning peaaegu 25 % noortest töötab osalise tööajaga; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et noorte töötuse määr, mille keskmine tõusis ELis 2013. aastal murettekitavalt kõrgele (23,3 protsendini), on endiselt üha suurem probleem, sest enam kui 40 % noortest töötab ajutise lepinguga ning peaaegu 25 % noortest töötab osalise tööajaga;

| P. | arvestades, et töötuse, sh noorte töötuse üks põhjus on ka see, et puuduvad tulemuslikud meetmed, mis ergutaksid avaliku sektori investeeringuid uuendus-, teadus- ja arendustegevusse ning kutsekvalifikatsiooni ja -oskustesse, mis loovad majanduskasvu ja annavad mastaabisäästu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et töötuse, sh noorte töötuse üks põhjus on ka see, et puuduvad tulemuslikud meetmed, mis ergutaksid avaliku sektori investeeringuid uuendus-, teadus- ja arendustegevusse ning kutsekvalifikatsiooni ja -oskustesse, mis loovad majanduskasvu ja annavad mastaabisäästu;

| Q. | arvestades, et komisjon võttis 2013. aasta veebruaris vastu sotsiaalsete investeeringute paketi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjon võttis 2013. aasta veebruaris vastu sotsiaalsete investeeringute paketi;

| R. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” raames anti 13 liikmesriigile naiste tööhõive suurendamise kohta riigipõhiseid soovitusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” raames anti 13 liikmesriigile naiste tööhõive suurendamise kohta riigipõhiseid soovitusi;

| S. | arvestades, et naiste tööhõive määra kasv tuleneb teatavates riikides peamiselt osalise tööajaga töö sagenemisest; arvestades, et täistööaja ekvivalendi kohaselt töötab ELis naissoost tööjõust ainult 53,5 %; arvestades, et osalise tööajaga töötavate naiste osakaal oli 2012. aastal 32,9 %, samas kui meeste puhul oli see 8,4 %; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naiste tööhõive määra kasv tuleneb teatavates riikides peamiselt osalise tööajaga töö sagenemisest; arvestades, et täistööaja ekvivalendi kohaselt töötab ELis naissoost tööjõust ainult 53,5 %; arvestades, et osalise tööajaga töötavate naiste osakaal oli 2012. aastal 32,9 %, samas kui meeste puhul oli see 8,4 %;

| T. | arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond toetab strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi töötuse vastu võitlemise meetmetega, mis on mõeldud eelkõige noortele; arvestades, et Jean Claude Junckeri lubatud 300 miljardi euro suurust investeerimispaketti tuleks kasutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vaesuse vähendamisele ja kvaliteetsete töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Sotsiaalfond toetab strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi töötuse vastu võitlemise meetmetega, mis on mõeldud eelkõige noortele; arvestades, et Jean Claude Junckeri lubatud 300 miljardi euro suurust investeerimispaketti tuleks kasutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata vaesuse vähendamisele ja kvaliteetsete töökohtade loomisele;

| U. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 27. juuni 2014. aasta järeldustes, et ELi praegune töötuse määr on lubamatult kõrge, ning leppis seetõttu kokku strateegilise tegevuskava, milles keskendutakse eelkõige töökohtadele, majanduskasvule ja konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 27. juuni 2014. aasta järeldustes, et ELi praegune töötuse määr on lubamatult kõrge, ning leppis seetõttu kokku strateegilise tegevuskava, milles keskendutakse eelkõige töökohtadele, majanduskasvule ja konkurentsivõimele;

| V. | arvestades, et kuigi EL on koolist väljalangemisega seotud eesmärke saavutamas, on koolist väljalangemise määr eri liikmesriikides endiselt väga erinev; arvestades, et koolist väljalangemise määra vähendamisega suureneb noorte inimeste tööalane konkurentsivõime; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kuigi EL on koolist väljalangemisega seotud eesmärke saavutamas, on koolist väljalangemise määr eri liikmesriikides endiselt väga erinev; arvestades, et koolist väljalangemise määra vähendamisega suureneb noorte inimeste tööalane konkurentsivõime;

| W. | arvestades, et sissetulekute ebavõrdsus on suurenenud, sest suurima sissetulekuga 20 % teenis 2012. aastal 5,1 korda rohkem kui väikseima sissetulekuga 20 %, mis näitab samuti suurenevat sotsiaalset lõhet liikmesriikide sees ja vahel; arvestades, et ebavõrdsuse suurenemisega kaasneb Euroopa ühiskonna destabiliseerimise oht ja seetõttu tuleb selle vastu võidelda, võttes tööhõive ja avalikule teadmusbaasile juurdepääsu valdkonnas majanduskasvu soodustavaid meetmeid ning luues kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et sissetulekute ebavõrdsus on suurenenud, sest suurima sissetulekuga 20 % teenis 2012. aastal 5,1 korda rohkem kui väikseima sissetulekuga 20 %, mis näitab samuti suurenevat sotsiaalset lõhet liikmesriikide sees ja vahel; arvestades, et ebavõrdsuse suurenemisega kaasneb Euroopa ühiskonna destabiliseerimise oht ja seetõttu tuleb selle vastu võidelda, võttes tööhõive ja avalikule teadmusbaasile juurdepääsu valdkonnas majanduskasvu soodustavaid meetmeid ning luues kvaliteetseid töökohti;

| X. | arvestades, et tööhõivega ning vaesuse vähendamisega seotud peamiste strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks ning töötust ja vaesust puudutava püsiva soolise ebavõrdsuse kaotamiseks tuleks eritähelepanu pöörata soolise aspekti arvestamisele ja naistele mõeldud meetmetele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tööhõivega ning vaesuse vähendamisega seotud peamiste strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks ning töötust ja vaesust puudutava püsiva soolise ebavõrdsuse kaotamiseks tuleks eritähelepanu pöörata soolise aspekti arvestamisele ja naistele mõeldud meetmetele;

| Y. | arvestades, et ebasoodsad demograafilised tingimused ja vananev rahvastik mõjutavad jätkuvalt liikmesriikide suutlikkust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ebasoodsad demograafilised tingimused ja vananev rahvastik mõjutavad jätkuvalt liikmesriikide suutlikkust saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke;

| Z. | arvestades, et komisjon juhib tähelepanu liikmesriikide tööturgude toimimises esinevatele erinevustele ja makromajanduslikule tasakaalustamatusele, eelkõige noorte töötuse osas; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjon juhib tähelepanu liikmesriikide tööturgude toimimises esinevatele erinevustele ja makromajanduslikule tasakaalustamatusele, eelkõige noorte töötuse osas;

| AA. | arvestades, et majanduskasvu suurenemine ei taga automaatselt inimväärsemaid töökohti, vaesuse vähenemist ega sotsiaalse ebavõrdsuse vähenemist, vaid nende eesmärkide saavutamiseks on vaja teha õigeid poliitilisi otsuseid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et majanduskasvu suurenemine ei taga automaatselt inimväärsemaid töökohti, vaesuse vähenemist ega sotsiaalse ebavõrdsuse vähenemist, vaid nende eesmärkide saavutamiseks on vaja teha õigeid poliitilisi otsuseid;

| AB. | arvestades, et kuigi sotsiaal-, tööhõive-, fiskaal- ja majanduspoliitika on omavahel tihedalt seotud, tegelevad sotsiaalkaitsekomitee, tööhõivekomitee, majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomitee nende küsimustega endiselt üsna omaette, mis takistab integreeritud poliitika kujundamist; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kuigi sotsiaal-, tööhõive-, fiskaal- ja majanduspoliitika on omavahel tihedalt seotud, tegelevad sotsiaalkaitsekomitee, tööhõivekomitee, majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomitee nende küsimustega endiselt üsna omaette, mis takistab integreeritud poliitika kujundamist;

| 1. | peab kahetsusväärseks, et praeguse poliitika keskmes on endiselt üksnes majanduskasv, ilma et tunnistataks vajadust kaasava, õigustepõhise ja kestliku lähenemisviisi järele; rõhutab, et majanduskasvust saadavad eelised tuleb jaotada ühiskonnas ühtlaselt, et see muutuks jätkusuutlikuks; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks, et praeguse poliitika keskmes on endiselt üksnes majanduskasv, ilma et tunnistataks vajadust kaasava, õigustepõhise ja kestliku lähenemisviisi järele; rõhutab, et majanduskasvust saadavad eelised tuleb jaotada ühiskonnas ühtlaselt, et see muutuks jätkusuutlikuks;

| 2. | peab kahetsusväärseks, et senised iga-aastaste Euroopa poolaasta tsüklite raames vastu võetud iga-aastased majanduskasvu analüüsid ja riigipõhised soovitused ei ole olnud strateegia „Euroopa 2020” vaesuse vähendamise, tööhõive- ning haridusalaste eesmärkidega piisavalt kooskõlas; peab kahetsusväärseks, et piisavalt ei arvestata rolli, mis sotsiaalkindlustussüsteemidel on majanduse ja ühiskonna stabiliseerimise ning vaesuse vähendamise peamiste vahenditena; nõuab ELi poliitikameetmete suunamiseks ja koordineerimiseks resoluutseimaid jõupingutusi, mis aitaksid tugevdada ühtset turgu, et kaotada takistused selle toimimisel ja kasutada ära selle potentsiaali aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu soodustamiseks ning töökohtade loomiseks; palub komisjonil tagada, et tulevastes riigipõhistes soovitustes seataks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamine esmatähtsale kohale; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks, et senised iga-aastaste Euroopa poolaasta tsüklite raames vastu võetud iga-aastased majanduskasvu analüüsid ja riigipõhised soovitused ei ole olnud strateegia „Euroopa 2020” vaesuse vähendamise, tööhõive- ning haridusalaste eesmärkidega piisavalt kooskõlas; peab kahetsusväärseks, et piisavalt ei arvestata rolli, mis sotsiaalkindlustussüsteemidel on majanduse ja ühiskonna stabiliseerimise ning vaesuse vähendamise peamiste vahenditena; nõuab ELi poliitikameetmete suunamiseks ja koordineerimiseks resoluutseimaid jõupingutusi, mis aitaksid tugevdada ühtset turgu, et kaotada takistused selle toimimisel ja kasutada ära selle potentsiaali aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu soodustamiseks ning töökohtade loomiseks; palub komisjonil tagada, et tulevastes riigipõhistes soovitustes seataks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamine esmatähtsale kohale;

| 3. | tunnustab programmiga „Beyond Growth” tehtavat tööd, mille näiteks on eesistujariigi Itaalia jõupingutused, ja on seisukohal, et see peaks aitama kaasa strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisele; tuletab meelde seisukohta, mida ta väljendas oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis SKP täiendamise kohta. Edu mõõtmine muutuvas maailmas (5); |
| --- | --- |

3.

tunnustab programmiga „Beyond Growth” tehtavat tööd, mille näiteks on eesistujariigi Itaalia jõupingutused, ja on seisukohal, et see peaks aitama kaasa strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamisele; tuletab meelde seisukohta, mida ta väljendas oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis SKP täiendamise kohta. Edu mõõtmine muutuvas maailmas (5);

| 4. | nõuab, et strateegiasse „Euroopa 2020” lisataks liikmesriikide poliitika suhtes kohaldatav kohustuslik võrdleva õppimise põhimõte, eelkõige Euroopa tööturu puhul; see tähendaks selliste Euroopa parimate tavade mudelite ja meetodite tõhusat jälgimist ning dokumenteerimist, mille peamine eesmärk on vähendada töötuse määra, eelkõige noorte töötuse määra; selle tulemusel tuleks asjaomaseid riikide näiteid omavahel võrrelda ja need järjekorda seada ning tulemustest peaksid kõik liikmesriigid tegema konkreetsed poliitilised järeldused; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et strateegiasse „Euroopa 2020” lisataks liikmesriikide poliitika suhtes kohaldatav kohustuslik võrdleva õppimise põhimõte, eelkõige Euroopa tööturu puhul; see tähendaks selliste Euroopa parimate tavade mudelite ja meetodite tõhusat jälgimist ning dokumenteerimist, mille peamine eesmärk on vähendada töötuse määra, eelkõige noorte töötuse määra; selle tulemusel tuleks asjaomaseid riikide näiteid omavahel võrrelda ja need järjekorda seada ning tulemustest peaksid kõik liikmesriigid tegema konkreetsed poliitilised järeldused;

| 5. | kutsub liikmesriike üles olema ELi eesmärkide teisendamisel oma riigi eesmärkideks edasipüüdlikum ja konkreetsem; nõuab eelkõige, et vaesuse vähendamise, tööhõive- ja haridusalased eesmärgid esitataks võrdluse hõlbustamiseks vanuse ja soo järgi; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike üles olema ELi eesmärkide teisendamisel oma riigi eesmärkideks edasipüüdlikum ja konkreetsem; nõuab eelkõige, et vaesuse vähendamise, tööhõive- ja haridusalased eesmärgid esitataks võrdluse hõlbustamiseks vanuse ja soo järgi;

| 6. | on seisukohal, et taasindustrialiseerimise eesmärkide saavutamine on ELi konkurentsivõime jaoks ülitähtis ning et tõelise Euroopa tööstuspoliitika taaskäivitamine võib soodustada majanduskasvu ja luua uusi kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et taasindustrialiseerimise eesmärkide saavutamine on ELi konkurentsivõime jaoks ülitähtis ning et tõelise Euroopa tööstuspoliitika taaskäivitamine võib soodustada majanduskasvu ja luua uusi kvaliteetseid töökohti;

| 7. | nõuab duaalse haridussüsteemi kasutuselevõtmist, mis võimaldaks riiklikul või piirkondlikul tasandil paindlikku tegutsemist, ning tõhusa tööturuasutuse loomist, millel oleks tihedad sidemed Euroopa võrgustikuga; nõuab peale selle tööturul tõeliste elukestva õppe kontseptsioonide ja mõõtmiste rakendamist, et parandada vanemate töötajate kvalifikatsioonitaset; |
| --- | --- |

7.

nõuab duaalse haridussüsteemi kasutuselevõtmist, mis võimaldaks riiklikul või piirkondlikul tasandil paindlikku tegutsemist, ning tõhusa tööturuasutuse loomist, millel oleks tihedad sidemed Euroopa võrgustikuga; nõuab peale selle tööturul tõeliste elukestva õppe kontseptsioonide ja mõõtmiste rakendamist, et parandada vanemate töötajate kvalifikatsioonitaset;

| 8. | tuletab meelde sotsiaalpartnerite tähtsust tööturupoliitikas ja rõhutab, et nendega konsulteerimine peaks olema protsessi lahutamatu osa; kutsub seetõttu nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama sotsiaalpartnerite kaasamist, et tagada strateegia „Euroopa 2020” tulemuslik rakendamine; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde sotsiaalpartnerite tähtsust tööturupoliitikas ja rõhutab, et nendega konsulteerimine peaks olema protsessi lahutamatu osa; kutsub seetõttu nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama sotsiaalpartnerite kaasamist, et tagada strateegia „Euroopa 2020” tulemuslik rakendamine;

| 9. | nõuab, et sotsiaalpartnerite platvorm ühendaks tööandjate ja töövõtjate huve; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et sotsiaalpartnerite platvorm ühendaks tööandjate ja töövõtjate huve;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et tööhõive määra kasv tuleneks alati kvaliteetsete töökohtade arvu suurendamisest Euroopa majanduses; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et tööhõive määra kasv tuleneks alati kvaliteetsete töökohtade arvu suurendamisest Euroopa majanduses;

| 11. | peab kahetsusväärseks, et tööhõive määra kasv on osaliselt tulenenud ebakindlatest tööhõivevormidest, nagu kindla tööajata lepingud, fiktiivne töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana ja mittevabatahtlik osalise tööajaga töötamine; tunneb muret selle pärast, et niisugused töökohad ei paku töötajatele inimväärset elatustaset ega piisavaid tööalaseid õigusi; |
| --- | --- |

11.

peab kahetsusväärseks, et tööhõive määra kasv on osaliselt tulenenud ebakindlatest tööhõivevormidest, nagu kindla tööajata lepingud, fiktiivne töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana ja mittevabatahtlik osalise tööajaga töötamine; tunneb muret selle pärast, et niisugused töökohad ei paku töötajatele inimväärset elatustaset ega piisavaid tööalaseid õigusi;

| 12. | rõhutab, et töökohtade kvaliteet on tööhõive suurendamisel ja tööelu pikendamisel ning seega strateegia „Euroopa 2020” tööhõive-eesmärgi saavutamisel oluline tegur; on seetõttu seisukohal, et riikide tööturgudest tervikliku ülevaate esitamiseks tuleks tööhõivenäitajate puhul keskenduda mitte ainult töö leidnud inimeste arvule, vaid ka töökohtade kvaliteedile; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et töökohtade kvaliteet on tööhõive suurendamisel ja tööelu pikendamisel ning seega strateegia „Euroopa 2020” tööhõive-eesmärgi saavutamisel oluline tegur; on seetõttu seisukohal, et riikide tööturgudest tervikliku ülevaate esitamiseks tuleks tööhõivenäitajate puhul keskenduda mitte ainult töö leidnud inimeste arvule, vaid ka töökohtade kvaliteedile;

| 13. | on seisukohal, et kõik liikmesriigid peaksid esitama riikliku aruande igal aastal strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude kohta; kutsub peale selle komisjoni üles esitama igal aasta strateegia „Euroopa 2020” elluviimise ja kõigi peamiste eesmärkide täitmise kohta eduaruande; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kõik liikmesriigid peaksid esitama riikliku aruande igal aastal strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude kohta; kutsub peale selle komisjoni üles esitama igal aasta strateegia „Euroopa 2020” elluviimise ja kõigi peamiste eesmärkide täitmise kohta eduaruande;

| 14. | väljendab heameelt peamiste tööhõive- ja sotsiaalnäitajate tulemustabeli esmakordse kasutamise üle selle aasta tsükli raames; nõuab täiendavate näitajate kasutuselevõtmist, nagu laste vaesuse tase, tervishoiuteenuste kättesaadavus ja kodutus; nõuab ühtlasi liikmesriikide vaeste elanikerühmade tunnuste analüüsi, et muuta poliitika kujundamisel tehtavad jõupingutused sihipärasemaks; kutsub liikmesriike ja ELi üles kasutama tulemustabelit asjakohaste meetmete väljatöötamisel varase hoiatuse mehhanismina; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt peamiste tööhõive- ja sotsiaalnäitajate tulemustabeli esmakordse kasutamise üle selle aasta tsükli raames; nõuab täiendavate näitajate kasutuselevõtmist, nagu laste vaesuse tase, tervishoiuteenuste kättesaadavus ja kodutus; nõuab ühtlasi liikmesriikide vaeste elanikerühmade tunnuste analüüsi, et muuta poliitika kujundamisel tehtavad jõupingutused sihipärasemaks; kutsub liikmesriike ja ELi üles kasutama tulemustabelit asjakohaste meetmete väljatöötamisel varase hoiatuse mehhanismina;

| 15. | nõuab, et strateegias viidaks finants- ja majandusprioriteedid tasakaalu tugevate sotsiaalsete prioriteetidega, et tagada sotsiaalpoliitika mõjulepääs; rõhutab, et tööhõive- ja sotsiaalküsimused tuleks Euroopa poolaasta menetluses asetada makromajanduslike küsimustega võrdsetele alustele; nõuab lisaks tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ühiskohtumiste korraldamist, et saavutada ühtne seisukoht; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et strateegias viidaks finants- ja majandusprioriteedid tasakaalu tugevate sotsiaalsete prioriteetidega, et tagada sotsiaalpoliitika mõjulepääs; rõhutab, et tööhõive- ja sotsiaalküsimused tuleks Euroopa poolaasta menetluses asetada makromajanduslike küsimustega võrdsetele alustele; nõuab lisaks tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu ning majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ühiskohtumiste korraldamist, et saavutada ühtne seisukoht;

| 16. | on arvamusel, et eesmärk luua kvaliteetne tööhõive ja kvaliteetsed töökohad ning ressursitõhusus tuleb muuta strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustes tulemuslikumaks ja nähtavamaks, eelkõige algatustes „Ressursitõhus Euroopa” ja „Innovaatiline liit” ning digitaalarengu tegevuskava ja tööstuspoliitikat käsitlevates algatustes, muu hulgas kvantifitseeritavate tööhõivenäitajate lisamise abil asjaomastesse tulemustabelitesse; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et eesmärk luua kvaliteetne tööhõive ja kvaliteetsed töökohad ning ressursitõhusus tuleb muuta strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatustes tulemuslikumaks ja nähtavamaks, eelkõige algatustes „Ressursitõhus Euroopa” ja „Innovaatiline liit” ning digitaalarengu tegevuskava ja tööstuspoliitikat käsitlevates algatustes, muu hulgas kvantifitseeritavate tööhõivenäitajate lisamise abil asjaomastesse tulemustabelitesse;

| 17. | peab ühtlasi oluliseks, et tulemustabelisse lisatud peamised tööhõive- ja sotsiaalnäitajad oleksid tulevikus meeste ja naiste puhul alati eraldi esitatud; |
| --- | --- |

17.

peab ühtlasi oluliseks, et tulemustabelisse lisatud peamised tööhõive- ja sotsiaalnäitajad oleksid tulevikus meeste ja naiste puhul alati eraldi esitatud;

| 18. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles viima kiiresti lõpule majandus- ja rahaliidu reformi, eelkõige tulevaste peamiste majandusreformikavade eelneva koordineerimise, sotsiaalse mõju hindamise ning seonduvate solidaarsusmehhanismide kaudu; nõuab, et niisugust koordineerimist toetaks põhjalik sotsiaalse ja soolise mõju eel- ja järelhindamine; |
| --- | --- |

18.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles viima kiiresti lõpule majandus- ja rahaliidu reformi, eelkõige tulevaste peamiste majandusreformikavade eelneva koordineerimise, sotsiaalse mõju hindamise ning seonduvate solidaarsusmehhanismide kaudu; nõuab, et niisugust koordineerimist toetaks põhjalik sotsiaalse ja soolise mõju eel- ja järelhindamine;

| 19. | tuletab meelde, et Eurofoundi andmetel kasvasid mittetöötavate ja mitteõppivate noortega seotud kulud (saamata jäänud sissetuleku, saamata jäänud maksutulu ja suurenenud kulutustena sotsiaaltoetustele) ELis 153 miljardilt eurolt 2011. aastal 162 miljardile eurole 2012. aastal ja et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) andmetel on euroala noorte töötuse probleemi lahendamisele kaasaaitamiseks vaja kokku 21 miljardit eurot; on seetõttu seisukohal, et strateegia „Euroopa 2020” 75protsendilise tööhõive määra eesmärgi saavutamiseks on vaja suuremat Euroopa Liidu poolset rahastamist; rõhutab, et vahendite koondamine rahastamisperioodi algusesse ei anna lisaraha ja sellega kaasneb oht, et rahastamine koondatakse rahastamisperioodi algusesse, mil raha kasutamine on aeglane, ning kasutamise tippajal saavad rahalised vahendid otsa, mis muudab projekti toetusesaajate kohapealse töö raskemaks ja ettearvamatumaks; on ühtlasi seisukohal, et komisjon peab andma liikmesriikidele ja nende riiklikele tööturuasutustele terviklikud ja täpsed suunised nende programmide rahastamiskõlblikkuse kohta noorte tööhõive algatuse raames; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et Eurofoundi andmetel kasvasid mittetöötavate ja mitteõppivate noortega seotud kulud (saamata jäänud sissetuleku, saamata jäänud maksutulu ja suurenenud kulutustena sotsiaaltoetustele) ELis 153 miljardilt eurolt 2011. aastal 162 miljardile eurole 2012. aastal ja et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) andmetel on euroala noorte töötuse probleemi lahendamisele kaasaaitamiseks vaja kokku 21 miljardit eurot; on seetõttu seisukohal, et strateegia „Euroopa 2020” 75protsendilise tööhõive määra eesmärgi saavutamiseks on vaja suuremat Euroopa Liidu poolset rahastamist; rõhutab, et vahendite koondamine rahastamisperioodi algusesse ei anna lisaraha ja sellega kaasneb oht, et rahastamine koondatakse rahastamisperioodi algusesse, mil raha kasutamine on aeglane, ning kasutamise tippajal saavad rahalised vahendid otsa, mis muudab projekti toetusesaajate kohapealse töö raskemaks ja ettearvamatumaks; on ühtlasi seisukohal, et komisjon peab andma liikmesriikidele ja nende riiklikele tööturuasutustele terviklikud ja täpsed suunised nende programmide rahastamiskõlblikkuse kohta noorte tööhõive algatuse raames;

| 20. | on veendunud, et liikmesriigid peavad tööturu vajadusi rohkem arvesse võtma, eelkõige tugevamate sidemete tagamise abil haridus- ja töömaailma vahel; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et liikmesriigid peavad tööturu vajadusi rohkem arvesse võtma, eelkõige tugevamate sidemete tagamise abil haridus- ja töömaailma vahel;

| 21. | kutsub komisjoni üles viima Euroopa Sotsiaalfondi ning teised Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid põhjalikku vastavusse strateegia „Euroopa 2020” poliitikaprioriteetidega, et tugevdada nende fondide rolli strateegia finantssammastena; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles viima Euroopa Sotsiaalfondi ning teised Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid põhjalikku vastavusse strateegia „Euroopa 2020” poliitikaprioriteetidega, et tugevdada nende fondide rolli strateegia finantssammastena;

| 22. | rõhutab, et noortegarantii rakendamist tuleb jälgida, et panna liikmesriigid vastutama kohustuste eest, mille nad noortegarantiid käsitleva soovituse raames võtsid; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et noortegarantii rakendamist tuleb jälgida, et panna liikmesriigid vastutama kohustuste eest, mille nad noortegarantiid käsitleva soovituse raames võtsid;

| 23. | ergutab liikmesriike 75protsendilise tööhõive eesmärgi saavutamiseks parandama noorte juhtimis-, korraldus- ja ettevõtlusalaseid oskusi, et võimaldada uutel ettevõtjatel ja idufirmadel kasutada ära uusi turge ja seega realiseerida oma kasvupotentsiaali, nii et noored võiksid saada tööandjateks ja mitte üksnes töötajateks; |
| --- | --- |

23.

ergutab liikmesriike 75protsendilise tööhõive eesmärgi saavutamiseks parandama noorte juhtimis-, korraldus- ja ettevõtlusalaseid oskusi, et võimaldada uutel ettevõtjatel ja idufirmadel kasutada ära uusi turge ja seega realiseerida oma kasvupotentsiaali, nii et noored võiksid saada tööandjateks ja mitte üksnes töötajateks;

| 24. | tunneb heameelt teatavate liikmesriikide noorte tööhõive algatuse programmide vastuvõtmise üle; rõhutab, et kuue miljardi euro suurune summa ei ole piisav ELis noorte töötuse probleemiga tegelemiseks; palub seetõttu komisjonil lahendada 2014.–2015. aastale järgneva perioodi rahastamise küsimus; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt teatavate liikmesriikide noorte tööhõive algatuse programmide vastuvõtmise üle; rõhutab, et kuue miljardi euro suurune summa ei ole piisav ELis noorte töötuse probleemiga tegelemiseks; palub seetõttu komisjonil lahendada 2014.–2015. aastale järgneva perioodi rahastamise küsimus;

| 25. | väljendab heameelt komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri teadaande üle ulatusliku investeerimisprogrammi kohta töötusega võitlemiseks; rõhutab vajadust suurendada (infrastruktuuri, teadus- ja arendustegevusse, rohelistesse töökohtadesse, innovatsiooni ja digitaalse siseturu väljakujundamisse tehtavaid) investeeringuid, mis on suunatud töökohtade säilitamisele ja loomisele kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” investeeringutega ning mille puhul vaadatakse üksnes sisendist kaugemale, et võtta arvesse ka poliitika tegelikke tulemusi; rõhutab, et sellised investeeringud võiks pikaajalisemat kasu silmas pidades suunata kvaliteetse formaalhariduse ja mitteformaalse hariduse infrastruktuuri ning tõkete kõrvaldamisse, et parandada juurdepääsu võrdsust; julgustab siduma neid investeeringuid konkreetsete tööhõivealaste ja vaesusega seotud eesmärkidega, arvestades, et investeeringud niisugustesse valdkondadesse nagu kvaliteetsed avalikud teenused on samuti kaasava ühiskonna eesmärkide täitmiseks olulised; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri teadaande üle ulatusliku investeerimisprogrammi kohta töötusega võitlemiseks; rõhutab vajadust suurendada (infrastruktuuri, teadus- ja arendustegevusse, rohelistesse töökohtadesse, innovatsiooni ja digitaalse siseturu väljakujundamisse tehtavaid) investeeringuid, mis on suunatud töökohtade säilitamisele ja loomisele kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” investeeringutega ning mille puhul vaadatakse üksnes sisendist kaugemale, et võtta arvesse ka poliitika tegelikke tulemusi; rõhutab, et sellised investeeringud võiks pikaajalisemat kasu silmas pidades suunata kvaliteetse formaalhariduse ja mitteformaalse hariduse infrastruktuuri ning tõkete kõrvaldamisse, et parandada juurdepääsu võrdsust; julgustab siduma neid investeeringuid konkreetsete tööhõivealaste ja vaesusega seotud eesmärkidega, arvestades, et investeeringud niisugustesse valdkondadesse nagu kvaliteetsed avalikud teenused on samuti kaasava ühiskonna eesmärkide täitmiseks olulised;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma eriliselt arvesse äärepoolseimaid piirkondi, mille ebasoodsad looduslikud tingimused, sealhulgas nende kõrvaline asukoht, geograafiline killustatus, habras majandus ja looduslikust eripärast tingitud piirangud põhjustavad suuremat ebavõrdsust nende elanikkonna juurdepääsul töövõimalustele, praktikale ja koolitusele; rõhutab, et nende piirkondade jaoks on seetõttu investeerimisprogrammide rakendamiseks vaja tõhustatud erimehhanisme, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ning teha nende majandusliku ja sotsiaalse arengu võimalused teoks; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma eriliselt arvesse äärepoolseimaid piirkondi, mille ebasoodsad looduslikud tingimused, sealhulgas nende kõrvaline asukoht, geograafiline killustatus, habras majandus ja looduslikust eripärast tingitud piirangud põhjustavad suuremat ebavõrdsust nende elanikkonna juurdepääsul töövõimalustele, praktikale ja koolitusele; rõhutab, et nende piirkondade jaoks on seetõttu investeerimisprogrammide rakendamiseks vaja tõhustatud erimehhanisme, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid ning teha nende majandusliku ja sotsiaalse arengu võimalused teoks;

| 27. | kutsub liikmesriike üles keskenduma suure majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaaliga sektoritele, näiteks roheline sektor, valge sektor ja IKT; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles keskenduma suure majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaaliga sektoritele, näiteks roheline sektor, valge sektor ja IKT;

| 28. | soovitab töötuse vastu võitlemisele pühendatud uue investeerimisprogrammi raames keskenduda võitlemisele noorte töötuse vastu, mis on praegu ELis üks kõige tõsisemaid probleeme; sel eesmärgil tuleks eraldada rohkem rahalisi vahendeid programmile „Erasmus noortele ettevõtjatele”, et tõhusamalt toetada noorte ettevõtlust ja noorte liikuvust, sest see on tulemuslik noorte töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise viis; |
| --- | --- |

28.

soovitab töötuse vastu võitlemisele pühendatud uue investeerimisprogrammi raames keskenduda võitlemisele noorte töötuse vastu, mis on praegu ELis üks kõige tõsisemaid probleeme; sel eesmärgil tuleks eraldada rohkem rahalisi vahendeid programmile „Erasmus noortele ettevõtjatele”, et tõhusamalt toetada noorte ettevõtlust ja noorte liikuvust, sest see on tulemuslik noorte töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise viis;

| 29. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles lisama strateegia „Euroopa 2020” raamistikku soolise samba, et mõõta edusamme soolise tööhõiveerinevuse vähendamisel ning võimaldada iga-aastase majanduskasvu analüüsis sisalduvate poliitikameetmete kajastumist riigipõhistes soovitustes; |
| --- | --- |

29.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles lisama strateegia „Euroopa 2020” raamistikku soolise samba, et mõõta edusamme soolise tööhõiveerinevuse vähendamisel ning võimaldada iga-aastase majanduskasvu analüüsis sisalduvate poliitikameetmete kajastumist riigipõhistes soovitustes;

| 30. | nõuab mitmendat korda, et rakendataks sotsiaalsete investeeringute pakett, mis hõlmab järgmist: teatis sotsiaalsete investeeringute kohta majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks, soovitus „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist” ning komisjoni talituste töödokumendid demograafiliste ja sotsiaalsete suundumuste näitajate kohta, tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta, üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta, pikaajalise hoolduse kohta vananevas ühiskonnas, kodutuse vastu võitlemise kohta Euroopa Liidus, tervisesse investeerimise kohta ja sotsiaalsete investeeringute kohta Euroopa Sotsiaalfondi kaudu; |
| --- | --- |

30.

nõuab mitmendat korda, et rakendataks sotsiaalsete investeeringute pakett, mis hõlmab järgmist: teatis sotsiaalsete investeeringute kohta majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks, soovitus „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist” ning komisjoni talituste töödokumendid demograafiliste ja sotsiaalsete suundumuste näitajate kohta, tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta, üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta, pikaajalise hoolduse kohta vananevas ühiskonnas, kodutuse vastu võitlemise kohta Euroopa Liidus, tervisesse investeerimise kohta ja sotsiaalsete investeeringute kohta Euroopa Sotsiaalfondi kaudu;

| 31. | märgib, et Euroopa poolaasta ajakava ja menetlused on kujunenud nii, et Euroopa Parlamendile ei ole tsüklis tagatud ametlikku rolli ega seetõttu ka piisavalt aega aruteluks enne Euroopa Ülemkogu kevadist kohtumist; |
| --- | --- |

31.

märgib, et Euroopa poolaasta ajakava ja menetlused on kujunenud nii, et Euroopa Parlamendile ei ole tsüklis tagatud ametlikku rolli ega seetõttu ka piisavalt aega aruteluks enne Euroopa Ülemkogu kevadist kohtumist;

| 32. | kutsub liikmesriike üles kõrvaldama füüsilisest isikust ettevõtjatele, mikroettevõtjatele ja VKEdele kehtestatud tarbetu halduskoormuse ja bürokraatia ning lihtsustama idufirmadele ettenähtud tingimusi; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles kõrvaldama füüsilisest isikust ettevõtjatele, mikroettevõtjatele ja VKEdele kehtestatud tarbetu halduskoormuse ja bürokraatia ning lihtsustama idufirmadele ettenähtud tingimusi;

| 33. | rõhutab vajadust nihutada maksukoormus tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust nihutada maksukoormus tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist;

| 34. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama ja täiustama tööjõu liikuvuse mehhanisme, eelkõige Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES ja riiklikke tööturuasutusi, et suurendada üldist, sh noorte tööhõivet; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama ja täiustama tööjõu liikuvuse mehhanisme, eelkõige Euroopa tööalase liikuvuse portaali EURES ja riiklikke tööturuasutusi, et suurendada üldist, sh noorte tööhõivet;

| 35. | märgib, et strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid tuleb alles saavutada, ja usub, et nende eesmärkide saavutamiseks tuleks praeguse lõhe ületamiseks võtta tugevamaid meetmeid; kutsub seetõttu komisjoni üles algatama vahekokkuvõtte raames Euroopa poolaasta läbivaatamise avaliku konsultatsiooni, et parandada selle tulemuslikkust ja legitiimsust, arvestades seda, et Euroopa poolaasta protsess peaks aitama strateegiat „Euroopa 2020” ellu viia; |
| --- | --- |

35.

märgib, et strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid tuleb alles saavutada, ja usub, et nende eesmärkide saavutamiseks tuleks praeguse lõhe ületamiseks võtta tugevamaid meetmeid; kutsub seetõttu komisjoni üles algatama vahekokkuvõtte raames Euroopa poolaasta läbivaatamise avaliku konsultatsiooni, et parandada selle tulemuslikkust ja legitiimsust, arvestades seda, et Euroopa poolaasta protsess peaks aitama strateegiat „Euroopa 2020” ellu viia;

| 36. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et Euroopa Ülemkogu ei arutanud 20.–21. märtsil 2014. aastal toimunud strateegia „Euroopa 2020” hindamise esialgse arutelu raames vaesuse vähendamise alast peamist eesmärki; |
| --- | --- |

36.

väljendab kahetsust asjaolu pärast, et Euroopa Ülemkogu ei arutanud 20.–21. märtsil 2014. aastal toimunud strateegia „Euroopa 2020” hindamise esialgse arutelu raames vaesuse vähendamise alast peamist eesmärki;

| 37. | kutsub komisjoni üles töötama välja strateegia, mis toetaks liikmesriike kodutuse probleemiga tegelemisel integreeritud poliitika ja asjakohaste sotsiaalsete investeeringute abil; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles töötama välja strateegia, mis toetaks liikmesriike kodutuse probleemiga tegelemisel integreeritud poliitika ja asjakohaste sotsiaalsete investeeringute abil;

| 38. | rõhutab, et ebavõrdsuse kasvuga, mis on ELis tajutav ja dokumenteeritud poolaasta riigipõhistes aruannetes, kaasnevad suured ohud demokraatiale; juhib tähelepanu IMFi ja ILO hoiatustele, et ebavõrdsuse edasine suurenemine ELis võib meie ühiskonna tasakaalust välja viia; kordab oma nõuet kaugeleulatuvamate eesmärkide ning täpsemate ja objektiivsemate mõõtmismeetodite järele, pidades silmas ebavõrdsuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamist, seda nii liikmesriikide siseselt kui ka liikmesriikide vahel, võttes eelkõige arvesse teatavates liikmesriikides suurenevaid sotsiaalseid erinevusi; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et ebavõrdsuse kasvuga, mis on ELis tajutav ja dokumenteeritud poolaasta riigipõhistes aruannetes, kaasnevad suured ohud demokraatiale; juhib tähelepanu IMFi ja ILO hoiatustele, et ebavõrdsuse edasine suurenemine ELis võib meie ühiskonna tasakaalust välja viia; kordab oma nõuet kaugeleulatuvamate eesmärkide ning täpsemate ja objektiivsemate mõõtmismeetodite järele, pidades silmas ebavõrdsuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamist, seda nii liikmesriikide siseselt kui ka liikmesriikide vahel, võttes eelkõige arvesse teatavates liikmesriikides suurenevaid sotsiaalseid erinevusi;

| 39. | kutsub liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et peatada vaesusriski ja sotsiaalse tõrjutuse riski määrade tõusutrend, et täita strateegia „Euroopa 2020” üks peamine eesmärk, milleks on aidata vähemalt 20 miljonit inimest vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohust välja; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et peatada vaesusriski ja sotsiaalse tõrjutuse riski määrade tõusutrend, et täita strateegia „Euroopa 2020” üks peamine eesmärk, milleks on aidata vähemalt 20 miljonit inimest vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohust välja;

| 40. | kutsub liikmesriike üles tagama ühiskonna kõige haavatavamatele liikmetele juurdepääsu tööturule ning piisavale sotsiaalkindlustusele; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles tagama ühiskonna kõige haavatavamatele liikmetele juurdepääsu tööturule ning piisavale sotsiaalkindlustusele;

| 41. | kutsub komisjoni üles võtma uusi konkreetseid meetmeid haridus- ja innovatsioonipoliitika valdkondades, et tugevdada majanduskasvu ja ebavõrdsusvastase võitluse vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni üles võtma uusi konkreetseid meetmeid haridus- ja innovatsioonipoliitika valdkondades, et tugevdada majanduskasvu ja ebavõrdsusvastase võitluse vastastikust täiendavust;

| 42. | nõuab, et strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte tegemisel seataks alleesmärgiks laste vaesuse vähendamine; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte tegemisel seataks alleesmärgiks laste vaesuse vähendamine;

| 43. | nõuab seetõttu, et liikmesriikide vaesuse määra mõõtmiseks kasutataks objektiivseid vaesusnäitajaid, et aidata teha kindlaks tõrjutuse ohus olevad inimesed; |
| --- | --- |

43.

nõuab seetõttu, et liikmesriikide vaesuse määra mõõtmiseks kasutataks objektiivseid vaesusnäitajaid, et aidata teha kindlaks tõrjutuse ohus olevad inimesed;

| 44. | tuletab siiski meelde, et vaesusnäitaja ei anna mingeid otseseid tõendeid sotsiaalse tõrjutuse kogemise kohta, ja nõuab seetõttu tajutud sotsiaalse tõrjutuse paremat mõõtmist, et paremini mõista sotsiaalse tõrjutuse põhjusi ja seda, milliseid rühmi see eelkõige mõjutab; |
| --- | --- |

44.

tuletab siiski meelde, et vaesusnäitaja ei anna mingeid otseseid tõendeid sotsiaalse tõrjutuse kogemise kohta, ja nõuab seetõttu tajutud sotsiaalse tõrjutuse paremat mõõtmist, et paremini mõista sotsiaalse tõrjutuse põhjusi ja seda, milliseid rühmi see eelkõige mõjutab;

| 45. | tunnistab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vastutavad strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamise eest liikmesriigid ja EL toetab neid nendepoolsete meetmete võtmisel; on seisukohal, et vastastikuse hindamise ja parimate tavade jagamise kaudu võib see protsess aidata liikmesriikidel teostada vajalikke struktuurireforme, suurendada tööturu paindlikkust ja tagada ettevõtjatele töökohtade loomise tingimused; rõhutab siiski liikmesriikide õigeaegse tegutsemise tähtsust, sest tegevusetusel oleksid tõsised tagajärjed kogu ELi ulatuses; nõuab liikmesriikide parlamentide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist riiklike reformikavade väljatöötamisse ja rakendamisse, sealhulgas mitmetasandilise halduskorralduse kaudu; |
| --- | --- |

45.

tunnistab, et vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele vastutavad strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamise eest liikmesriigid ja EL toetab neid nendepoolsete meetmete võtmisel; on seisukohal, et vastastikuse hindamise ja parimate tavade jagamise kaudu võib see protsess aidata liikmesriikidel teostada vajalikke struktuurireforme, suurendada tööturu paindlikkust ja tagada ettevõtjatele töökohtade loomise tingimused; rõhutab siiski liikmesriikide õigeaegse tegutsemise tähtsust, sest tegevusetusel oleksid tõsised tagajärjed kogu ELi ulatuses; nõuab liikmesriikide parlamentide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist riiklike reformikavade väljatöötamisse ja rakendamisse, sealhulgas mitmetasandilise halduskorralduse kaudu;

| 46. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2014.–2020. aastaks vastu võetud mitmeaastane finantsraamistik, mille eelarveeraldis on 960 miljardit eurot, kujutas endast kõigi aegade esimest ELi eelarve netosumma vähendamist; on seisukohal, et mitmeaastane finantsraamistik ei ole piisav, et aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” tööhõive- ja sotsiaaleesmärke; peab seetõttu mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamist ülimalt tähtsaks, et kujundada ELi kulutuste strateegiline suunitlus ümber töökohti loova majanduse taastumist toetavaks; |
| --- | --- |

46.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et 2014.–2020. aastaks vastu võetud mitmeaastane finantsraamistik, mille eelarveeraldis on 960 miljardit eurot, kujutas endast kõigi aegade esimest ELi eelarve netosumma vähendamist; on seisukohal, et mitmeaastane finantsraamistik ei ole piisav, et aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” tööhõive- ja sotsiaaleesmärke; peab seetõttu mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamist ülimalt tähtsaks, et kujundada ELi kulutuste strateegiline suunitlus ümber töökohti loova majanduse taastumist toetavaks;

| 47. | tuletab meelde tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni rolli Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendite (sealhulgas 20 % suurune osa, mis on ette nähtud sotsiaalse kaasatuse toetamiseks) tulemusliku kasutamise jälgimisel ja selle jälgimisel, kui tulemuslikult on liikmesriigid seda investeeringuallikat kasutanud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni rolli Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendite (sealhulgas 20 % suurune osa, mis on ette nähtud sotsiaalse kaasatuse toetamiseks) tulemusliku kasutamise jälgimisel ja selle jälgimisel, kui tulemuslikult on liikmesriigid seda investeeringuallikat kasutanud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks;

| 48. | rõhutab, et vaesuse vähendamise ning tööhõive- ja haridusalaseid eesmärke tuleb jälgida täpsemalt ning võrreldav statistika tuleks koostada õigeaegsemalt; nõuab seetõttu reaalajas esitatavaid andmeid tööpuuduse kohta ja vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohu näitajaid eelkõige NUTS 3 tasandil, et hinnata riikide tööturgude tegelikku olukorda; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et vaesuse vähendamise ning tööhõive- ja haridusalaseid eesmärke tuleb jälgida täpsemalt ning võrreldav statistika tuleks koostada õigeaegsemalt; nõuab seetõttu reaalajas esitatavaid andmeid tööpuuduse kohta ja vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohu näitajaid eelkõige NUTS 3 tasandil, et hinnata riikide tööturgude tegelikku olukorda;

| 49. | palub komisjonil kehtestada strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte raames noorte tööhõive erieesmärgi ja/või koondsuunise; |
| --- | --- |

49.

palub komisjonil kehtestada strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõtte raames noorte tööhõive erieesmärgi ja/või koondsuunise;

| 50. | nõuab, et lisaks sotsiaalpartneritele ka kodanikuühiskonnaga peetavad sisukad konsultatsioonid kujuneksid strateegia „Euroopa 2020” alaliseks osaks protsessi kõikides etappides; kutsub komisjoni üles koostama niisuguseks menetluseks suunised; |
| --- | --- |

50.

nõuab, et lisaks sotsiaalpartneritele ka kodanikuühiskonnaga peetavad sisukad konsultatsioonid kujuneksid strateegia „Euroopa 2020” alaliseks osaks protsessi kõikides etappides; kutsub komisjoni üles koostama niisuguseks menetluseks suunised;

| 51. | rõhutab, et tõeline konsulteerimine kodanikuühiskonna sidusrühmadega mitte ainult ei suurendaks protsessi demokraatlikku legitiimsust ning võimalusi, et kodanikud reformid heaks kiidavad ja et reformid edukalt rakendatakse, vaid see võib ühtlasi tugevdada reformide hindamise tõendusbaasi; on veendunud, et selleks tuleks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise iga-aastane kohtumine viia paremini vastavusse Euroopa poolaastaga; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et tõeline konsulteerimine kodanikuühiskonna sidusrühmadega mitte ainult ei suurendaks protsessi demokraatlikku legitiimsust ning võimalusi, et kodanikud reformid heaks kiidavad ja et reformid edukalt rakendatakse, vaid see võib ühtlasi tugevdada reformide hindamise tõendusbaasi; on veendunud, et selleks tuleks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise iga-aastane kohtumine viia paremini vastavusse Euroopa poolaastaga;

| 52. | palub komisjonil enne strateegia vahekokkuvõtet käsitlevate konkreetsete ettepanekute avaldamist võtta arvesse käimasoleva avaliku konsultatsiooni tulemust; nõuab samuti kindlalt, et Euroopa Parlamendiga tuleb lõplike otsuste asjus konsulteerida enne nende vastuvõtmist; |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil enne strateegia vahekokkuvõtet käsitlevate konkreetsete ettepanekute avaldamist võtta arvesse käimasoleva avaliku konsultatsiooni tulemust; nõuab samuti kindlalt, et Euroopa Parlamendiga tuleb lõplike otsuste asjus konsulteerida enne nende vastuvõtmist;

| 53. | nõuab kindlameelsust kliimamuutuste ja energiasäästvusega seotud eesmärkide saavutamisel, sest need on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu lahutamatud osad; |
| --- | --- |

53.

nõuab kindlameelsust kliimamuutuste ja energiasäästvusega seotud eesmärkide saavutamisel, sest need on aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu lahutamatud osad;

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Ülemkogule. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Ülemkogule.

---

(1)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 57.

(2)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 57.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0010.

(4)  Eurostat, ELi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaade, september 2014.

(5)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 81.

---

Kolmapäev, 26. november 2014

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/27

---

P8_TA(2014)0063

ÜRO kliimamuutuste konverents 2014 – COP 20 Peruus Limas (1.-12. detsember 2014)

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta resolutsioon 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (2014/2777(RSP))

(2016/C 289/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 13. konverentsi (COP 13) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 3. konverentsi (CMP 3), mis peeti Balil 2007. aastal, ning Bali tegevuskava (otsus 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 13. konverentsi (COP 13) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 3. konverentsi (CMP 3), mis peeti Balil 2007. aastal, ning Bali tegevuskava (otsus 1/COP 13),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (CMP5), mis peeti Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembril 2009. aastal, ning Kopenhaageni kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (CMP5), mis peeti Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembril 2009. aastal, ning Kopenhaageni kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (COP 16) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 6. konverentsi (CMP6), mis peeti Mehhikos Cancúnis 29. novembrist10. detsembrini 2010. aastal, ning Cancúni kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (COP 16) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 6. konverentsi (CMP6), mis peeti Mehhikos Cancúnis 29. novembrist10. detsembrini 2010. aastal, ning Cancúni kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 7. konverentsi (CMP 7), mis peeti Lõuna-Aafrikas Durbanis 28. novembrist9. detsembrini 2011. aastal, ning eriti Durbani tõhustatud meetmete platvormiga seotud otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 17. konverentsi (COP 17) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 7. konverentsi (CMP 7), mis peeti Lõuna-Aafrikas Durbanis 28. novembrist9. detsembrini 2011. aastal, ning eriti Durbani tõhustatud meetmete platvormiga seotud otsuseid,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 18. konverentsi (COP 18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP8), mis peeti Kataris Dohas 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal, ning Doha kliimavärava kokkuleppe vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 18. konverentsi (COP 18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP8), mis peeti Kataris Dohas 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal, ning Doha kliimavärava kokkuleppe vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 19. konverentsi (COP 19) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 9. konverentsi (CMP9), mis peeti Poolas Varssavis 11.–23. novembril 2013. aastal, ning kahju ja kahjustusi käsitleva Varssavi rahvusvahelise mehhanismi loomist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 19. konverentsi (COP 19) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 9. konverentsi (CMP9), mis peeti Poolas Varssavis 11.–23. novembril 2013. aastal, ning kahju ja kahjustusi käsitleva Varssavi rahvusvahelise mehhanismi loomist,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 20. konverentsi (COP 20) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 10. konverentsi (CMP10), mis toimub Peruus Limas 1.–12. detsembril 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 20. konverentsi (COP 20) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 10. konverentsi (CMP10), mis toimub Peruus Limas 1.–12. detsembril 2014. aastal,

| — | võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta rohelist raamatut „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030” (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. märtsi 2013. aasta rohelist raamatut „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030” (COM(2013)0169),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (1),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) (2), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP 15) tulemuste kohta (3), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta (4), 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Durbanis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 17) kohta (5), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Kataris Dohas toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 18) kohta (6) ning 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Poolas Varssavis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) (2), 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP 15) tulemuste kohta (3), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta (4), 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Durbanis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 17) kohta (5), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Kataris Dohas toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 18) kohta (6) ning 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni Poolas Varssavis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 19) kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (8), 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (9) ja 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (8), 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooni „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” (9) ja 5. veebruari 2014. aasta resolutsiooni kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2013. aasta konsultatiivset teatist „2015. aasta rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe: rahvusvahelise kliimapoliitika kujundamine alates 2020. aastast” (SWD(2013)0097), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2013. aasta konsultatiivset teatist „2015. aasta rahvusvaheline kliimamuutust käsitlev kokkulepe: rahvusvahelise kliimapoliitika kujundamine alates 2020. aastast” (SWD(2013)0097),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 2012. aasta järeldusi COP 17/CMP7 järelmeetmete kohta, 15. mai 2012. aasta järeldusi kliimameetmete rahastamise ja kiire rahastamise kohta, 18. juuli 2011. aasta ja 24. juuni 2013. aasta järeldusi kliimadiplomaatia kohta ning 15. oktoobri 2013. aasta järeldusi ELi ja selle liikmesriikide võetud kohustuse kohta suurendada kliimameetmete rahastamise kasutuselevõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 2012. aasta järeldusi COP 17/CMP7 järelmeetmete kohta, 15. mai 2012. aasta järeldusi kliimameetmete rahastamise ja kiire rahastamise kohta, 18. juuli 2011. aasta ja 24. juuni 2013. aasta järeldusi kliimadiplomaatia kohta ning 15. oktoobri 2013. aasta järeldusi ELi ja selle liikmesriikide võetud kohustuse kohta suurendada kliimameetmete rahastamise kasutuselevõtmist,

| — | võttes arvesse 2013. aasta aprillis avaldatud dokumenti „Kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia” ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta aprillis avaldatud dokumenti „Kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia” ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2012. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2012. aastal”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2012. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2012. aastal”,

| — | võttes arvesse Maailmapanga aruandeid „Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided” („Keerake küte maha: miks tuleb vältida 4 oC võrra soojemat maailma”), „Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impacts, and the Case for Resilience” („Keerake küte maha: äärmuslikud kliimanähtused, piirkondlik mõju ja vastupanuvõime küsimus”) ning „Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action („Kliimamuutust arvestav areng: kliimameetmete kasu kokku arvestamine”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga aruandeid „Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided” („Keerake küte maha: miks tuleb vältida 4 oC võrra soojemat maailma”), „Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impacts, and the Case for Resilience” („Keerake küte maha: äärmuslikud kliimanähtused, piirkondlik mõju ja vastupanuvõime küsimus”) ning „Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action („Kliimamuutust arvestav areng: kliimameetmete kasu kokku arvestamine”),

| — | võttes arvesse ülemaailmse majandus- ja kliimakomisjoni aruannet „Better Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report” („Parem majanduskasv, parem kliima: uus kliimamajanduse aruanne”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse majandus- ja kliimakomisjoni aruannet „Better Growth, Better Climate: The New Climate Economy Report” („Parem majanduskasv, parem kliima: uus kliimamajanduse aruanne”),

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 5. hindamisaruande (AR5) töörühma kolme aruannet ja kokkuvõtvat aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 5. hindamisaruande (AR5) töörühma kolme aruannet ja kokkuvõtvat aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni kutset kõikidele riigipeadele osaleda 2014. aasta septembris toimuval kliimamuutuste teemalisel tippkohtumisel, et teha kindlaks kohustused seoses kliimamuutusi käsitlevate edasiste meetmetega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni kutset kõikidele riigipeadele osaleda 2014. aasta septembris toimuval kliimamuutuste teemalisel tippkohtumisel, et teha kindlaks kohustused seoses kliimamuutusi käsitlevate edasiste meetmetega,

| — | võttes arvesse Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni 9. septembril 2014 ilmunud kasvuhoonegaaside bülletääni nr 10, samuti ühenduse Social PreCOP 4.–7. novembril 2014. aastal Venezuelas toimunud kliimamuutuste teemalise kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni 9. septembril 2014 ilmunud kasvuhoonegaaside bülletääni nr 10, samuti ühenduse Social PreCOP 4.–7. novembril 2014. aastal Venezuelas toimunud kliimamuutuste teemalise kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kliimamuutused on tõsine ja potentsiaalselt pöördumatu oht inimühiskonnale, elurikkusele ja meie planeedile ning seetõttu tuleb kõigil osalistel selle probleemiga tegeleda rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutused on tõsine ja potentsiaalselt pöördumatu oht inimühiskonnale, elurikkusele ja meie planeedile ning seetõttu tuleb kõigil osalistel selle probleemiga tegeleda rahvusvahelisel tasandil;

| B. | arvestades, et kliimamuutus ohustab seninägematul määral biosfääri, vee ja toidu varusid ja kättesaadavust, eriti enamiku maailmajagude vaeste elanike jaoks, ning inimeste tervist, elatusvahendeid ja majandusarengut kogu maailmas; arvestades, et kliimamuutusega seotud arengusuunad võivad destabiliseerida kogukondi ja terveid ühiskondi, vallandada problemaatilisi rändevoogusid ning tekitada või teravdada pingeid ja konflikte; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutus ohustab seninägematul määral biosfääri, vee ja toidu varusid ja kättesaadavust, eriti enamiku maailmajagude vaeste elanike jaoks, ning inimeste tervist, elatusvahendeid ja majandusarengut kogu maailmas; arvestades, et kliimamuutusega seotud arengusuunad võivad destabiliseerida kogukondi ja terveid ühiskondi, vallandada problemaatilisi rändevoogusid ning tekitada või teravdada pingeid ja konflikte;

| C. | arvestades, et kliima muutumine on mõjutanud viimastel aastakümnetel looduslikke ja inimsüsteeme kõikidel kontinentidel ja ookeanides; arvestades, et sademete hulga muutumine või lume ja jää sulamine muudavad paljudes piirkondades hüdrosüsteeme ning mõjutavad veevarude hulka ja kvaliteeti; arvestades, et peaaegu kõikjal maailmas kahanevad kliimamuutuste tõttu liustikud, mis mõjutab äravoolu ja veevarusid allavoolu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kliima muutumine on mõjutanud viimastel aastakümnetel looduslikke ja inimsüsteeme kõikidel kontinentidel ja ookeanides; arvestades, et sademete hulga muutumine või lume ja jää sulamine muudavad paljudes piirkondades hüdrosüsteeme ning mõjutavad veevarude hulka ja kvaliteeti; arvestades, et peaaegu kõikjal maailmas kahanevad kliimamuutuste tõttu liustikud, mis mõjutab äravoolu ja veevarusid allavoolu;

| D. | arvestades, et kliimamuutuste tagajärjed mõjutavad ka planeedi taime- ja loomariiki; arvestades, et paljud maismaa-, magevee- ja mereliigid on kliimamuutuste tõttu muutnud oma geograafilisi piire, aastaaegadest sõltuvat tegevust ja rändemudeleid, muutunud on ka liikide arvukus ning liikidevahelised suhted; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kliimamuutuste tagajärjed mõjutavad ka planeedi taime- ja loomariiki; arvestades, et paljud maismaa-, magevee- ja mereliigid on kliimamuutuste tõttu muutnud oma geograafilisi piire, aastaaegadest sõltuvat tegevust ja rändemudeleid, muutunud on ka liikide arvukus ning liikidevahelised suhted;

| E. | arvestades, et 2014. aastal valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 5. hindamisaruande (IPCC AR5) töörühmade aruannetes esitatud teaduslike tõendite kohaselt on kliima soojenemine ühemõtteliselt selge; kliimamuutus toimub ja alates 20. sajandi keskpaigast täheldatud kliima soojenemise peamiseks põhjuseks on inimtegevus; ulatuslik ja oluline kliimamuutustest tingitud mõju looduslikele süsteemidele ja inimestele on selgelt näha kõikidel kontinentidel ja ookeanides; kasvuhoonegaaside heitkoguste jätkuv paiskamine keskkonda tekitab edasisi muutusi maismaal, atmosfääris ja ookeanides maailma kõigis piirkondades; kliimamuutus mõjutab tulevikus kõiki riike, sõltumata nende jõukusest; aastatel 2000–2010 olid maailma kasvuhoonegaaside heitkogused inimkonna ajaloo suurimad; kui kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ei võeta olulisi ülemaailmseid leevendusmeetmeteid, võib maailma keskmine temperatuur olla sajandi lõpuks kuni 5 oC võrra kõrgem; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma järeldustest nähtub, et mõned kliimamuutustega seotud ohud on märkimisväärsed ja suurenevad ebaproportsionaalselt, kui temperatuur tõuseb vahemikus 1 oC ja 2 oC; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2014. aastal valitsustevahelise kliimamuutuste rühma 5. hindamisaruande (IPCC AR5) töörühmade aruannetes esitatud teaduslike tõendite kohaselt on kliima soojenemine ühemõtteliselt selge; kliimamuutus toimub ja alates 20. sajandi keskpaigast täheldatud kliima soojenemise peamiseks põhjuseks on inimtegevus; ulatuslik ja oluline kliimamuutustest tingitud mõju looduslikele süsteemidele ja inimestele on selgelt näha kõikidel kontinentidel ja ookeanides; kasvuhoonegaaside heitkoguste jätkuv paiskamine keskkonda tekitab edasisi muutusi maismaal, atmosfääris ja ookeanides maailma kõigis piirkondades; kliimamuutus mõjutab tulevikus kõiki riike, sõltumata nende jõukusest; aastatel 2000–2010 olid maailma kasvuhoonegaaside heitkogused inimkonna ajaloo suurimad; kui kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ei võeta olulisi ülemaailmseid leevendusmeetmeteid, võib maailma keskmine temperatuur olla sajandi lõpuks kuni 5 oC võrra kõrgem; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma järeldustest nähtub, et mõned kliimamuutustega seotud ohud on märkimisväärsed ja suurenevad ebaproportsionaalselt, kui temperatuur tõuseb vahemikus 1 oC ja 2 oC;

| F. | arvestades, et IPCC 5. hindamisaruandes (AR5) jõuti järeldusele, et kui on tõenäoline võimalus hoida maakera keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC, siis on maailmas pärast 2011. aastat kasutadaolev süsinikdioksiidi eelarve 1 010 gigatonni, samas kui praegune heitkoguste tase maailmas on ligikaudu 36 gigatonni CO2, ning järelikult ammendatakse 2 oC eesmärgile vastav ülemaailmne süsinikdioksiidi eelarve 28 aastaga, kui heitkogused püsivad praegusel tasemel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et IPCC 5. hindamisaruandes (AR5) jõuti järeldusele, et kui on tõenäoline võimalus hoida maakera keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC, siis on maailmas pärast 2011. aastat kasutadaolev süsinikdioksiidi eelarve 1 010 gigatonni, samas kui praegune heitkoguste tase maailmas on ligikaudu 36 gigatonni CO2, ning järelikult ammendatakse 2 oC eesmärgile vastav ülemaailmne süsinikdioksiidi eelarve 28 aastaga, kui heitkogused püsivad praegusel tasemel;

| G. | arvestades, et rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärk hoida ülemaailmne soojenemine alla 2 oC on sama tähtis kui varemgi; arvestades, et IPCC 5. hindamisaruandes on selgelt öeldud, et meil tuleb 2050. aastaks kliimamuutusi nö agressiivselt leevendada, et hoida ülemaailmne temperatuuri tõus alla 2 oC; arvestades, et Euroopa Parlament on nõudnud kokkulepet, et süsinikdioksiidi heitkogused maailmas 2050. aastaks järk-järgult kaotada ning arvestades, et selleks on vaja, et kasvuhoonegaaside heitkogused jõuaksid kiiresti tipptasemeni ning hakkaksid siis kindlalt alanema; arvestades, et sellist pööret kasvutrendis ei ole lähiajal oodata ning et kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris suurenes 2013. aastal kiiremini kui ühelgi muul aastal pärast 1984. aastat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahvusvaheliselt kokku lepitud eesmärk hoida ülemaailmne soojenemine alla 2 oC on sama tähtis kui varemgi; arvestades, et IPCC 5. hindamisaruandes on selgelt öeldud, et meil tuleb 2050. aastaks kliimamuutusi nö agressiivselt leevendada, et hoida ülemaailmne temperatuuri tõus alla 2 oC; arvestades, et Euroopa Parlament on nõudnud kokkulepet, et süsinikdioksiidi heitkogused maailmas 2050. aastaks järk-järgult kaotada ning arvestades, et selleks on vaja, et kasvuhoonegaaside heitkogused jõuaksid kiiresti tipptasemeni ning hakkaksid siis kindlalt alanema; arvestades, et sellist pööret kasvutrendis ei ole lähiajal oodata ning et kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris suurenes 2013. aastal kiiremini kui ühelgi muul aastal pärast 1984. aastat;

| H. | arvestades, et Kyoto protokolli raames vähendas EL 2012. aastaks oma heitkoguseid võrreldes 1990. aastaga 19 %, samas kui ELi SKP kasvas enam kui 45 %, ning selle tulemusel vähendas EL ajavahemikus 1990–2012 oma keskmist kasvuhoonegaaside heitemahukust peaaegu poole võrra ja vähendas heitkoguseid inimese kohta 25 % – 9 CO2 -ekvivalenttonnini (sealhulgas kõik gaasid ja heiteallikad, välja arvatud kasvuhoonegaaside sidujad); arvestades, et seda tuleks arvesse võtta nii 2020. aasta eelseid kliimaeesmärke arutades kui ka valmistudes 2030. aasta ambitsioonikateks eesmärkideks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kyoto protokolli raames vähendas EL 2012. aastaks oma heitkoguseid võrreldes 1990. aastaga 19 %, samas kui ELi SKP kasvas enam kui 45 %, ning selle tulemusel vähendas EL ajavahemikus 1990–2012 oma keskmist kasvuhoonegaaside heitemahukust peaaegu poole võrra ja vähendas heitkoguseid inimese kohta 25 % – 9 CO2 -ekvivalenttonnini (sealhulgas kõik gaasid ja heiteallikad, välja arvatud kasvuhoonegaaside sidujad); arvestades, et seda tuleks arvesse võtta nii 2020. aasta eelseid kliimaeesmärke arutades kui ka valmistudes 2030. aasta ambitsioonikateks eesmärkideks;

| I. | arvestades, et paljud riigid astuvad samme tööstus- ja energiasektoris majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmiseks erinevatel põhjustel, nt kliimakaitse, ressursinappus ja -tõhusus, energiajulgeolek, innovatsioon ja konkurentsivõime; arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel tõusid ülemaailmsed CO2 heitkogused 2012. aastal siiski rekordilisele tasemele ning IPCC andmetel tõusevad jätkuvalt maakera keskmine pinnatemperatuur ja merepinna tase; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud riigid astuvad samme tööstus- ja energiasektoris majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmiseks erinevatel põhjustel, nt kliimakaitse, ressursinappus ja -tõhusus, energiajulgeolek, innovatsioon ja konkurentsivõime; arvestades, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel tõusid ülemaailmsed CO2 heitkogused 2012. aastal siiski rekordilisele tasemele ning IPCC andmetel tõusevad jätkuvalt maakera keskmine pinnatemperatuur ja merepinna tase;

| J. | arvestades, et vastavalt International Energy Outlooki 2014. aasta ülevaatele kasvab globaalne energiatarbimine ajavahemikus 2010–2040 56 % võrra (11) ja selle nõudluse rahuldamine tooks kaasa CO2 heitkoguste märkimisväärse kasvu; arvestades, et lisanõudlus ja heitkogused tekivad suures osas tärkava turumajandusega riikides; arvestades, et vastavalt IMFi andmetele on maailmas fossiilkütuseid subsideeritud kokku 1,9 triljoni USD ulatuses ning et peamiste subsideerijate USA, Hiina ja Venemaa arvele langeb umbes pool neist toetustest (12); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt International Energy Outlooki 2014. aasta ülevaatele kasvab globaalne energiatarbimine ajavahemikus 2010–2040 56 % võrra (11) ja selle nõudluse rahuldamine tooks kaasa CO2 heitkoguste märkimisväärse kasvu; arvestades, et lisanõudlus ja heitkogused tekivad suures osas tärkava turumajandusega riikides; arvestades, et vastavalt IMFi andmetele on maailmas fossiilkütuseid subsideeritud kokku 1,9 triljoni USD ulatuses ning et peamiste subsideerijate USA, Hiina ja Venemaa arvele langeb umbes pool neist toetustest (12);

| K. | arvestades, et inimtekkelised kasvuhoonegaaside heitkogused on aastatel 1970–2010 pidevalt kasvanud, kusjuures kümnendi absoluutkasv on olnud suurem selle ajavahemiku lõpupoole; arvestades, et fossiilkütuste põletamisest ja tööstusprotsessidest tulenevad heitkogused moodustasid ajavahemikus 1970–2010 kogu kasvuhoonegaaside heitkoguste kasvust 78 % ning aastatel 2000–2010 oli nende osakaal samasugune; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et inimtekkelised kasvuhoonegaaside heitkogused on aastatel 1970–2010 pidevalt kasvanud, kusjuures kümnendi absoluutkasv on olnud suurem selle ajavahemiku lõpupoole; arvestades, et fossiilkütuste põletamisest ja tööstusprotsessidest tulenevad heitkogused moodustasid ajavahemikus 1970–2010 kogu kasvuhoonegaaside heitkoguste kasvust 78 % ning aastatel 2000–2010 oli nende osakaal samasugune;

| L. | arvestades, et kaks maailma suurimat kasvuhoonegaaside tekitajat – Hiina ja USA – karmistasid hiljuti oma kliimapoliitikat ning algatasid arutelu fossiilkütuste kasutuse järk-järgulise kaotamise teemal; arvestades, et EL on võtnud kasutusele tegevuskava, mis viib kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseni 2050. aastaks vähemalt 80 % võrra; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kaks maailma suurimat kasvuhoonegaaside tekitajat – Hiina ja USA – karmistasid hiljuti oma kliimapoliitikat ning algatasid arutelu fossiilkütuste kasutuse järk-järgulise kaotamise teemal; arvestades, et EL on võtnud kasutusele tegevuskava, mis viib kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseni 2050. aastaks vähemalt 80 % võrra;

| M. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ei ole fossiilkütuste toetuste reformi otsustavat rolli veel tunnustanud vaatamata sellele, et nende toetuste kaotamine tooks kliima aspektist olulist kasu, alandades kasvuhoonegaaside heitkoguste kontsentratsiooni stabiliseerimise üldiseid kulusid ja suunates majandust vähem süsinikdioksiidi tekitavatele tegevusaladele; arvestades, et sellega kaasneks ka märkimisväärne kasu keskkonnale ja tervisele, näiteks väheneks kohalik õhusaaste, liiklusummikud, liiklusõnnetused ja teede kahjustamine, samuti innustaks see rohkem investeerima energiatõhususse ja taastuvenergiasse ning ressursse säästvalt majandama; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ei ole fossiilkütuste toetuste reformi otsustavat rolli veel tunnustanud vaatamata sellele, et nende toetuste kaotamine tooks kliima aspektist olulist kasu, alandades kasvuhoonegaaside heitkoguste kontsentratsiooni stabiliseerimise üldiseid kulusid ja suunates majandust vähem süsinikdioksiidi tekitavatele tegevusaladele; arvestades, et sellega kaasneks ka märkimisväärne kasu keskkonnale ja tervisele, näiteks väheneks kohalik õhusaaste, liiklusummikud, liiklusõnnetused ja teede kahjustamine, samuti innustaks see rohkem investeerima energiatõhususse ja taastuvenergiasse ning ressursse säästvalt majandama;

| N. | arvestades, et Maailmapanga andmetel (13) tooks kliimamuutuste vastu võitlemine 2030. aastaks kaasa täiendava SKP kasvu 2,6 triljonit USA dollarit (1,9 triljonit eurot); arvestades, et kliima-alase innovatsiooni rakendamine energia- ja tööstussektorites, eriti energiatõhususe valdkonnas annaks Euroopale kui teerajajale eelised kasvaval ülemaailmsel energiaga seotud toodete ja teenuste turul, luues töökohti, ergutades majanduskasvu, suurendades energiasõltumatust ning tagades kõikidele taskukohased energiahinnad, lahendades samal ajal kütteostuvõimetuse probleemi ja leevendades kliimamuutusi ning aidates liikuda säästva majanduse poole; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Maailmapanga andmetel (13) tooks kliimamuutuste vastu võitlemine 2030. aastaks kaasa täiendava SKP kasvu 2,6 triljonit USA dollarit (1,9 triljonit eurot); arvestades, et kliima-alase innovatsiooni rakendamine energia- ja tööstussektorites, eriti energiatõhususe valdkonnas annaks Euroopale kui teerajajale eelised kasvaval ülemaailmsel energiaga seotud toodete ja teenuste turul, luues töökohti, ergutades majanduskasvu, suurendades energiasõltumatust ning tagades kõikidele taskukohased energiahinnad, lahendades samal ajal kütteostuvõimetuse probleemi ja leevendades kliimamuutusi ning aidates liikuda säästva majanduse poole;

| O. | arvestades, et materjalide korduskasutamise ja ringlussevõtu panus kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse toetab samuti konkurentsivõimelist ringmajandust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et materjalide korduskasutamise ja ringlussevõtu panus kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse toetab samuti konkurentsivõimelist ringmajandust;

| P. | arvestades, et kliimamuutuste poliitika eesmärke saab saavutada ainult siis, kui nii arenenud kui ka arenguriikides on üldine arengukurss keskkonnasäästlikkuse suunas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kliimamuutuste poliitika eesmärke saab saavutada ainult siis, kui nii arenenud kui ka arenguriikides on üldine arengukurss keskkonnasäästlikkuse suunas;

| Q. | arvestades, et arenguriikide püüdlused kliimamuutustega kohaneda ja neid leevendada peavad leidma toetust kogu maailmas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et arenguriikide püüdlused kliimamuutustega kohaneda ja neid leevendada peavad leidma toetust kogu maailmas;

| R. | arvestades, et kliimaga seotud rahalisi probleeme ei saa lahutada ülemaailmse säästva arengu rahastamisest laiemalt; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kliimaga seotud rahalisi probleeme ei saa lahutada ülemaailmse säästva arengu rahastamisest laiemalt;

| S. | arvestades, et oluline edu kliimaprobleemide lahendamisel on otsustava tähtsusega paljude ELi eesmärkide saavutamiseks niisugustes valdkondades nagu keskkond, areng, humanitaarabi, katastroofiohu vähendamine, majandus, välispoliitika, julgeolek ja inimõigused, samuti ELi suunduvate rändevoogude juhtimise seisukohast pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et oluline edu kliimaprobleemide lahendamisel on otsustava tähtsusega paljude ELi eesmärkide saavutamiseks niisugustes valdkondades nagu keskkond, areng, humanitaarabi, katastroofiohu vähendamine, majandus, välispoliitika, julgeolek ja inimõigused, samuti ELi suunduvate rändevoogude juhtimise seisukohast pikemas perspektiivis;

| T. | arvestades, et 2015. aasta järgne arengukava keskendub jätkusuutlikkusele, et aidata lahendada ülemaailmseid probleeme nagu vaesus, ebavõrdsus, tervishoid, varustatus toidu ja veega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 2015. aasta järgne arengukava keskendub jätkusuutlikkusele, et aidata lahendada ülemaailmseid probleeme nagu vaesus, ebavõrdsus, tervishoid, varustatus toidu ja veega;

| U. | arvestades, et tõenäoliselt suurendavad kliimaprobleemid 21. sajandil inimeste ümberasumist; arvestades, et ümberasumise oht kasvab, kui elanikkonnal ei ole maad, esmavajalikku toitu või eluaset; arvestades, et kliimamuutuste tagajärjed paljude riikide esmatähtsatele taristutele ja territoriaalsele terviklikkusele mõjutavad eeldatavasti ka nende riiklikku julgeolekupoliitikat ning väikeste saareriikide ja pika rannikualaga riikide territoriaalset terviklikkust; arvestades, et kliimamuutustest tingitud ümberasumine võib kaudselt suurendada vägivaldsete konfliktide, nt kodusõdade ja rühmitustevaheliste kokkupõrgete ohtu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tõenäoliselt suurendavad kliimaprobleemid 21. sajandil inimeste ümberasumist; arvestades, et ümberasumise oht kasvab, kui elanikkonnal ei ole maad, esmavajalikku toitu või eluaset; arvestades, et kliimamuutuste tagajärjed paljude riikide esmatähtsatele taristutele ja territoriaalsele terviklikkusele mõjutavad eeldatavasti ka nende riiklikku julgeolekupoliitikat ning väikeste saareriikide ja pika rannikualaga riikide territoriaalset terviklikkust; arvestades, et kliimamuutustest tingitud ümberasumine võib kaudselt suurendada vägivaldsete konfliktide, nt kodusõdade ja rühmitustevaheliste kokkupõrgete ohtu;

| V. | arvestades, et hinnangute kohaselt aeglustavad kliimamuutused kogu 21. sajandi vältel majanduskasvu, muudavad vaesuse vähendamise raskemaks, õõnestavad veelgi toiduga kindlustatust ning tugevdavad olemasolevaid vaesuse lõkse ja loovad uusi; arvestades, et kliimamuutuste mõjud tõenäoliselt süvendavad vaesust arenguriikides ja loovad uusi vaesuskoldeid nii arenenud kui ka arenguriikides, kus ebavõrdsus süveneb; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et hinnangute kohaselt aeglustavad kliimamuutused kogu 21. sajandi vältel majanduskasvu, muudavad vaesuse vähendamise raskemaks, õõnestavad veelgi toiduga kindlustatust ning tugevdavad olemasolevaid vaesuse lõkse ja loovad uusi; arvestades, et kliimamuutuste mõjud tõenäoliselt süvendavad vaesust arenguriikides ja loovad uusi vaesuskoldeid nii arenenud kui ka arenguriikides, kus ebavõrdsus süveneb;

| W. | arvestades, et maailm peab tohutule ja keerukale kliimamuutuse probleemile kiiresti reageerima ning muutma järsult leevendamis- ja kohanemismeetmeid, milleks on muuhulgas tarvis järgmist:






  — | Pariisis 2015. aasta detsembris toimuval kliimakonverentsil (COP 21) tuleb saavutada ambitsioonikas, õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe 2020. aasta järgsete kliimameetmete osas, mis vastavad 2 oC eesmärgile ning samas järgivad õigust õiglasele ja jätkusuutlikule arengule; |
| --- | --- | --- |

W.

arvestades, et maailm peab tohutule ja keerukale kliimamuutuse probleemile kiiresti reageerima ning muutma järsult leevendamis- ja kohanemismeetmeid, milleks on muuhulgas tarvis järgmist:

—

Pariisis 2015. aasta detsembris toimuval kliimakonverentsil (COP 21) tuleb saavutada ambitsioonikas, õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe 2020. aasta järgsete kliimameetmete osas, mis vastavad 2 oC eesmärgile ning samas järgivad õigust õiglasele ja jätkusuutlikule arengule;

| — | kiiresti tuleb laiendada ja tugevdada seniseid meetmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramiseks kuni aastani 2020 ja pärast seda, ning |
| --- | --- |

—

kiiresti tuleb laiendada ja tugevdada seniseid meetmeid kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramiseks kuni aastani 2020 ja pärast seda, ning

| — | suurendada arenenud riikide poolset rahastamist kliimamuutuse leevendamiseks, sellega kohanemiseks, tehnoloogia arendamiseks ja tehnosiirdeks ning suutlikkuse suurendamiseks arengumaades kooskõlas Rohelise Kliimafondi loomisega ning kohustusega anda uusi ja täiendavaid rahalisi vahendeid, et jõuda 2020. aastaks summani 100 miljardit USA dollarit aastas, suurendades samal ajal ametlikku arenguabi, et saavutada ammu lubatud tase – 0,7 % kogurahvatulust; |
| --- | --- |

—

suurendada arenenud riikide poolset rahastamist kliimamuutuse leevendamiseks, sellega kohanemiseks, tehnoloogia arendamiseks ja tehnosiirdeks ning suutlikkuse suurendamiseks arengumaades kooskõlas Rohelise Kliimafondi loomisega ning kohustusega anda uusi ja täiendavaid rahalisi vahendeid, et jõuda 2020. aastaks summani 100 miljardit USA dollarit aastas, suurendades samal ajal ametlikku arenguabi, et saavutada ammu lubatud tase – 0,7 % kogurahvatulust;

Vajadus kiiresti tegutseda

| 1. | tunnistab kliimamuutusest tingitud ohtude ülimat suurust ja tõsidust ning väljendab sügavat muret selle pärast, et rahvusvaheline reageering kliimamuutustele on endiselt nõrk; on äärmiselt mures selle pärast, et maailm on ülemaailmse soojenemise 2 oCga piiramisel tõsiselt ajakavast maas, ning palub valitsustel võtta kiiresti konkreetseid meetmeid, et võidelda kliimamuutuste vastu ja sõlmida 2015. aastal Pariisis ülemaailmne kokkulepe selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

1.

tunnistab kliimamuutusest tingitud ohtude ülimat suurust ja tõsidust ning väljendab sügavat muret selle pärast, et rahvusvaheline reageering kliimamuutustele on endiselt nõrk; on äärmiselt mures selle pärast, et maailm on ülemaailmse soojenemise 2 oCga piiramisel tõsiselt ajakavast maas, ning palub valitsustel võtta kiiresti konkreetseid meetmeid, et võidelda kliimamuutuste vastu ja sõlmida 2015. aastal Pariisis ülemaailmne kokkulepe selle eesmärgi saavutamiseks;

| 2. | märgib, et vastavalt IPCC 5. hindamisaruande (AR5) järeldustele on pärast 2011. aastat kasutadaolev süsinikdioksiidi eelarve 1010 gigatonni CO2, juhul kui peaks olema võimalik hoida ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC; rõhutab, et kõik riigid peavad sellesse oma panuse andma ning et meetmete edasilükkamine suurendab kulusid ja vähendab võimalusi; |
| --- | --- |

2.

märgib, et vastavalt IPCC 5. hindamisaruande (AR5) järeldustele on pärast 2011. aastat kasutadaolev süsinikdioksiidi eelarve 1010 gigatonni CO2, juhul kui peaks olema võimalik hoida ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC; rõhutab, et kõik riigid peavad sellesse oma panuse andma ning et meetmete edasilükkamine suurendab kulusid ja vähendab võimalusi;

| 3. | võtab murelikult teadmiseks Tyndalli kliimamuutuste uuringute keskuse uusimad teadusandmed, mis näitavad, et 2014. aastal peaksid CO2 heitkogused jõudma rekordtasemele – 40 miljardit tonni aastas, ning et tulevased summaarsed CO2 heitkogused ei tohi ületada 1 200 miljardit tonni, kui soovitakse vähemalt 66 % tõenäosusega hoida ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC; |
| --- | --- |

3.

võtab murelikult teadmiseks Tyndalli kliimamuutuste uuringute keskuse uusimad teadusandmed, mis näitavad, et 2014. aastal peaksid CO2 heitkogused jõudma rekordtasemele – 40 miljardit tonni aastas, ning et tulevased summaarsed CO2 heitkogused ei tohi ületada 1 200 miljardit tonni, kui soovitakse vähemalt 66 % tõenäosusega hoida ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus alla 2 oC;

| 4. | rõhutab, et 2015. aasta kokkulepe peab vastama eesmärgile vähendada ülemaailmseid heitkoguseid tasemeni, mis on kooskõlas 2 oC süsinikdioksiidi eelarvega ning sellega tuleks püüda süsinikdioksiidi heitkogused maailmas 2050. aastaks järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et 2015. aasta kokkulepe peab vastama eesmärgile vähendada ülemaailmseid heitkoguseid tasemeni, mis on kooskõlas 2 oC süsinikdioksiidi eelarvega ning sellega tuleks püüda süsinikdioksiidi heitkogused maailmas 2050. aastaks järk-järgult kaotada;

| 5. | tuletab meelde, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessis kaalutakse, kuidas toetada pikaajalist eesmärki – temperatuuri tõusu piiramist 1,5 oC tasemele; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessis kaalutakse, kuidas toetada pikaajalist eesmärki – temperatuuri tõusu piiramist 1,5 oC tasemele;

| 6. | juhib tähelepanu ülemaailmse majandus- ja kliimakomisjoni aruande „Parem majanduskasv, parem kliima” järeldusele, et kõikidel riikidel – sõltumata nende sissetulekute tasemest – on võimalik saavutada püsivat majanduskasvu, vähendades samal ajal suuri kliimamuutustega seotud ohtusid; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu ülemaailmse majandus- ja kliimakomisjoni aruande „Parem majanduskasv, parem kliima” järeldusele, et kõikidel riikidel – sõltumata nende sissetulekute tasemest – on võimalik saavutada püsivat majanduskasvu, vähendades samal ajal suuri kliimamuutustega seotud ohtusid;

| 7. | ootab, et komisjoni uus koosseis võtaks ülemaailmse kliimakriisi küsimuses proaktiivse rolli, sh kliimameetmete täiendava rahastamise osas; palub, et komisjon mõistaks, et kliimaga seotud probleemid on üks tema peamisi strateegilisi prioriteete, ning võtaks selle oma tegevuse aluseks kõikidel tasanditel ja kõikides sektorites nii sise- kui välispoliitikas ja meetmetes, muu hulgas investeerides säästvasse põllumajandusse, nagu on soovitanud õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör, ning säästvasse transporti; |
| --- | --- |

7.

ootab, et komisjoni uus koosseis võtaks ülemaailmse kliimakriisi küsimuses proaktiivse rolli, sh kliimameetmete täiendava rahastamise osas; palub, et komisjon mõistaks, et kliimaga seotud probleemid on üks tema peamisi strateegilisi prioriteete, ning võtaks selle oma tegevuse aluseks kõikidel tasanditel ja kõikides sektorites nii sise- kui välispoliitikas ja meetmetes, muu hulgas investeerides säästvasse põllumajandusse, nagu on soovitanud õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör, ning säästvasse transporti;

| 8. | rõhutab, et ülemaailmse kliimamuutuse poliitika aluseks on 1992. aastal toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverents (UNCED) ning et see poliitika on lahutamatu osa üldistest jõupingutustest edendada säästvat arengut kogu maailmas; rõhutab, et kliimamuutuste poliitikat tuleb vaadelda nimetatud laiemas kontekstis ja seoses Rio konverentsi järelmeetmetega, aastatuhande arengueesmärkidega ning 2015. aasta järgse tegevuskavaga; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ülemaailmse kliimamuutuse poliitika aluseks on 1992. aastal toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverents (UNCED) ning et see poliitika on lahutamatu osa üldistest jõupingutustest edendada säästvat arengut kogu maailmas; rõhutab, et kliimamuutuste poliitikat tuleb vaadelda nimetatud laiemas kontekstis ja seoses Rio konverentsi järelmeetmetega, aastatuhande arengueesmärkidega ning 2015. aasta järgse tegevuskavaga;

Durbani platvormi edasiarendamine

| 9. | tuletab meelde ÜRO peasekretäri kokkuvõtet ÜRO kliimatippkohtumisel, milles rõhutati, et paljud liidrid kõikidest piirkondadest ja sõltumata majandusliku arengu tasemest pooldasid seda, et kasvuhoonegaaside heitkoguste tipptase saavutataks enne 2020. aastat ja pärast seda vähendataks heitkoguseid märkimisväärselt, ning et sajandi teist poolt iseloomustaks kliimaneutraalsus; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde ÜRO peasekretäri kokkuvõtet ÜRO kliimatippkohtumisel, milles rõhutati, et paljud liidrid kõikidest piirkondadest ja sõltumata majandusliku arengu tasemest pooldasid seda, et kasvuhoonegaaside heitkoguste tipptase saavutataks enne 2020. aastat ja pärast seda vähendataks heitkoguseid märkimisväärselt, ning et sajandi teist poolt iseloomustaks kliimaneutraalsus;

| 10. | loodab, et EL ja liikmesriigid täidavad Limas toimuval kliimamuutuste konverentsil COP 20 olulist konstruktiivset rolli, et luua vajalikud tingimused eduka ülemaailmse siduva kliimakokkuleppe saavutamiseks 2015. aastal Pariisis; rõhutab, et kõigi riikide valitsused vastutavad kollektiivselt piisavate kliimameetmete võtmise eest, ka tulevaste põlvkondade ees; |
| --- | --- |

10.

loodab, et EL ja liikmesriigid täidavad Limas toimuval kliimamuutuste konverentsil COP 20 olulist konstruktiivset rolli, et luua vajalikud tingimused eduka ülemaailmse siduva kliimakokkuleppe saavutamiseks 2015. aastal Pariisis; rõhutab, et kõigi riikide valitsused vastutavad kollektiivselt piisavate kliimameetmete võtmise eest, ka tulevaste põlvkondade ees;

| 11. | tuletab meelde, et kõik osalised kiitsid Varssavis heaks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsuse 1/CP.19, milles kutsutakse kõiki osalisi üles alustama või tõhustama oma riigis ettevalmistusi riiklikul tasandil kindlaksmääratava panuse andmiseks ja edastama sellekohased dokumendid aegsasti enne osaliste 21. konverentsi (osalistel, kes on selleks valmis, palutakse need edastada 2015. aasta esimese kolme kuu jooksul) viisil, mis aitab suurendada selgust ja läbipaistvust ning võimaldab kavandatavast panusest kergesti aru saada; palub osalistel tagada, et nende riiklikul tasandil kindlaksmääratav panus oleks kooskõlas 2 oC süsinikdioksiidi piiratud eelarvega ning et ülemaailmse heitkoguste tipptasemeni jõutaks võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et kõik osalised kiitsid Varssavis heaks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsuse 1/CP.19, milles kutsutakse kõiki osalisi üles alustama või tõhustama oma riigis ettevalmistusi riiklikul tasandil kindlaksmääratava panuse andmiseks ja edastama sellekohased dokumendid aegsasti enne osaliste 21. konverentsi (osalistel, kes on selleks valmis, palutakse need edastada 2015. aasta esimese kolme kuu jooksul) viisil, mis aitab suurendada selgust ja läbipaistvust ning võimaldab kavandatavast panusest kergesti aru saada; palub osalistel tagada, et nende riiklikul tasandil kindlaksmääratav panus oleks kooskõlas 2 oC süsinikdioksiidi piiratud eelarvega ning et ülemaailmse heitkoguste tipptasemeni jõutaks võimalikult kiiresti;

| 12. | kutsub Lima konverentsil osalejaid üles leppima kokku eelnevates teabenõuetes, nii et riiklikul tasandil kindlaksmääratavad panused oleksid läbipaistvad, mõõdetavad ja võrreldavad – ning diferentseeritud vastavalt panuse liigile; palub samuti, et Lima konverentsil osalejad lepiksid kokku hindamisfaasis enne Pariisi konverentsi, et kaaluda, kas kõikidest esitatud riiklikul tasandil kindlaksmääratavatest panustest kokku piisab „alla 2 oC” eesmärgi täitmiseks ja kas need on eraldi võetuna õiglased; |
| --- | --- |

12.

kutsub Lima konverentsil osalejaid üles leppima kokku eelnevates teabenõuetes, nii et riiklikul tasandil kindlaksmääratavad panused oleksid läbipaistvad, mõõdetavad ja võrreldavad – ning diferentseeritud vastavalt panuse liigile; palub samuti, et Lima konverentsil osalejad lepiksid kokku hindamisfaasis enne Pariisi konverentsi, et kaaluda, kas kõikidest esitatud riiklikul tasandil kindlaksmääratavatest panustest kokku piisab „alla 2 oC” eesmärgi täitmiseks ja kas need on eraldi võetuna õiglased;

| 13. | rõhutab, et riigid, kes on juba võtnud kõigi majandussektorite heitkoguste vähendamise kohustuse, peaksid heitkoguseid veelgi vähendama, ning teised, eelkõige suurimad saastajad ning suurimate kohustuste ja suutlikkusega riigid, peaksid samuti võtma kõigi majandussektorite heitkoguste vähendamise kohustuse, millega kehtestatakse heitkoguste piirmäärad ja vähendatakse kasvuhoonegaaside heitemahukust; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et riigid, kes on juba võtnud kõigi majandussektorite heitkoguste vähendamise kohustuse, peaksid heitkoguseid veelgi vähendama, ning teised, eelkõige suurimad saastajad ning suurimate kohustuste ja suutlikkusega riigid, peaksid samuti võtma kõigi majandussektorite heitkoguste vähendamise kohustuse, millega kehtestatakse heitkoguste piirmäärad ja vähendatakse kasvuhoonegaaside heitemahukust;

| 14. | nõuab, et ELi kliimapoliitikat elavdataks ja lepitaks kiiresti kokku ambitsioonikates, siduvates eesmärkides heitkoguste piiramise, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate (v.a sotsiaalselt ja ökoloogiliselt kahjulikud biokütused) kasutamise osas 2030. aastaks, mis aitaks rahvusvahelisi kliimakõnelusi elavdada ning oleks kooskõlas ELi lubadusega vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80–95 % alla 1990. aasta taset; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et ELi kliimapoliitikat elavdataks ja lepitaks kiiresti kokku ambitsioonikates, siduvates eesmärkides heitkoguste piiramise, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate (v.a sotsiaalselt ja ökoloogiliselt kahjulikud biokütused) kasutamise osas 2030. aastaks, mis aitaks rahvusvahelisi kliimakõnelusi elavdada ning oleks kooskõlas ELi lubadusega vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80–95 % alla 1990. aasta taset;

| 15. | kordab, et ambitsioonikas uus kliima- ja energiaraamistik kuni 2030. aastani võimaldab ELil säilitada eestvedaja positsiooni ning võiks innustada ka rahvusvahelisi partnereid oma ambitsioone suurendama; |
| --- | --- |

15.

kordab, et ambitsioonikas uus kliima- ja energiaraamistik kuni 2030. aastani võimaldab ELil säilitada eestvedaja positsiooni ning võiks innustada ka rahvusvahelisi partnereid oma ambitsioone suurendama;

| 16. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on palunud komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada siduv ELi 2030. aasta eesmärk sisemaiste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks vähemalt 40 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes, siduv ELi 2030. aasta 40 % energiatõhususe eesmärk kooskõlas kulutõhusa energiasäästu potentsiaali käsitlevate uuringutega ning siduv ELi 2030. aasta eesmärk, mille kohaselt tuleks vähemalt 30 % lõplikust energia kogutarbimisest toota taastuvatest energiaallikatest; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid käimasolevates aruteludes neid eesmärke arvesse; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on palunud komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada siduv ELi 2030. aasta eesmärk sisemaiste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks vähemalt 40 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes, siduv ELi 2030. aasta 40 % energiatõhususe eesmärk kooskõlas kulutõhusa energiasäästu potentsiaali käsitlevate uuringutega ning siduv ELi 2030. aasta eesmärk, mille kohaselt tuleks vähemalt 30 % lõplikust energia kogutarbimisest toota taastuvatest energiaallikatest; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid käimasolevates aruteludes neid eesmärke arvesse;

2015. aasta kokkuleppe elemendid

| 17. | rõhutab, et 2015. aastal Pariisis vastu võetav kokkulepe peab olema algusest peale ambitsioonikas, et maailm jätkaks alla 2 oC jäämise eesmärki poole püüdlemist, ning nõuab, et EL teeks selle nimel oma rahvusvaheliste partneritega koostööd; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et 2015. aastal Pariisis vastu võetav kokkulepe peab olema algusest peale ambitsioonikas, et maailm jätkaks alla 2 oC jäämise eesmärki poole püüdlemist, ning nõuab, et EL teeks selle nimel oma rahvusvaheliste partneritega koostööd;

| 18. | on seisukohal, et Durbani platvormi raames kogu 2014. aasta vältel tehtud edusammudele tuginedes tuleks Lima konverentsil kindlaks määrata 2015. aasta kokkuleppe põhielemendid, ning kordab, et kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, kliimameetmete rahastamine ja nende rakendusvahendid on 2015. aasta kokkuleppe olulised osad; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et Durbani platvormi raames kogu 2014. aasta vältel tehtud edusammudele tuginedes tuleks Lima konverentsil kindlaks määrata 2015. aasta kokkuleppe põhielemendid, ning kordab, et kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, kliimameetmete rahastamine ja nende rakendusvahendid on 2015. aasta kokkuleppe olulised osad;

| 19. | kutsub ELi üles kaasama kõiki osalisi oma töösse ambitsioonika ja õiglase 2015. aasta kokkuleppe nimel, mis rajaneks kindlatel teaduslikel alustel ning oleks vastuvõtlik uutele teaduslikele avastustele ja muutuvatele asjaoludele, et olla eesmärgipärane ja jätkusuutlik ka kaua pärast 2020. aastat; rõhutab vajadust leevendamiskohustuste korrapärast läbivaatamist võimaldava mehhanismi järele, mis võimaldaks osalistel suurendada oma alla 2 oC jäämise eesmärgiga seotud lubadusi ilma vajaduseta kokkulepet taasavada; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi üles kaasama kõiki osalisi oma töösse ambitsioonika ja õiglase 2015. aasta kokkuleppe nimel, mis rajaneks kindlatel teaduslikel alustel ning oleks vastuvõtlik uutele teaduslikele avastustele ja muutuvatele asjaoludele, et olla eesmärgipärane ja jätkusuutlik ka kaua pärast 2020. aastat; rõhutab vajadust leevendamiskohustuste korrapärast läbivaatamist võimaldava mehhanismi järele, mis võimaldaks osalistel suurendada oma alla 2 oC jäämise eesmärgiga seotud lubadusi ilma vajaduseta kokkulepet taasavada;

| 20. | rõhutab, et vajalik on kõigile 2015. aasta kokkuleppe osalistele kohaldatav tõhus nõuete järgimise kord; rõhutab, et 2015. aasta kokkulepe peab edendama läbipaistvust ja vastutust ühistel eeskirjadel põhineva süsteemi kaudu, mis hõlmaks arvepidamiseeskirju ja järelevalvet ning aruandlus- ja vastavustõendamismenetlusi; rõhutab, et eeskirju tuleb eristada osaliste võetava kohustuse liigi alusel, võttes aluseks konventsioonist ja Kyoto protokollist saadud õppetunnid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et vajalik on kõigile 2015. aasta kokkuleppe osalistele kohaldatav tõhus nõuete järgimise kord; rõhutab, et 2015. aasta kokkulepe peab edendama läbipaistvust ja vastutust ühistel eeskirjadel põhineva süsteemi kaudu, mis hõlmaks arvepidamiseeskirju ja järelevalvet ning aruandlus- ja vastavustõendamismenetlusi; rõhutab, et eeskirju tuleb eristada osaliste võetava kohustuse liigi alusel, võttes aluseks konventsioonist ja Kyoto protokollist saadud õppetunnid;

| 21. | on veendunud, et jõupingutuste jagamine peab tuginema võrdsuse põhimõtetele, keskendudes eelkõige praegustele ning varem kuhjunud kasvuhoonegaaside heitkogustele ja suutlikkusele, mida hinnatakse näiteks SKP inimese kohta, inimarengu ja vaesuse indeksi ning heitkoguste piiramise või vähendamise keerukust iseloomustavate näitajate põhjal; märgib, kui tähtsad on kliimameetmete rahastamises tehtud edusammud teel uue kliimakokkuleppe poole; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et jõupingutuste jagamine peab tuginema võrdsuse põhimõtetele, keskendudes eelkõige praegustele ning varem kuhjunud kasvuhoonegaaside heitkogustele ja suutlikkusele, mida hinnatakse näiteks SKP inimese kohta, inimarengu ja vaesuse indeksi ning heitkoguste piiramise või vähendamise keerukust iseloomustavate näitajate põhjal; märgib, kui tähtsad on kliimameetmete rahastamises tehtud edusammud teel uue kliimakokkuleppe poole;

2020. aasta eelsed eesmärgid ja Kyoto protokoll

| 22. | rõhutab eriti vajadust kaotada gigatonnini ulatuv lõhe, mis eksisteerib teaduslike andmete ja osaliste poolt kuni 2020. aastani kestva ajavahemiku suhtes võetud praeguste kohustuste vahel; nõuab, et osalised, kes ei ole veel kohustusi võtnud, seda teeksid; rõhutab, et ka muudel poliitilistel meetmetel, kaasa arvatud energiatõhusus, märkimisväärne energiasääst, taastuvenergia, ressursitõhusus ja fluorosüsivesinike järk-järguline vähendamine, fossiilkütuste subsiidiumite järk-järguline kaotamine ja süsinikdioksiidile ulatuslikult levinud hinnamääramise tugevdamine, on tähtis roll gigatonnini ulatuva lõhe kaotamisel; |
| --- | --- |

22.

rõhutab eriti vajadust kaotada gigatonnini ulatuv lõhe, mis eksisteerib teaduslike andmete ja osaliste poolt kuni 2020. aastani kestva ajavahemiku suhtes võetud praeguste kohustuste vahel; nõuab, et osalised, kes ei ole veel kohustusi võtnud, seda teeksid; rõhutab, et ka muudel poliitilistel meetmetel, kaasa arvatud energiatõhusus, märkimisväärne energiasääst, taastuvenergia, ressursitõhusus ja fluorosüsivesinike järk-järguline vähendamine, fossiilkütuste subsiidiumite järk-järguline kaotamine ja süsinikdioksiidile ulatuslikult levinud hinnamääramise tugevdamine, on tähtis roll gigatonnini ulatuva lõhe kaotamisel;

| 23. | kutsub kõiki osalisi, rahvusvahelisi organisatsioone, kohalikke osalisi ja valitsusväliseid organisatsioone üles töötama viivitamata välja siseriikliku poliitika ja rahvusvahelised koostööalgatused gigatonnini ulatuva lõhe kaotamiseks ning neid laiendama ja rakendama, võttes eelkõige aluseks ÜRO peasekretäri kokku kutsutud kliimatippkohtumisel kuju saanud algatused (nt kliima ja puhta õhu kaitse koalitsioon lühiealise kliimamõjuga saaste tekitamise vähendamiseks) ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raamistiku tehnilistel ja poliitilistel tasanditel toimuvad poliitilised dialoogid suure mõjuga võimaluste kindlaksmääramiseks kliima, arengu ja majanduskasvu valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

kutsub kõiki osalisi, rahvusvahelisi organisatsioone, kohalikke osalisi ja valitsusväliseid organisatsioone üles töötama viivitamata välja siseriikliku poliitika ja rahvusvahelised koostööalgatused gigatonnini ulatuva lõhe kaotamiseks ning neid laiendama ja rakendama, võttes eelkõige aluseks ÜRO peasekretäri kokku kutsutud kliimatippkohtumisel kuju saanud algatused (nt kliima ja puhta õhu kaitse koalitsioon lühiealise kliimamõjuga saaste tekitamise vähendamiseks) ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raamistiku tehnilistel ja poliitilistel tasanditel toimuvad poliitilised dialoogid suure mõjuga võimaluste kindlaksmääramiseks kliima, arengu ja majanduskasvu valdkonnas;

| 24. | võtab teadmiseks ELi ja liikmesriikide arvetele kantavate Kyoto protokolli nõuete täitmise arvestusühikute (LKÜde, THVde ja HVÜde) märgatava ülejäägi Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil; nõuab, et ELi ja liikmesriigid vastavalt otsusele 1/CMP.8, mis nõuab osalistelt 2014. aastaks oma teise kohustusperioodi vähendamiskohustuse läbivaatamist, teatava hulga ühikuid tühistaksid, et tagada kooskõla prognoositud tegelike heitkogustega ja siseriiklike tegevuskavadega, mis on suunatud heitkoguste kulutõhusale vähendamisele liidus 2050. aastani seatud kliimaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks ELi ja liikmesriikide arvetele kantavate Kyoto protokolli nõuete täitmise arvestusühikute (LKÜde, THVde ja HVÜde) märgatava ülejäägi Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil; nõuab, et ELi ja liikmesriigid vastavalt otsusele 1/CMP.8, mis nõuab osalistelt 2014. aastaks oma teise kohustusperioodi vähendamiskohustuse läbivaatamist, teatava hulga ühikuid tühistaksid, et tagada kooskõla prognoositud tegelike heitkogustega ja siseriiklike tegevuskavadega, mis on suunatud heitkoguste kulutõhusale vähendamisele liidus 2050. aastani seatud kliimaeesmärkide saavutamiseks;

| 25. | tunneb heameelt selle üle, et EL ja mitmed selle liikmesriigid, samuti teised osalised läbivad Lima konverentsil oma 2020. aasta heitkoguste vähendamise eesmärkide täitmise mitmepoolse hindamise, mis on osa rahvusvahelisest hindamise ja läbivaatamise protsessist; on veendunud, et selline läbipaistvus on vajalik selleks, et aidata mõista ühiseid jõupingutusi ja luua usaldus kõikide osaliste vahel; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt selle üle, et EL ja mitmed selle liikmesriigid, samuti teised osalised läbivad Lima konverentsil oma 2020. aasta heitkoguste vähendamise eesmärkide täitmise mitmepoolse hindamise, mis on osa rahvusvahelisest hindamise ja läbivaatamise protsessist; on veendunud, et selline läbipaistvus on vajalik selleks, et aidata mõista ühiseid jõupingutusi ja luua usaldus kõikide osaliste vahel;

| 26. | märgib, et EL liigub eesmärgi poole vähendada heitkoguseid märksa suuremas mahus kui praegune 20 % siht, ning kordab, et EL on lubanud suurendada oma heitkoguste vähendamise eesmärki 30 %-ni aastaks 2020, kui teised suuremad heitkoguseid tekitavad riigid seavad endale samaväärsed vähendamiseesmärgid; |
| --- | --- |

26.

märgib, et EL liigub eesmärgi poole vähendada heitkoguseid märksa suuremas mahus kui praegune 20 % siht, ning kordab, et EL on lubanud suurendada oma heitkoguste vähendamise eesmärki 30 %-ni aastaks 2020, kui teised suuremad heitkoguseid tekitavad riigid seavad endale samaväärsed vähendamiseesmärgid;

| 27. | selgitab, et kuigi Kyoto protokolli teine kohustuste periood kujuneb ulatuselt piiratumaks, tuleks seda näha väga olulise vaheetapina, ning kutsub seetõttu osalisi, sealhulgas ELi liikmesriike üles teist kohustusperioodi kiiresti ratifitseerima; |
| --- | --- |

27.

selgitab, et kuigi Kyoto protokolli teine kohustuste periood kujuneb ulatuselt piiratumaks, tuleks seda näha väga olulise vaheetapina, ning kutsub seetõttu osalisi, sealhulgas ELi liikmesriike üles teist kohustusperioodi kiiresti ratifitseerima;

| 28. | märgib korduskasutuse ja ringlussevõtu tähtsust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, sest tooraine kasutamine tekitab suure koguse kasvuhoonegaase; kordab taas, kui tähtis on liikuda suurema ringlussevõtu määraga ringmajanduse poole; |
| --- | --- |

28.

märgib korduskasutuse ja ringlussevõtu tähtsust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel, sest tooraine kasutamine tekitab suure koguse kasvuhoonegaase; kordab taas, kui tähtis on liikuda suurema ringlussevõtu määraga ringmajanduse poole;

| 29. | märgib, et EL peab täitma oma olulist rolli heitkoguste vähendamisel selliste poliitikameetmetega, millega peatatakse väga kasvuhoonegaasimahukate mittekonventsionaalsete fossiilkütuste, näiteks tõrvaliivade arendamine; |
| --- | --- |

29.

märgib, et EL peab täitma oma olulist rolli heitkoguste vähendamisel selliste poliitikameetmetega, millega peatatakse väga kasvuhoonegaasimahukate mittekonventsionaalsete fossiilkütuste, näiteks tõrvaliivade arendamine;

| 30. | märgib, et mitmed riigid annavad juba head eeskuju, näidates, et vähese süsinikdioksiidiheitega arengu strateegiad ja majanduskasv on omavahel seotud; rõhutab, et tugev rahvusvaheline kokkulepe ergutab veelgi edasiste ambitsioonikate siseriiklike meetmete võtmist; |
| --- | --- |

30.

märgib, et mitmed riigid annavad juba head eeskuju, näidates, et vähese süsinikdioksiidiheitega arengu strateegiad ja majanduskasv on omavahel seotud; rõhutab, et tugev rahvusvaheline kokkulepe ergutab veelgi edasiste ambitsioonikate siseriiklike meetmete võtmist;

Kliimameetmete rahastamine

| 31. | tuletab meelde ELi ja selle liikmesriikide võetud kohustust suurendada kliimameetmete rahastamise kasutuselevõttu, et anda oma panus Kopenhaageni kokkuleppe kohustusse kapitaliseerida Rohelist Kliimafondi (GCF) ja panustada 2020. aastaks ühiselt 100 miljardit USA dollarit aastas, mis pärineks mitmesugustest avaliku ja erasektori kahe- ja mitmepoolsetest allikatest, sealhulgas alternatiivsetest rahastamisvahenditest; kutsub teisi doonorriike üles täitma oma rolli, et kliimameetmete rahastamist veelgi tõhustada; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde ELi ja selle liikmesriikide võetud kohustust suurendada kliimameetmete rahastamise kasutuselevõttu, et anda oma panus Kopenhaageni kokkuleppe kohustusse kapitaliseerida Rohelist Kliimafondi (GCF) ja panustada 2020. aastaks ühiselt 100 miljardit USA dollarit aastas, mis pärineks mitmesugustest avaliku ja erasektori kahe- ja mitmepoolsetest allikatest, sealhulgas alternatiivsetest rahastamisvahenditest; kutsub teisi doonorriike üles täitma oma rolli, et kliimameetmete rahastamist veelgi tõhustada;

| 32. | nõuab, et EL lepiks kokku tegevuskavas prognoositavate, uute ja täiendavate rahastamisvahendite suurendamiseks kooskõlas võetud kohustustega eesmärgiga anda õiglane panus, et eraldada 2020. aastaks 100 miljardit USA dollarit aastas, ning et ta looks vastutuse ja järelevalve edendamiseks mehhanismi; tunneb heameelt hiljutiste lubaduste üle panustada Rohelise Kliimafondi rahastamisse ja nõuab tungivalt, et teised riigid annaksid oma õiglase panuse, sest arenenud riigid annavad Rohelisele Kliimafondile järgmise kolme aasta jooksul 15 miljardi USA dollari väärtuses toetusi; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et EL lepiks kokku tegevuskavas prognoositavate, uute ja täiendavate rahastamisvahendite suurendamiseks kooskõlas võetud kohustustega eesmärgiga anda õiglane panus, et eraldada 2020. aastaks 100 miljardit USA dollarit aastas, ning et ta looks vastutuse ja järelevalve edendamiseks mehhanismi; tunneb heameelt hiljutiste lubaduste üle panustada Rohelise Kliimafondi rahastamisse ja nõuab tungivalt, et teised riigid annaksid oma õiglase panuse, sest arenenud riigid annavad Rohelisele Kliimafondile järgmise kolme aasta jooksul 15 miljardi USA dollari väärtuses toetusi;

| 33. | palub, et liikmesriigid annaksid oma rahalise toetuse varakult enne konverentse ja kooskõlastaksid ELiga paremini oma teadaanded kliimameetmete rahastamise kohta, et hõlbustada kolmandate isikutega toimuvat teabevahetust ELi kogupanuse teemal, ning avaldama läbirääkimistele võimalikult positiivset mõju; rõhutab asjaolu, et Ban Ki-mooni kokkukutsutud tippkohtumisel võetud finantskohustused olid hea märk ja mõjusid positiivselt ELi mainele enne Lima läbirääkimisi; |
| --- | --- |

33.

palub, et liikmesriigid annaksid oma rahalise toetuse varakult enne konverentse ja kooskõlastaksid ELiga paremini oma teadaanded kliimameetmete rahastamise kohta, et hõlbustada kolmandate isikutega toimuvat teabevahetust ELi kogupanuse teemal, ning avaldama läbirääkimistele võimalikult positiivset mõju; rõhutab asjaolu, et Ban Ki-mooni kokkukutsutud tippkohtumisel võetud finantskohustused olid hea märk ja mõjusid positiivselt ELi mainele enne Lima läbirääkimisi;

| 34. | tuletab meelde, et vaja võib minna innovatiivseid rahastamisallikaid, et tagada 100 miljardi USA dollari eraldamise eesmärk 2020. aastaks ja pärast seda, ning kutsub riike üles uurima Limas erinevaid võimalusi; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et vaja võib minna innovatiivseid rahastamisallikaid, et tagada 100 miljardi USA dollari eraldamise eesmärk 2020. aastaks ja pärast seda, ning kutsub riike üles uurima Limas erinevaid võimalusi;

| 35. | tuletab meelde üleskutset eraldada tulud, mis pärinevad ülemaailmsete lennu- ja laevaliiklusest pärinevate heitkoguste vähendamise turupõhistest vahenditest, 2020. aasta järgsete rahvusvaheliste kliimameetmete ja Rohelise Kliimafondi rahastamiseks; on seisukohal, et EL peaks esitama ettepanekud nõuetekohase ja prognoositava kliimameetmete rahastamise kohta 2015. aasta kokkuleppe jaoks; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde üleskutset eraldada tulud, mis pärinevad ülemaailmsete lennu- ja laevaliiklusest pärinevate heitkoguste vähendamise turupõhistest vahenditest, 2020. aasta järgsete rahvusvaheliste kliimameetmete ja Rohelise Kliimafondi rahastamiseks; on seisukohal, et EL peaks esitama ettepanekud nõuetekohase ja prognoositava kliimameetmete rahastamise kohta 2015. aasta kokkuleppe jaoks;

| 36. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid osa süsinikdioksiidi turult saadud tuludest kliimameetmete ja arenguabi rahastamiseks arenguriikides; juhib siiski tähelepanu sellele, et see mehhanism seisab silmitsi suurte probleemidega, sest süsinikdioksiidi ülemaailmse hinna langemisega on langenud ka tulud; on seepärast seisukohal, et tuleb võtta meetmeid heitkogustega kauplemise süsteemi tõhustamiseks, et tagada kooskõla prognoositud tegelike kogustega ja siseriiklike tegevuskavadega, mis on suunatud heitkoguste kulutõhusale vähendamisele liidus 2050. aastani seatud kliimaeesmärkide saavutamiseks, mis võiks tekitada märkimisväärseid vahendeid, millega saaks rahastada arenguriikide leevendamis- ja kohandamismeetmeid; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid osa süsinikdioksiidi turult saadud tuludest kliimameetmete ja arenguabi rahastamiseks arenguriikides; juhib siiski tähelepanu sellele, et see mehhanism seisab silmitsi suurte probleemidega, sest süsinikdioksiidi ülemaailmse hinna langemisega on langenud ka tulud; on seepärast seisukohal, et tuleb võtta meetmeid heitkogustega kauplemise süsteemi tõhustamiseks, et tagada kooskõla prognoositud tegelike kogustega ja siseriiklike tegevuskavadega, mis on suunatud heitkoguste kulutõhusale vähendamisele liidus 2050. aastani seatud kliimaeesmärkide saavutamiseks, mis võiks tekitada märkimisväärseid vahendeid, millega saaks rahastada arenguriikide leevendamis- ja kohandamismeetmeid;

| 37. | kutsub ELi ja liikmesriike üles määratlema selgelt erasektori rahastamise rolli rahastamise finantsvõimenduse kontekstis, tunnistades samal ajal, et see ei kaota vajadust avaliku sektori rahastamise järgi, eriti kohanemise puhul, rõhutama vajadust sellise rahastamisega seotud läbipaistva aruandluse ja vastutuse järgi ning tagama asjakohaste sotsiaalsete ja keskkonnalaste tagatiste rakendamise; |
| --- | --- |

37.

kutsub ELi ja liikmesriike üles määratlema selgelt erasektori rahastamise rolli rahastamise finantsvõimenduse kontekstis, tunnistades samal ajal, et see ei kaota vajadust avaliku sektori rahastamise järgi, eriti kohanemise puhul, rõhutama vajadust sellise rahastamisega seotud läbipaistva aruandluse ja vastutuse järgi ning tagama asjakohaste sotsiaalsete ja keskkonnalaste tagatiste rakendamise;

Kohanemine, kaotused ja kahjud

| 38. | kutsub suuri arenenud majandusega riike üles rakendama oma arenenud taristut jätkusuutliku arengu propageerimiseks, edendamiseks ja arendamiseks ning võtma kohustuse toetada arenguriike nende suutlikkuse loomisel, tagamaks, et edasine majanduskasv kogu maailmas ei tuleks enam keskkonna arvelt; |
| --- | --- |

38.

kutsub suuri arenenud majandusega riike üles rakendama oma arenenud taristut jätkusuutliku arengu propageerimiseks, edendamiseks ja arendamiseks ning võtma kohustuse toetada arenguriike nende suutlikkuse loomisel, tagamaks, et edasine majanduskasv kogu maailmas ei tuleks enam keskkonna arvelt;

| 39. | rõhutab, et kohanemismeetmed on vältimatult vajalikud ja neil peab olema uues kokkuleppes võtmeroll; rõhutab, et praegu meetmete võtmine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on globaalse ja riikide majanduse jaoks odavam ning vähendaks kohanemismeetmetega seotud kulusid; kutsub kõiki riike üles võtma asjakohaseid meetmeid kliimamuutuste tagajärgede kavandamiseks, nendega kohanemiseks ja neile reageerimiseks, et kaitsta oma elanikke, ühiskonda, majandust ja keskkonda ning saavutada jätkusuutlik ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline areng; märgib, et kliimaga seotud riskidele reageerimine tähendab otsuste tegemist muutuvas maailmas, kus valitseb pidev ebakindlus kliimamuutuste tagajärgede tõsiduse ja ajastuse osas ning kohanemismeetmete tõhusus on piiratud; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et kohanemismeetmed on vältimatult vajalikud ja neil peab olema uues kokkuleppes võtmeroll; rõhutab, et praegu meetmete võtmine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks on globaalse ja riikide majanduse jaoks odavam ning vähendaks kohanemismeetmetega seotud kulusid; kutsub kõiki riike üles võtma asjakohaseid meetmeid kliimamuutuste tagajärgede kavandamiseks, nendega kohanemiseks ja neile reageerimiseks, et kaitsta oma elanikke, ühiskonda, majandust ja keskkonda ning saavutada jätkusuutlik ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline areng; märgib, et kliimaga seotud riskidele reageerimine tähendab otsuste tegemist muutuvas maailmas, kus valitseb pidev ebakindlus kliimamuutuste tagajärgede tõsiduse ja ajastuse osas ning kohanemismeetmete tõhusus on piiratud;

| 40. | tuletab meelde, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid on kõige vähem mõjutanud kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni suurenemist atmosfääris, samas on nad kõige kaitsetumad kliimamuutuste tagajärgede vastu ja neil on kõige vähem suutlikkust kliimamuutustega kohanemiseks; kutsub kõiki vastavate võimalustega riike üles toetama kõige kaitsetumaid riike nende püüdlustes kliimamuutuste tagajärgedega kohanemiseks ja neile reageerimiseks, et saavutada jätkusuutlik ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline areng ning jõuda kokkuleppele, millega tugevdatakse riiklike kohanemismeetmete kavandamismenetlusi, kliimameetmete rahastamist, tehnosiiret ja suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid on kõige vähem mõjutanud kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni suurenemist atmosfääris, samas on nad kõige kaitsetumad kliimamuutuste tagajärgede vastu ja neil on kõige vähem suutlikkust kliimamuutustega kohanemiseks; kutsub kõiki vastavate võimalustega riike üles toetama kõige kaitsetumaid riike nende püüdlustes kliimamuutuste tagajärgedega kohanemiseks ja neile reageerimiseks, et saavutada jätkusuutlik ja kliimamuutustele vastupanuvõimeline areng ning jõuda kokkuleppele, millega tugevdatakse riiklike kohanemismeetmete kavandamismenetlusi, kliimameetmete rahastamist, tehnosiiret ja suutlikkuse suurendamist;

| 41. | märgib, et kahel viimasel kliimamuutuste konverentsil keskenduti vajadusele tegeleda kliimamuutuste mõjust tingitud kahjumi ja kahju probleemidega arenguriikides ja vähim arenenud riikides, kes on kliimamuutuse kahjuliku mõju suhtes eriti tundlikud; märgib, et on vaja täielikult rakendada Varssavis tehtud otsused ja neid Limas edasi käsitleda; |
| --- | --- |

41.

märgib, et kahel viimasel kliimamuutuste konverentsil keskenduti vajadusele tegeleda kliimamuutuste mõjust tingitud kahjumi ja kahju probleemidega arenguriikides ja vähim arenenud riikides, kes on kliimamuutuse kahjuliku mõju suhtes eriti tundlikud; märgib, et on vaja täielikult rakendada Varssavis tehtud otsused ja neid Limas edasi käsitleda;

| 42. | rõhutab vajadust tagada kliimameetmete rahastamise ennustatavus arenguriikide jaoks, et aidata kaasa nende püüdlustele kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks; rõhutab sellega seoses, et Rohelist Kliimafondi rahastavad riigid peavad selgitama, milliseid rahastamisallikaid nad kasutavad ja kuidas see raha kogutakse, sest selline teave tagaks tulude prognoositavuse arenguriikide jaoks; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust tagada kliimameetmete rahastamise ennustatavus arenguriikide jaoks, et aidata kaasa nende püüdlustele kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks; rõhutab sellega seoses, et Rohelist Kliimafondi rahastavad riigid peavad selgitama, milliseid rahastamisallikaid nad kasutavad ja kuidas see raha kogutakse, sest selline teave tagaks tulude prognoositavuse arenguriikide jaoks;

| 43. | tunnistab, kui raske on eristada kliima- ja arengumeetmeid ning nende mitmesugust koostoimet riigi tasandil, kuid nõuab, et endiselt oleks võimalik usaldusväärselt ja läbipaistvalt hinnata täiendavuse nõude järgimist; |
| --- | --- |

43.

tunnistab, kui raske on eristada kliima- ja arengumeetmeid ning nende mitmesugust koostoimet riigi tasandil, kuid nõuab, et endiselt oleks võimalik usaldusväärselt ja läbipaistvalt hinnata täiendavuse nõude järgimist;

| 44. | taunib asjaolu, et kuigi leevendamis- ja kohandusmeetmetele kulutatakse järjest rohkem, piirab neid see, et enamik valitsusi, sealhulgas arenenud riikide valitsused, toetavad endiselt aktiivselt fossiilkütuste tootmist ja tarbimist; |
| --- | --- |

44.

taunib asjaolu, et kuigi leevendamis- ja kohandusmeetmetele kulutatakse järjest rohkem, piirab neid see, et enamik valitsusi, sealhulgas arenenud riikide valitsused, toetavad endiselt aktiivselt fossiilkütuste tootmist ja tarbimist;

| 45. | rõhutab vajadust võtta kliimameetmete aluseks soolisel võrdõiguslikkusel, osalusel ja õigustel rajanevad lähenemised ja leida lahendus kliimamuutuste tagajärgedele, eriti vaeste ja tõrjutud isikute ja kogukondade toetamist silmas pidades; |
| --- | --- |

45.

rõhutab vajadust võtta kliimameetmete aluseks soolisel võrdõiguslikkusel, osalusel ja õigustel rajanevad lähenemised ja leida lahendus kliimamuutuste tagajärgedele, eriti vaeste ja tõrjutud isikute ja kogukondade toetamist silmas pidades;

Maakasutussektor

| 46. | rõhutab, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) järelduste kohaselt on maakasutus (põllumajandusmaa, metsa- ja muu maa kasutus) üks kõige ohustatumaid ja kaitsetumaid majandussektoreid, millel on samal ajal märkimisväärne kulutõhususe potentsiaal kliimamuutuste leevendamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks; peab oluliseks, et kõik osalised lisaksid oma riiklikesse rahastamiskavadesse maa elemendi sobivate ühiste arvnäitajatega, et teostada seiret, aruandlust ja kontrolli mitme omavahel seotud eesmärgi saavutamise mõõdetavate tulemuste üle (s.t kliimamuutuste leevendamine, tootlikkus ja vastupanuvõime); rõhutab asjaolu, et kokkuleppega tuleks luua ulatuslik arvestusraamistik maakasutusest tulenevate heidete ja nende kõrvaldamise jaoks; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) järelduste kohaselt on maakasutus (põllumajandusmaa, metsa- ja muu maa kasutus) üks kõige ohustatumaid ja kaitsetumaid majandussektoreid, millel on samal ajal märkimisväärne kulutõhususe potentsiaal kliimamuutuste leevendamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks; peab oluliseks, et kõik osalised lisaksid oma riiklikesse rahastamiskavadesse maa elemendi sobivate ühiste arvnäitajatega, et teostada seiret, aruandlust ja kontrolli mitme omavahel seotud eesmärgi saavutamise mõõdetavate tulemuste üle (s.t kliimamuutuste leevendamine, tootlikkus ja vastupanuvõime); rõhutab asjaolu, et kokkuleppega tuleks luua ulatuslik arvestusraamistik maakasutusest tulenevate heidete ja nende kõrvaldamise jaoks;

| 47. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata kliimamuutustega silmitsi seisva haavatava elanikkonna toiduga kindlustatusele ja toitumisalasele kindlustatusele; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata kliimamuutustega silmitsi seisva haavatava elanikkonna toiduga kindlustatusele ja toitumisalasele kindlustatusele;

Rahvusvaheline õhu- ja meretransport

| 48. | kordab mere- ja õhutranspordi tähtsust seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega ning vajadust kiire edasimineku ja nõudlike eesmärkide järele, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) saavutaksid rahuldavad ja ajakohased tulemused, mis vastaksid kliimamuutuste probleemi ulatusele ja kiireloomulisusele; |
| --- | --- |

48.

kordab mere- ja õhutranspordi tähtsust seoses kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega ning vajadust kiire edasimineku ja nõudlike eesmärkide järele, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) saavutaksid rahuldavad ja ajakohased tulemused, mis vastaksid kliimamuutuste probleemi ulatusele ja kiireloomulisusele;

Kliimadiplomaatia

| 49. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on, et Euroopa Liit, olles üks peamistest osalistest, kõneleks konverentsil ühel häälel, püüaks saavutada rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimise osas edasiminekut ja jääks selle küsimuse puhul oma seisukohtades üksmeelseks; kutsub liikmesriike üles kooskõlastama oma seisukohad tulemuslikult ELi omadega; rõhutab, et EL peab avaldama survet osalistele, kes ei liigu 2 oC eesmärgi poole; kutsub ELi delegatsiooni üles rõhutama kohustusi, mille muude riikide valitsused võtsid Kyoto protokolli allkirjastamisel; |
| --- | --- |

49.

rõhutab sellega seoses, kui oluline on, et Euroopa Liit, olles üks peamistest osalistest, kõneleks konverentsil ühel häälel, püüaks saavutada rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimise osas edasiminekut ja jääks selle küsimuse puhul oma seisukohtades üksmeelseks; kutsub liikmesriike üles kooskõlastama oma seisukohad tulemuslikult ELi omadega; rõhutab, et EL peab avaldama survet osalistele, kes ei liigu 2 oC eesmärgi poole; kutsub ELi delegatsiooni üles rõhutama kohustusi, mille muude riikide valitsused võtsid Kyoto protokolli allkirjastamisel;

| 50. | kutsub liikmesriike üles korraldama tõhusat diplomaatilist teabevahetust ELi partnerriikidega liidu läbirääkimispositsioonide laiendamiseks, tehes seda kooskõlas Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga muu hulgas rohelise diplomaatia võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

50.

kutsub liikmesriike üles korraldama tõhusat diplomaatilist teabevahetust ELi partnerriikidega liidu läbirääkimispositsioonide laiendamiseks, tehes seda kooskõlas Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga muu hulgas rohelise diplomaatia võrgustiku kaudu;

| 51. | tunneb heameelt ÜRO peasekretäri poolt 23. septembril 2014 New Yorgis kokku kutsutud kliimamuutuste teemalise tippkohtumise üle, kus osales üle 130 riigipea ja valitsusjuhi ning mitmed kodanikuühiskonna ja äriorganisatsioonide esindajad ning kus kliimamuutusi arutati esimest korda pärast Kopenhaagenis toimunud kohtumist; tunneb erilist heameelt liidrite avalduste üle konkreetsete meetmete võtmise kohta, et vähendada heitkoguseid, investeerida puhtasse energiasse ja vähese CO2-heitega majanduskasvu, toetada süsinikdioksiidi hinna kujundamist ja panustada kliimameetmete rahastamisse; rõhutab, et liidrite poolt New Yorgis võetud kohustuste järelmeetmed on äärmiselt tähtsad praeguse tempo säilitamiseks liikumisel Lima ja Pariisi konverentside poole; |
| --- | --- |

51.

tunneb heameelt ÜRO peasekretäri poolt 23. septembril 2014 New Yorgis kokku kutsutud kliimamuutuste teemalise tippkohtumise üle, kus osales üle 130 riigipea ja valitsusjuhi ning mitmed kodanikuühiskonna ja äriorganisatsioonide esindajad ning kus kliimamuutusi arutati esimest korda pärast Kopenhaagenis toimunud kohtumist; tunneb erilist heameelt liidrite avalduste üle konkreetsete meetmete võtmise kohta, et vähendada heitkoguseid, investeerida puhtasse energiasse ja vähese CO2-heitega majanduskasvu, toetada süsinikdioksiidi hinna kujundamist ja panustada kliimameetmete rahastamisse; rõhutab, et liidrite poolt New Yorgis võetud kohustuste järelmeetmed on äärmiselt tähtsad praeguse tempo säilitamiseks liikumisel Lima ja Pariisi konverentside poole;

| 52. | on seisukohal, et ELi usaldusväärsus kliimateemalistel läbirääkimistel sõltub tema liidusiseste meetmete eesmärkide ulatusest; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et ELi usaldusväärsus kliimateemalistel läbirääkimistel sõltub tema liidusiseste meetmete eesmärkide ulatusest;

| 53. | rõhutab, et põhjalik 2015. aasta järgne tegevuskava peaks tugevdama rahvusvahelise kogukonna pühendumist jätkusuutlikule arengule ja peaks toetama rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke, sealhulgas kliimamuutuste osas; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et põhjalik 2015. aasta järgne tegevuskava peaks tugevdama rahvusvahelise kogukonna pühendumist jätkusuutlikule arengule ja peaks toetama rahvusvahelisi kohustusi ja eesmärke, sealhulgas kliimamuutuste osas;

| 54. | rõhutab, et kliimamuutuste konverents (COP 21) on ainulaadne võimalus, et tegeleda kliimamuutustega ja luua seos ÜRO poolt 2015. aasta järgse arengukava kallal tehtava tööga ning ettevalmistustega 2015. aasta märtsis toimuvaks katastroofiohu vähendamise Hyogo raamistiku teemaliseks konverentsiks; nõuab nende kahe protsessi sidumiseks aktiivsemat ELi kliimadiplomaatiat, järgides ühtselt ja ambitsioonikalt jätkusuutliku arengu eesmärki; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et kliimamuutuste konverents (COP 21) on ainulaadne võimalus, et tegeleda kliimamuutustega ja luua seos ÜRO poolt 2015. aasta järgse arengukava kallal tehtava tööga ning ettevalmistustega 2015. aasta märtsis toimuvaks katastroofiohu vähendamise Hyogo raamistiku teemaliseks konverentsiks; nõuab nende kahe protsessi sidumiseks aktiivsemat ELi kliimadiplomaatiat, järgides ühtselt ja ambitsioonikalt jätkusuutliku arengu eesmärki;

Tööstus ja konkurentsivõime

| 55. | väljendab muret selle pärast, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) andmete kohaselt ülemaailmsed süsinikdioksiidi heitkogused 2013. aastal suurenesid, kuigi Euroopas ja Ameerika Ühendriikides heitkogused vähenevad; teeb seetõttu ettepaneku kaaluda diferentseeritud vastutust, nii et iga riik annaks oma panuse ülemaailmsetesse jõupingutustesse tööstus- ja energiapoliitika valdkonnas; nõuab, et selliseid tehnoloogiaid nagu kosmosesatelliidid kasutataks paremini, et koguda heitkoguste ja temperatuuri kohta täpseid andmeid ning saavutada läbipaistev koostöö ja teabevahetus riikide vahel; |
| --- | --- |

55.

väljendab muret selle pärast, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) andmete kohaselt ülemaailmsed süsinikdioksiidi heitkogused 2013. aastal suurenesid, kuigi Euroopas ja Ameerika Ühendriikides heitkogused vähenevad; teeb seetõttu ettepaneku kaaluda diferentseeritud vastutust, nii et iga riik annaks oma panuse ülemaailmsetesse jõupingutustesse tööstus- ja energiapoliitika valdkonnas; nõuab, et selliseid tehnoloogiaid nagu kosmosesatelliidid kasutataks paremini, et koguda heitkoguste ja temperatuuri kohta täpseid andmeid ning saavutada läbipaistev koostöö ja teabevahetus riikide vahel;

| 56. | rõhutab, et Euroopa peaks turule tooma rohkem keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, taastuvenergia, uuenduslike ja tõhusate vähesaastavate tehnoloogiate ja eelkõige energiatõhususe tehnoloogiate valdkonnas; rõhutab, et stabiilne rahvusvaheline raamistik ergutaks investeeringuid süsinikdioksiidi vähendamisse, energiatõhususse ja taastuvenergiasse ning pakuks juhtivatele ELi ettevõtetele selles sektoris võimalusi; märgib, et uuenduslike jätkusuutlike investeeringutega saab tekitada majanduskasvu ja luua töökohti; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et Euroopa peaks turule tooma rohkem keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, taastuvenergia, uuenduslike ja tõhusate vähesaastavate tehnoloogiate ja eelkõige energiatõhususe tehnoloogiate valdkonnas; rõhutab, et stabiilne rahvusvaheline raamistik ergutaks investeeringuid süsinikdioksiidi vähendamisse, energiatõhususse ja taastuvenergiasse ning pakuks juhtivatele ELi ettevõtetele selles sektoris võimalusi; märgib, et uuenduslike jätkusuutlike investeeringutega saab tekitada majanduskasvu ja luua töökohti;

| 57. | on veendunud, et ambitsioonikas ja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe aitaks tegeleda asjaomaste sektorite, eelkõige energiamahukate sektorite süsinikdioksiidi lekke ja konkurentsivõime probleemiga; |
| --- | --- |

57.

on veendunud, et ambitsioonikas ja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe aitaks tegeleda asjaomaste sektorite, eelkõige energiamahukate sektorite süsinikdioksiidi lekke ja konkurentsivõime probleemiga;

Teadusuuringud ja innovatsioon

| 58. | rõhutab, et läbimurdeliste säästlike tehnoloogiate arendamine ja rakendamine on võti kliimamuutustega võitlemiseks ja samas ELi partnerite veenmiseks kogu maailmas, et heitkoguseid saab vähendada ka konkurentsivõimet ja töökohtade arvu suurendades; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et läbimurdeliste säästlike tehnoloogiate arendamine ja rakendamine on võti kliimamuutustega võitlemiseks ja samas ELi partnerite veenmiseks kogu maailmas, et heitkoguseid saab vähendada ka konkurentsivõimet ja töökohtade arvu suurendades;

| 59. | nõuab rahvusvahelist kohustust suurendada teadus- ja arendustegevuse investeeringuid läbimurdelistesse säästlikesse tehnoloogiatesse asjakohastes sektorites; peab oluliseks, et Euroopa oleks eeskujuks ja suunaks oma kulutused teadusuuringutele, mis käsitlevad innovaatilisi kliimahoidlikke ja energiatõhusaid tööstus- ja energiatehnoloogiaid, ning et Euroopa arendaks selles valdkonnas tihedat teaduskoostööd selliste rahvusvaheliste partneritega nagu BRIC-riigid ja Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- |

59.

nõuab rahvusvahelist kohustust suurendada teadus- ja arendustegevuse investeeringuid läbimurdelistesse säästlikesse tehnoloogiatesse asjakohastes sektorites; peab oluliseks, et Euroopa oleks eeskujuks ja suunaks oma kulutused teadusuuringutele, mis käsitlevad innovaatilisi kliimahoidlikke ja energiatõhusaid tööstus- ja energiatehnoloogiaid, ning et Euroopa arendaks selles valdkonnas tihedat teaduskoostööd selliste rahvusvaheliste partneritega nagu BRIC-riigid ja Ameerika Ühendriigid;

Energiapoliitika

| 60. | väljendab heameelt USA ja Hiina valitsuse viimaste kliimameetmeid käsitlevate signaalide üle, mis annavad tunnistust tahtest etendada tähtsamat rolli ülemaailmsetes jõupingutustes kliimamuutuste vastu võitlemisel; peab kahetsusväärseks, et mõned arenenud riigid suurendavad jätkuvalt oma heitkoguseid inimese kohta; |
| --- | --- |

60.

väljendab heameelt USA ja Hiina valitsuse viimaste kliimameetmeid käsitlevate signaalide üle, mis annavad tunnistust tahtest etendada tähtsamat rolli ülemaailmsetes jõupingutustes kliimamuutuste vastu võitlemisel; peab kahetsusväärseks, et mõned arenenud riigid suurendavad jätkuvalt oma heitkoguseid inimese kohta;

| 61. | märgib, et erinevate energiaallikate hinnad mängivad suurt osa turuosaliste, kaasa arvatud ettevõtete ja tarbijate käitumise kujundamisel, ning märgib, et praeguse rahvusvahelise poliitikaraamistiku suutmatus väliskulusid täielikult arvesse võtta kinnistab jätkusuutmatuid tarbimismudeleid; kinnitab ka seda, et piisavalt kõrge kauplemishinnaga ülemaailmne süsinikdioksiiditurg oleks kindel alus nii heitkoguste märkimisväärseks vähendamiseks kui ka võrdsete tingimuste loomiseks tööstuse jaoks; kutsub ELi ja tema partnereid üles selgitama lähiajal välja, milline oleks kõige tõhusam viis tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja muude kauplemissüsteemide vahel, et luua ülemaailmne süsinikdioksiidi turg ja tagada mitmekesisemad heitkoguste vähendamise viisid, turu suurenemine ja turu likviidsuse kasv, läbipaistvus ja kokkuvõttes ressursside tõhusam jaotamine energiasektori ja tööstuse jaoks; |
| --- | --- |

61.

märgib, et erinevate energiaallikate hinnad mängivad suurt osa turuosaliste, kaasa arvatud ettevõtete ja tarbijate käitumise kujundamisel, ning märgib, et praeguse rahvusvahelise poliitikaraamistiku suutmatus väliskulusid täielikult arvesse võtta kinnistab jätkusuutmatuid tarbimismudeleid; kinnitab ka seda, et piisavalt kõrge kauplemishinnaga ülemaailmne süsinikdioksiiditurg oleks kindel alus nii heitkoguste märkimisväärseks vähendamiseks kui ka võrdsete tingimuste loomiseks tööstuse jaoks; kutsub ELi ja tema partnereid üles selgitama lähiajal välja, milline oleks kõige tõhusam viis tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja muude kauplemissüsteemide vahel, et luua ülemaailmne süsinikdioksiidi turg ja tagada mitmekesisemad heitkoguste vähendamise viisid, turu suurenemine ja turu likviidsuse kasv, läbipaistvus ja kokkuvõttes ressursside tõhusam jaotamine energiasektori ja tööstuse jaoks;

| 62. | nõuab tihedamat koordineerimist nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel, nii et EL saaks esitada kooskõlastatud seisukohti rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu Rahvusvaheline Energiaagentuur, Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur, rahvusvaheline energiatõhususe alase koostöö partnerlus (IPEEC) ja Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, ning seega täita aktiivsemat ja mõjukamat rolli eelkõige säästvat energiat, energiatõhusust ja energiaohutust edendava poliitika toetamisel; |
| --- | --- |

62.

nõuab tihedamat koordineerimist nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel, nii et EL saaks esitada kooskõlastatud seisukohti rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu Rahvusvaheline Energiaagentuur, Rahvusvaheline Taastuvenergia Agentuur, rahvusvaheline energiatõhususe alase koostöö partnerlus (IPEEC) ja Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur, ning seega täita aktiivsemat ja mõjukamat rolli eelkõige säästvat energiat, energiatõhusust ja energiaohutust edendava poliitika toetamisel;

| 63. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamata vastu konkreetsed meetmed kõigi keskkonnale kahjulike subsiidiumite, sealhulgas fossiilkütuste subsiidiumite järkjärguliseks kaotamiseks 2020. aastaks, mida suunab komisjon, kes kasutab meetmepõhist lähenemisviisi ja teostab kontrolli Euroopa poolaasta raames; nõuab Pittsburghi G20 vastu võetud eesmärgi rahvusvaheliselt koordineeritud rakendamist, et järk-järgult kaotada fossiilkütuste subsiidiumid, mis Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul küündisid 2012. aastal maailmas 544 miljardi USA dollarini, sest sellega vähendataks märkimisväärselt süsinikdioksiidi heitkogused ning aidataks ühtlasi vähendada paljude riikide valitsussektori eelarve puudujääki; tervitab Peterburis toimunud G20 tippkohtumisel väljendatud kavatsust luua fossiilkütustega seotud subsiidiumite järkjärgulise kaotamise vastastikuse hindamise süsteem; avaldab kahetsust selle üle, et kõnealuse eesmärgi rakendamiseks ei ole tehtud konkreetsete meetmetega seotud edusamme; kutsub üles vaatama läbi puhta arengu mehhanismi, pöörates erilist tähelepanu puhta arengu mehhanismi projektide inimõigustele, toiduga kindlustatusele ja keskkonnale avalduva negatiivsete tagajärgede ennetamisele; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma viivitamata vastu konkreetsed meetmed kõigi keskkonnale kahjulike subsiidiumite, sealhulgas fossiilkütuste subsiidiumite järkjärguliseks kaotamiseks 2020. aastaks, mida suunab komisjon, kes kasutab meetmepõhist lähenemisviisi ja teostab kontrolli Euroopa poolaasta raames; nõuab Pittsburghi G20 vastu võetud eesmärgi rahvusvaheliselt koordineeritud rakendamist, et järk-järgult kaotada fossiilkütuste subsiidiumid, mis Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul küündisid 2012. aastal maailmas 544 miljardi USA dollarini, sest sellega vähendataks märkimisväärselt süsinikdioksiidi heitkogused ning aidataks ühtlasi vähendada paljude riikide valitsussektori eelarve puudujääki; tervitab Peterburis toimunud G20 tippkohtumisel väljendatud kavatsust luua fossiilkütustega seotud subsiidiumite järkjärgulise kaotamise vastastikuse hindamise süsteem; avaldab kahetsust selle üle, et kõnealuse eesmärgi rakendamiseks ei ole tehtud konkreetsete meetmetega seotud edusamme; kutsub üles vaatama läbi puhta arengu mehhanismi, pöörates erilist tähelepanu puhta arengu mehhanismi projektide inimõigustele, toiduga kindlustatusele ja keskkonnale avalduva negatiivsete tagajärgede ennetamisele;

| 64. | avaldab kahetsust, et energiasäästu potentsiaali ei ole rahvusvahelisel ja ELi tasandil piisavalt ära kasutatud; rõhutab, et energia säästmine võimaldab töökohtade loomist, majanduslikku säästmist ja energiajulgeolekut, konkurentsivõimet ning heitkoguste vähendamist ning ühtlasi on sellel tähtis roll heitkoguste ja majanduskasvu lahutamisel; kutsub ELi üles nõudma rahvusvahelistel läbirääkimistel rohkem tähelepanu pööramist energia säästmisele, seda nii tehnosiirde, arenguriikide arengukavade kui ka finantsabi arutamisel; rõhutab, et usaldusväärsena mõjumiseks peavad EL ja liikmesriigid kehtestama ambitsioonikad energiatõhususe eesmärgid; rõhutab energiakao vähendamise tähtsust ehitus- ja transpordisektoris ning majapidamiste elektrisüsteemides ja -seadmetes, et maksimeerida energiasäästu ja -tõhusust; |
| --- | --- |

64.

avaldab kahetsust, et energiasäästu potentsiaali ei ole rahvusvahelisel ja ELi tasandil piisavalt ära kasutatud; rõhutab, et energia säästmine võimaldab töökohtade loomist, majanduslikku säästmist ja energiajulgeolekut, konkurentsivõimet ning heitkoguste vähendamist ning ühtlasi on sellel tähtis roll heitkoguste ja majanduskasvu lahutamisel; kutsub ELi üles nõudma rahvusvahelistel läbirääkimistel rohkem tähelepanu pööramist energia säästmisele, seda nii tehnosiirde, arenguriikide arengukavade kui ka finantsabi arutamisel; rõhutab, et usaldusväärsena mõjumiseks peavad EL ja liikmesriigid kehtestama ambitsioonikad energiatõhususe eesmärgid; rõhutab energiakao vähendamise tähtsust ehitus- ja transpordisektoris ning majapidamiste elektrisüsteemides ja -seadmetes, et maksimeerida energiasäästu ja -tõhusust;

| 65. | rõhutab, et on vaja luua väikese energiatarbimisega ja vesinikul töötavad transpordisüsteemid; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et on vaja luua väikese energiatarbimisega ja vesinikul töötavad transpordisüsteemid;

Fluorosüsivesinikud ja Montreali protokoll

| 66. | kutsub protokolli osalisi üles käsitlema eduka Montreali protokolli hääletus- ja otsustamismehhanisme, kohustuste erisugust käsitust ning jõustamis- ja sanktsioonimehhanisme ja rahastamist eeskujuna, mida võiks kasutada ka ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni puhul; nõuab, et EL püüaks tõhusamalt reguleerida Montreali protokolli kohast ülemaailmset fluorosüsivesinike järkjärgulist vähendamist; |
| --- | --- |

66.

kutsub protokolli osalisi üles käsitlema eduka Montreali protokolli hääletus- ja otsustamismehhanisme, kohustuste erisugust käsitust ning jõustamis- ja sanktsioonimehhanisme ja rahastamist eeskujuna, mida võiks kasutada ka ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni puhul; nõuab, et EL püüaks tõhusamalt reguleerida Montreali protokolli kohast ülemaailmset fluorosüsivesinike järkjärgulist vähendamist;

| 67. | tuletab meelde, et EL on võtnud vastu kaugeleulatuvate eesmärkidega õigusaktid fluorosüsivesinike kasutuse järk-järgulise vähendamiseks 79 % võrra 2030. aastaks, sest laialdaselt kättesaadavad on kliimasõbralikud alternatiivid, mille potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada; märgib, et fluorosüsivesinike kasutamise järk-järguline vähendamine on leevendamismeetmete puhul kergelt tulemusi andev võimalus nii ELis kui ka väljaspool seda, ning kutsub ELi üles osalema aktiivselt fluorosüsivesinike suhtes globaalselt võetavate meetmete edendamises; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde, et EL on võtnud vastu kaugeleulatuvate eesmärkidega õigusaktid fluorosüsivesinike kasutuse järk-järgulise vähendamiseks 79 % võrra 2030. aastaks, sest laialdaselt kättesaadavad on kliimasõbralikud alternatiivid, mille potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada; märgib, et fluorosüsivesinike kasutamise järk-järguline vähendamine on leevendamismeetmete puhul kergelt tulemusi andev võimalus nii ELis kui ka väljaspool seda, ning kutsub ELi üles osalema aktiivselt fluorosüsivesinike suhtes globaalselt võetavate meetmete edendamises;

| 68. | väljendab heameelt ELi aruteludokumendi üle, mis esitati Montreali protokolli osalistele ülemaailmse fluorosüsivesinike järkjärgulise vähendamise kohta, ning palub sellega seoses komisjonil ja liikmesriikidel esitada ametlik muudatusettepanek arutamiseks Montreali protokolli osaliste 27. kohtumisel, mis toimub 2015. aastal; |
| --- | --- |

68.

väljendab heameelt ELi aruteludokumendi üle, mis esitati Montreali protokolli osalistele ülemaailmse fluorosüsivesinike järkjärgulise vähendamise kohta, ning palub sellega seoses komisjonil ja liikmesriikidel esitada ametlik muudatusettepanek arutamiseks Montreali protokolli osaliste 27. kohtumisel, mis toimub 2015. aastal;

Euroopa Parlamendi delegatsioon

| 69. | on veendunud, et ELi delegatsioonil on kliimamuutust käsitlevatel läbirääkimistel väga oluline roll, ning peab seetõttu vastuvõetamatuks, et Euroopa Parlamendi liikmed ei saanud eelmistel osaliste konverentsidel ELi kooskõlastuskoosolekutest osa võtta; eeldab, et vähemalt Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhil lubatakse osaleda Limas toimuvatel ELi kooskõlastuskoosolekutel; |
| --- | --- |

69.

on veendunud, et ELi delegatsioonil on kliimamuutust käsitlevatel läbirääkimistel väga oluline roll, ning peab seetõttu vastuvõetamatuks, et Euroopa Parlamendi liikmed ei saanud eelmistel osaliste konverentsidel ELi kooskõlastuskoosolekutest osa võtta; eeldab, et vähemalt Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhil lubatakse osaleda Limas toimuvatel ELi kooskõlastuskoosolekutel;

o

o o

| 70. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

70.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.

(2)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 1.

(3)  ELT C 341 E, 16.12.2010, lk 25.

(4)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 77.

(5)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 83.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0452.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0443.

(8)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 44.

(9)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 75.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0094.

(11)  http://www.eia.gov/forecasts/ieo/?src=Analysis-b2

(12)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/survey/so/2013/int032713a.htm

(13)  http://documents.worldbank.org/curated/en/2014/06/19703432/climate-smart-development-adding-up-benefits-actions-help-build-prosperity-end-poverty-combat-climate-change-vol-1-2-main-report

---

Neljapäev, 27. november 2014

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/40

---

P8_TA(2014)0064

Pakistani pühaduseteotust käsitlevad seadused

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon Pakistani ja pühaduseteotust käsitlevate seaduste kohta (2014/2969(RSP))

(2016/C 289/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Pakistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Pakistani kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18 ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 18, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18 ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 18,

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri aruandeid,

| — | võttes arvesse kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegeleva ÜRO eriraportööri Gabriela Knauli 4. aprilli 2013. aasta aruannet, mis on koostatud pärast tema 19.–29. mail 2012. aastal toimunud lähetust Pakistani, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegeleva ÜRO eriraportööri Gabriela Knauli 4. aprilli 2013. aasta aruannet, mis on koostatud pärast tema 19.–29. mail 2012. aastal toimunud lähetust Pakistani,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia olukorrast maailmas 2012. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1), milles mõistetakse hukka kristlaste ja teiste usuvähemuste tagakiusamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia olukorrast maailmas 2012. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (1), milles mõistetakse hukka kristlaste ja teiste usuvähemuste tagakiusamine,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta (2),

| — | võttes arvesse ELi ja Pakistani 2012. aasta märtsis avaldatud viieaastast tegevuskava, mille prioriteedid on näiteks hea valitsemistava ja inimõigustealane dialoog, ning sellega tihedalt seotud ELi ja Pakistani teist strateegilist dialoogi, mis toimus 25. märtsil 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Pakistani 2012. aasta märtsis avaldatud viieaastast tegevuskava, mille prioriteedid on näiteks hea valitsemistava ja inimõigustealane dialoog, ning sellega tihedalt seotud ELi ja Pakistani teist strateegilist dialoogi, mis toimus 25. märtsil 2014,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. märtsi 2013. aasta järeldusi Pakistani kohta (3), milles kinnitatakse ELi ootusi inimõiguste edendamise ja järgimise osas ning mõistetakse hukka igasugune, sealhulgas usuvähemuste vastane vägivald, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. märtsi 2013. aasta järeldusi Pakistani kohta (3), milles kinnitatakse ELi ootusi inimõiguste edendamise ja järgimise osas ning mõistetakse hukka igasugune, sealhulgas usuvähemuste vastane vägivald,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse kõneisiku 18. oktoobri 2014. aasta avaldust Lahore kõrgema kohtu otsuse kohta jätta jõusse Asia Bibi süüdimõistev kohtuotsus Pakistanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse kõneisiku 18. oktoobri 2014. aasta avaldust Lahore kõrgema kohtu otsuse kohta jätta jõusse Asia Bibi süüdimõistev kohtuotsus Pakistanis,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Pakistani delegatsiooni 29. oktoobril 2014. aastal avaldatud pressiteadet seoses ELi inimõiguste eriesindaja 26.–29. oktoobril 2014. aastal toimunud visiidiga Pakistani, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Pakistani delegatsiooni 29. oktoobril 2014. aastal avaldatud pressiteadet seoses ELi inimõiguste eriesindaja 26.–29. oktoobril 2014. aastal toimunud visiidiga Pakistani,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Pakistani piirkondliku rolli ja poliitiliste suhete kohta ELiga (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Pakistani piirkondliku rolli ja poliitiliste suhete kohta ELiga (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Punjabist pärit naiskristlane Asia Bibi vahistati 2009. aastal ja mõisteti 2010. aastal surma pühaduseteotuse eest vastavalt Pakistani karistusseadustiku jaotisele 295-C; arvestades, et 16. oktoobril 2014 jättis Lahore kõrgem kohus Asia Bibi apellatsioonikaebuse rahuldamata ja kohtuotsuse jõusse; arvestades, et 24. novembril 2014. aastal esitas süüdistatav apellatsioonikaebuse ülemkohtule, kus menetlus võib võtta aastaid; arvestades, et Pakistani president võib armuandmisega tühistada Lahore kõrgema kohtu otsuse ja anda Asia Bibile amnestiat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Punjabist pärit naiskristlane Asia Bibi vahistati 2009. aastal ja mõisteti 2010. aastal surma pühaduseteotuse eest vastavalt Pakistani karistusseadustiku jaotisele 295-C; arvestades, et 16. oktoobril 2014 jättis Lahore kõrgem kohus Asia Bibi apellatsioonikaebuse rahuldamata ja kohtuotsuse jõusse; arvestades, et 24. novembril 2014. aastal esitas süüdistatav apellatsioonikaebuse ülemkohtule, kus menetlus võib võtta aastaid; arvestades, et Pakistani president võib armuandmisega tühistada Lahore kõrgema kohtu otsuse ja anda Asia Bibile amnestiat;

| B. | arvestades, et 7. novembril 2014. aastal peksis rahvahulk kristlastest abielupaari Shama Bibi ja Shahbaz Masihi, keda süüdistati koraani lehekülgede põletamist Pakistani idaosas; arvestades, et nad põletati telliseahjus, kusjuures mõnedel andmetel olid nad enne ahju viskamist veel elus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 7. novembril 2014. aastal peksis rahvahulk kristlastest abielupaari Shama Bibi ja Shahbaz Masihi, keda süüdistati koraani lehekülgede põletamist Pakistani idaosas; arvestades, et nad põletati telliseahjus, kusjuures mõnedel andmetel olid nad enne ahju viskamist veel elus;

| C. | arvestades, et Pakistani kodanike suhtes on tehtud arvukaid surmaotsuseid pühaduseteotust käsitlevate seaduste rikkumise eest, näiteks kristlane Sawan Masih olevat jutuajamise käigus väidetavalt solvanud prohvet Muhammedi ning kristlastest abielupaar Shafqat Emmanuel ja Shagufta Kausar olevat tekstisõnumis väidetavalt prohvetit solvanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Pakistani kodanike suhtes on tehtud arvukaid surmaotsuseid pühaduseteotust käsitlevate seaduste rikkumise eest, näiteks kristlane Sawan Masih olevat jutuajamise käigus väidetavalt solvanud prohvet Muhammedi ning kristlastest abielupaar Shafqat Emmanuel ja Shagufta Kausar olevat tekstisõnumis väidetavalt prohvetit solvanud;

| D. | arvestades, et inimõiguste aktivist ja advokaat Rashid Rehman mõrvati 7. mail 2014. aastal; arvestades, et mõned nädalad enne seda ähvardati Rehmani, sest ta kaitses õppejõudu, kellele esitati süüdistus pühaduseteotust käsitleva Pakistani seaduse alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste aktivist ja advokaat Rashid Rehman mõrvati 7. mail 2014. aastal; arvestades, et mõned nädalad enne seda ähvardati Rehmani, sest ta kaitses õppejõudu, kellele esitati süüdistus pühaduseteotust käsitleva Pakistani seaduse alusel;

| E. | arvestades, et 2014. aasta oktoobris vangistati Pakistanis pühaduseteotuse eest Pakistani päritolu Ühendkuningriigi kodanik Mohammad Asgar, ehkki tal oli Ühendkuningriigis diagnoositud vaimuhaigus, ning vangivalvur tulistas ja haavas teda; arvestades, et tema ründaja vahistati ja provintsi ametivõimud esitasid talle süüdistuse tapmiskatse eest ning veel kaheksa vangivalvuri ametiülesannete täitmine on peatatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2014. aasta oktoobris vangistati Pakistanis pühaduseteotuse eest Pakistani päritolu Ühendkuningriigi kodanik Mohammad Asgar, ehkki tal oli Ühendkuningriigis diagnoositud vaimuhaigus, ning vangivalvur tulistas ja haavas teda; arvestades, et tema ründaja vahistati ja provintsi ametivõimud esitasid talle süüdistuse tapmiskatse eest ning veel kaheksa vangivalvuri ametiülesannete täitmine on peatatud;

| F. | arvestades, et 5. novembril 2014 tappis 45aastase šiiidi Tufail Haideri teda üle kuulanud politseinik, kes hiljem väitis, et Tufail Haider oli teinud prohvet Muhammedi kaaslaste kohta halvustavaid märkusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 5. novembril 2014 tappis 45aastase šiiidi Tufail Haideri teda üle kuulanud politseinik, kes hiljem väitis, et Tufail Haider oli teinud prohvet Muhammedi kaaslaste kohta halvustavaid märkusi;

| G. | arvestades, et 1987. aastast kuni 2014. aasta oktoobrini on registreeritud andmetel Pakistanis süüdistatud pühaduseteotuses kokku 1 438 inimest, neist 633 on moslemid, 494 Ahmadi moslemid, 187 kristlased ja 21 hindud; arvestades, et alates 1990. aastast on massivägivallas tapetud vähemalt 60 inimest pühaduseteotusega seotud asjaoludel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 1987. aastast kuni 2014. aasta oktoobrini on registreeritud andmetel Pakistanis süüdistatud pühaduseteotuses kokku 1 438 inimest, neist 633 on moslemid, 494 Ahmadi moslemid, 187 kristlased ja 21 hindud; arvestades, et alates 1990. aastast on massivägivallas tapetud vähemalt 60 inimest pühaduseteotusega seotud asjaoludel;

| H. | arvestades, et mitukümmend inimest, kelle hulgas on moslemeid, hindusid, kristlasi ja teiste uskude esindajaid, on praegu vangis süüdistatuna pühaduseteotuses; arvestades, et seni ei ole ühtegi pühaduseteotuse eest mõistetud surmanuhtlust täide viidud, kuid massivägivallas on tapetud nii mõnedki süüdistatud; arvestades, et teatavad usujuhid survestavad väga tugevalt Pakistani kohtusüsteemi, et nad jätaksid jõusse ja viiksid täide surmamõistvad otsused, mille on tavaliselt teinud alama astme kohtud; arvestades, et kohtumenetlused võtavad sageli aastaid ja sellel on hävitav mõju Pakistani kodanikele, nende peredele ja kogukondadele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitukümmend inimest, kelle hulgas on moslemeid, hindusid, kristlasi ja teiste uskude esindajaid, on praegu vangis süüdistatuna pühaduseteotuses; arvestades, et seni ei ole ühtegi pühaduseteotuse eest mõistetud surmanuhtlust täide viidud, kuid massivägivallas on tapetud nii mõnedki süüdistatud; arvestades, et teatavad usujuhid survestavad väga tugevalt Pakistani kohtusüsteemi, et nad jätaksid jõusse ja viiksid täide surmamõistvad otsused, mille on tavaliselt teinud alama astme kohtud; arvestades, et kohtumenetlused võtavad sageli aastaid ja sellel on hävitav mõju Pakistani kodanikele, nende peredele ja kogukondadele;

| I. | arvestades, et Pakistani pühaduseteotuse seaduste tõttu on usuvähemustel ohtlik ennast vabalt väljendada või usulist tegevust avalikult praktiseerida; arvestades, et nimetatud seaduste laialdane kuritarvitamine on hästi dokumenteeritud; arvestades, et usukogukondade kaitsmise asemel on Pakistani ühiskonnas süvenenud hirmuõhkkond; arvestades, et kõik katsed reformida seadusi või nende kohaldamist on alla surutud ähvarduste ja mõrvadega; arvestades, et katsed neid küsimusi arutada elektroonilises või tavameedias lõpevad sageli ähvarduste ja ahistamisega, millesse on kaasatud ka valitsus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Pakistani pühaduseteotuse seaduste tõttu on usuvähemustel ohtlik ennast vabalt väljendada või usulist tegevust avalikult praktiseerida; arvestades, et nimetatud seaduste laialdane kuritarvitamine on hästi dokumenteeritud; arvestades, et usukogukondade kaitsmise asemel on Pakistani ühiskonnas süvenenud hirmuõhkkond; arvestades, et kõik katsed reformida seadusi või nende kohaldamist on alla surutud ähvarduste ja mõrvadega; arvestades, et katsed neid küsimusi arutada elektroonilises või tavameedias lõpevad sageli ähvarduste ja ahistamisega, millesse on kaasatud ka valitsus;

| J. | arvestades, et Pakistanil on tähtis roll Lõuna-Aasia stabiilsuse suurendamisel ja seepärast oleks ootuspärane, et ta inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete tugevdamisel eeskuju annaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Pakistanil on tähtis roll Lõuna-Aasia stabiilsuse suurendamisel ja seepärast oleks ootuspärane, et ta inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete tugevdamisel eeskuju annaks;

| K. | arvestades, et hiljuti ratifitseeris Pakistan üheksast kõige olulisemast rahvusvahelisest inimõiguste kokkuleppest seitse, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning ÜRO piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise vastase konventsiooni, milles on arvukalt õigusemõistmist, õigust õiglasele kohtumõistmisele, võrdsust seaduse ees ja diskrimineerimise keeldu käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hiljuti ratifitseeris Pakistan üheksast kõige olulisemast rahvusvahelisest inimõiguste kokkuleppest seitse, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning ÜRO piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise vastase konventsiooni, milles on arvukalt õigusemõistmist, õigust õiglasele kohtumõistmisele, võrdsust seaduse ees ja diskrimineerimise keeldu käsitlevaid sätteid;

| L. | arvestades, et ÜRO inimõigusmehhanismide vahendusel on kutsutud Pakistani üles pühaduseteotuse seadusi kehtetuks tunnistama või vähemalt rakendama viivitamata kaitsemeetmeid, et seaduste kuritarvitamine ei võimaldaks kodanikke, tihtipeale vähemuste esindajaid, ohvriks tuua; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO inimõigusmehhanismide vahendusel on kutsutud Pakistani üles pühaduseteotuse seadusi kehtetuks tunnistama või vähemalt rakendama viivitamata kaitsemeetmeid, et seaduste kuritarvitamine ei võimaldaks kodanikke, tihtipeale vähemuste esindajaid, ohvriks tuua;

| M. | arvestades, et EL ja Pakistan on süvendanud ja laiendanud kahepoolseid suhteid, mille näiteks on 2012. aasta veebruaris käivitatud viieaastane tegevuskava ning 2014. aasta märtsis toimunud teine ELi ja Pakistani vaheline strateegiline dialoog; arvestades, et ELi ja Pakistani viieaastase tegevuskava eesmärk on luua strateegilised suhted ja tugevdada partnerlust rahu ja arengu tagamiseks ühistele väärtustele ja põhimõtetele tuginedes; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL ja Pakistan on süvendanud ja laiendanud kahepoolseid suhteid, mille näiteks on 2012. aasta veebruaris käivitatud viieaastane tegevuskava ning 2014. aasta märtsis toimunud teine ELi ja Pakistani vaheline strateegiline dialoog; arvestades, et ELi ja Pakistani viieaastase tegevuskava eesmärk on luua strateegilised suhted ja tugevdada partnerlust rahu ja arengu tagamiseks ühistele väärtustele ja põhimõtetele tuginedes;

| N. | arvestades, et Pakistan liitus GSP+ kavaga esimest korda 1. jaanuaril 2014; arvestades, et see kava peaks olema oluline stiimul põhiliste inim- ja tööõiguste ning keskkonnaalaste ja hea valitsustava põhimõtete järgimiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Pakistan liitus GSP+ kavaga esimest korda 1. jaanuaril 2014; arvestades, et see kava peaks olema oluline stiimul põhiliste inim- ja tööõiguste ning keskkonnaalaste ja hea valitsustava põhimõtete järgimiseks;

| 1. | tunneb sügavat muret ja kurbust Lahore kõrgema kohtu 16. oktoobri 2014. aasta otsuse pärast, millega kinnitati Asia Bibile pühaduseteotuse eest mõistetud surmanuhtlust; kutsub ülemkohut alustama kiiresti ja viivitamata selle juhtumi menetlemist ja tuginema otsuse tegemisel õigusriigi põhimõtetele ning inimõiguste täielikule järgimisele; |
| --- | --- |

1.

tunneb sügavat muret ja kurbust Lahore kõrgema kohtu 16. oktoobri 2014. aasta otsuse pärast, millega kinnitati Asia Bibile pühaduseteotuse eest mõistetud surmanuhtlust; kutsub ülemkohut alustama kiiresti ja viivitamata selle juhtumi menetlemist ja tuginema otsuse tegemisel õigusriigi põhimõtetele ning inimõiguste täielikule järgimisele;

| 2. | kutsub Pakistani kohtuid vaatama kiiresti läbi Sawan Masihile, Mohammad Asgarile ning Shafqat Emmanuelile ja tema naisele Shagufta Kausarile mõistetud surmanuhtlused, samuti kõigi teiste pühaduseteotuse seaduste väidetava rikkumise eest surmamõistetud kodanike juhtumid; |
| --- | --- |

2.

kutsub Pakistani kohtuid vaatama kiiresti läbi Sawan Masihile, Mohammad Asgarile ning Shafqat Emmanuelile ja tema naisele Shagufta Kausarile mõistetud surmanuhtlused, samuti kõigi teiste pühaduseteotuse seaduste väidetava rikkumise eest surmamõistetud kodanike juhtumid;

| 3. | mõistab kindlalt hukka Shama Bibi ja Shahbaz Masihi mõrvamise ning avaldab kaastunnet nende perekondadele, aga ka teiste Pakistani pühaduseteotust käsitlevate seaduste tagajärjel tapetud süütute ohvrite peredele; nõuab nende tegude toimepanijate vastutusele võtmist; võtab teadmiseks Punjabi valitsuse otsuse moodustada komisjon Shama Bibi ja Shahbaz Masihi tapmise kiirendatud korras uurimiseks ning tagada täiendav politseikaitse kristlaste asustatud piirkondadele provintsis; rõhutab siiski, et on vaja lõpetada karistamatuse õhkkond ja teha üldisemaid reforme, et tegelda usuvähemuste vastase vägivallaga, mis on Pakistanis laialt levinud; |
| --- | --- |

3.

mõistab kindlalt hukka Shama Bibi ja Shahbaz Masihi mõrvamise ning avaldab kaastunnet nende perekondadele, aga ka teiste Pakistani pühaduseteotust käsitlevate seaduste tagajärjel tapetud süütute ohvrite peredele; nõuab nende tegude toimepanijate vastutusele võtmist; võtab teadmiseks Punjabi valitsuse otsuse moodustada komisjon Shama Bibi ja Shahbaz Masihi tapmise kiirendatud korras uurimiseks ning tagada täiendav politseikaitse kristlaste asustatud piirkondadele provintsis; rõhutab siiski, et on vaja lõpetada karistamatuse õhkkond ja teha üldisemaid reforme, et tegelda usuvähemuste vastase vägivallaga, mis on Pakistanis laialt levinud;

| 4. | väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et mitmeti tõlgendatavad pühaduseteotust käsitlevad seadused võimaldavad kuritarvitusi, mis mõjutavad Pakistani kõikide uskude esindajaid; peab eriti muret tekitavaks asjaolu, et pühaduseteotust käsitlevaid seadusi, mille vastu astusid avalikult välja minister Shahbaz Bhatti, kuberner Salman Taseer ja Rashid Rehman, kes tapeti usulist sallivust pooldava meelsuse pärast, kasutatakse Pakistanis üha rohkem kaitsetute vähemusrühmade, sealhulgas Ahmadi moslemite ja kristlaste vastu; |
| --- | --- |

4.

väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et mitmeti tõlgendatavad pühaduseteotust käsitlevad seadused võimaldavad kuritarvitusi, mis mõjutavad Pakistani kõikide uskude esindajaid; peab eriti muret tekitavaks asjaolu, et pühaduseteotust käsitlevaid seadusi, mille vastu astusid avalikult välja minister Shahbaz Bhatti, kuberner Salman Taseer ja Rashid Rehman, kes tapeti usulist sallivust pooldava meelsuse pärast, kasutatakse Pakistanis üha rohkem kaitsetute vähemusrühmade, sealhulgas Ahmadi moslemite ja kristlaste vastu;

| 5. | kutsub Pakistani valitsust üles pühaduseteotuse seadusi ja nende praegust kohaldamist põhjalikult läbi vaatama, pidades eelkõige silmas karistusseadustiku jaotisi 295 B ja C, milles nähakse väidetava pühaduseteotuse eest ette kohustuslik eluaegne vangistus (295 B ja C) või isegi surmanuhtlus (295 C), ning tunnistama edaspidi need seadused kehtetuks; palub Pakistani valitsusel kaotada surmanuhtlus, sealhulgas pühaduseteotuse või usust taganemise eest, ja kehtestada kaitsemeetmed pühaduseteotust või usust taganemist käsitlevate õigusnormide kuritarvitamise tõkestamiseks; |
| --- | --- |

5.

kutsub Pakistani valitsust üles pühaduseteotuse seadusi ja nende praegust kohaldamist põhjalikult läbi vaatama, pidades eelkõige silmas karistusseadustiku jaotisi 295 B ja C, milles nähakse väidetava pühaduseteotuse eest ette kohustuslik eluaegne vangistus (295 B ja C) või isegi surmanuhtlus (295 C), ning tunnistama edaspidi need seadused kehtetuks; palub Pakistani valitsusel kaotada surmanuhtlus, sealhulgas pühaduseteotuse või usust taganemise eest, ja kehtestada kaitsemeetmed pühaduseteotust või usust taganemist käsitlevate õigusnormide kuritarvitamise tõkestamiseks;

| 6. | kutsub Pakistani ametivõime tagama kohtute sõltumatuse, õigusriigi põhimõtete järgimise ja nõuetekohase menetluse kooskõlas kohtumenetlust käsitlevate rahvusvaheliste normidega ning võtma seejuures arvesse kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegeleva ÜRO eriraportööri hiljutisi soovitusi; palub ühtlasi Pakistani ametivõime tagada kõigile pühaduseteotuse juhtudega seotud isikutele küllaldane kaitse, sealhulgas kaitsta kohtunikke välise surve eest, kaitsta süüdistatavaid ning nende perekondi ja kogukondi rahvamasside vägivalla eest ning leida lahendused isikute jaoks, kes mõisteti õigeks, kuid ei saa oma kodukohta tagasi minna; |
| --- | --- |

6.

kutsub Pakistani ametivõime tagama kohtute sõltumatuse, õigusriigi põhimõtete järgimise ja nõuetekohase menetluse kooskõlas kohtumenetlust käsitlevate rahvusvaheliste normidega ning võtma seejuures arvesse kohtunike ja advokaatide sõltumatusega tegeleva ÜRO eriraportööri hiljutisi soovitusi; palub ühtlasi Pakistani ametivõime tagada kõigile pühaduseteotuse juhtudega seotud isikutele küllaldane kaitse, sealhulgas kaitsta kohtunikke välise surve eest, kaitsta süüdistatavaid ning nende perekondi ja kogukondi rahvamasside vägivalla eest ning leida lahendused isikute jaoks, kes mõisteti õigeks, kuid ei saa oma kodukohta tagasi minna;

| 7. | tuletab meelde, et usuvabadus ja vähemuste õigused on tagatud Pakistani põhiseadusega; on rahul selliste pärast 2008. aasta novembrit usuvähemuste huvides võetud Pakistani valitsuse meetmetega nagu vähemuste jaoks föderaalametites viieprotsendilise kvoodi kehtestamine, mittemoslemite ametlike pühade tunnustamine ja riikliku vähemuste päeva väljakuulutamine; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et usuvabadus ja vähemuste õigused on tagatud Pakistani põhiseadusega; on rahul selliste pärast 2008. aasta novembrit usuvähemuste huvides võetud Pakistani valitsuse meetmetega nagu vähemuste jaoks föderaalametites viieprotsendilise kvoodi kehtestamine, mittemoslemite ametlike pühade tunnustamine ja riikliku vähemuste päeva väljakuulutamine;

| 8. | nõuab samas, et Pakistani valitsus teeks rohkem religioonidevahelise vastastikuse mõistmise parandamiseks, tegeleks aktiivselt ühiskondlikult mõjukate osapoolte usuvaenu küsimusega, võitleks usulise sallimatuse, vägivalla ja hirmutamise vastu ning ei laseks levida tegelikul või näilisel karistamatuse tundel; |
| --- | --- |

8.

nõuab samas, et Pakistani valitsus teeks rohkem religioonidevahelise vastastikuse mõistmise parandamiseks, tegeleks aktiivselt ühiskondlikult mõjukate osapoolte usuvaenu küsimusega, võitleks usulise sallimatuse, vägivalla ja hirmutamise vastu ning ei laseks levida tegelikul või näilisel karistamatuse tundel;

| 9. | mõistab otsustavalt hukka kõik usukogukondade vastased vägivallateod ning igasuguse diskrimineerimise ja sallimatuse usu ja veendumuste põhjal; rõhutab, et mõtte-, usu- ja südametunnistuse vabadus on põhilised inimõigused; rõhutab ühtlasi, et kõik Pakistani elanikud, sõltumata usust ja usutunnistusest, väärivad ühesugust austust ning inimõiguste kaitset ja edendamist; |
| --- | --- |

9.

mõistab otsustavalt hukka kõik usukogukondade vastased vägivallateod ning igasuguse diskrimineerimise ja sallimatuse usu ja veendumuste põhjal; rõhutab, et mõtte-, usu- ja südametunnistuse vabadus on põhilised inimõigused; rõhutab ühtlasi, et kõik Pakistani elanikud, sõltumata usust ja usutunnistusest, väärivad ühesugust austust ning inimõiguste kaitset ja edendamist;

| 10. | palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil kasutada kõiki nende käsutuses olevaid, sealhulgas ELi usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse suunistes ette nähtud vahendeid, et aidata usukogukondi ja avaldada Pakistani valitsusele survet, et ta teeks rohkem usuvähemuste kaitseks; peab sellega seoses kiiduväärseks ELi inimõiguste eriesindaja visiiti Pakistani ja seal peetud arutelusid; |
| --- | --- |

10.

palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil kasutada kõiki nende käsutuses olevaid, sealhulgas ELi usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse suunistes ette nähtud vahendeid, et aidata usukogukondi ja avaldada Pakistani valitsusele survet, et ta teeks rohkem usuvähemuste kaitseks; peab sellega seoses kiiduväärseks ELi inimõiguste eriesindaja visiiti Pakistani ja seal peetud arutelusid;

| 11. | rõhutab, et GSP+ staatuse andmise tingimuseks ja ka eelduseks on ratifitseerida ja rakendada 27 rahvusvahelist konventsiooni, mis on loetletud GSP alusmääruse VIII lisas ja puudutavad valdavalt inimõigusi, ning EL võib otsustada võtta ära GSP+ kava soodustused juhul, kui riik ei täida oma kohustusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et GSP+ staatuse andmise tingimuseks ja ka eelduseks on ratifitseerida ja rakendada 27 rahvusvahelist konventsiooni, mis on loetletud GSP alusmääruse VIII lisas ja puudutavad valdavalt inimõigusi, ning EL võib otsustada võtta ära GSP+ kava soodustused juhul, kui riik ei täida oma kohustusi;

| 12. | nõuab, et Euroopa välisteenistus ja komisjon jälgiksid tähelepanelikult seda, kas Pakistan täidab GSP+ raames võetud kohustusi, ning edendaksid ja kaitseksid inimõigusi Pakistanis; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et Euroopa välisteenistus ja komisjon jälgiksid tähelepanelikult seda, kas Pakistan täidab GSP+ raames võetud kohustusi, ning edendaksid ja kaitseksid inimõigusi Pakistanis;

| 13. | palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil teha Pakistani ametivõimudega koostööd pühaduseteotust käsitlevate seaduste kasutamise reformimisel, võttes muu hulgas punktis 6 soovitatud meetmeid; |
| --- | --- |

13.

palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil teha Pakistani ametivõimudega koostööd pühaduseteotust käsitlevate seaduste kasutamise reformimisel, võttes muu hulgas punktis 6 soovitatud meetmeid;

| 14. | ergutab Pakistani valitsust tegema koostööd ÜRO organitega, sealhulgas ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööriga, et tegelda inimõiguste valdkonnas muret tekitavate küsimustega; |
| --- | --- |

14.

ergutab Pakistani valitsust tegema koostööd ÜRO organitega, sealhulgas ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööriga, et tegelda inimõiguste valdkonnas muret tekitavate küsimustega;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Pakistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning Pakistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0575.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137585.pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/135946.pdf

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0208.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/44

---

P8_TA(2014)0065

Serbia: sõjakuritegudes süüdistatava Šešelj juhtum

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon Serbia ja süüdistatava sõjakurjategija Šešelj kohta (2014/2970(RSP))

(2016/C 289/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Serbia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Serbia kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta dokumenti „Serbia 2014. aasta eduaruanne” (SWD(2014)0302), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta dokumenti „Serbia 2014. aasta eduaruanne” (SWD(2014)0302),

| — | võttes arvesse endise Jugoslaavia territooriumil alates 1991. aastast toime pandud rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste eest vastutavate isikute kohtu alla andmist käsitleva rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse endise Jugoslaavia territooriumil alates 1991. aastast toime pandud rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste eest vastutavate isikute kohtu alla andmist käsitleva rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) statuuti,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 65 ja EJRK asitõendeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 65 ja EJRK asitõendeid,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EJRK süüdistab Serbia Radikaalse Partei esimeest Vojislav Šešeljt tagakiusamises poliitilisel, rassilisel või usulisel alusel, väljasaatmistes, ebainimlikes tegudes (sunniviisiline ümberasustamine, inimsusvastased kuriteod) ning tapmistes, piinamistes, julmas kohtlemises, külade hoolimatus purustamises või hävitamises, milleks ei olnud sõjalist vajadust, usu- või haridusasutuste purustamises või kuritahtlikus kahjustamises ja avaliku või eraomandi rüüstamises (sõjaõiguse ja -tavade rikkumine) Horvaatias, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Vojvodina (Serbia) osades ajavahemikus 1991–1993; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EJRK süüdistab Serbia Radikaalse Partei esimeest Vojislav Šešeljt tagakiusamises poliitilisel, rassilisel või usulisel alusel, väljasaatmistes, ebainimlikes tegudes (sunniviisiline ümberasustamine, inimsusvastased kuriteod) ning tapmistes, piinamistes, julmas kohtlemises, külade hoolimatus purustamises või hävitamises, milleks ei olnud sõjalist vajadust, usu- või haridusasutuste purustamises või kuritahtlikus kahjustamises ja avaliku või eraomandi rüüstamises (sõjaõiguse ja -tavade rikkumine) Horvaatias, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Vojvodina (Serbia) osades ajavahemikus 1991–1993;

| B. | arvestades, et ÜRO asutas EJRK 1993. aastal, et tegeleda 1990. aastatel aset leidnud sõjakuritegudega, pannes aluse konfliktilahendusele ja piirkonna konfliktijärgsele arengule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO asutas EJRK 1993. aastal, et tegeleda 1990. aastatel aset leidnud sõjakuritegudega, pannes aluse konfliktilahendusele ja piirkonna konfliktijärgsele arengule;

| C. | arvestades, et 6. novembril 2014, pärast üle üheteistkümne aasta kestnud kinnipidamist ja ajal, kui kohtuprotsess on endiselt pooleli, väljastas EJRK kohtukoda omal algatusel orderi Šešelj ajutiseks vabastamiseks tema tervisliku seisundi halvenemise tõttu, tingimustel et ta: i) ei mõjuta tunnistajaid ega ohvreid ja ii) ilmub kohtukoja ette niipea, kui viimane selleks käsu annab; arvestades, et Šešelj on väljendanud alates kohtuprotsessi algusest vaenulikku suhtumist EJRK vastu, katkestades, häirides ja pärssides kohtumenetlust, ning teda on tunnistajate hirmutamise eest süüdistatud kolmel eri korral lugupidamatuseavalduses kohtu vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 6. novembril 2014, pärast üle üheteistkümne aasta kestnud kinnipidamist ja ajal, kui kohtuprotsess on endiselt pooleli, väljastas EJRK kohtukoda omal algatusel orderi Šešelj ajutiseks vabastamiseks tema tervisliku seisundi halvenemise tõttu, tingimustel et ta: i) ei mõjuta tunnistajaid ega ohvreid ja ii) ilmub kohtukoja ette niipea, kui viimane selleks käsu annab; arvestades, et Šešelj on väljendanud alates kohtuprotsessi algusest vaenulikku suhtumist EJRK vastu, katkestades, häirides ja pärssides kohtumenetlust, ning teda on tunnistajate hirmutamise eest süüdistatud kolmel eri korral lugupidamatuseavalduses kohtu vastu;

| D. | arvestades, et pärast Serbiasse tagasipöördumist on Šešelj pidanud Belgradis mitmeid avalikke kõnesid, milles ta on rõhutanud, et ei astu vabatahtlikult uuesti kohtu ette, kui tal seda teha kästakse, teatades sellega kavatsusest rikkuda üht kahest tingimusest, mille alusel ta vabastati; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast Serbiasse tagasipöördumist on Šešelj pidanud Belgradis mitmeid avalikke kõnesid, milles ta on rõhutanud, et ei astu vabatahtlikult uuesti kohtu ette, kui tal seda teha kästakse, teatades sellega kavatsusest rikkuda üht kahest tingimusest, mille alusel ta vabastati;

| E. | arvestades, et oma avalikes avaldustes on Šešelj korduvalt nõudnud nn Suur-Serbia loomist, esitades avalikult nõudeid naaberriikide, sealhulgas ELi liikmesriigi Horvaatia suhtes ja õhutades vihkamist mitteserblaste vastu; arvestades, et Horvaatia linna Vukovari 1991. aastal Serbia poolsõjaliste rühmituste ja Jugoslaavia armee kätte langemise ja sellega seotud julmuste 23. aastapäeval õnnitles ta ühes pressiteates Serbia tšetnikke linna „vabastamise” puhul, rikkudes sellega kohustust ohvreid mitte mõjutada; arvestades, et Belgradis tuli kokku Serbia rahurühmitus „Naised mustas”, et leinata sissepiiramise ohvreid üritusega „Me ei unusta kunagi Vukovari kuritegusid”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et oma avalikes avaldustes on Šešelj korduvalt nõudnud nn Suur-Serbia loomist, esitades avalikult nõudeid naaberriikide, sealhulgas ELi liikmesriigi Horvaatia suhtes ja õhutades vihkamist mitteserblaste vastu; arvestades, et Horvaatia linna Vukovari 1991. aastal Serbia poolsõjaliste rühmituste ja Jugoslaavia armee kätte langemise ja sellega seotud julmuste 23. aastapäeval õnnitles ta ühes pressiteates Serbia tšetnikke linna „vabastamise” puhul, rikkudes sellega kohustust ohvreid mitte mõjutada; arvestades, et Belgradis tuli kokku Serbia rahurühmitus „Naised mustas”, et leinata sissepiiramise ohvreid üritusega „Me ei unusta kunagi Vukovari kuritegusid”;

| 1. | mõistab karmilt hukka Šešelj sõjaässitused, vihkamisele õhutamise ja territoriaalsete nõudmiste julgustamise ning tema püüdlused Serbiat Euroopa teelt kõrvale juhtida; taunib tema ajutisele vabastamisele järgnenud provokatiivset avalikku tegevust ja sõjaaegset retoorikat, mis on kiskunud uuesti lahti ohvritele sõja ja 1990. aastate alguse julmustega põhjustatud psühholoogilised haavad; rõhutab, et Šešelj hiljutised avaldused võivad õõnestada piirkondlikus koostöös ja leppimises saavutatud edusamme ning nurjata viimaste aastate jõupingutused; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka Šešelj sõjaässitused, vihkamisele õhutamise ja territoriaalsete nõudmiste julgustamise ning tema püüdlused Serbiat Euroopa teelt kõrvale juhtida; taunib tema ajutisele vabastamisele järgnenud provokatiivset avalikku tegevust ja sõjaaegset retoorikat, mis on kiskunud uuesti lahti ohvritele sõja ja 1990. aastate alguse julmustega põhjustatud psühholoogilised haavad; rõhutab, et Šešelj hiljutised avaldused võivad õõnestada piirkondlikus koostöös ja leppimises saavutatud edusamme ning nurjata viimaste aastate jõupingutused;

| 2. | tuletab Serbia ametivõimudele meelde nende kohustusi EJRKga tehtava koostöö raames ning Serbia kohustusi ELi kandidaatriigina; märgib murega, et Serbia ametivõimude adekvaatse poliitilise ja õigusalase reageerimise puudumine Šešelj käitumise suhtes õõnestab ohvrite usaldust kohtumenetluse vastu; ergutab Serbia ametivõime ja demokraatlikke erakondi mõistma hukka mis tahes avalikke vihkamist õhutavaid avaldusi või sõjaaegset retoorikat ning edendama vähemuste õiguste ja kultuuriliste õiguste kaitset; palub Serbia ametivõimudel uurida, kas Šešelj on rikkunud Serbia seadusi, ning karmistada ja täielikult kohaldada vihkamist õhutavaid avaldusi, diskrimineerimist ja vägivallale õhutamist keelustavaid õigusakte; avaldab toetust kõigile Serbia erakondadele, vabaühendustele ja üksikisikutele, kes võitlevad vihkamist õhutavate avalduste vastu; |
| --- | --- |

2.

tuletab Serbia ametivõimudele meelde nende kohustusi EJRKga tehtava koostöö raames ning Serbia kohustusi ELi kandidaatriigina; märgib murega, et Serbia ametivõimude adekvaatse poliitilise ja õigusalase reageerimise puudumine Šešelj käitumise suhtes õõnestab ohvrite usaldust kohtumenetluse vastu; ergutab Serbia ametivõime ja demokraatlikke erakondi mõistma hukka mis tahes avalikke vihkamist õhutavaid avaldusi või sõjaaegset retoorikat ning edendama vähemuste õiguste ja kultuuriliste õiguste kaitset; palub Serbia ametivõimudel uurida, kas Šešelj on rikkunud Serbia seadusi, ning karmistada ja täielikult kohaldada vihkamist õhutavaid avaldusi, diskrimineerimist ja vägivallale õhutamist keelustavaid õigusakte; avaldab toetust kõigile Serbia erakondadele, vabaühendustele ja üksikisikutele, kes võitlevad vihkamist õhutavate avalduste vastu;

| 3. | kutsub EJRKd ja selle prokuratuuri üles võtma meetmeid ajutise vabastamise tingimuste kehtivuse läbivaatamiseks uues olukorras; märgib, et erinevad normid EJRK ajutist vabastamist puudutavate tavade osas ei aita kaasa EJRK eesmärkide saavutamisele; ergutab EJRKd võtma otsustavaid meetmeid selleks, et taastada oma usaldusväärsus, mida on nõrgendanud Šešelj kohutavad ja lubamatud avalikud avaldused, võttes sealjuures kõik vajalikud meetmed, et kiirendada kõigi pooleliolevate kohtumenetluste ja edasikaebuste lõpuleviimist; tuletab meelde, et sõjakuritegude toimepanijate kohtu alla andmine on tõelise ja kestva lepitusprotsessi vältimatu tingimus; |
| --- | --- |

3.

kutsub EJRKd ja selle prokuratuuri üles võtma meetmeid ajutise vabastamise tingimuste kehtivuse läbivaatamiseks uues olukorras; märgib, et erinevad normid EJRK ajutist vabastamist puudutavate tavade osas ei aita kaasa EJRK eesmärkide saavutamisele; ergutab EJRKd võtma otsustavaid meetmeid selleks, et taastada oma usaldusväärsus, mida on nõrgendanud Šešelj kohutavad ja lubamatud avalikud avaldused, võttes sealjuures kõik vajalikud meetmed, et kiirendada kõigi pooleliolevate kohtumenetluste ja edasikaebuste lõpuleviimist; tuletab meelde, et sõjakuritegude toimepanijate kohtu alla andmine on tõelise ja kestva lepitusprotsessi vältimatu tingimus;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Serbia presidendile, valitsusele ja Rahvusassambleele, ÜRO Julgeolekunõukogule ja EJRK presidendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Serbia presidendile, valitsusele ja Rahvusassambleele, ÜRO Julgeolekunõukogule ja EJRK presidendile.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/46

---

P8_TA(2014)0066

Iraak: naiste röövimine ja väärkohtlemine

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon naiste röövimise ja väärkohtlemise kohta Iraagis (2014/2971(RSP))

(2016/C 289/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 20. oktoobri 2014. aasta järeldusi ISIL/Da’eshi kriisi kohta Süürias ja Iraagis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 20. oktoobri 2014. aasta järeldusi ISIL/Da’eshi kriisi kohta Süürias ja Iraagis,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 1. septembri 2014. aasta resolutsiooni S-22/1 inimõiguste olukorra kohta Iraagis seoses nn Iraagi ja Levanti Islamiriigi ning sellega seotud rühmitiste toime pandud õigusrikkumistega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 1. septembri 2014. aasta resolutsiooni S-22/1 inimõiguste olukorra kohta Iraagis seoses nn Iraagi ja Levanti Islamiriigi ning sellega seotud rühmitiste toime pandud õigusrikkumistega,

| — | võttes arvesse Süüria Araabia Vabariigi küsimustega tegeleva ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 14. novembril 2014 avaldatud aruannet „Rule of Terror: Living under ISIS in Syria” („Terrorivõim. Elu Süürias ISISe võimu all”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Süüria Araabia Vabariigi küsimustega tegeleva ÜRO sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 14. novembril 2014 avaldatud aruannet „Rule of Terror: Living under ISIS in Syria” („Terrorivõim. Elu Süürias ISISe võimu all”),

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel ning oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel ning oma 17. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu kohta (1),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 24. juuni 2013. aasta resolutsiooni 2106 (2013) relvakonfliktis ja konfliktijärgsetes olukordades esineva seksuaalvägivalla kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 24. juuni 2013. aasta resolutsiooni 2106 (2013) relvakonfliktis ja konfliktijärgsetes olukordades esineva seksuaalvägivalla kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastuvõetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastuvõetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aastal sõlmitud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraak on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal sõlmitud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraak on ühinenud,

| — | võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõikide vormide likvideerimise kohta (CEDAW), mille Iraak on allkirjastanud, ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõikide vormide likvideerimise kohta (CEDAW), mille Iraak on allkirjastanud, ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et nn Islamiriik (IS) on toime pannud hulgaliselt inimsusevastaste kuritegudega võrduvaid julmusi, mille hulka kuuluvad inimeste massilised tapmised, ISi isehakanud kohtute poolt määratud hukkamised, šariaadi jõhkra tõlgenduse pealesurumine, seksuaalvägivald naiste ja laste vastu, orjastamised, vägistamised, sundabielud, inimestega kaubitsemine, inimeste ümberasustamine ja röövimine, ning need teod on katastroofilise humanitaarkriisi ja suure hulga inimeste ISi kontrolli all olevatelt aladelt ümberasumise põhjuseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nn Islamiriik (IS) on toime pannud hulgaliselt inimsusevastaste kuritegudega võrduvaid julmusi, mille hulka kuuluvad inimeste massilised tapmised, ISi isehakanud kohtute poolt määratud hukkamised, šariaadi jõhkra tõlgenduse pealesurumine, seksuaalvägivald naiste ja laste vastu, orjastamised, vägistamised, sundabielud, inimestega kaubitsemine, inimeste ümberasustamine ja röövimine, ning need teod on katastroofilise humanitaarkriisi ja suure hulga inimeste ISi kontrolli all olevatelt aladelt ümberasumise põhjuseks;

| B. | arvestades, et augustis 2014 tungisid ISi võitlejad kaugemale Põhja-Iraaki, sundides taanduma kurdi Peshmerga väed, mis olid liikunud Iraagi armee poolt maha jäetud aladele; arvestades, et vallutati Sinjari linn ja strateegiliselt tähtis Mosuli tamm, mis varustab suurt osa Iraagist vee ja elektriga, ning ISi võitlejad jõudsid 40 kilomeetri kaugusele Iraagi Kurdistani pealinnast Arbīlist; arvestades, et Kobanês võitleb palju kurdi naisi, sealhulgas naised, kes on PKK relvajõudude liikmed ja juhid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et augustis 2014 tungisid ISi võitlejad kaugemale Põhja-Iraaki, sundides taanduma kurdi Peshmerga väed, mis olid liikunud Iraagi armee poolt maha jäetud aladele; arvestades, et vallutati Sinjari linn ja strateegiliselt tähtis Mosuli tamm, mis varustab suurt osa Iraagist vee ja elektriga, ning ISi võitlejad jõudsid 40 kilomeetri kaugusele Iraagi Kurdistani pealinnast Arbīlist; arvestades, et Kobanês võitleb palju kurdi naisi, sealhulgas naised, kes on PKK relvajõudude liikmed ja juhid;

| C. | arvestades, et ISi sihtmärkideks Mosulis ja selle ümbruskonnas, sealhulgas Sinjaris ja Tal Afaris, on olnud rahvus- ja usuvähemuste, eelkõige kristlaste ning jeziidi, türkmeeni, shabaki, kakai, saaba ja šiiidi kogukondade liikmed, samuti paljud araablased ja sunniidi moslemid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ISi sihtmärkideks Mosulis ja selle ümbruskonnas, sealhulgas Sinjaris ja Tal Afaris, on olnud rahvus- ja usuvähemuste, eelkõige kristlaste ning jeziidi, türkmeeni, shabaki, kakai, saaba ja šiiidi kogukondade liikmed, samuti paljud araablased ja sunniidi moslemid;

| D. | arvestades, et organisatsiooni Human Rights Watch hinnangul on ISi poolt röövitud ja tapetud või ISi augusti alguses toime pandud rünnakutest saadik kadunuks jäänud kokku 3 133 jeziidi; arvestades, et neist 2 305 inimest, sealhulgas 412 last, arvatakse olevat röövitud; arvestades, et IS teeb röövitud jeziidi lastele ajupesu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et organisatsiooni Human Rights Watch hinnangul on ISi poolt röövitud ja tapetud või ISi augusti alguses toime pandud rünnakutest saadik kadunuks jäänud kokku 3 133 jeziidi; arvestades, et neist 2 305 inimest, sealhulgas 412 last, arvatakse olevat röövitud; arvestades, et IS teeb röövitud jeziidi lastele ajupesu;

| E. | arvestades, et 2014. aasta oktoobris teatasid ÜRO uurijad, et ka umbkaudu 5 000 kuni 7 000 naist hoiti sel ajal ajutistes kinnipidamiskeskustes, kust neid minema viidi ning müüdi tööorjadeks või anti džihadistidele konkubiinideks; arvestades, et ainuüksi Tal Afari linna viies kinnipidamiskeskuses arvatakse olevat umbes 3 500 naist ja last; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2014. aasta oktoobris teatasid ÜRO uurijad, et ka umbkaudu 5 000 kuni 7 000 naist hoiti sel ajal ajutistes kinnipidamiskeskustes, kust neid minema viidi ning müüdi tööorjadeks või anti džihadistidele konkubiinideks; arvestades, et ainuüksi Tal Afari linna viies kinnipidamiskeskuses arvatakse olevat umbes 3 500 naist ja last;

| F. | arvestades, et ISi ja teiste äärmuslike džihadistide tegevus Iraagis ja Süürias on vallandanud põgenike voolu Türgi, Liibanoni ja Jordaania pagulaslaagritesse, kus eelkõige naised ja tütarlapsed kogevad karme humanitaartingimusi ja kus nad võivad väga kergesti langeda ahistamise, seksuaalvägivalla, abiellu sundimise või muud liiki väärkohtlemise ohvriks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ISi ja teiste äärmuslike džihadistide tegevus Iraagis ja Süürias on vallandanud põgenike voolu Türgi, Liibanoni ja Jordaania pagulaslaagritesse, kus eelkõige naised ja tütarlapsed kogevad karme humanitaartingimusi ja kus nad võivad väga kergesti langeda ahistamise, seksuaalvägivalla, abiellu sundimise või muud liiki väärkohtlemise ohvriks;

| G. | arvestades, et ISi ja sellega seotud terrorirühmitiste piiriülene olemus on ülemaailmse ulatusega probleem; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ISi ja sellega seotud terrorirühmitiste piiriülene olemus on ülemaailmse ulatusega probleem;

| H. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNCHR) on väga mures selle pärast, kas rahvusvaheline üldsus suudab Iraagile ja eelkõige viimasel ajal Iraaki ümberasunutele tagada talveks hädavajaliku; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNCHR) on väga mures selle pärast, kas rahvusvaheline üldsus suudab Iraagile ja eelkõige viimasel ajal Iraaki ümberasunutele tagada talveks hädavajaliku;

| I. | arvestades, et Iraagi ühtsus, suveräänsus ja territoriaalne terviklikkus on riigi ja kogu piirkonna stabiilsuse ning majandusarengu jaoks olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Iraagi ühtsus, suveräänsus ja territoriaalne terviklikkus on riigi ja kogu piirkonna stabiilsuse ning majandusarengu jaoks olulise tähtsusega;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka ISi ja sellega seotud terrorirühmitiste sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegudega võrduvatest tegudest tulenevad süstemaatilised inimõiguste rikkumised ja kuritarvitused ning rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised; taunib eriti tugevalt igasugust isikuvastast vägivalda, kus aluseks võetakse isiku usuline või rahvuslik kuuluvus, ning naiste ja laste vastast vägivalda; |
| --- | --- |

1.

mõistab kõige karmimalt hukka ISi ja sellega seotud terrorirühmitiste sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegudega võrduvatest tegudest tulenevad süstemaatilised inimõiguste rikkumised ja kuritarvitused ning rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised; taunib eriti tugevalt igasugust isikuvastast vägivalda, kus aluseks võetakse isiku usuline või rahvuslik kuuluvus, ning naiste ja laste vastast vägivalda;

| 2. | mõistab karmilt hukka ISi konkreetselt naiste kallal toime pandud arvukad julmused, mis võrduvad inimsusevastaste kuritegudega – röövimised, vägistamised ja teised seksuaalvägivalla vormid, orjastamise ning abiellu ja teise usku sundimise; rõhutab, et kõik need inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkujad tuleb vastutusele võtta; |
| --- | --- |

2.

mõistab karmilt hukka ISi konkreetselt naiste kallal toime pandud arvukad julmused, mis võrduvad inimsusevastaste kuritegudega – röövimised, vägistamised ja teised seksuaalvägivalla vormid, orjastamise ning abiellu ja teise usku sundimise; rõhutab, et kõik need inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkujad tuleb vastutusele võtta;

| 3. | rõhutab, et lapsed tuleb viivitamata tagasi anda oma perekondadele, abiellu sundimine ja seksuaalne väärkohtlemine tuleb lõpetada ning kõik ISi kinnipeetavad tsiviilisikud, esmajärjekorras naised tuleb viivitamata vabastada; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et lapsed tuleb viivitamata tagasi anda oma perekondadele, abiellu sundimine ja seksuaalne väärkohtlemine tuleb lõpetada ning kõik ISi kinnipeetavad tsiviilisikud, esmajärjekorras naised tuleb viivitamata vabastada;

| 4. | kutsub Iraagi valitsust üles ratifitseerima Rahvusvahelise Kriminaalkohtu alusdokumenti – Rooma statuuti, et see kohus saaks algatada kohtuasju ISi toime pandud sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude eest; |
| --- | --- |

4.

kutsub Iraagi valitsust üles ratifitseerima Rahvusvahelise Kriminaalkohtu alusdokumenti – Rooma statuuti, et see kohus saaks algatada kohtuasju ISi toime pandud sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude eest;

| 5. | kutsub Iraagi valitsust üles edendama ja kaitsma inimõigusi, kaasama sellesse rahvusliku ühtsuse ja leppimise vaimus kõik Iraagi ühiskonna osad ning järgima ISi vastastes jõupingutustes inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust; pakub Iraagi valitsusele omalt poolt toetust õiglasema ja kaasavama, sealjuures ka naiste õigusi kaitsva ja edendava ühiskonna ülesehitamisel; |
| --- | --- |

5.

kutsub Iraagi valitsust üles edendama ja kaitsma inimõigusi, kaasama sellesse rahvusliku ühtsuse ja leppimise vaimus kõik Iraagi ühiskonna osad ning järgima ISi vastastes jõupingutustes inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust; pakub Iraagi valitsusele omalt poolt toetust õiglasema ja kaasavama, sealjuures ka naiste õigusi kaitsva ja edendava ühiskonna ülesehitamisel;

| 6. | tunnustab rahvusvahelise üldsuse ja eriti USA jõupingutusi Iraagi riigi ja kohaliku tasandi ametivõimude toetamiseks võitluses ISi vastu, ISi edasitungimise peatamiseks ja humanitaarabi kättesaadavuse hõlbustamiseks; toetab ülemaailmset ISi vastast koalitsiooni ja selle püüdeid võidelda ISi vastu, rakendades ka sõjalisi vahendeid; kutsub rahvusvahelist üldsust üles andma talve üleelamiseks hädatarvilikku abi Iraagis olevatele inimestele, sealhulgas jeziidi perekondadele, kes on jäänud Sinjari mägedesse, et kaitsta oma pühamuid ISi hävitustöö eest; |
| --- | --- |

6.

tunnustab rahvusvahelise üldsuse ja eriti USA jõupingutusi Iraagi riigi ja kohaliku tasandi ametivõimude toetamiseks võitluses ISi vastu, ISi edasitungimise peatamiseks ja humanitaarabi kättesaadavuse hõlbustamiseks; toetab ülemaailmset ISi vastast koalitsiooni ja selle püüdeid võidelda ISi vastu, rakendades ka sõjalisi vahendeid; kutsub rahvusvahelist üldsust üles andma talve üleelamiseks hädatarvilikku abi Iraagis olevatele inimestele, sealhulgas jeziidi perekondadele, kes on jäänud Sinjari mägedesse, et kaitsta oma pühamuid ISi hävitustöö eest;

| 7. | kutsub kõiki selle piirkonna jõudusid üles tegema kõik võimaliku, et peatada ametlike või erainstitutsioonide igasugune tegevus, mille eesmärk on sõna või teoga propageerida ja levitada äärmusislamistlikku ideoloogiat; kutsub rahvusvahelist üldsust ja eelkõige ELi üles soodustama piirkondlikku dialoogi Lähis-Ida probleemide üle ja kaasama sellesse kõik olulised osapooled, eelkõige Iraani ja Saudi Araabia; |
| --- | --- |

7.

kutsub kõiki selle piirkonna jõudusid üles tegema kõik võimaliku, et peatada ametlike või erainstitutsioonide igasugune tegevus, mille eesmärk on sõna või teoga propageerida ja levitada äärmusislamistlikku ideoloogiat; kutsub rahvusvahelist üldsust ja eelkõige ELi üles soodustama piirkondlikku dialoogi Lähis-Ida probleemide üle ja kaasama sellesse kõik olulised osapooled, eelkõige Iraani ja Saudi Araabia;

| 8. | kutsub ÜRO-d ja eriti naistevastase vägivalla küsimustega tegelevat ÜRO eriraportööri Rashida Manjoo'd üles tegema kõik neist oleneva, et selgitada välja kannatanud ning uurida ja tuvastada fakte ja asjaolusid tütarlaste ja naiste väärkohtlemise ja nendevastaste õigusrikkumiste kohta, mille on Iraagis ja Süürias toime pannud IS ja sellega seotud terrorirühmitised, ning pidada sealjuures silmas karistamatuse välistamist ja täieliku vastutuse tagamist; avaldab toetust Zainab Hawa Bangura kui konfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimusi käsitleva ÜRO eriesindaja tegevusele; |
| --- | --- |

8.

kutsub ÜRO-d ja eriti naistevastase vägivalla küsimustega tegelevat ÜRO eriraportööri Rashida Manjoo'd üles tegema kõik neist oleneva, et selgitada välja kannatanud ning uurida ja tuvastada fakte ja asjaolusid tütarlaste ja naiste väärkohtlemise ja nendevastaste õigusrikkumiste kohta, mille on Iraagis ja Süürias toime pannud IS ja sellega seotud terrorirühmitised, ning pidada sealjuures silmas karistamatuse välistamist ja täieliku vastutuse tagamist; avaldab toetust Zainab Hawa Bangura kui konfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimusi käsitleva ÜRO eriesindaja tegevusele;

| 9. | kutsub Iraagis tegutsevaid humanitaarabiasutusi, sealhulgas ÜRO asutusi üles suurendama ISi edasitungi eest põgenenud ümberasujatele suunatud meditsiini- ja nõustamisteenuseid ning pöörama sealjuures erilist tähelepanu seksuaalvägivalla ohvritele ja lastele; |
| --- | --- |

9.

kutsub Iraagis tegutsevaid humanitaarabiasutusi, sealhulgas ÜRO asutusi üles suurendama ISi edasitungi eest põgenenud ümberasujatele suunatud meditsiini- ja nõustamisteenuseid ning pöörama sealjuures erilist tähelepanu seksuaalvägivalla ohvritele ja lastele;

| 10. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike veel kord üles võtma konkreetseid meetmeid, et tegeleda naiste olukorraga Iraagis ja Süürias ning tagada neile vabadus ja põhiõiguste austamine, samuti rakendama meetmeid, et takistada naiste ja laste ekspluateerimist, väärkohtlemist ja nendevastast vägivalda; on eriti mures selle pärast, et sagenenud on igat liiki vägivald jeziidi naiste vastu, keda ISi liikmed vangistavad, vägistavad, seksuaalselt väärkohtlevad ja müüvad; kutsub eelkõige ELi liikmesriike üles tõhustama meetmeid selliselt, et oleks tagatud kannatanute vajaduste täitmine ning saaks luua mehhanismi, mis võimaldaks Süüria ja Iraagi traumeeritud naistel, eriti jeziidi naistel saada konkreetselt nende vajadusi arvestavat traumajärgset erinõustamist; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike veel kord üles võtma konkreetseid meetmeid, et tegeleda naiste olukorraga Iraagis ja Süürias ning tagada neile vabadus ja põhiõiguste austamine, samuti rakendama meetmeid, et takistada naiste ja laste ekspluateerimist, väärkohtlemist ja nendevastast vägivalda; on eriti mures selle pärast, et sagenenud on igat liiki vägivald jeziidi naiste vastu, keda ISi liikmed vangistavad, vägistavad, seksuaalselt väärkohtlevad ja müüvad; kutsub eelkõige ELi liikmesriike üles tõhustama meetmeid selliselt, et oleks tagatud kannatanute vajaduste täitmine ning saaks luua mehhanismi, mis võimaldaks Süüria ja Iraagi traumeeritud naistel, eriti jeziidi naistel saada konkreetselt nende vajadusi arvestavat traumajärgset erinõustamist;

| 11. | on veendunud, et viivitamatut humanitaarabi ja kaitset on vaja täiendada pikaajaliste strateegiatega, millega toetada koju tagasipöörduvate, riigisiseselt ümberasustatud ja põgenikest naiste sotsiaal-majanduslikke õigusi ja elatise saamise võimalusi, nende tulemuslikumat juhtimist ja osalust, et nad saaksid valida endale sobivad jätkusuutlikud lahendused; on seisukohal, et vaja on arvesse võtta mitmekordse ja mitmevormilise diskrimineerimise all kannatavate naiste eri rühmade konkreetseid riske ja erivajadusi; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et viivitamatut humanitaarabi ja kaitset on vaja täiendada pikaajaliste strateegiatega, millega toetada koju tagasipöörduvate, riigisiseselt ümberasustatud ja põgenikest naiste sotsiaal-majanduslikke õigusi ja elatise saamise võimalusi, nende tulemuslikumat juhtimist ja osalust, et nad saaksid valida endale sobivad jätkusuutlikud lahendused; on seisukohal, et vaja on arvesse võtta mitmekordse ja mitmevormilise diskrimineerimise all kannatavate naiste eri rühmade konkreetseid riske ja erivajadusi;

| 12. | peab hukkamõistu väärivaks, et üheaegselt ISi edasitungimisega pannakse Iraagis täiesti karistamatult toime vägivalla- ja mõrvategusid lesbide, geide, biseksuaalide ja transsooliste inimeste vastu; märgib, et kuigi Iraagi lesbid, geid, biseksuaalid ja transsoolised inimesed ei ole praeguses kriisis ja konfliktis ainuke riskirühm, on nad äärmiselt kaitsetus olukorras, kuna neile osaks saav perekonna ja kogukonna toetus ning valitsuse kaitse on piiratud; märgib, et Iraagi lesbid, geid, biseksuaalid ja transsoolised inimesed jäävad pagulaskogukondades või teatavates vastuvõtvates ühiskondades tõrjutuks ja ohustatuks; kutsub Iraagi valitsust üles Iraagi lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi inimesi kaitsma; |
| --- | --- |

12.

peab hukkamõistu väärivaks, et üheaegselt ISi edasitungimisega pannakse Iraagis täiesti karistamatult toime vägivalla- ja mõrvategusid lesbide, geide, biseksuaalide ja transsooliste inimeste vastu; märgib, et kuigi Iraagi lesbid, geid, biseksuaalid ja transsoolised inimesed ei ole praeguses kriisis ja konfliktis ainuke riskirühm, on nad äärmiselt kaitsetus olukorras, kuna neile osaks saav perekonna ja kogukonna toetus ning valitsuse kaitse on piiratud; märgib, et Iraagi lesbid, geid, biseksuaalid ja transsoolised inimesed jäävad pagulaskogukondades või teatavates vastuvõtvates ühiskondades tõrjutuks ja ohustatuks; kutsub Iraagi valitsust üles Iraagi lesbisid, geisid, biseksuaale ja transsoolisi inimesi kaitsma;

| 13. | peab kahetsusväärseks, et aastaid kestnud diktatuuri ja konflikti tagajärjel on Iraagi naiste elu tunduvalt halvemaks muutunud; nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu naiste-, rahu- ja julgeolekuteemalise resolutsiooni 1325 (2000) järgimist ja rakendamist, et naised saaksid osaleda konflikti lahendamises ja demokraatia ülesehitamises; rõhutab, et kui naised otsuste tegemisel ei osale, jääb naine Iraagis tegeliku kaitseta ja tegeliku turvalisuseta; |
| --- | --- |

13.

peab kahetsusväärseks, et aastaid kestnud diktatuuri ja konflikti tagajärjel on Iraagi naiste elu tunduvalt halvemaks muutunud; nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu naiste-, rahu- ja julgeolekuteemalise resolutsiooni 1325 (2000) järgimist ja rakendamist, et naised saaksid osaleda konflikti lahendamises ja demokraatia ülesehitamises; rõhutab, et kui naised otsuste tegemisel ei osale, jääb naine Iraagis tegeliku kaitseta ja tegeliku turvalisuseta;

| 14. | nõuab, et tihedas koostöös moslemiriikide, -organisatsioonide ja -kogukondadega tehtaks kooskõlastatud rahvusvahelisi pingutusi, et võidelda äärmusliku salafistliku ja vahhabistliku ideoloogia vastu, kuna sellele ideoloogiale toetub ja sellest saab innustust ISi ja ISiga seotud terroriorganisatsioonide tegevus ning see ideoloogia on saamas üha suuremaks ohuks ELi liikmesriikide julgeolekule; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles väljendama Pärsia lahe riikidega peetavas dialoogis tõsist muret seoses jätkuvate salafismi ja vahhabismi propageerimise püüetega paljudes moslemi enamusega riikides ja, nendest riikidest pärit toimijate kaudu, moslemikogukondades üle maailma; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et tihedas koostöös moslemiriikide, -organisatsioonide ja -kogukondadega tehtaks kooskõlastatud rahvusvahelisi pingutusi, et võidelda äärmusliku salafistliku ja vahhabistliku ideoloogia vastu, kuna sellele ideoloogiale toetub ja sellest saab innustust ISi ja ISiga seotud terroriorganisatsioonide tegevus ning see ideoloogia on saamas üha suuremaks ohuks ELi liikmesriikide julgeolekule; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles väljendama Pärsia lahe riikidega peetavas dialoogis tõsist muret seoses jätkuvate salafismi ja vahhabismi propageerimise püüetega paljudes moslemi enamusega riikides ja, nendest riikidest pärit toimijate kaudu, moslemikogukondades üle maailma;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Iraagi valitsusele ja esindajatekogule, Kurdistani piirkondlikule omavalitsusele, ÜRO peasekretärile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0022.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/50 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/50

---

P8_TA(2014)0068

Viivitused 2014.-2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika käivitamisel

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon viivituste kohta 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika käivitamisel (2014/2946(RSP))

(2016/C 289/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162 ja 174–178, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162 ja 174–178,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | võttes arvesse 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3 (COM(2014)0329), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3 (COM(2014)0329),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on peamine kogu ELi hõlmav reaalmajandusse investeerimise poliitika ja kindel ELi majanduskasvu ja töökohtade loomise hoogustaja, mille eelarve kuni 2020. aastani on üle 350 miljardi euro; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on oluline osa ELi strateegiast, mille eesmärk on piirkondliku ebavõrdsuse ja tasakaalustamatuse korvamine, abi majandustegevuse mitmekesistamisel ja tööstuslike muudatustega kohanemisel ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamine; arvestades, et mõnedes liikmesriikides annab ühtekuuluvuspoliitika peamise osa avaliku sektori investeeringutest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on peamine kogu ELi hõlmav reaalmajandusse investeerimise poliitika ja kindel ELi majanduskasvu ja töökohtade loomise hoogustaja, mille eelarve kuni 2020. aastani on üle 350 miljardi euro; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on oluline osa ELi strateegiast, mille eesmärk on piirkondliku ebavõrdsuse ja tasakaalustamatuse korvamine, abi majandustegevuse mitmekesistamisel ja tööstuslike muudatustega kohanemisel ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamine; arvestades, et mõnedes liikmesriikides annab ühtekuuluvuspoliitika peamise osa avaliku sektori investeeringutest;

| B. | arvestades, et teemavaldkondadesse koondamise abil suunatakse need vahendid arvuliselt piiratud strateegilistele eesmärkidele, millel on majanduskasvu edendav mõju, nagu innovatsioon ja teadusuuringud, digitaalarengu tegevuskava, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine ja vähese CO2-heitega majandus, samuti koolitus, haridus ja infrastruktuur; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teemavaldkondadesse koondamise abil suunatakse need vahendid arvuliselt piiratud strateegilistele eesmärkidele, millel on majanduskasvu edendav mõju, nagu innovatsioon ja teadusuuringud, digitaalarengu tegevuskava, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) toetamine ja vähese CO2-heitega majandus, samuti koolitus, haridus ja infrastruktuur;

| C. | arvestades, et partnerluslepingud ja rakenduskavad on strateegilised vahendid investeeringute juhtimiseks liikmesriikides ja piirkondades kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” üldise eesmärgiga saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et partnerluslepingud ja rakenduskavad on strateegilised vahendid investeeringute juhtimiseks liikmesriikides ja piirkondades kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” üldise eesmärgiga saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv;

| D. | arvestades, et määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 14, 16 ja 29 sätestatakse partnerluslepingute ja rakenduskavade esitamise ja vastuvõtmise ajakava, mille kohaselt partnerluslepingud oleks tulnud vastu võtta hiljemalt 2014. aasta augusti lõpuks ja rakenduskavad 2015. aasta jaanuari lõpuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 14, 16 ja 29 sätestatakse partnerluslepingute ja rakenduskavade esitamise ja vastuvõtmise ajakava, mille kohaselt partnerluslepingud oleks tulnud vastu võtta hiljemalt 2014. aasta augusti lõpuks ja rakenduskavad 2015. aasta jaanuari lõpuks;

| E. | arvestades, et programmitöö protsessis esineb selgeid viivitusi, kuna 2014. aasta lõpuks on kavas vastu võtta vaid piiratud arv rakenduskavu (veidi üle 100); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et programmitöö protsessis esineb selgeid viivitusi, kuna 2014. aasta lõpuks on kavas vastu võtta vaid piiratud arv rakenduskavu (veidi üle 100);

| F. | arvestades, et liikmesriikide taotluse alusel on komisjon valmistanud ette mitteametliku dokumendi nende rakenduskavade 2014. aasta kulukohustuste käsitlemiseks, mida kaasrahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist ning mida komisjon ei võta 31. detsembriks 2014 vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikide taotluse alusel on komisjon valmistanud ette mitteametliku dokumendi nende rakenduskavade 2014. aasta kulukohustuste käsitlemiseks, mida kaasrahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist ning mida komisjon ei võta 31. detsembriks 2014 vastu;

| G. | arvestades, et rakenduskavade vastuvõtmiseks on kavandatud kaks stsenaariumi, mis mõlemad toovad kaasa viivitused rakendamise käivitamisel: i) ülekandmismenetlus nende rakenduskavade puhul, mis arvatakse olevat vastuvõtmiseks valmis 31. detsembriks 2014, ning ii) Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014. aasta kasutamata eraldiste ümberjagamine, mis hõlmab mitmeaastase finantsraamistiku tehnilist läbivaatamist nende rakenduskavade puhul, mis ei arvata olevat vastuvõtmiseks valmis 2014. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rakenduskavade vastuvõtmiseks on kavandatud kaks stsenaariumi, mis mõlemad toovad kaasa viivitused rakendamise käivitamisel: i) ülekandmismenetlus nende rakenduskavade puhul, mis arvatakse olevat vastuvõtmiseks valmis 31. detsembriks 2014, ning ii) Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014. aasta kasutamata eraldiste ümberjagamine, mis hõlmab mitmeaastase finantsraamistiku tehnilist läbivaatamist nende rakenduskavade puhul, mis ei arvata olevat vastuvõtmiseks valmis 2014. aasta lõpuks;

| H. | arvestades, et komisjoni esitatud ajakava kohaselt võidakse võtta rakenduskavad ülekandmismenetluse kohaselt vastu ajavahemikus 15. veebruarist31. märtsini 2015 ja ümberjagamismenetluse kohaselt pärast 1. maid 2015; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni esitatud ajakava kohaselt võidakse võtta rakenduskavad ülekandmismenetluse kohaselt vastu ajavahemikus 15. veebruarist31. märtsini 2015 ja ümberjagamismenetluse kohaselt pärast 1. maid 2015;

| I. | arvestades, et lisaks viivitusele 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi rakendamisel, on probleem ka ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi tegemata maksetega summas ligikaudu 23 miljonit eurot, mis veelgi kahjustab ühtekuuluvuspoliitika usaldusväärsust, tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lisaks viivitusele 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi rakendamisel, on probleem ka ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi tegemata maksetega summas ligikaudu 23 miljonit eurot, mis veelgi kahjustab ühtekuuluvuspoliitika usaldusväärsust, tulemuslikkust ja jätkusuutlikkust;

| J. | arvestades, et komisjoni president on teatanud, et kavatseb kasutusele võtta 315 miljardi euro suuruse investeerimispaketi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjoni president on teatanud, et kavatseb kasutusele võtta 315 miljardi euro suuruse investeerimispaketi;

| 1. | väljendab tõsist muret selle pärast, et 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamine hilineb märkimisväärselt, tunnistades samas kvaliteetsete rakenduskavade vastuvõtmise olulisust programmitöö perioodi alguses, et vältida hilisemat ümberplaneerimist; |
| --- | --- |

1.

väljendab tõsist muret selle pärast, et 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakendamine hilineb märkimisväärselt, tunnistades samas kvaliteetsete rakenduskavade vastuvõtmise olulisust programmitöö perioodi alguses, et vältida hilisemat ümberplaneerimist;

| 2. | rõhutab, et praegused viivitused panevad proovile riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste suutlikkuse tõhusalt kavandada ja rakendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde aastatel 2014–2020; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et praegused viivitused panevad proovile riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste suutlikkuse tõhusalt kavandada ja rakendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde aastatel 2014–2020;

| 3. | tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika koos liikmesriikide kaasrahastamisega moodustab olulise osa majanduskasvuga seotud avaliku sektori kuludest ELis; rõhutab, et seetõttu on äärmiselt tähtis alustada võimalikult kiiresti uute kavade rakendamist, et saavutada investeeringutega maksimaalseid tulemusi, hoogustada töökohtade loomist ja suurendada tootlikkust; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika koos liikmesriikide kaasrahastamisega moodustab olulise osa majanduskasvuga seotud avaliku sektori kuludest ELis; rõhutab, et seetõttu on äärmiselt tähtis alustada võimalikult kiiresti uute kavade rakendamist, et saavutada investeeringutega maksimaalseid tulemusi, hoogustada töökohtade loomist ja suurendada tootlikkust;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid näitaksid üles vastutustunnet ja teeksid kõik endast oleneva, et kiirendada võimalikult paljude rakenduskavade vastuvõtmist 2014. aastal, ja tagaksid, et võimalikult palju rakenduskavu oleks vastuvõtmiseks valmis 31. detsembriks 2014, et saada kasu ülekandmismenetlusest vastavalt finantsmääruse artikli 13 lõike 2 punktile a ja selle rakenduseeskirjade artiklile 4; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid näitaksid üles vastutustunnet ja teeksid kõik endast oleneva, et kiirendada võimalikult paljude rakenduskavade vastuvõtmist 2014. aastal, ja tagaksid, et võimalikult palju rakenduskavu oleks vastuvõtmiseks valmis 31. detsembriks 2014, et saada kasu ülekandmismenetlusest vastavalt finantsmääruse artikli 13 lõike 2 punktile a ja selle rakenduseeskirjade artiklile 4;

| 5. | palub komisjonil – pöörates suurt tähelepanu kvaliteedile ja võitlusele pettuste vastu – analüüsida kõiki võimalusi oma sisemenetluste lihtsustamiseks, et tagada ka pärast 24. novembri 2014. aasta tähtaega uuesti esitatud rakenduskavade arvessevõtmine, lõpetada talitustevahelised konsultatsioonid aasta lõpuks ning käsitleda neid rakenduskavasid vastuvõtmiseks valmisolevatena, kui need vastavad kvaliteedinõuetele; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil – pöörates suurt tähelepanu kvaliteedile ja võitlusele pettuste vastu – analüüsida kõiki võimalusi oma sisemenetluste lihtsustamiseks, et tagada ka pärast 24. novembri 2014. aasta tähtaega uuesti esitatud rakenduskavade arvessevõtmine, lõpetada talitustevahelised konsultatsioonid aasta lõpuks ning käsitleda neid rakenduskavasid vastuvõtmiseks valmisolevatena, kui need vastavad kvaliteedinõuetele;

| 6. | on teadlik, et eespool osutatud teine stsenaarium (kohaldatakse rakendusprogrammide puhul, mis ei ole 2014. aasta lõpuks vastuvõtmiseks valmis) ehk 2014. aasta sidumata summade ümberjagamine 2015. aastal toob mitmeaastase finantsraamistiku artikli 19 kohaselt kaasa mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise 1. maiks 2015, mis – isegi kui see on tehniline – peab olema kooskõlas mitmeaastase eelarvemenetlusega; kutsub seetõttu komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti arutelusid Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et koostada usaldusväärne tegevuskava, mis tagab läbivaadatud mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise 2015. aastal võimalikult varakult; |
| --- | --- |

6.

on teadlik, et eespool osutatud teine stsenaarium (kohaldatakse rakendusprogrammide puhul, mis ei ole 2014. aasta lõpuks vastuvõtmiseks valmis) ehk 2014. aasta sidumata summade ümberjagamine 2015. aastal toob mitmeaastase finantsraamistiku artikli 19 kohaselt kaasa mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise 1. maiks 2015, mis – isegi kui see on tehniline – peab olema kooskõlas mitmeaastase eelarvemenetlusega; kutsub seetõttu komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti arutelusid Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et koostada usaldusväärne tegevuskava, mis tagab läbivaadatud mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise 2015. aastal võimalikult varakult;

| 7. | rõhutab lisaks, et rakenduskavade vastuvõtmiseks tuleb heaks kiita ka vastav paranduseelarve projekt, mis hõlmab vastavaid kulukohustuste assigneeringuid 2015. aastaks, mis tähendab, et parimal juhul lükkub nende rakenduskavade rakendamise tegelik algus edasi kuni 2015. aasta keskpaigani; |
| --- | --- |

7.

rõhutab lisaks, et rakenduskavade vastuvõtmiseks tuleb heaks kiita ka vastav paranduseelarve projekt, mis hõlmab vastavaid kulukohustuste assigneeringuid 2015. aastaks, mis tähendab, et parimal juhul lükkub nende rakenduskavade rakendamise tegelik algus edasi kuni 2015. aasta keskpaigani;

| 8. | ülaltoodut silmas pidades palub komisjonil esitada parlamendile meetmed, mida ta kavatseb võtta, et hõlbustada niipea kui võimalik rakenduskavade rakendamist, samuti ettenähtud ajakava; |
| --- | --- |

8.

ülaltoodut silmas pidades palub komisjonil esitada parlamendile meetmed, mida ta kavatseb võtta, et hõlbustada niipea kui võimalik rakenduskavade rakendamist, samuti ettenähtud ajakava;

| 9. | väljendab suurt muret 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade maksete mahajäämuse pärast; rõhutab, kui tähtis ja kiireloomuline on jõuda selles küsimuses komisjoni uute ettepanekute põhjal kokkuleppele 2014. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

9.

väljendab suurt muret 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade maksete mahajäämuse pärast; rõhutab, kui tähtis ja kiireloomuline on jõuda selles küsimuses komisjoni uute ettepanekute põhjal kokkuleppele 2014. aasta lõpuks;

| 10. | palub komisjonil selgitada maksete hilinemise mõju uute rakenduskavade rakendamisega alustamisele ning pakkuda välja lahendusi kahju minimeerimiseks; nõuab, et komisjon analüüsiks üldsätete määruse artikli 16 lõikes 3 ette nähtud läbirääkimiste tulemuste aruandes 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika viivitustega käivitamise võimalikku mõju majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning esitaks saadud kogemuste põhjal soovitused; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil selgitada maksete hilinemise mõju uute rakenduskavade rakendamisega alustamisele ning pakkuda välja lahendusi kahju minimeerimiseks; nõuab, et komisjon analüüsiks üldsätete määruse artikli 16 lõikes 3 ette nähtud läbirääkimiste tulemuste aruandes 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika viivitustega käivitamise võimalikku mõju majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning esitaks saadud kogemuste põhjal soovitused;

| 11. | nõuab, et komisjoni poolt lubatud 315 euro suurune investeerimispakett tervenisti täiendaks 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika vahendeid; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et komisjoni poolt lubatud 315 euro suurune investeerimispakett tervenisti täiendaks 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika vahendeid;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning teistele asjaomastele institutsioonidele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning teistele asjaomastele institutsioonidele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/53 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/53

---

P8_TA(2014)0069

Komisjoni mõjuhindamise suunised

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (2014/2967(RSP))

(2016/C 289/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse hiljutist komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise teemalist avalikku konsultatsiooni ja vastavat läbivaadatud mõjuhindamissuuniste eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljutist komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise teemalist avalikku konsultatsiooni ja vastavat läbivaadatud mõjuhindamissuuniste eelnõu,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et mõjuhinnangutel on õigusaktide väljatöötamise varajases etapis kasutatava vahendina komisjoni aruka reguleerimise tegevuskavas keskne roll ning nende eesmärk on pakkuda läbipaistvat, põhjalikku ja tasakaalustatud teavet majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste mõjude, ELi tegevuse lisaväärtuse, eeldatava regulatiivse ja halduskoormuse ning alternatiivsete tegevussuundade kulude ja tulude kohta kõigi sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mõjuhinnangutel on õigusaktide väljatöötamise varajases etapis kasutatava vahendina komisjoni aruka reguleerimise tegevuskavas keskne roll ning nende eesmärk on pakkuda läbipaistvat, põhjalikku ja tasakaalustatud teavet majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste mõjude, ELi tegevuse lisaväärtuse, eeldatava regulatiivse ja halduskoormuse ning alternatiivsete tegevussuundade kulude ja tulude kohta kõigi sidusrühmade jaoks;

| B. | arvestades, et kehtivate mõjuhindamissuuniste kohaselt otsustavad selle üle, kas konkreetse algatuse puhul on mõjuhinnang vajalik või mitte, peamiselt komisjoni peasekretariaat ja mõjuhindamiskomitee; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kehtivate mõjuhindamissuuniste kohaselt otsustavad selle üle, kas konkreetse algatuse puhul on mõjuhinnang vajalik või mitte, peamiselt komisjoni peasekretariaat ja mõjuhindamiskomitee;

| C. | arvestades, et mõjuhindamiskomiteel on tähtis roll mõjuhinnangute keskse kvaliteedikontrollijana; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõjuhindamiskomiteel on tähtis roll mõjuhinnangute keskse kvaliteedikontrollijana;

| D. | arvestades, et aluslepingud sisaldavad horisontaalseid sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud sätteid (koos kohustusega järgida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet), mida tuleb liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja teostamisel arvesse võtta ning mis nõuavad iga õigusakti ettepaneku asjaomase mõju süvaanalüüsi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et aluslepingud sisaldavad horisontaalseid sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud sätteid (koos kohustusega järgida subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet), mida tuleb liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja teostamisel arvesse võtta ning mis nõuavad iga õigusakti ettepaneku asjaomase mõju süvaanalüüsi;

| E. | arvestades, et komisjoni eksperdirühma sõnul võib õigusaktide nõuete täitmine VKEdele 10 korda rohkem maksma minna kui suurematele ettevõtetele; arvestades, et seetõttu on nõuetekohane ja sõltumatu mõjuhinnang eriti tähtis VKEde jaoks, kellel on sageli suurtest ettevõtetest keerulisem uute õiguslike ja haldusnõuetega kohaneda ning kes oma suuruse tõttu ei suuda regulatiivseid muutusi juba aegsasti ette näha; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni eksperdirühma sõnul võib õigusaktide nõuete täitmine VKEdele 10 korda rohkem maksma minna kui suurematele ettevõtetele; arvestades, et seetõttu on nõuetekohane ja sõltumatu mõjuhinnang eriti tähtis VKEde jaoks, kellel on sageli suurtest ettevõtetest keerulisem uute õiguslike ja haldusnõuetega kohaneda ning kes oma suuruse tõttu ei suuda regulatiivseid muutusi juba aegsasti ette näha;

| F. | arvestades, et põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele” on 2008. aasta Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” aluspõhimõte; arvestades, et see põhimõte on mõjuhindamissuunistes sätestatud alates 2009. aastast ja muudes komisjoni tekstides alates 2005. aastast; arvestades, et selle põhimõtte eesmärk on võtta VKEde huvisid arvesse juba poliitikakujundamise väga varajastes etappides, et muuta õigusaktid VKE-sõbralikumaks; arvestades, et kõnealuse põhimõtte tulemuslikuks rakendamiseks on mitmeid võimalusi, näiteks VKE-testi kohaldamine tulevaste seadusandlike ettepanekute suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele” on 2008. aasta Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” aluspõhimõte; arvestades, et see põhimõte on mõjuhindamissuunistes sätestatud alates 2009. aastast ja muudes komisjoni tekstides alates 2005. aastast; arvestades, et selle põhimõtte eesmärk on võtta VKEde huvisid arvesse juba poliitikakujundamise väga varajastes etappides, et muuta õigusaktid VKE-sõbralikumaks; arvestades, et kõnealuse põhimõtte tulemuslikuks rakendamiseks on mitmeid võimalusi, näiteks VKE-testi kohaldamine tulevaste seadusandlike ettepanekute suhtes;

| G. | arvestades, et kehtivates mõjuhindamissuunistes on nn VKE-testi kujul esitatud konkreetsed juhised, sealhulgas võimalike leevendusmeetmete jaoks; arvestades, et läbivaadatud suuniste eelnõu ei sisalda VKE-testi kohta mingeid sätteid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kehtivates mõjuhindamissuunistes on nn VKE-testi kujul esitatud konkreetsed juhised, sealhulgas võimalike leevendusmeetmete jaoks; arvestades, et läbivaadatud suuniste eelnõu ei sisalda VKE-testi kohta mingeid sätteid;

| H. | arvestades, et parlamendi poolt komisjoni algse ettepaneku kohta tehtud oluliste muudatusettepanekute nõuetekohasel hindamisel on kolmepoolsetel läbirääkimistel parlamendi seisukoha toetamiseks märkimisväärne lisaväärtus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlamendi poolt komisjoni algse ettepaneku kohta tehtud oluliste muudatusettepanekute nõuetekohasel hindamisel on kolmepoolsetel läbirääkimistel parlamendi seisukoha toetamiseks märkimisväärne lisaväärtus;

Kohaldamisala

| 1. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon on kohustunud mõjuhindamismenetluste parandamiseks mõjuhindamissuunised korrapäraselt läbi vaatama; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon on kohustunud mõjuhindamismenetluste parandamiseks mõjuhindamissuunised korrapäraselt läbi vaatama;

| 2. | toonitab, et komisjon peaks tagama majanduslike, sotsiaalsete, haldus- ja keskkonnaküsimuste ühevõrra põhjaliku hindamise; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et komisjon peaks tagama majanduslike, sotsiaalsete, haldus- ja keskkonnaküsimuste ühevõrra põhjaliku hindamise;

| 3. | on aga mures selle pärast, et läbivaadatud suuniste eelnõu on mõjuhinnangute kohaldamisala osas palju vähem konkreetne kui kehtivad suunised ja jätab vastutavale peadirektoraadile mõjuhindamise vajalikkuse kohta otsuse tegemisel oluliselt suurema tõlgendamisvabaduse; on veendunud, et peaks säilima praegune tava kaasata mõjuhindamiskomitee otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

3.

on aga mures selle pärast, et läbivaadatud suuniste eelnõu on mõjuhinnangute kohaldamisala osas palju vähem konkreetne kui kehtivad suunised ja jätab vastutavale peadirektoraadile mõjuhindamise vajalikkuse kohta otsuse tegemisel oluliselt suurema tõlgendamisvabaduse; on veendunud, et peaks säilima praegune tava kaasata mõjuhindamiskomitee otsustusprotsessi;

| 4. | on veendunud, et komisjon peaks ka edaspidi järgima praegust käsitust, mille kohaselt ta esitab mõjuhinnangu kõigi algatuste kohta, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:






  a) | komisjoni õigusloome- ja töökavas sisalduvad seadusandlikud ettepanekud; |
| --- | --- | --- |

4.

on veendunud, et komisjon peaks ka edaspidi järgima praegust käsitust, mille kohaselt ta esitab mõjuhinnangu kõigi algatuste kohta, mis vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

a)

komisjoni õigusloome- ja töökavas sisalduvad seadusandlikud ettepanekud;

| b) | komisjoni õigusloome- ja tööprogrammiga mitteseotud seadusandlikud ettepanekud, millel on selge majanduslik, sotsiaalne, haldus- ja keskkonnamõju; |
| --- | --- |

b)

komisjoni õigusloome- ja tööprogrammiga mitteseotud seadusandlikud ettepanekud, millel on selge majanduslik, sotsiaalne, haldus- ja keskkonnamõju;

| c) | muud kui seadusandlikud algatused, milles määratakse kindlaks tulevased poliitikameetmed (näiteks valged raamatud, tegevuskavad, rahastamiskavad ja rahvusvaheliste kokkulepete läbirääkimissuunised); |
| --- | --- |

c)

muud kui seadusandlikud algatused, milles määratakse kindlaks tulevased poliitikameetmed (näiteks valged raamatud, tegevuskavad, rahastamiskavad ja rahvusvaheliste kokkulepete läbirääkimissuunised);

| d) | komisjoni ja vajaduse korral komisjoni talituste delegeeritud õigusaktid või rakendusaktid, millel on tõenäoliselt oluline mõõdetav majanduslik, sotsiaalne, keskkonnaalane ja halduskoormust puudutav mõju; |
| --- | --- |

d)

komisjoni ja vajaduse korral komisjoni talituste delegeeritud õigusaktid või rakendusaktid, millel on tõenäoliselt oluline mõõdetav majanduslik, sotsiaalne, keskkonnaalane ja halduskoormust puudutav mõju;

| 5. | märgib, et mõjuhinnang peab olema range ja põhjalik ning põhinema kõige täpsemal, objektiivsemal ja terviklikumal olemasoleval teabel ning see peab sisaldama analüüsi, mis on proportsionaalne ja keskendub ettepaneku eesmärgile, et mõjuhinnangu alusel oleks võimalik teha teadlik poliitiline otsus; |
| --- | --- |

5.

märgib, et mõjuhinnang peab olema range ja põhjalik ning põhinema kõige täpsemal, objektiivsemal ja terviklikumal olemasoleval teabel ning see peab sisaldama analüüsi, mis on proportsionaalne ja keskendub ettepaneku eesmärgile, et mõjuhinnangu alusel oleks võimalik teha teadlik poliitiline otsus;

| 6. | on veendunud, et mõjuhinnangutest on suur abi otsuste tegemisel kõigis ELi institutsioonides ja et need on parema reguleerimisprotsessi tähtis osa; on aga veendunud, et mõjuhinnangud ei saa asendada poliitilisi hinnanguid ja otsuseid; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et mõjuhinnangutest on suur abi otsuste tegemisel kõigis ELi institutsioonides ja et need on parema reguleerimisprotsessi tähtis osa; on aga veendunud, et mõjuhinnangud ei saa asendada poliitilisi hinnanguid ja otsuseid;

| 7. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on mõjuhindamisprotsessi varases järgus konsulteerida kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et nende ettepanekuid mõjuhinnangute koostamisel ja enne hinnangute avaldamist arvesse võtta; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on mõjuhindamisprotsessi varases järgus konsulteerida kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et nende ettepanekuid mõjuhinnangute koostamisel ja enne hinnangute avaldamist arvesse võtta;

| 8. | märgib, et mõjuhinnangu ulatus ei pruugi vastata vastuvõetud ettepanekutele, kui neid on pärast volinike kolleegiumile heakskiitmiseks esitamist muudetud; nõuab, et läbivaadatud suuniste eelnõus oleks sätestatud, et mõjuhinnangut tuleks ajakohastada, et tagada selles ja komisjoni poolt lõplikult vastu võetavas mis tahes ettepanekus käsitletavate küsimuste vaheline järjepidevus; |
| --- | --- |

8.

märgib, et mõjuhinnangu ulatus ei pruugi vastata vastuvõetud ettepanekutele, kui neid on pärast volinike kolleegiumile heakskiitmiseks esitamist muudetud; nõuab, et läbivaadatud suuniste eelnõus oleks sätestatud, et mõjuhinnangut tuleks ajakohastada, et tagada selles ja komisjoni poolt lõplikult vastu võetavas mis tahes ettepanekus käsitletavate küsimuste vaheline järjepidevus;

Mõjuhindamiskomitee

| 9. | väljendab tõsist muret selle pärast, et läbivaadatud suuniste eelnõus ei ole mõjuhindamiskomitee roll mõjuhindamisprotsessis selgemalt määratletud; nõuab kindlalt, et komisjon Euroopa Parlamendi resolutsioonile vastates väljajäetut uuesti kaaluks ja esitaks uues läbivaadatud suuniste eelnõus selgemalt mõjuhindamiskomiteega seotud menetlused; |
| --- | --- |

9.

väljendab tõsist muret selle pärast, et läbivaadatud suuniste eelnõus ei ole mõjuhindamiskomitee roll mõjuhindamisprotsessis selgemalt määratletud; nõuab kindlalt, et komisjon Euroopa Parlamendi resolutsioonile vastates väljajäetut uuesti kaaluks ja esitaks uues läbivaadatud suuniste eelnõus selgemalt mõjuhindamiskomiteega seotud menetlused;

| 10. | on seisukohal, et nende uute menetlustega tuleks selgelt, mõistetavalt ja läbipaistvalt kehtestada mõjuhindamiskomiteele mõjuhinnangute esitamise, läbivaatamise ja lõpliku heakskiitmise kord; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et nende uute menetlustega tuleks selgelt, mõistetavalt ja läbipaistvalt kehtestada mõjuhindamiskomiteele mõjuhinnangute esitamise, läbivaatamise ja lõpliku heakskiitmise kord;

| 11. | kordab oma seisukohta, et komisjon ei peaks ettepanekuid vastu võtma, kui neile ei ole lisatud arvamust, mille mõjuhindamiskomitee on heaks kiitnud; |
| --- | --- |

11.

kordab oma seisukohta, et komisjon ei peaks ettepanekuid vastu võtma, kui neile ei ole lisatud arvamust, mille mõjuhindamiskomitee on heaks kiitnud;

| 12. | lisaks tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi nõudmist tugevdada mõjuhindamiskomitee sõltumatust ja eelkõige seda, et mõjuhindamiskomitee liikmed ei oleks allutatud poliitilisele kontrollile; on seisukohal, et mõjuhindamiskomitee peaks koosnema üksnes kõrge kvalifikatsiooniga isikutest, kes on pädevad esitatavaid majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju analüüse hindama; |
| --- | --- |

12.

lisaks tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi nõudmist tugevdada mõjuhindamiskomitee sõltumatust ja eelkõige seda, et mõjuhindamiskomitee liikmed ei oleks allutatud poliitilisele kontrollile; on seisukohal, et mõjuhindamiskomitee peaks koosnema üksnes kõrge kvalifikatsiooniga isikutest, kes on pädevad esitatavaid majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju analüüse hindama;

| 13. | ootab uuelt komisjonilt selgitust, kuidas ta kavatseb käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustes edasi toimida, et parlament saaks seda paremini arvesse võtta oma seisukoha väljatöötamisel komisjoni hiljutise teatise kohta, mis käsitleb õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, piiramata parlamendi seisukohta selles küsimuses; |
| --- | --- |

13.

ootab uuelt komisjonilt selgitust, kuidas ta kavatseb käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustes edasi toimida, et parlament saaks seda paremini arvesse võtta oma seisukoha väljatöötamisel komisjoni hiljutise teatise kohta, mis käsitleb õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi, piiramata parlamendi seisukohta selles küsimuses;

VKE-test

| 14. | tuletab meelde, et komisjon pidas 2011. aastal toimunud omapoolsel Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamisel kahetsusväärseks asjaolu, et VKE-testi olid oma riiklikesse otsustusprotsessidesse integreerinud ainult kaheksa liikmesriiki; palub komisjonil VKE-poliitika toetuseks liikmesriikidega tööd teha, et paremini levitada VKE-testi põhimõtteid siseriiklike menetluste kontekstis; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et komisjon pidas 2011. aastal toimunud omapoolsel Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamisel kahetsusväärseks asjaolu, et VKE-testi olid oma riiklikesse otsustusprotsessidesse integreerinud ainult kaheksa liikmesriiki; palub komisjonil VKE-poliitika toetuseks liikmesriikidega tööd teha, et paremini levitada VKE-testi põhimõtteid siseriiklike menetluste kontekstis;

| 15. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis tookordsel läbivaatamisel selgelt sihiks VKE-testi tugevdamise; taunib aga seda, et vastupidiselt tehtud avaldustele ei ole läbivaadatud mõjuhindamissuuniste eelnõus VKE-testi isegi mitte mainitud; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon võttis tookordsel läbivaatamisel selgelt sihiks VKE-testi tugevdamise; taunib aga seda, et vastupidiselt tehtud avaldustele ei ole läbivaadatud mõjuhindamissuuniste eelnõus VKE-testi isegi mitte mainitud;

| 16. | tuletab meelde, et Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” kohustus komisjon rakendama poliitika kujundamisel põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” ja et see hõlmab VKE-testi, mille abil hinnatakse tulevaste seadusandlike ja haldusalaste algatuste mõju VKEdele; rõhutab, et igal juhul tuleb tagada testi korrektne tegemine, ja on seisukohal, et selles osas on vaja veel palju ära teha; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” kohustus komisjon rakendama poliitika kujundamisel põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele” ja et see hõlmab VKE-testi, mille abil hinnatakse tulevaste seadusandlike ja haldusalaste algatuste mõju VKEdele; rõhutab, et igal juhul tuleb tagada testi korrektne tegemine, ja on seisukohal, et selles osas on vaja veel palju ära teha;

| 17. | nõuab kindlalt suuniste 8. lisas esitatud VKE-testi säilitamist, et vältida komisjoni algatuste raames VKEde ebaproportsionaalset mõjutamist või ebasoodsasse olukorda seadmist suurte äriühingutega võrreldes; |
| --- | --- |

17.

nõuab kindlalt suuniste 8. lisas esitatud VKE-testi säilitamist, et vältida komisjoni algatuste raames VKEde ebaproportsionaalset mõjutamist või ebasoodsasse olukorda seadmist suurte äriühingutega võrreldes;

| 18. | rõhutab, et sellistel juhtudel peaks mõju hindamine sisaldama alternatiivseid mehhanisme ja/või paindlikkust lubavaid võimalusi, et aidata VKEdel vastata algatuse nõuetele (nagu on ette nähtud 8. lisa punktis 4); on sellega seoses rahul läbivaadatud suuniste eelnõus sätestatud võimalusega jätta mikroettevõtjad seadusandliku ettepaneku reguleerimisalast välja; on samas seisukohal, et mikroettevõtjate automaatne väljajätmine ei pruugi alati olla kõige parem mõte ja et see küsimus tuleks otsustada iga kord iga ettepaneku kohta eraldi, lähtudes põhimõttest, et mikroettevõtted tuleks jätta ettepanekute kohaldamisalast välja, kui just ei tõendata, et seda ei peaks tegema; toetab mõtet kaaluda mõjuhinnangutes VKEde puhul erilahenduste ja leebemate nõuete kehtestamist, kui see ei pärsi sobimatult õigusaktide tulemuslikkust; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et sellistel juhtudel peaks mõju hindamine sisaldama alternatiivseid mehhanisme ja/või paindlikkust lubavaid võimalusi, et aidata VKEdel vastata algatuse nõuetele (nagu on ette nähtud 8. lisa punktis 4); on sellega seoses rahul läbivaadatud suuniste eelnõus sätestatud võimalusega jätta mikroettevõtjad seadusandliku ettepaneku reguleerimisalast välja; on samas seisukohal, et mikroettevõtjate automaatne väljajätmine ei pruugi alati olla kõige parem mõte ja et see küsimus tuleks otsustada iga kord iga ettepaneku kohta eraldi, lähtudes põhimõttest, et mikroettevõtted tuleks jätta ettepanekute kohaldamisalast välja, kui just ei tõendata, et seda ei peaks tegema; toetab mõtet kaaluda mõjuhinnangutes VKEde puhul erilahenduste ja leebemate nõuete kehtestamist, kui see ei pärsi sobimatult õigusaktide tulemuslikkust;

Kohaldamine ja seire

| 19. | märgib, et seadusandlik akt selle lõplikul kujul võib oluliselt erineda komisjoni poolt vastu võetud ettepanekust; on veendunud, et vastuvõetud seadusandlike aktide puhul oleks kasulik koostada hinnangulise kasu ja kulude kokkuvõte ning ajakohastada seda, et võtta arvesse niisuguseid erinevusi mõjuhinnangus sisalduvast analüüsist, mis tulenevad õigusloomeprotsessi käigus tehtud muudatustest; on seisukohal, et niisugune tegevus lihtsustaks ettepaneku mõju seiret ja hindamist; |
| --- | --- |

19.

märgib, et seadusandlik akt selle lõplikul kujul võib oluliselt erineda komisjoni poolt vastu võetud ettepanekust; on veendunud, et vastuvõetud seadusandlike aktide puhul oleks kasulik koostada hinnangulise kasu ja kulude kokkuvõte ning ajakohastada seda, et võtta arvesse niisuguseid erinevusi mõjuhinnangus sisalduvast analüüsist, mis tulenevad õigusloomeprotsessi käigus tehtud muudatustest; on seisukohal, et niisugune tegevus lihtsustaks ettepaneku mõju seiret ja hindamist;

Parema õigusloome nõuandva organi moodustamine

| 20. | tunnustab komisjoni volitusel tegutseva halduskoormust käsitleva kõrgetasemelise töörühma tehtud tööd ja esitatud lõpparuannet; tuletab meelde komisjoni viimases õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi käsitlevas teatises (2014. aasta juunist) esitatud kavatsust luua uus parema õigusloome kõrgetasemeline töörühm, kuhu kuuluvad sidusrühmade esindajad ja liikmesriikide eksperdid; |
| --- | --- |

20.

tunnustab komisjoni volitusel tegutseva halduskoormust käsitleva kõrgetasemelise töörühma tehtud tööd ja esitatud lõpparuannet; tuletab meelde komisjoni viimases õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi käsitlevas teatises (2014. aasta juunist) esitatud kavatsust luua uus parema õigusloome kõrgetasemeline töörühm, kuhu kuuluvad sidusrühmade esindajad ja liikmesriikide eksperdid;

| 21. | teeb ettepaneku, et komisjon moodustaks sellise töörühma parema õigusloome kõrgetasemelise nõuandva organi kujul, kuhu kaasataks võimalikult kiiresti nii sidusrühmade erialateadmised kui ka liikmesriikide eksperdid; teeb ettepaneku anda sellele organile, kes peaks komisjoni mõjuhinnangute alast tööd täiendama, tugev ja sõltumatu nõustamispädevus; on seisukohal, et nimetatud organi ekspertteadmised, sealhulgas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse küsimustes, võivad anda mõjuhindamismenetlusele ja teistele õigusloome parandamise algatustele lisaväärtust; palub kaasata Euroopa Parlament ja nõukogu ekspertide nimetamise menetlusse; soovitab võtta arvesse juba olemasolevate parema õigusloome organite (näiteks Rootsi, Tšehhi Vabariigi, Madalmaade, Ühendkuningriigi või Saksamaa omade) parimaid tavasid ja kogemusi; |
| --- | --- |

21.

teeb ettepaneku, et komisjon moodustaks sellise töörühma parema õigusloome kõrgetasemelise nõuandva organi kujul, kuhu kaasataks võimalikult kiiresti nii sidusrühmade erialateadmised kui ka liikmesriikide eksperdid; teeb ettepaneku anda sellele organile, kes peaks komisjoni mõjuhinnangute alast tööd täiendama, tugev ja sõltumatu nõustamispädevus; on seisukohal, et nimetatud organi ekspertteadmised, sealhulgas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse küsimustes, võivad anda mõjuhindamismenetlusele ja teistele õigusloome parandamise algatustele lisaväärtust; palub kaasata Euroopa Parlament ja nõukogu ekspertide nimetamise menetlusse; soovitab võtta arvesse juba olemasolevate parema õigusloome organite (näiteks Rootsi, Tšehhi Vabariigi, Madalmaade, Ühendkuningriigi või Saksamaa omade) parimaid tavasid ja kogemusi;

| 22. | palub komisjonil esitada uute läbivaadatud mõjuhindamissuuniste eelnõu, võttes arvesse käesolevas resolutsioonis rõhutatud aspekte ja komisjoni uut struktuuri, eelkõige parema õigusloome eest vastutava uue asepresidendi rolli; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil esitada uute läbivaadatud mõjuhindamissuuniste eelnõu, võttes arvesse käesolevas resolutsioonis rõhutatud aspekte ja komisjoni uut struktuuri, eelkõige parema õigusloome eest vastutava uue asepresidendi rolli;

Euroopa Parlamendi mõjuhinnangud

| 23. | nõuab komisjoni mõjuhinnangute korrapärast ja võimalikult varajast kontrollimist Euroopa Parlamendi poolt ja eelkõige parlamendikomisjonide tasandil; |
| --- | --- |

23.

nõuab komisjoni mõjuhinnangute korrapärast ja võimalikult varajast kontrollimist Euroopa Parlamendi poolt ja eelkõige parlamendikomisjonide tasandil;

| 24. | tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta, milles nõuti juba olemasolevate parlamendi mõjuhinnangute järjekindlamat kasutamist; tuletab meelde, et mõjuhinnangute teostamiseks on olemas eraldi eelarverida ja spetsiaalsed teenistused; peab parlamendi mõjuhinnangu kasutamist eriti vajalikuks juhul, kui komisjoni algses ettepanekus on tehtud sisulisi muudatusi; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta, milles nõuti juba olemasolevate parlamendi mõjuhinnangute järjekindlamat kasutamist; tuletab meelde, et mõjuhinnangute teostamiseks on olemas eraldi eelarverida ja spetsiaalsed teenistused; peab parlamendi mõjuhinnangu kasutamist eriti vajalikuks juhul, kui komisjoni algses ettepanekus on tehtud sisulisi muudatusi;

Euroopa Ülemkogu mõjuhinnangud

| 25. | tuletab nõukogule meelde, et ta peab täitma lubadust hinnata korrapäraselt omaenda sisuliste muudatusettepanekute mõju; |
| --- | --- |

25.

tuletab nõukogule meelde, et ta peab täitma lubadust hinnata korrapäraselt omaenda sisuliste muudatusettepanekute mõju;

o

o o

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 31.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/57 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/57

---

P8_TA(2014)0070

ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäev

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (2014/2919(RSP))

(2016/C 289/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 20. novembril 1989, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 20. novembril 1989,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 13. detsembril 2006, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 13. detsembril 2006,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24,

| — | võttes arvesse 2009. aastal vastu võetud Stockholmi programmi ning sellega seotud tegevuskava aastateks 2010–2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aastal vastu võetud Stockholmi programmi ning sellega seotud tegevuskava aastateks 2010–2014,

| — | võttes arvesse ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldist märkust nr 14 (2013) lapse õiguse kohta sellele, et tema huvid seataks esikohale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldist märkust nr 14 (2013) lapse õiguse kohta sellele, et tema huvid seataks esikohale,

| — | võttes arvesse 2011. aasta veebruaris vastu võetud lapse õigusi käsitlevat ELi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta veebruaris vastu võetud lapse õigusi käsitlevat ELi tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses,

| — | võttes arvesse 29. novembrist1. detsembrini 2011 Busanis toimunud kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. novembrist1. detsembrini 2011 Busanis toimunud kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2008. aasta teatist „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2008. aasta teatist „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (COM(2008)0055),

| — | võttes arvesse lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid laste ja relvastatud konflikti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid laste ja relvastatud konflikti kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO tegevuskava „Lastele sobiv maailm”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO tegevuskava „Lastele sobiv maailm”,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (2),

| — | võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016 ning eriti selle sätteid, mis käsitlevad lastekaitsesüsteemide suuniste väljatöötamise rahastamist ja parimate tavade vahetamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat aastateks 2012–2016 ning eriti selle sätteid, mis käsitlevad lastekaitsesüsteemide suuniste väljatöötamise rahastamist ja parimate tavade vahetamist,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust 2013/112/EU „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist” (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust 2013/112/EU „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist” (3),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus (4),

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja Pekingi tegevusprogrammi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja Pekingi tegevusprogrammi,

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (5) ning 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni teatise „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada” kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (5) ning 6. veebruari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa Komisjoni teatise „Naiste suguelundite moonutamine tuleb lõpetada” kohta (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. juuni 2014. aasta järeldusi naiste- ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. juuni 2014. aasta järeldusi naiste- ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse õigustel põhinevat lähenemisviisi arengukoostööle, mis hõlmab kõiki inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2014. aasta järeldusi, milles käsitletakse õigustel põhinevat lähenemisviisi arengukoostööle, mis hõlmab kõiki inimõigusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et „liit tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et „liit tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke”,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2014. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (COM(2014)0335), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuni 2014. aasta teatist „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni” (COM(2014)0335),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga” (COM(2005)0134) ning 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. istungi järeldusi pealkirjaga „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga” (COM(2005)0134) ning 14. mail 2012 toimunud välisasjade nõukogu 3166. istungi järeldusi pealkirjaga „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks”,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsioon ja selle fakultatiivprotokollid kujutavad endast lapse õiguste edendamise ja kaitse standardit, mis sisaldab kõiki laste kaitse ja heaoluga seotud rahvusvahelisi õigusnorme; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsioon ja selle fakultatiivprotokollid kujutavad endast lapse õiguste edendamise ja kaitse standardit, mis sisaldab kõiki laste kaitse ja heaoluga seotud rahvusvahelisi õigusnorme;

| B. | arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on ÜRO lapse õiguste konventsiooni ratifitseerinud ning neil on oma jurisdiktsioonis selge õiguslik kohustus edendada, kaitsta ja jõustada iga lapse õigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on ÜRO lapse õiguste konventsiooni ratifitseerinud ning neil on oma jurisdiktsioonis selge õiguslik kohustus edendada, kaitsta ja jõustada iga lapse õigusi;

| C. | arvestades, et laste õiguste edendamine on ELi poliitika selge eesmärk, ning arvestades, et ELi põhiõiguste harta kohaselt tuleb kogu ELi tegevuses seada esikohale lapse huvid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et laste õiguste edendamine on ELi poliitika selge eesmärk, ning arvestades, et ELi põhiõiguste harta kohaselt tuleb kogu ELi tegevuses seada esikohale lapse huvid;

| D. | arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ELi põhiõiguste hartaga on lapsele tagatud õigus väljendada oma seisukohti, kusjuures neid seisukohti tuleb lapsega seotud küsimustes vastavalt tema vanusele ja küpsusele arvesse võtta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ELi põhiõiguste hartaga on lapsele tagatud õigus väljendada oma seisukohti, kusjuures neid seisukohti tuleb lapsega seotud küsimustes vastavalt tema vanusele ja küpsusele arvesse võtta;

| E. | arvestades, et lapse õigused – täpsemalt lapse huvidega arvestamise põhimõte, lapse õigus elule, ellujäämisele, arengule, mittediskrimineerimisele ning oma seisukohtade väljendamisele – on olulised kõikide ELi poliitikavaldkondade jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et lapse õigused – täpsemalt lapse huvidega arvestamise põhimõte, lapse õigus elule, ellujäämisele, arengule, mittediskrimineerimisele ning oma seisukohtade väljendamisele – on olulised kõikide ELi poliitikavaldkondade jaoks;

| F. | arvestades, et pärast ÜRO lapse õiguste konventsiooni vastuvõtmist 25 aastat tagasi on tehtud küll edusamme, kuid laste õigusi rikutakse ikka veel paljudes maailma osades, sh ELi liikmesriikides nii vägivalla, väärkohtlemise, ärakasutamise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tõttu kui ka diskrimineerimisega, mis põhineb usul, puuetel, sool, seksuaalsel identiteedil, vanusel, etnilisel päritolul, rändestaatusel või elamisloa olemasolul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast ÜRO lapse õiguste konventsiooni vastuvõtmist 25 aastat tagasi on tehtud küll edusamme, kuid laste õigusi rikutakse ikka veel paljudes maailma osades, sh ELi liikmesriikides nii vägivalla, väärkohtlemise, ärakasutamise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tõttu kui ka diskrimineerimisega, mis põhineb usul, puuetel, sool, seksuaalsel identiteedil, vanusel, etnilisel päritolul, rändestaatusel või elamisloa olemasolul;

| G. | arvestades, et selleks, et õigus midagi ka maksaks, peab kõikidel lastel ja nende peredel olema teistega võrdne juurdepääs kohtumõistmisele ning õiglastele, õigeaegsetele ja tõhusatele õiguskaitsevahenditele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selleks, et õigus midagi ka maksaks, peab kõikidel lastel ja nende peredel olema teistega võrdne juurdepääs kohtumõistmisele ning õiglastele, õigeaegsetele ja tõhusatele õiguskaitsevahenditele;

| H. | arvestades, et 2012. aastal suri peamiselt ennetatavatel põhjustel ligikaudu 6,6 miljonit alla 5-aastast last, mis tähendab, et neilt võeti nende põhiõigus ellujäämisele ja arengule; arvestades, et 168 miljonit last vanuses 5–17 eluaastat kasutatakse lapstööjõuna, millega rikutakse nende õigust kaitsele majandusliku ekspluateerimise eest ning samuti nende õigust õppida ja mängida; arvestades, et 11 % tüdrukutest abiellub enne 15-aastaseks saamist, mis seab ohtu nende õiguse tervisele, haridusele ja kaitsele; arvestades, et Sahara-taguses Aafrikas sureb ikka veel üks laps kümnest enne oma 5. sünnipäeva; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2012. aastal suri peamiselt ennetatavatel põhjustel ligikaudu 6,6 miljonit alla 5-aastast last, mis tähendab, et neilt võeti nende põhiõigus ellujäämisele ja arengule; arvestades, et 168 miljonit last vanuses 5–17 eluaastat kasutatakse lapstööjõuna, millega rikutakse nende õigust kaitsele majandusliku ekspluateerimise eest ning samuti nende õigust õppida ja mängida; arvestades, et 11 % tüdrukutest abiellub enne 15-aastaseks saamist, mis seab ohtu nende õiguse tervisele, haridusele ja kaitsele; arvestades, et Sahara-taguses Aafrikas sureb ikka veel üks laps kümnest enne oma 5. sünnipäeva;

| I. | arvestades, et haridus ja eelkõige kõikide laste tasuta algharidus on põhiõigus, mille tagamise kohustuse valitsused endale 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooniga võtsid; arvestades, et 2015. aastaks on seatud eesmärk tagada, et kõik poisid ja tüdrukud lõpetavad algkooli; arvestades, et kuigi arenguriikides on teatavaid edusamme tehtud, ei ole see eesmärk veel kaugeltki saavutatud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et haridus ja eelkõige kõikide laste tasuta algharidus on põhiõigus, mille tagamise kohustuse valitsused endale 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooniga võtsid; arvestades, et 2015. aastaks on seatud eesmärk tagada, et kõik poisid ja tüdrukud lõpetavad algkooli; arvestades, et kuigi arenguriikides on teatavaid edusamme tehtud, ei ole see eesmärk veel kaugeltki saavutatud;

| J. | arvestades, et põhjalik seksuaalharidus on vältimatult vajalik ja oluline selleks, et tugevdada poiste ja tüdrukute õigust heaolule ja tervisele, edendada võrdõiguslikkust ja võidelda stereotüüpide vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põhjalik seksuaalharidus on vältimatult vajalik ja oluline selleks, et tugevdada poiste ja tüdrukute õigust heaolule ja tervisele, edendada võrdõiguslikkust ja võidelda stereotüüpide vastu;

| K. | arvestades, et humanitaarkriisidel on lastele jätkuvalt laastav mõju, ning arvestades, et kriisid ja peamiselt konfliktidega seotud kriisid mõjutasid 2014. aastal otseselt enam kui 59 miljonit last; arvestades, et maailmas on tänapäeval hinnanguliselt 250 000 lapssõdurit, kellest 40 % on tüdrukud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et humanitaarkriisidel on lastele jätkuvalt laastav mõju, ning arvestades, et kriisid ja peamiselt konfliktidega seotud kriisid mõjutasid 2014. aastal otseselt enam kui 59 miljonit last; arvestades, et maailmas on tänapäeval hinnanguliselt 250 000 lapssõdurit, kellest 40 % on tüdrukud;

| L. | arvestades, et ainuüksi 2012. aastal langes ligikaudu 95 000 last ja alla 20-aastast noorukit mõrva ohvriks, ligikaudu miljardit last vanuses 2–14 eluaastat karistati kehaliselt, iga kolmas nooruk vanuses 13–15 eluaastat koges kiusamist ning ligikaudu 70 miljonit tütarlast vanuses 15–19 eluaastat langes kehalise vägivalla mõne vormi ohvriks; arvestades, et maailmas on 120 miljonit tütarlast, kes on mingil eluetapil kogenud sunniviisilist suguühet või muud liiki pealesunnitud seksuaalvahekorda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ainuüksi 2012. aastal langes ligikaudu 95 000 last ja alla 20-aastast noorukit mõrva ohvriks, ligikaudu miljardit last vanuses 2–14 eluaastat karistati kehaliselt, iga kolmas nooruk vanuses 13–15 eluaastat koges kiusamist ning ligikaudu 70 miljonit tütarlast vanuses 15–19 eluaastat langes kehalise vägivalla mõne vormi ohvriks; arvestades, et maailmas on 120 miljonit tütarlast, kes on mingil eluetapil kogenud sunniviisilist suguühet või muud liiki pealesunnitud seksuaalvahekorda;

| M. | arvestades, et lapsed moodustavad arenguriikides poole elanikkonnast, ning arvestades, et ELis elab ligikaudu 100 miljonit last; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lapsed moodustavad arenguriikides poole elanikkonnast, ning arvestades, et ELis elab ligikaudu 100 miljonit last;

| N. | arvestades, et ÜRO Lastefondi (UNICEF) viimane aruanne laste vaesuse kohta rikastes riikides näitab, et alates 2008. aastast on maailma kõige jõukamates riikides veel 2,6 miljonit last langenud allapoole vaesuspiiri, mis tähendab, et arenenud riikides elab vaesuses hinnanguliselt 76,5 miljonit last; arvestades, et sama uuringu kohaselt oli ELis 2013. aastal 7,5 miljonit mittetöötavat ja mitteõppivat noort (NEET-noored); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO Lastefondi (UNICEF) viimane aruanne laste vaesuse kohta rikastes riikides näitab, et alates 2008. aastast on maailma kõige jõukamates riikides veel 2,6 miljonit last langenud allapoole vaesuspiiri, mis tähendab, et arenenud riikides elab vaesuses hinnanguliselt 76,5 miljonit last; arvestades, et sama uuringu kohaselt oli ELis 2013. aastal 7,5 miljonit mittetöötavat ja mitteõppivat noort (NEET-noored);

| O. | arvestades, et lastevastane vägivald esineb mitmel kujul, sh psühholoogilise, kehalise, seksuaalse ja emotsionaalse väärkohtlemise, solvangute või hooletusse- ja ilmajätmisena, ning seda esineb paljudes kontekstides, sh kodus, koolis, tervishoiu- ja kohtusüsteemides, töökohal, kogukonnas ja veebis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et lastevastane vägivald esineb mitmel kujul, sh psühholoogilise, kehalise, seksuaalse ja emotsionaalse väärkohtlemise, solvangute või hooletusse- ja ilmajätmisena, ning seda esineb paljudes kontekstides, sh kodus, koolis, tervishoiu- ja kohtusüsteemides, töökohal, kogukonnas ja veebis;

| P. | arvestades, et lapse õigusi käsitlevas ELi tegevuskavas on välja toodud selge ELi tegevusraamistik, ning arvestades, et selle rakendamise abil on tehtud märkimisväärseid edusamme mitmes peamises tegevusvaldkonnas ja õigusküsimuses, nagu muu hulgas kadunud laste otsimise abitelefonide sisseseadmine, lapsesõbraliku õigusemõistmise edendamine, andmete kogumise täiustamine ning laste õiguste integreerimine välistegevusse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et lapse õigusi käsitlevas ELi tegevuskavas on välja toodud selge ELi tegevusraamistik, ning arvestades, et selle rakendamise abil on tehtud märkimisväärseid edusamme mitmes peamises tegevusvaldkonnas ja õigusküsimuses, nagu muu hulgas kadunud laste otsimise abitelefonide sisseseadmine, lapsesõbraliku õigusemõistmise edendamine, andmete kogumise täiustamine ning laste õiguste integreerimine välistegevusse;

| Q. | arvestades, et iga laps on eelkõige laps, kes peaks saama kasutada oma õigusi igasuguse diskrimineerimiseta ning seda vaatamata tema või ta vanemate etnilisele päritolule, kodakondsusele, ühiskondlikule seisundile, rändestaatusele või elamisloa olemasolule; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et iga laps on eelkõige laps, kes peaks saama kasutada oma õigusi igasuguse diskrimineerimiseta ning seda vaatamata tema või ta vanemate etnilisele päritolule, kodakondsusele, ühiskondlikule seisundile, rändestaatusele või elamisloa olemasolule;

| R. | arvestades, et tüdrukute ja poiste ootustes ja sotsialiseerumisviisides on nii sarnaseid kui ka erinevaid jooni, ning arvestades, et tüdrukute ja poiste kogetud diskrimineerimine on eri vanuseastmetes erinev; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tüdrukute ja poiste ootustes ja sotsialiseerumisviisides on nii sarnaseid kui ka erinevaid jooni, ning arvestades, et tüdrukute ja poiste kogetud diskrimineerimine on eri vanuseastmetes erinev;

| S. | arvestades, et kuigi eelkõige inimkaubanduse, seksuaalse ärakasutamise ja ohvrite õiguste kaitsmise vallas, aga ka varjupaika taotlevate ja saatjata laste küsimuses on tehtud märkimisväärseid edusamme, tuleb ELis migrantidest laste õiguste täieliku austamise tagamiseks teha palju enam; arvestades, et paljud saatjata lapsed kaovad või põgenevad pärast ELi saabumist ning neid ähvardab eriti suur väärkohtlemise oht; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kuigi eelkõige inimkaubanduse, seksuaalse ärakasutamise ja ohvrite õiguste kaitsmise vallas, aga ka varjupaika taotlevate ja saatjata laste küsimuses on tehtud märkimisväärseid edusamme, tuleb ELis migrantidest laste õiguste täieliku austamise tagamiseks teha palju enam; arvestades, et paljud saatjata lapsed kaovad või põgenevad pärast ELi saabumist ning neid ähvardab eriti suur väärkohtlemise oht;

| T. | arvestades, et laste ärakasutamine ja laste seksuaalne ärakasutamine veebis (sh laste seksuaalset ärakasutamist kajastava materjali levitamine ja laste veebis peibutamine) on rahvusvaheline probleem, mis valmistab korrakaitseasutustele endiselt suurt muret, kuna rikkumised varieeruvad seksuaalsest väljapressimisest ja seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimisest kuni laste väärkohtlemist kasutava materjali tootmiseni ja selle veebis reaalajas edastamiseni ning see on uurijatele eriliselt suureks väljakutseks, kuna tehnoloogiauuendused võimaldavad rikkujatel, sh laste veebis peibutajatel materjalile lihtsamini ja kiiremini ligi pääseda; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et laste ärakasutamine ja laste seksuaalne ärakasutamine veebis (sh laste seksuaalset ärakasutamist kajastava materjali levitamine ja laste veebis peibutamine) on rahvusvaheline probleem, mis valmistab korrakaitseasutustele endiselt suurt muret, kuna rikkumised varieeruvad seksuaalsest väljapressimisest ja seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimisest kuni laste väärkohtlemist kasutava materjali tootmiseni ja selle veebis reaalajas edastamiseni ning see on uurijatele eriliselt suureks väljakutseks, kuna tehnoloogiauuendused võimaldavad rikkujatel, sh laste veebis peibutajatel materjalile lihtsamini ja kiiremini ligi pääseda;

| U. | arvestades, et vaesus ning sotsiaalkindlustussüsteemide ja peamiste sotsiaalhüvitiste (nt peretoetuste) kärped mõjutavad lapsi eriti tugevalt, ning arvestades, et selliseid kärpeid on ELis alates 2007. aastast tehtud järjest rohkem; arvestades, et ELis on isegi pärast sotsiaalseid siirdeid laste vaesuse oht väga suur (2013. aastal 20,3 %); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vaesus ning sotsiaalkindlustussüsteemide ja peamiste sotsiaalhüvitiste (nt peretoetuste) kärped mõjutavad lapsi eriti tugevalt, ning arvestades, et selliseid kärpeid on ELis alates 2007. aastast tehtud järjest rohkem; arvestades, et ELis on isegi pärast sotsiaalseid siirdeid laste vaesuse oht väga suur (2013. aastal 20,3 %);

| V. | arvestades, et ülemaailmse arengu 2015. aasta järgne raamistik annab võimaluse investeerida kõikjal maailmas kõikide maailma laste õigustesse olenemata nende soost, etnilisest päritolust, rassist, majanduslikust olukorrast, puuetest või muudest asjaoludest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ülemaailmse arengu 2015. aasta järgne raamistik annab võimaluse investeerida kõikjal maailmas kõikide maailma laste õigustesse olenemata nende soost, etnilisest päritolust, rassist, majanduslikust olukorrast, puuetest või muudest asjaoludest;

| 1. | on seisukohal, et laste õigused on kõikide ELi poliitikavaldkondade keskmes ning et ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäev annab võimaluse tagada, et seda rakendatakse täielikult nii poliitikas kui ka tegelikkuses, ning võtta täiendavaid meetmeid iga lapse ja eelkõige kõige haavatavamas olukorras olevate laste õiguste austamiseks kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et laste õigused on kõikide ELi poliitikavaldkondade keskmes ning et ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäev annab võimaluse tagada, et seda rakendatakse täielikult nii poliitikas kui ka tegelikkuses, ning võtta täiendavaid meetmeid iga lapse ja eelkõige kõige haavatavamas olukorras olevate laste õiguste austamiseks kõikjal maailmas;

| 2. | peab kiiduväärseks ELi poolt Stockholmi programmiga võetud kohustust töötada välja igakülgne ELi strateegia, mille eesmärk on tulemuslikult edendada ja kaitsta lapse õigusi Euroopa Liidu sise- ja välispoliitikas ning toetada liikmesriikide tegevust selles valdkonnas; kutsub komisjoni üles esitama lapse õiguste kohta järgmiseks viieks aastaks suurte eesmärkidega ja tervikliku strateegia ja tegevuskava, mis lähtuksid lapse õigusi käsitlevast ELi tegevuskavast ja täiustaksid seda; |
| --- | --- |

2.

peab kiiduväärseks ELi poolt Stockholmi programmiga võetud kohustust töötada välja igakülgne ELi strateegia, mille eesmärk on tulemuslikult edendada ja kaitsta lapse õigusi Euroopa Liidu sise- ja välispoliitikas ning toetada liikmesriikide tegevust selles valdkonnas; kutsub komisjoni üles esitama lapse õiguste kohta järgmiseks viieks aastaks suurte eesmärkidega ja tervikliku strateegia ja tegevuskava, mis lähtuksid lapse õigusi käsitlevast ELi tegevuskavast ja täiustaksid seda;

| 3. | peab kiiduväärseks ELi pühendumist ELi integreeritud lastekaitse suuniste edasisele arendamisele, eesmärgiga vähendada killustumist, mille põhjuseks on konkreetsetele lastekaitseprobleemidele keskendunud kitsas lähenemine, ning tagada, et ELis on kõik lapsed igasuguse vägivalla eest tõhusalt kaitstud; |
| --- | --- |

3.

peab kiiduväärseks ELi pühendumist ELi integreeritud lastekaitse suuniste edasisele arendamisele, eesmärgiga vähendada killustumist, mille põhjuseks on konkreetsetele lastekaitseprobleemidele keskendunud kitsas lähenemine, ning tagada, et ELis on kõik lapsed igasuguse vägivalla eest tõhusalt kaitstud;

| 4. | kutsub komisjoni üles jälgima oma soovituse „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist” rakendamist liikmesriikides ja andma selle kohta aru ning tagama laste juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele ja ka laste kaasamise; palub, et liikmesriigid, kus laste vaesuse määr on keskmisest kõrgem, kehtestaksid riiklikud eesmärgid ja tähtsustaksid investeeringuid, mille eesmärk on vähendada laste ja noorte seas vaesust ja sotsiaalset tõrjutust; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles jälgima oma soovituse „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist” rakendamist liikmesriikides ja andma selle kohta aru ning tagama laste juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele ja ka laste kaasamise; palub, et liikmesriigid, kus laste vaesuse määr on keskmisest kõrgem, kehtestaksid riiklikud eesmärgid ja tähtsustaksid investeeringuid, mille eesmärk on vähendada laste ja noorte seas vaesust ja sotsiaalset tõrjutust;

| 5. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles seadma aastatuhande arengueesmärgid esikohale nii oma sisepoliitikas kui ka suhetes kolmandate riikidega; rõhutab, et need eesmärgid (eriti vaesuse kaotamine, hariduse kättesaadavus kõigi jaoks ja sooline võrdõiguslikkus) saavutatakse ainult kõikidele juurdepääsetavate avalike teenuste väljaarendamise abil; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles seadma aastatuhande arengueesmärgid esikohale nii oma sisepoliitikas kui ka suhetes kolmandate riikidega; rõhutab, et need eesmärgid (eriti vaesuse kaotamine, hariduse kättesaadavus kõigi jaoks ja sooline võrdõiguslikkus) saavutatakse ainult kõikidele juurdepääsetavate avalike teenuste väljaarendamise abil;

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles integreerima Euroopa poolaastasse, iga-aastasse majanduskasvu analüüsi ja läbivaadatud strateegiasse „Euroopa 2020” selge laste ja noortega seotud mõõtme, et rakendada paremini komisjoni soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist”; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles integreerima Euroopa poolaastasse, iga-aastasse majanduskasvu analüüsi ja läbivaadatud strateegiasse „Euroopa 2020” selge laste ja noortega seotud mõõtme, et rakendada paremini komisjoni soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist”;

| 7. | palub, et komisjon tagaks oma talitustes parema kooskõlastatuse, et kõikides ELi seadusandlikes ettepanekutes, poliitikameetmetes ja rahastamisotsustes võetaks tulemuslikult arvesse lapse õigusi ning et nende täielikku vastavust lapsi puudutavale ELi õigustikule ja ÜRO lapse õiguste konventsioonist tulenevatele kohustustele kontrollitaks; kutsub komisjoni üles tagama, et lapse õiguste koordinaatori volitused ja tema käsutuses olevad ressursid peegeldaksid ELi pühendumist lapse õiguste süstemaatilisele ja tõhusale süvalaiendamisele; |
| --- | --- |

7.

palub, et komisjon tagaks oma talitustes parema kooskõlastatuse, et kõikides ELi seadusandlikes ettepanekutes, poliitikameetmetes ja rahastamisotsustes võetaks tulemuslikult arvesse lapse õigusi ning et nende täielikku vastavust lapsi puudutavale ELi õigustikule ja ÜRO lapse õiguste konventsioonist tulenevatele kohustustele kontrollitaks; kutsub komisjoni üles tagama, et lapse õiguste koordinaatori volitused ja tema käsutuses olevad ressursid peegeldaksid ELi pühendumist lapse õiguste süstemaatilisele ja tõhusale süvalaiendamisele;

| 8. | kutsub komisjoni üles haarama kinni mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise pakutavast võimalusest tagada, et ELi vahenditest saavad kasu kõige ebasoodsamas ja haavatavamas olukorras lapsed; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles haarama kinni mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise pakutavast võimalusest tagada, et ELi vahenditest saavad kasu kõige ebasoodsamas ja haavatavamas olukorras lapsed;

| 9. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles seadma lapsi regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika – näiteks puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia, romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku ning ELi võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise poliitika – kavandamisel ja rakendamisel sõnaselgelt esikohale; kordab, kui oluline on kaitsta ja edendada romade hulka kuuluvate laste võimalusi kasutada kõiki õigusi teistega võrdselt; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles seadma lapsi regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika – näiteks puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia, romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku ning ELi võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise poliitika – kavandamisel ja rakendamisel sõnaselgelt esikohale; kordab, kui oluline on kaitsta ja edendada romade hulka kuuluvate laste võimalusi kasutada kõiki õigusi teistega võrdselt;

| 10. | rõhutab, et kõik lapse õigusi käsitlevad poliitikameetmed peavad hõlmama soolise võrdõiguslikkuse mõõdet, ning nõuab erimeetmete võtmist tütarlaste õiguste tugevdamiseks, muu hulgas seoses nende õigusega haridusele ja tervisele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et kõik lapse õigusi käsitlevad poliitikameetmed peavad hõlmama soolise võrdõiguslikkuse mõõdet, ning nõuab erimeetmete võtmist tütarlaste õiguste tugevdamiseks, muu hulgas seoses nende õigusega haridusele ja tervisele;

| 11. | kutsub liikmesriike üles tagama, et lapse huvidega arvestamise põhimõtet järgitakse kõikides õigusaktides, valitsuse esindajate poolt kõikidel tasanditel vastu võetud otsustes ja kõikides kohtuotsustes, ning ergutab liikmesriike jagama parimaid tavasid, et parandada kogu ELis lapse huvidega arvestamise põhimõtte nõuetekohast kohaldamist; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles tagama, et lapse huvidega arvestamise põhimõtet järgitakse kõikides õigusaktides, valitsuse esindajate poolt kõikidel tasanditel vastu võetud otsustes ja kõikides kohtuotsustes, ning ergutab liikmesriike jagama parimaid tavasid, et parandada kogu ELis lapse huvidega arvestamise põhimõtte nõuetekohast kohaldamist;

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõikidel lastel, olgu nad siis kahtlustatavad, kurjategijad, ohvrid või muud menetluse osalised, on tegelik juurdepääs nende vajadustele ja õigustele kohandatud kohtusüsteemile; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõikidel lastel, olgu nad siis kahtlustatavad, kurjategijad, ohvrid või muud menetluse osalised, on tegelik juurdepääs nende vajadustele ja õigustele kohandatud kohtusüsteemile;

| 13. | palub komisjonil hinnata kinnipidamispoliitika ja kriminaalõigussüsteemi mõju lastele; juhib tähelepanu asjaolule, et kui ELi lapsed elavad koos vanematega kinnipidamisasutustes, mõjutab see otseselt nende õigusi; toonitab asjaolu, et igal aastal lahutatakse ELis vanglakaristust kandvatest vanematest hinnanguliselt 800 000 last ning see mõjutab laste õigusi mitmel viisil; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil hinnata kinnipidamispoliitika ja kriminaalõigussüsteemi mõju lastele; juhib tähelepanu asjaolule, et kui ELi lapsed elavad koos vanematega kinnipidamisasutustes, mõjutab see otseselt nende õigusi; toonitab asjaolu, et igal aastal lahutatakse ELis vanglakaristust kandvatest vanematest hinnanguliselt 800 000 last ning see mõjutab laste õigusi mitmel viisil;

| 14. | on seisukohal, et lapsed on kaupadele ja teenustele juurdepääsu seisukohast haavatavas olukorras; palub, et ettevõtlusringkonnad ja sidusrühmad hoiduksid lastele suunatud agressiivsetest ja eksitavatest reklaamidest nii veebis kui ka väljaspool internetti, rakendades selleks muu hulgas olemasolevaid tegevusjuhendeid ja sarnaseid algatusi; on seisukohal, et lastele suunatud suure rasva-, soola- või suhkrusisaldusega toiduainete reklaamid peaksid olema vastutustundlikud ning nende puhul tuleks võtta arvesse ka asjaolu, et laste rasvumine ja diabeeti haigestumine on kasvanud; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et lapsed on kaupadele ja teenustele juurdepääsu seisukohast haavatavas olukorras; palub, et ettevõtlusringkonnad ja sidusrühmad hoiduksid lastele suunatud agressiivsetest ja eksitavatest reklaamidest nii veebis kui ka väljaspool internetti, rakendades selleks muu hulgas olemasolevaid tegevusjuhendeid ja sarnaseid algatusi; on seisukohal, et lastele suunatud suure rasva-, soola- või suhkrusisaldusega toiduainete reklaamid peaksid olema vastutustundlikud ning nende puhul tuleks võtta arvesse ka asjaolu, et laste rasvumine ja diabeeti haigestumine on kasvanud;

| 15. | on seisukohal, et laste isikuandmeid tuleb veebis nõuetekohaselt kaitsta ning et lapsi tuleb isikuandmete veebis kasutamise ohtudest ja tagajärgedest kättesaadaval ja lapsesõbralikul viisil teavitada; toonitab, et laste kohta veebis profiilide koostamine peaks olema keelatud; on seisukohal, et kõikidel lastel peaks olema õigus elada tervislikus ja turvalises keskkonnas ja omada mänguvõimalusi; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et laste isikuandmeid tuleb veebis nõuetekohaselt kaitsta ning et lapsi tuleb isikuandmete veebis kasutamise ohtudest ja tagajärgedest kättesaadaval ja lapsesõbralikul viisil teavitada; toonitab, et laste kohta veebis profiilide koostamine peaks olema keelatud; on seisukohal, et kõikidel lastel peaks olema õigus elada tervislikus ja turvalises keskkonnas ja omada mänguvõimalusi;

| 16. | kutsub liikmesriike üles rakendama direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust, sest suurem osa inimkaubanduse ohvritest on noored tütarlapsed ja poisid, kes langevad tööalase ja seksuaalse ärakasutamise ja muu väärkohtlemise ohvriks; nõuab samuti, et liikmesriigid ja EL tugevdaksid politseikoostööd ja õigusalast koostööd, et selliseid kuritegusid tõkestada ja nende eest vastutusele võtta; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et võidelda laste ebaseadusliku mujale viimise vastu, tegema koostööd kolmandate riikidega, et tegeleda laste salaja üle piiri toimetamise ja lastekaubanduse kasvava probleemiga, ning võtma inimkaubitsejad vastutusele ja määrama neile asjakohased karistused; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles rakendama direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust, sest suurem osa inimkaubanduse ohvritest on noored tütarlapsed ja poisid, kes langevad tööalase ja seksuaalse ärakasutamise ja muu väärkohtlemise ohvriks; nõuab samuti, et liikmesriigid ja EL tugevdaksid politseikoostööd ja õigusalast koostööd, et selliseid kuritegusid tõkestada ja nende eest vastutusele võtta; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et võidelda laste ebaseadusliku mujale viimise vastu, tegema koostööd kolmandate riikidega, et tegeleda laste salaja üle piiri toimetamise ja lastekaubanduse kasvava probleemiga, ning võtma inimkaubitsejad vastutusele ja määrama neile asjakohased karistused;

| 17. | on seisukohal, et veebis toimuva kiusamise vastu võitlemiseks tuleb võtta meetmeid ning et lapsed, õpetajad ning noorte- ja lasteorganisatsioonid peavad tegema aktiivset tööd, et suurendada teadlikkust sellest küsimusest; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et veebis toimuva kiusamise vastu võitlemiseks tuleb võtta meetmeid ning et lapsed, õpetajad ning noorte- ja lasteorganisatsioonid peavad tegema aktiivset tööd, et suurendada teadlikkust sellest küsimusest;

| 18. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid investeeriksid lastele mõeldud avalikesse teenustesse, sh lastehoidu, haridusse ja tervishoidu ning eelkõige avalike lasteaedade ja -sõimede ning lastele vaba aja veetmise võimalusi pakkuvate avalike teenuste võrgustike laiendamisse; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid investeeriksid lastele mõeldud avalikesse teenustesse, sh lastehoidu, haridusse ja tervishoidu ning eelkõige avalike lasteaedade ja -sõimede ning lastele vaba aja veetmise võimalusi pakkuvate avalike teenuste võrgustike laiendamisse;

| 19. | kutsub liikmesriike üles kehtestama kõikidele tasuta kohustusliku keskhariduse, mis on vältimatult vajalik selleks, et kõik saaksid kasutada oma õigust võrdsetele võimalustele, sest madalama astme haridus ei taga alati vajalikku elementaarset õpitaset; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles kehtestama kõikidele tasuta kohustusliku keskhariduse, mis on vältimatult vajalik selleks, et kõik saaksid kasutada oma õigust võrdsetele võimalustele, sest madalama astme haridus ei taga alati vajalikku elementaarset õpitaset;

| 20. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu seadusi, mille eesmärk on kaitsta ja tugevdada emaduse ja isadusega seotud õigusi, et kindlustada lastele nende esimestel elukuudel tervislik ja stabiilne elukeskkond; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu seadusi, mille eesmärk on kaitsta ja tugevdada emaduse ja isadusega seotud õigusi, et kindlustada lastele nende esimestel elukuudel tervislik ja stabiilne elukeskkond;

| 21. | kutsub liikmesriike üles rakendama direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust, ning palub neil suurendada korrakaitseasutuste juriidilisi õigusi, tehnilist võimekust ja rahalisi ressursse, et tihendada koostööd (sh Europoliga), mille eesmärk on uurida ja tulemuslikumalt lõhkuda laste vastu seksuaalkuritegusid toime pannud rikkujate võrgustikke, tähtsustades samal ajal asjaga seotud laste õigusi ja turvalisust; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriike üles rakendama direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust, ning palub neil suurendada korrakaitseasutuste juriidilisi õigusi, tehnilist võimekust ja rahalisi ressursse, et tihendada koostööd (sh Europoliga), mille eesmärk on uurida ja tulemuslikumalt lõhkuda laste vastu seksuaalkuritegusid toime pannud rikkujate võrgustikke, tähtsustades samal ajal asjaga seotud laste õigusi ja turvalisust;

| 22. | nõuab, et korrakaitseasutused, kohtuvõimud, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor, internetiteenuse pakkujad, pangandussektor ja vabaühendused, sh noorte- ja lasteorganisatsioonid teeksid omavahel tulemuslikku koostööd ja vahetaksid teavet, et tagada laste õigused ja kaitse ka veebis ning käsitada neid seaduse silmis haavatavas olukorras isikutena; palub, et komisjon haaraks juhtohjad ja kutsuks kõiki liikmesriike üles võtma meetmeid igasuguse veebis toimuva peibutamise ja kiusamise vastu; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et korrakaitseasutused, kohtuvõimud, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektor, internetiteenuse pakkujad, pangandussektor ja vabaühendused, sh noorte- ja lasteorganisatsioonid teeksid omavahel tulemuslikku koostööd ja vahetaksid teavet, et tagada laste õigused ja kaitse ka veebis ning käsitada neid seaduse silmis haavatavas olukorras isikutena; palub, et komisjon haaraks juhtohjad ja kutsuks kõiki liikmesriike üles võtma meetmeid igasuguse veebis toimuva peibutamise ja kiusamise vastu;

| 23. | on seisukohal, et eriti haavatavas olukorras on saatjata lapsed; palub, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid Euroopa Parlamendi 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus; kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult Euroopa ühise varjupaigasüsteemi paketti, et parandada Euroopa Liidus saatjata alaealiste olukorda; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid migrantidest laste kinnipidamise lõpetamiseks kogu liidus; peab kiiduväärseks Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-648/11 (MA, BT, DA vs. Secretary of State for the Home Department), mille kohaselt vastutab saatjata alaealise varjupaigataotluse läbivaatamise eest juhul, kui ta on esitanud varjupaigataotluse rohkem kui ühes liikmesriigis, see liikmesriik, kus alaealine pärast taotluse esitamist viibib; tuletab meelde, et saatjata alaealine on esmajoones potentsiaalselt ohustatud laps ning et liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid temaga tegeledes juhinduma lastekaitsest ja mitte immigratsioonipoliitikast, austades seega lapse huvidega arvestamise põhimõtet; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et eriti haavatavas olukorras on saatjata lapsed; palub, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid Euroopa Parlamendi 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni saatjata alaealiste olukorra kohta Euroopa Liidus; kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult Euroopa ühise varjupaigasüsteemi paketti, et parandada Euroopa Liidus saatjata alaealiste olukorda; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid migrantidest laste kinnipidamise lõpetamiseks kogu liidus; peab kiiduväärseks Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-648/11 (MA, BT, DA vs. Secretary of State for the Home Department), mille kohaselt vastutab saatjata alaealise varjupaigataotluse läbivaatamise eest juhul, kui ta on esitanud varjupaigataotluse rohkem kui ühes liikmesriigis, see liikmesriik, kus alaealine pärast taotluse esitamist viibib; tuletab meelde, et saatjata alaealine on esmajoones potentsiaalselt ohustatud laps ning et liikmesriigid ja Euroopa Liit peaksid temaga tegeledes juhinduma lastekaitsest ja mitte immigratsioonipoliitikast, austades seega lapse huvidega arvestamise põhimõtet;

| 24. | kutsub kõiki liikmesriike üles rakendama vanemliku hoolitsuseta jäänud laste puhul ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning laste asendushooldust käsitlevates ÜRO suunistes sätestatud norme; palub, et komisjon kasutaks hooldeasutustes pakutavatelt hoolekandeteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile ülemineku toetamiseks ELi struktuurifondide vahendeid; palub – pidades silmas arvukaid juhtumeid, kus liikmesriikide avalikud asutused on väidetavalt korraldanud vanemate nõusolekuta sundadopteerimisi –, et komisjon esildaks konkreetsed meetmed selle tagamiseks, et liikmesriikides kasutatavate adopteerimistavade puhul võetakse arvesse lapse huve; |
| --- | --- |

24.

kutsub kõiki liikmesriike üles rakendama vanemliku hoolitsuseta jäänud laste puhul ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning laste asendushooldust käsitlevates ÜRO suunistes sätestatud norme; palub, et komisjon kasutaks hooldeasutustes pakutavatelt hoolekandeteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile ülemineku toetamiseks ELi struktuurifondide vahendeid; palub – pidades silmas arvukaid juhtumeid, kus liikmesriikide avalikud asutused on väidetavalt korraldanud vanemate nõusolekuta sundadopteerimisi –, et komisjon esildaks konkreetsed meetmed selle tagamiseks, et liikmesriikides kasutatavate adopteerimistavade puhul võetakse arvesse lapse huve;

| 25. | kutsub kõiki liikmesriike üles lihtsustama viivitamatult perekondade taasühinemist positiivsel ja inimlikul viisil ning kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikliga 10; |
| --- | --- |

25.

kutsub kõiki liikmesriike üles lihtsustama viivitamatult perekondade taasühinemist positiivsel ja inimlikul viisil ning kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikliga 10;

| 26. | rõhutab, et ELis on kadunud laste leidmiseks vaja koordineeritumat lähenemisviisi; kutsub liikmesriike üles parandama kadunud lastega seotud piiriüleste juhtumite puhul tehtavat politseikoostööd ja õigusalast koostööd ning töötama välja kadunud laste otsimise ja väärkohtlemise ohvriks langenud laste toetamisega tegelevad abitelefonid; kutsub liikmesriike üles hõlbustama Maroko, Singapuri, Venemaa Föderatsiooni, Albaania, Andorra, Seišellide, Gaboni ja Armeenia sujuvat ühinemist rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ELis on kadunud laste leidmiseks vaja koordineeritumat lähenemisviisi; kutsub liikmesriike üles parandama kadunud lastega seotud piiriüleste juhtumite puhul tehtavat politseikoostööd ja õigusalast koostööd ning töötama välja kadunud laste otsimise ja väärkohtlemise ohvriks langenud laste toetamisega tegelevad abitelefonid; kutsub liikmesriike üles hõlbustama Maroko, Singapuri, Venemaa Föderatsiooni, Albaania, Andorra, Seišellide, Gaboni ja Armeenia sujuvat ühinemist rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga;

| 27. | palub, et komisjon võtaks määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega) läbivaatamisel hoolikalt arvesse lapse huve, pidades silmas, et liikmesriikides on määruse rakendamisel ja jõustamisel ilmnenud lünki nii seoses vanemlike kui ka isikuhooldusõigustega; |
| --- | --- |

27.

palub, et komisjon võtaks määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega) läbivaatamisel hoolikalt arvesse lapse huve, pidades silmas, et liikmesriikides on määruse rakendamisel ja jõustamisel ilmnenud lünki nii seoses vanemlike kui ka isikuhooldusõigustega;

| 28. | mõistab hukka igasuguse lastevastase vägivalla, kehalise ja seksuaalse väärkohtlemise, solvangud, sunniviisilised abielud, lapstööjõu kasutamise, laste prostitutsiooni, lastega kaubitsemise, piinamise, aumõrvad, naiste suguelundite moonutamise, lapssõdurite kasutamise ja laste kasutamise inimkilbina, ilma- ja hooletussejätmise ja alatoitumuse; on seisukohal, et lastevastast vägivalda ei tohiks kunagi õigustada traditsioonide, kultuuri või usuga; kutsub liikmesriike üles täitma oma kohustusi ja võitlema igasuguse lastevastase vägivalla vastu, keelustades selleks muu hulgas ametlikult laste kehalise karistamise ja nähes selle eest ette sanktsioonid; kutsub liikmesriike üles suurendama kolmandate riikidega tehtavat koostööd ja tihendama dialooge, et tõsta laste õiguste alast teadlikkust ja edendada nende austamist kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

28.

mõistab hukka igasuguse lastevastase vägivalla, kehalise ja seksuaalse väärkohtlemise, solvangud, sunniviisilised abielud, lapstööjõu kasutamise, laste prostitutsiooni, lastega kaubitsemise, piinamise, aumõrvad, naiste suguelundite moonutamise, lapssõdurite kasutamise ja laste kasutamise inimkilbina, ilma- ja hooletussejätmise ja alatoitumuse; on seisukohal, et lastevastast vägivalda ei tohiks kunagi õigustada traditsioonide, kultuuri või usuga; kutsub liikmesriike üles täitma oma kohustusi ja võitlema igasuguse lastevastase vägivalla vastu, keelustades selleks muu hulgas ametlikult laste kehalise karistamise ja nähes selle eest ette sanktsioonid; kutsub liikmesriike üles suurendama kolmandate riikidega tehtavat koostööd ja tihendama dialooge, et tõsta laste õiguste alast teadlikkust ja edendada nende austamist kõikjal maailmas;

| 29. | mõistab hukka laste kasutamise sõjalistes või terrorismiga seotud tegevustes ja nendega seotud eesmärkidel; tuletab meelde, kui oluline on pakkuda psühholoogilist tuge ja abi kõikidele lastele, kes on kokku puutunud vägivaldsete sündmustega või kannatanud sõjas; peab kiiduväärseks ELi algatust „Rahu lapsed” ning toonitab, kui oluline on tagada konfliktides kannatanud lastele juurdepääs haridusele; palub, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident toetaks ÜRO kampaaniat „Lapsed ja mitte sõdurid”, mille eesmärk on lõpetada aastaks 2016 laste kasutamine riikide julgeolekujõududes ja nende värbamine sinna; |
| --- | --- |

29.

mõistab hukka laste kasutamise sõjalistes või terrorismiga seotud tegevustes ja nendega seotud eesmärkidel; tuletab meelde, kui oluline on pakkuda psühholoogilist tuge ja abi kõikidele lastele, kes on kokku puutunud vägivaldsete sündmustega või kannatanud sõjas; peab kiiduväärseks ELi algatust „Rahu lapsed” ning toonitab, kui oluline on tagada konfliktides kannatanud lastele juurdepääs haridusele; palub, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident toetaks ÜRO kampaaniat „Lapsed ja mitte sõdurid”, mille eesmärk on lõpetada aastaks 2016 laste kasutamine riikide julgeolekujõududes ja nende värbamine sinna;

| 30. | palub, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident seaks kogu ELi välistegevuses esikohale lapse õigused, et tagada nende tulemuslik süvalaiendamine muu hulgas inimõigustealaste dialoogide, kaubanduslepingute, ühinemisprotsessi ja Euroopa naabruspoliitika kontekstis ning suhetes Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühmaga ja esmajoones konfliktiolukorras riikidega; palub, et kõrge esindaja annaks parlamendile lapsekeskse ELi välistegevuse tulemuste kohta igal aastal aru; |
| --- | --- |

30.

palub, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident seaks kogu ELi välistegevuses esikohale lapse õigused, et tagada nende tulemuslik süvalaiendamine muu hulgas inimõigustealaste dialoogide, kaubanduslepingute, ühinemisprotsessi ja Euroopa naabruspoliitika kontekstis ning suhetes Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühmaga ja esmajoones konfliktiolukorras riikidega; palub, et kõrge esindaja annaks parlamendile lapsekeskse ELi välistegevuse tulemuste kohta igal aastal aru;

| 31. | kutsub komisjoni üles arvestama lapse õigusi ka arengukoostöö ja humanitaarabi valdkonnas, et tagada piisav rahastamine ja parandada nii hädaolukordade, inimtegevusest põhjustatud või loodusõnnetuste keskmesse sattunud laste kui ka riigisisesest põgenikest või pagulastest laste kaitset; toonitab, kui oluline on luua seosed abitegevuse, taastamistööde ja arengumeetmete vahel, seda eelkõige pikaleveninud kriiside puhul, ning integreerida innovaatilised lahendused ja uued tehnoloogiad ELi poliitikameetmetesse ja programmidesse, et edendada lapse õigusi arengu ja hädaolukordade kontekstis paremini; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles arvestama lapse õigusi ka arengukoostöö ja humanitaarabi valdkonnas, et tagada piisav rahastamine ja parandada nii hädaolukordade, inimtegevusest põhjustatud või loodusõnnetuste keskmesse sattunud laste kui ka riigisisesest põgenikest või pagulastest laste kaitset; toonitab, kui oluline on luua seosed abitegevuse, taastamistööde ja arengumeetmete vahel, seda eelkõige pikaleveninud kriiside puhul, ning integreerida innovaatilised lahendused ja uued tehnoloogiad ELi poliitikameetmetesse ja programmidesse, et edendada lapse õigusi arengu ja hädaolukordade kontekstis paremini;

| 32. | peab kiiduväärseks, et 2014. aasta Nobeli rahupreemia anti Kailash Satyarthile ja Malala Yousafzaile, kes on pühendunud laste õiguste kaitsele ja eelkõige kõikide laste õigusele haridusele; peab kiiduväärseks, et Sahharovi auhinna võrgustik tunnustas avalikult algatusi, mille eesmärk on tõsta teadlikkust lastevastase vägivalla kohta; on seisukohal, et see näitab selgelt, kui oluline roll on kodanikuühiskonnal ja rahvusvahelistel organisatsioonidel ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud õiguste propageerimisel, edendamisel ja kaitsel; |
| --- | --- |

32.

peab kiiduväärseks, et 2014. aasta Nobeli rahupreemia anti Kailash Satyarthile ja Malala Yousafzaile, kes on pühendunud laste õiguste kaitsele ja eelkõige kõikide laste õigusele haridusele; peab kiiduväärseks, et Sahharovi auhinna võrgustik tunnustas avalikult algatusi, mille eesmärk on tõsta teadlikkust lastevastase vägivalla kohta; on seisukohal, et see näitab selgelt, kui oluline roll on kodanikuühiskonnal ja rahvusvahelistel organisatsioonidel ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud õiguste propageerimisel, edendamisel ja kaitsel;

| 33. | rõhutab, kui olulist rolli mängivad laste õiguste edendamisel sotsiaalpartnerid ja kohalikud ametiasutused, ning palub Regioonide Komiteel ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel võtta meetmeid ja koostada arvamusi, et osaleda täielikult laste õiguste edendamisel ELi poliitikas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, kui olulist rolli mängivad laste õiguste edendamisel sotsiaalpartnerid ja kohalikud ametiasutused, ning palub Regioonide Komiteel ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel võtta meetmeid ja koostada arvamusi, et osaleda täielikult laste õiguste edendamisel ELi poliitikas;

| 34. | palub, et ELi institutsioonid, liikmesriigid, kohalikud ametiasutused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond ühendaksid jõud ja teeksid kõikidel tasanditel koostööd, et parandada laste olukorda ELis ja mujal maailmas; peab kiiduväärseks ja toetab lapse õiguste manifesti, mille on koostanud UNICEF ja veel 14 lapse õiguste edendamisega tegelevat organisatsiooni, ning julgustab rohkemaid Euroopa Parlamendi liikmeid ja liikmesriikide parlamentide saadikuid manifesti allkirjastama ja seega lapse õiguste edendamise eestvedajateks hakkama; |
| --- | --- |

34.

palub, et ELi institutsioonid, liikmesriigid, kohalikud ametiasutused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond ühendaksid jõud ja teeksid kõikidel tasanditel koostööd, et parandada laste olukorda ELis ja mujal maailmas; peab kiiduväärseks ja toetab lapse õiguste manifesti, mille on koostanud UNICEF ja veel 14 lapse õiguste edendamisega tegelevat organisatsiooni, ning julgustab rohkemaid Euroopa Parlamendi liikmeid ja liikmesriikide parlamentide saadikuid manifesti allkirjastama ja seega lapse õiguste edendamise eestvedajateks hakkama;

| 35. | väljendab soovi luua Euroopa Parlamendis lapse õiguste ja heaoluga tegelev laiendatud töörühm, mis lähtuks lapse õiguste manifestist ja kujutaks endast alalist organit, mille ülesanne on edendada lapse õigusi kõikides Euroopa Parlamendi poliitikameetmetes ja tegevustes ning nii sise- kui ka välisasjades; toetab seetõttu algatust määrata igas parlamendikomisjonis lapse õiguste kontaktisikud, et tagada lapse õiguste arvestamine kõikides poliitikavaldkondades ja vastu võetud õigusaktides; |
| --- | --- |

35.

väljendab soovi luua Euroopa Parlamendis lapse õiguste ja heaoluga tegelev laiendatud töörühm, mis lähtuks lapse õiguste manifestist ja kujutaks endast alalist organit, mille ülesanne on edendada lapse õigusi kõikides Euroopa Parlamendi poliitikameetmetes ja tegevustes ning nii sise- kui ka välisasjades; toetab seetõttu algatust määrata igas parlamendikomisjonis lapse õiguste kontaktisikud, et tagada lapse õiguste arvestamine kõikides poliitikavaldkondades ja vastu võetud õigusaktides;

| 36. | peab oluliseks suurendada laste osalust parlamendi tegevuses kooskõlas Parlamentidevahelise Liidu ja UNICEFi välja töötatud tavadega; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi üles uurima võimalusi ja viise laste ja noorte suuremaks kaasamiseks otsustamisprotsessi; ergutab uue tehnoloogia ja innovaatiliste lahenduste kasutamist laste ja noortega konsulteerimiseks ning laste osaluse suurendamiseks; |
| --- | --- |

36.

peab oluliseks suurendada laste osalust parlamendi tegevuses kooskõlas Parlamentidevahelise Liidu ja UNICEFi välja töötatud tavadega; kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke ametiasutusi üles uurima võimalusi ja viise laste ja noorte suuremaks kaasamiseks otsustamisprotsessi; ergutab uue tehnoloogia ja innovaatiliste lahenduste kasutamist laste ja noortega konsulteerimiseks ning laste osaluse suurendamiseks;

| 37. | kutsub liikmesriike üles ratifitseerima viivitamatult kõik ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokollid; |
| --- | --- |

37.

kutsub liikmesriike üles ratifitseerima viivitamatult kõik ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokollid;

| 38. | kutsub komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles uurima võimalusi ja viise ELi ühepoolseks ühinemiseks ÜRO lapse õiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles uurima võimalusi ja viise ELi ühepoolseks ühinemiseks ÜRO lapse õiguste konventsiooniga;

| 39. | julgustab üleüldise ratifitseerimise eesmärgil ka USAd, Somaaliat ja Lõuna-Sudaani lapse õiguste konventsiooni ratifitseerima; |
| --- | --- |

39.

julgustab üleüldise ratifitseerimise eesmärgil ka USAd, Somaaliat ja Lõuna-Sudaani lapse õiguste konventsiooni ratifitseerima;

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Lapse Õiguste Komitee esimehele ning UNICEFi tegevdirektorile. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Lapse Õiguste Komitee esimehele ning UNICEFi tegevdirektorile.

---

(1)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(2)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(3)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 5.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0387.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0126.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0105.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/65 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/65

---

P8_TA(2014)0071

Digitaalne ühtne turg

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon tarbijate õiguste toetamise kohta digitaalsel ühtsel turul (2014/2973(RSP))

(2016/C 289/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3 ja artiklit 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3 ja artiklit 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 10, 12, 14, 16, 26, 36, artikli 114 lõiget 3 ja artikli 169 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 10, 12, 14, 16, 26, 36, artikli 114 lõiget 3 ja artikli 169 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning eriti selle artikleid 7, 8, 11, 21, 38, ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning eriti selle artikleid 7, 8, 11, 21, 38, ja 52,

| — | võttes arvesse kaasotsustamismenetlust 2013/0309 ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaasotsustamismenetlust 2013/0309 ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid (COM(2013)0627),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 23. aprilli 2013. aasta töödokumenti „E-kaubanduse tegevuskava aastateks 2012–2015. Olukord aastal 2013” (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 23. aprilli 2013. aasta töödokumenti „E-kaubanduse tegevuskava aastateks 2012–2015. Olukord aastal 2013” (SWD(2013)0153),

| — | võttes arvesse 18. veebruaril 2013 avaldatud komisjoni siseturu tulemustabelit nr 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. veebruaril 2013 avaldatud komisjoni siseturu tulemustabelit nr 26,

| — | võttes arvesse komisjoni 2014. aasta aruandeid digitaalse tegevuskava tulemustabeli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2014. aasta aruandeid digitaalse tegevuskava tulemustabeli kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta teatist „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega” (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta teatist „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega” (COM(2011)0942),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni Euroopa tarbijapoliitika uue tegevuskava kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2013. aasta resolutsiooni Euroopa tarbijapoliitika uue tegevuskava kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ebaausaid kaubandustavasid käsitleva direktiivi 2005/29/EÜ kohaldamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ebaausaid kaubandustavasid käsitleva direktiivi 2005/29/EÜ kohaldamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni pilvandmetöötluse võimaluste kasutamise kohta Euroopas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni pilvandmetöötluse võimaluste kasutamise kohta Euroopas (3),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2012. aasta resolutsiooni digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2012. aasta resolutsiooni kaitsetumate tarbijate õiguste tugevdamise strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni e-valitsuse kui konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu juhtiva jõu kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni e-valitsuse kui konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu juhtiva jõu kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni uue tarbijapoliitika strateegia kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni uue tarbijapoliitika strateegia kohta (8),

| — | võttes arvesse oma poliitikaosakonna A 2013. aasta uuringut selle kohta, kuidas rajada laiahaardeline ELi digitaalne ühiskond, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma poliitikaosakonna A 2013. aasta uuringut selle kohta, kuidas rajada laiahaardeline ELi digitaalne ühiskond,

| — | võttes arvesse oma poliitikaosakonna A 2013. aasta uuringut „Meelelahutus x.0 lairibaühenduse kasutuselevõtu hoogustamiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma poliitikaosakonna A 2013. aasta uuringut „Meelelahutus x.0 lairibaühenduse kasutuselevõtu hoogustamiseks”,

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta soovitust nõukogule turvalisuse ja põhivabaduste tugevdamise kohta internetis (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta soovitust nõukogule turvalisuse ja põhivabaduste tugevdamise kohta internetis (9),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna A 2013. aasta uuringut tarbijate diskrimineerimise kohta digitaalsel ühtsel turul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna A 2013. aasta uuringut tarbijate diskrimineerimise kohta digitaalsel ühtsel turul,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12, milles andmete säilitamise direktiiv tunnistati kehtetuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-293/12 ja C-594/12, milles andmete säilitamise direktiiv tunnistati kehtetuks,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et digitaalne ühtne turg on üks neid valdkondi, kus edu saavutamine on küll seotud raskustega, kuid võib aidata tõhusust suurendada kuni 260 miljardi euro väärtuses aastas, toetades seega Euroopa taastumist majanduskriisist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et digitaalne ühtne turg on üks neid valdkondi, kus edu saavutamine on küll seotud raskustega, kuid võib aidata tõhusust suurendada kuni 260 miljardi euro väärtuses aastas, toetades seega Euroopa taastumist majanduskriisist;

| B. | arvestades, et Euroopa digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimisega loodaks miljoneid töökohti ja see võiks võimaldada Euroopal suurendada 2020. aastaks SKP-d 4 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa digitaalse ühtse turu rajamise lõpuleviimisega loodaks miljoneid töökohti ja see võiks võimaldada Euroopal suurendada 2020. aastaks SKP-d 4 %;

| C. | arvestades, et ainuüksi nn äpimajanduse tulud eeldatavalt kolmekordistuvad ajavahemikul 2013–2018, luues neil aastatel kolm miljonit töökohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ainuüksi nn äpimajanduse tulud eeldatavalt kolmekordistuvad ajavahemikul 2013–2018, luues neil aastatel kolm miljonit töökohta;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on tellinud uuringu, et analüüsida Euroopa digitaalse ühtse turu puudumise kulukust, milles veel kord rõhutatakse, kui tähtis on näha digitaalsetes lahendustes tarbijate, kodanike ja ettevõtjate jaoks võimalusi, mitte aga ohte; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on tellinud uuringu, et analüüsida Euroopa digitaalse ühtse turu puudumise kulukust, milles veel kord rõhutatakse, kui tähtis on näha digitaalsetes lahendustes tarbijate, kodanike ja ettevõtjate jaoks võimalusi, mitte aga ohte;

| E. | arvestades, et liit peab edendama pilvandmetöötluse massilist kasutuselevõttu Euroopas, sest see on Euroopa majanduskasvu võimas liikumapanev jõud; arvestades, et uuring annab tunnistust selle valdkonna kiirest arengust tuleneda võivast märkimisväärsest kasust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liit peab edendama pilvandmetöötluse massilist kasutuselevõttu Euroopas, sest see on Euroopa majanduskasvu võimas liikumapanev jõud; arvestades, et uuring annab tunnistust selle valdkonna kiirest arengust tuleneda võivast märkimisväärsest kasust;

| F. | arvestades, et takistused, mis raskendavad tarbijate osalust digitaalsel ühtsel turul, on seotud selliste diskrimineerivate tavadega nagu teenuseosutajate piiramine kindlate riikide või territooriumitega, lihtne müügist keeldumine, automaatne ümbersuunamine ja müügitingimuste põhjendamatu varieerimine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et takistused, mis raskendavad tarbijate osalust digitaalsel ühtsel turul, on seotud selliste diskrimineerivate tavadega nagu teenuseosutajate piiramine kindlate riikide või territooriumitega, lihtne müügist keeldumine, automaatne ümbersuunamine ja müügitingimuste põhjendamatu varieerimine;

| G. | arvestades, et kindlad, toimivad, konkurentsivõimelised ja innovaatilised mobiili- ja e-maksed on üliolulised, kui soovime, et tarbijad kasutaksid täielikult ära ühtse turu eeliseid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kindlad, toimivad, konkurentsivõimelised ja innovaatilised mobiili- ja e-maksed on üliolulised, kui soovime, et tarbijad kasutaksid täielikult ära ühtse turu eeliseid;

| H. | arvestades, et isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, aga ka küberjulgeolek ning elektroonilise side ja võrgustike turvalisus on digitaalsel ühtsel turul esmatähtsal kohal, sest need on peamised eeltingimused selleks, et see ühtne turg toimiks ning tekiks kodanike ja tarbijate usaldus selle vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, aga ka küberjulgeolek ning elektroonilise side ja võrgustike turvalisus on digitaalsel ühtsel turul esmatähtsal kohal, sest need on peamised eeltingimused selleks, et see ühtne turg toimiks ning tekiks kodanike ja tarbijate usaldus selle vastu;

| I. | arvestades, et sotsiaalse arengu, majanduskasvu, konkurentsivõime, sotsiaalse kaasatuse ja ühtse turu seisukohast on äärmiselt oluline teha üleeuroopaliselt kättesaadavaks laialdase levikuga, kiire ja turvalise interneti ühendus ning avalikud digiteenused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sotsiaalse arengu, majanduskasvu, konkurentsivõime, sotsiaalse kaasatuse ja ühtse turu seisukohast on äärmiselt oluline teha üleeuroopaliselt kättesaadavaks laialdase levikuga, kiire ja turvalise interneti ühendus ning avalikud digiteenused;

| J. | arvestades, et teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon digitaalmajanduses aitavad tagada Euroopa konkurentsivõime säilimise keskpikas ja pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon digitaalmajanduses aitavad tagada Euroopa konkurentsivõime säilimise keskpikas ja pikemas perspektiivis;

| K. | arvestades, et kiirete lairibavõrkude kiire kasutuselevõtt on väga tähtis Euroopa tootlikkuse arendamiseks ning selliste uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, mis võivad olla juhtival kohal eri sektorites, näiteks tervishoiu-, tootmis- ja teenindussektoris; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kiirete lairibavõrkude kiire kasutuselevõtt on väga tähtis Euroopa tootlikkuse arendamiseks ning selliste uute ja väikeste ettevõtete tekkeks, mis võivad olla juhtival kohal eri sektorites, näiteks tervishoiu-, tootmis- ja teenindussektoris;

| L. | arvestades, et erasektoril peaks olema lairibavõrkude kasutuselevõtul ja ajakohastamisel juhtroll ning teda peaks selles toetama konkurentsivõimeline ja investeerimist soodustav õigusraamistik; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et erasektoril peaks olema lairibavõrkude kasutuselevõtul ja ajakohastamisel juhtroll ning teda peaks selles toetama konkurentsivõimeline ja investeerimist soodustav õigusraamistik;

| M. | arvestades, et digitaalne ühtne turg on üks kõige innovatiivsemaid majandussektoreid ja mängib seetõttu olulist rolli Euroopa majanduse konkurentsivõimes ning annab läbi e-kaubanduse arengu panuse majanduskasvu, hõlbustab samal ajal ettevõtete jaoks haldus- ja finantsnõuete täitmist ning pakub tarbijatele laiemat kaupade ja teenuste valikut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et digitaalne ühtne turg on üks kõige innovatiivsemaid majandussektoreid ja mängib seetõttu olulist rolli Euroopa majanduse konkurentsivõimes ning annab läbi e-kaubanduse arengu panuse majanduskasvu, hõlbustab samal ajal ettevõtete jaoks haldus- ja finantsnõuete täitmist ning pakub tarbijatele laiemat kaupade ja teenuste valikut;

| N. | arvestades, et digitaalne ühtne turg ei paku mitte ainult majanduslikke eeliseid, vaid mõjutab tugevalt ka ELi tarbijate ja kodanike igapäevast poliitilist, sotsiaalset ja kultuurielu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et digitaalne ühtne turg ei paku mitte ainult majanduslikke eeliseid, vaid mõjutab tugevalt ka ELi tarbijate ja kodanike igapäevast poliitilist, sotsiaalset ja kultuurielu;

| O. | arvestades, et konkurentsivõimeline digitaalne ühtne turg ei saa toimida ilma kiirete ja suure läbilaskevõimega lairiba- ja telekommunikatsioonivõrkudeta kõikides ELi piirkondades, sh äärepoolsemates piirkondades; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et konkurentsivõimeline digitaalne ühtne turg ei saa toimida ilma kiirete ja suure läbilaskevõimega lairiba- ja telekommunikatsioonivõrkudeta kõikides ELi piirkondades, sh äärepoolsemates piirkondades;

| P. | arvestades, et olemasolev ja pidevalt suurenev digitaalne lõhe mõjutab otseselt ja negatiivselt digitaalse ühtse turu arengut, seda nii internetile juurdepääsu kui ka e-oskuste osas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et olemasolev ja pidevalt suurenev digitaalne lõhe mõjutab otseselt ja negatiivselt digitaalse ühtse turu arengut, seda nii internetile juurdepääsu kui ka e-oskuste osas;

| Q. | arvestades, et isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, aga ka elektroonilise side ja võrkude turvalisus on digitaalsel ühtsel turul esmatähtsal kohal, sest need on peamised eeltingimused selleks, et ühtne turg toimiks ning kodanikud ja tarbijad seda usaldaksid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse, aga ka elektroonilise side ja võrkude turvalisus on digitaalsel ühtsel turul esmatähtsal kohal, sest need on peamised eeltingimused selleks, et ühtne turg toimiks ning kodanikud ja tarbijad seda usaldaksid;

| R. | arvestades, et internetiturud peavad olema paindlikud ja tarbijasõbralikud, et nad võiksid kasvada ja laieneda; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et internetiturud peavad olema paindlikud ja tarbijasõbralikud, et nad võiksid kasvada ja laieneda;

| S. | arvestades, et e-kaubandus on tavapärasele kaubandusele oluline täiendus, mis suurendab tarbijate jaoks valikut, samuti konkurentsi ja tehnoloogilist innovatsiooni ning annab seetõttu panuse Euroopa Liidu muutumisse teadmuspõhiseks majanduseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et e-kaubandus on tavapärasele kaubandusele oluline täiendus, mis suurendab tarbijate jaoks valikut, samuti konkurentsi ja tehnoloogilist innovatsiooni ning annab seetõttu panuse Euroopa Liidu muutumisse teadmuspõhiseks majanduseks;

| T. | arvestades, et vaba konkurents ja investeeringuid soodustavad võrdsed tingimused ettevõtete jaoks on selle majandussektori jaoks väga olulised, sest need tagavad pikaajalise jätkusuutliku arengu lõppkasutajate huvides; arvestades, et toimiv konkurents edendab tõhusaid investeeringuid ning võib pakkuda tarbijatele eeliseid valiku, hinna ja kvaliteedi osas; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et vaba konkurents ja investeeringuid soodustavad võrdsed tingimused ettevõtete jaoks on selle majandussektori jaoks väga olulised, sest need tagavad pikaajalise jätkusuutliku arengu lõppkasutajate huvides; arvestades, et toimiv konkurents edendab tõhusaid investeeringuid ning võib pakkuda tarbijatele eeliseid valiku, hinna ja kvaliteedi osas;

| U. | arvestades, et digitaalse ühtse turu mõne valdkonna toimimist häirivad turu ülemäärane kontsentreeritus ja domineerivad ettevõtjad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et digitaalse ühtse turu mõne valdkonna toimimist häirivad turu ülemäärane kontsentreeritus ja domineerivad ettevõtjad;

| V. | arvestades, et turu killustatuse probleem ning ebapiisav koostalitlusvõime Euroopa Liidus takistavad digitaalse ühtse turu kiiret arengut; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et turu killustatuse probleem ning ebapiisav koostalitlusvõime Euroopa Liidus takistavad digitaalse ühtse turu kiiret arengut;

| W. | arvestades, et digitaalse ühtse turu kaudu loodud töökohad on üldiselt kõrget kvalifikatsiooni nõudvad ja hästi tasustatud ning annavad seetõttu olulise panuse kvaliteetse ja jätkusuutliku tööhõive loomisse; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et digitaalse ühtse turu kaudu loodud töökohad on üldiselt kõrget kvalifikatsiooni nõudvad ja hästi tasustatud ning annavad seetõttu olulise panuse kvaliteetse ja jätkusuutliku tööhõive loomisse;

| X. | arvestades, et komisjon peaks võtma meetmeid konkurentsieeskirju rikkuva tegevuse vastu, mis mõjutab meedia pluralismi nii sisu kui ka omandi osas, sest teabe kättesaadavus on eduka demokraatia nurgakivi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et komisjon peaks võtma meetmeid konkurentsieeskirju rikkuva tegevuse vastu, mis mõjutab meedia pluralismi nii sisu kui ka omandi osas, sest teabe kättesaadavus on eduka demokraatia nurgakivi;

| 1. | palub liikmesriikidel ja komisjonil olemasolevate eeskirjade rakendamiseks ja jõustamiseks tehtavate püsivate jõupinguste abil käsitleda üldise strateegia raames kõiki olemasolevaid tõkkeid, mis takistavad digitaalse ühtse turu arengut, hoolitsedes samal ajal selle eest, et meetmed põhineksid mõjuhinnangul, oleksid tulevikukindlad ja digitaalsele ajastule sobivad; on veendunud, et need jõupingutused peavad mängima keskset rolli ELi püüdlustes luua majanduskasvu ja tööhõivet ning tugevdada oma konkurentsivõimet ja vastupidavust globaalses majanduses; |
| --- | --- |

1.

palub liikmesriikidel ja komisjonil olemasolevate eeskirjade rakendamiseks ja jõustamiseks tehtavate püsivate jõupinguste abil käsitleda üldise strateegia raames kõiki olemasolevaid tõkkeid, mis takistavad digitaalse ühtse turu arengut, hoolitsedes samal ajal selle eest, et meetmed põhineksid mõjuhinnangul, oleksid tulevikukindlad ja digitaalsele ajastule sobivad; on veendunud, et need jõupingutused peavad mängima keskset rolli ELi püüdlustes luua majanduskasvu ja tööhõivet ning tugevdada oma konkurentsivõimet ja vastupidavust globaalses majanduses;

| 2. | rõhutab, et kõik digitaalse ühtse turuga seotud õigusakti ettepanekud peavad olema kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga, et seal sätestatud õigused oleksid digitaalvaldkonnas täielikult kaitstud; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kõik digitaalse ühtse turuga seotud õigusakti ettepanekud peavad olema kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga, et seal sätestatud õigused oleksid digitaalvaldkonnas täielikult kaitstud;

| 3. | tõstab eriti esile e-kaubanduse potentsiaali, mis hinnangute kohaselt võiks aidata tarbijatel säästa üle 11,7 miljardi euro aastas, kui neil oleks võimalik internetis oste tehes valida kõigi ELis pakutavate toodete ja teenuste hulgast; |
| --- | --- |

3.

tõstab eriti esile e-kaubanduse potentsiaali, mis hinnangute kohaselt võiks aidata tarbijatel säästa üle 11,7 miljardi euro aastas, kui neil oleks võimalik internetis oste tehes valida kõigi ELis pakutavate toodete ja teenuste hulgast;

| 4. | väljendab heameelt e-kaubanduse kasvu üle, kuid täheldab, et mõnes liikmesriigis on väike ring ettevõtjaid turgu valitsevas seisundis materiaalsete kaupade otsemüügis või siis nad tegutsevad turupõhise platvormina teiste jaoks, kes materiaalseid kaupu müüvad; rõhutab, et Euroopa tasandil on vaja jälgida ja tõkestada sellist turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, mis puudutab kaupade kättesaadavust tarbijatele ja VKEdelt nõutavaid tasusid selliste turupõhiste platvormide kasutamise eest; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt e-kaubanduse kasvu üle, kuid täheldab, et mõnes liikmesriigis on väike ring ettevõtjaid turgu valitsevas seisundis materiaalsete kaupade otsemüügis või siis nad tegutsevad turupõhise platvormina teiste jaoks, kes materiaalseid kaupu müüvad; rõhutab, et Euroopa tasandil on vaja jälgida ja tõkestada sellist turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, mis puudutab kaupade kättesaadavust tarbijatele ja VKEdelt nõutavaid tasusid selliste turupõhiste platvormide kasutamise eest;

| 5. | rõhutab vajadust võidelda digitaalse lõhe vastu, et kasutada täielikult ära digitaalse ühtse turu potentsiaal ning võimaldada digitaalajastu ühiskonnas kõikide kodanike kaasatust, olenemata nende sissetulekust, sotsiaalsest olukorrast, geograafilisest asukohast, tervislikust seisundist ja vanusest; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust võidelda digitaalse lõhe vastu, et kasutada täielikult ära digitaalse ühtse turu potentsiaal ning võimaldada digitaalajastu ühiskonnas kõikide kodanike kaasatust, olenemata nende sissetulekust, sotsiaalsest olukorrast, geograafilisest asukohast, tervislikust seisundist ja vanusest;

| 6. | rõhutab eriti, et e-kaubanduse tarbijate ja ettevõtjate teelt tuleb kõrvaldada viimased takistused, muu hulgas internetiteenuste, digitaalse infosisu kättesaadavuse, pettuste ärahoidmise, veebisaitide registreerimise, müügiedenduse ja märgistamise valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab eriti, et e-kaubanduse tarbijate ja ettevõtjate teelt tuleb kõrvaldada viimased takistused, muu hulgas internetiteenuste, digitaalse infosisu kättesaadavuse, pettuste ärahoidmise, veebisaitide registreerimise, müügiedenduse ja märgistamise valdkonnas;

| 7. | palub komisjonil tagada teenuste ühtse turu kiire rakendamine ning selliste eeskirjade nagu tarbijaõiguste direktiivi ning vaidluste kohtuvälist lahendamist ja vaidluste veebipõhist lahendamist käsitleva määruse kiire rakendamine ja jõustamine, vähendades samal ajal halduskoormust; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil tagada teenuste ühtse turu kiire rakendamine ning selliste eeskirjade nagu tarbijaõiguste direktiivi ning vaidluste kohtuvälist lahendamist ja vaidluste veebipõhist lahendamist käsitleva määruse kiire rakendamine ja jõustamine, vähendades samal ajal halduskoormust;

| 8. | nõuab uue ajakohastatud andmekaitsepaketi kiiret vastuvõtmist, et tagada sobiv tasakaal ühelt poolt isikuandmete kõrgetasemelise kaitse, kasutaja turvalisuse ning enda isikuandmete kontrolli ning teiselt poolt stabiilse ja prognoositava õiguskeskkonna (milles äriühingud saavad lõppkasutajate hüvanguks edukalt tegutseda tõhustatud ühtsel turul), investeeringuid soosivate võrdsete tingimuste ning ELi atraktiivsust ettevõtete jaoks suurendava keskkonna vahel; palub komisjonil ja liikmesriikidel eraldada vahendid, et võidelda küberkuritegevuse vastu seadusandlike meetmete ja õiguskaitsealase koostöö abil, nii riiklikul kui ka ELi tasandil; |
| --- | --- |

8.

nõuab uue ajakohastatud andmekaitsepaketi kiiret vastuvõtmist, et tagada sobiv tasakaal ühelt poolt isikuandmete kõrgetasemelise kaitse, kasutaja turvalisuse ning enda isikuandmete kontrolli ning teiselt poolt stabiilse ja prognoositava õiguskeskkonna (milles äriühingud saavad lõppkasutajate hüvanguks edukalt tegutseda tõhustatud ühtsel turul), investeeringuid soosivate võrdsete tingimuste ning ELi atraktiivsust ettevõtete jaoks suurendava keskkonna vahel; palub komisjonil ja liikmesriikidel eraldada vahendid, et võidelda küberkuritegevuse vastu seadusandlike meetmete ja õiguskaitsealase koostöö abil, nii riiklikul kui ka ELi tasandil;

| 9. | rõhutab vajadust tagada võrdsed tingimused digitaalsel ühtsel turul tegutsevatele ettevõtetele, et nad saaksid konkureerida; palub seetõttu komisjonil jõustada nõuetekohaselt ELi konkurentsieeskirjad, et vältida ülemäärast turu kontsentreerumist ja domineeriva positsiooni ärakasutamist ning jälgida konkurentsi seoses komplekteeritud sisu ja teenustega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust tagada võrdsed tingimused digitaalsel ühtsel turul tegutsevatele ettevõtetele, et nad saaksid konkureerida; palub seetõttu komisjonil jõustada nõuetekohaselt ELi konkurentsieeskirjad, et vältida ülemäärast turu kontsentreerumist ja domineeriva positsiooni ärakasutamist ning jälgida konkurentsi seoses komplekteeritud sisu ja teenustega;

| 10. | märgib, et digitaalsel ühtsel turul on vaja tagada ettevõtetele võrdsed tingimused, et kindlustada ELi digitaalmajanduse elujõulisus; rõhutab, et ELi konkurentsieeskirjade põhjalik jõustamine digitaalsel ühtsel turul on pikas perspektiivis määrav tegur turu kasvu, tarbijate juurdepääsu ja pakutava valiku ning konkurentsivõime seisukohast; rõhutab, et tähtis on tagada tarbijatele internetis samaväärne kaitse nagu neil on traditsioonilistel turgudel; |
| --- | --- |

10.

märgib, et digitaalsel ühtsel turul on vaja tagada ettevõtetele võrdsed tingimused, et kindlustada ELi digitaalmajanduse elujõulisus; rõhutab, et ELi konkurentsieeskirjade põhjalik jõustamine digitaalsel ühtsel turul on pikas perspektiivis määrav tegur turu kasvu, tarbijate juurdepääsu ja pakutava valiku ning konkurentsivõime seisukohast; rõhutab, et tähtis on tagada tarbijatele internetis samaväärne kaitse nagu neil on traditsioonilistel turgudel;

| 11. | nõuab, et nõukogu tegutseks kiiresti ja avaks parlamendiga läbirääkimised ettepaneku üle võtta vastu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, sest see teeks lõpu rändlustasudele ELis, tagaks suurema õiguskindluse võrgu neutraalsuse osas ning parandaks tarbijakaitset digitaalsel ühtsel turul; on veendunud, et see määrus võiks olla otsustav samm ühtse Euroopa mobiilsideturu teostamise poole; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et nõukogu tegutseks kiiresti ja avaks parlamendiga läbirääkimised ettepaneku üle võtta vastu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, sest see teeks lõpu rändlustasudele ELis, tagaks suurema õiguskindluse võrgu neutraalsuse osas ning parandaks tarbijakaitset digitaalsel ühtsel turul; on veendunud, et see määrus võiks olla otsustav samm ühtse Euroopa mobiilsideturu teostamise poole;

| 12. | on seisukohal, et komisjon peaks tegutsema selle nimel, et tagada idufirmade, mikroettevõtete ja VKEde jaoks seadusandlik ja õiguslikult kindel keskkond, mis soodustab loovust ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et komisjon peaks tegutsema selle nimel, et tagada idufirmade, mikroettevõtete ja VKEde jaoks seadusandlik ja õiguslikult kindel keskkond, mis soodustab loovust ja innovatsiooni;

| 13. | palub komisjonil esitada digiettevõtluse algatuse, sest see on otsustava tähtsusega uute töökohtade loomiseks ja innovaatiliste ideede tekkeks, sealhulgas esitada meetmed, millega parandada uute digiettevõtjate juurdepääsu rahastamisele (nt võiks selliste meetmete väljatöötamiseks kasutada rahva ühisloomet (crowdsourcing)) ja innustada ebaõnnestunud ettevõtjatele teise võimaluse andmist; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil esitada digiettevõtluse algatuse, sest see on otsustava tähtsusega uute töökohtade loomiseks ja innovaatiliste ideede tekkeks, sealhulgas esitada meetmed, millega parandada uute digiettevõtjate juurdepääsu rahastamisele (nt võiks selliste meetmete väljatöötamiseks kasutada rahva ühisloomet (crowdsourcing)) ja innustada ebaõnnestunud ettevõtjatele teise võimaluse andmist;

| 14. | rõhutab, et kogu interneti andmesidet tuleb kohelda võrdselt, ilma diskrimineerimise, piiramise ja sekkumiseta, olenemata saatjast, vastuvõtjast, liigist, sisust, seadmest, teenusest või rakendusest; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kogu interneti andmesidet tuleb kohelda võrdselt, ilma diskrimineerimise, piiramise ja sekkumiseta, olenemata saatjast, vastuvõtjast, liigist, sisust, seadmest, teenusest või rakendusest;

| 15. | märgib, et internetiotsinguturg on digitaalsel ühtsel turul konkurentsi tagamiseks eriti tähtis, arvestades otsingumootorite võimalikku arengut sisule juurdepääsu kontrollijateks ning nende võimalust omandatud teabe teisese kasutamise pealt raha teenida; seepärast palub komisjonil ELi konkurentsieeskirju otsustavalt jõustada, lähtudes kõikide asjaomaste sidusrühmade panusest ning võttes arvesse digitaalse ühtse turu kogu struktuuri, et tagada õiguskaitsevahendid, millest tarbijatel, internetikasutajatel ja internetiäridel tõesti kasu on; palub komisjonil lisaks kaaluda ettepanekuid, mille eesmärk on siduda otsingumootorid lahti muudest kommertsteenustest, mis on üks võimalik pikaajaline vahend eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

15.

märgib, et internetiotsinguturg on digitaalsel ühtsel turul konkurentsi tagamiseks eriti tähtis, arvestades otsingumootorite võimalikku arengut sisule juurdepääsu kontrollijateks ning nende võimalust omandatud teabe teisese kasutamise pealt raha teenida; seepärast palub komisjonil ELi konkurentsieeskirju otsustavalt jõustada, lähtudes kõikide asjaomaste sidusrühmade panusest ning võttes arvesse digitaalse ühtse turu kogu struktuuri, et tagada õiguskaitsevahendid, millest tarbijatel, internetikasutajatel ja internetiäridel tõesti kasu on; palub komisjonil lisaks kaaluda ettepanekuid, mille eesmärk on siduda otsingumootorid lahti muudest kommertsteenustest, mis on üks võimalik pikaajaline vahend eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks;

| 16. | kutsub ühtlasi komisjoni üles kiiresti tegutsema ja kaaluma võimalikke lahendusi, mis toetaksid tasakaalustatud, õiglast ja avatud internetiotsingu struktuuri; |
| --- | --- |

16.

kutsub ühtlasi komisjoni üles kiiresti tegutsema ja kaaluma võimalikke lahendusi, mis toetaksid tasakaalustatud, õiglast ja avatud internetiotsingu struktuuri;

| 17. | rõhutab, et otsingumootorite kasutamisel peaks otsinguprotsess ja tulemused olema kallutamata, et internetiotsingud ei oleks diskrimineerivad, et tagada suurem konkurents ning kasutajatele ja tarbijatele suurem valik ning säilitada teabeallikate mitmekesisus; märgib seetõttu, et otsingumootorite teostatav indekseerimine, hindamine, esitlemine ja reastamine peab olema kallutamata ja läbipaistev; palub komisjonil takistada mis tahes kuritarvitamist seotud teenuste turustamisel otsingumootorite haldajate poolt; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et otsingumootorite kasutamisel peaks otsinguprotsess ja tulemused olema kallutamata, et internetiotsingud ei oleks diskrimineerivad, et tagada suurem konkurents ning kasutajatele ja tarbijatele suurem valik ning säilitada teabeallikate mitmekesisus; märgib seetõttu, et otsingumootorite teostatav indekseerimine, hindamine, esitlemine ja reastamine peab olema kallutamata ja läbipaistev; palub komisjonil takistada mis tahes kuritarvitamist seotud teenuste turustamisel otsingumootorite haldajate poolt;

| 18. | väljendab heameelt teate üle, et komisjon kavatseb otsingumootoreid ja digitaalset turgu tervikuna põhjalikumalt uurida; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt teate üle, et komisjon kavatseb otsingumootoreid ja digitaalset turgu tervikuna põhjalikumalt uurida;

| 19. | rõhutab vajadust tagada autoriõiguse ja intellektuaalomandi õiguste kaitseks tõhus ja tasakaalustatud raamistik, mis vastab digitaalmajanduse tegelikule olukorrale; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vajadust tagada autoriõiguse ja intellektuaalomandi õiguste kaitseks tõhus ja tasakaalustatud raamistik, mis vastab digitaalmajanduse tegelikule olukorrale;

| 20. | soovitab kiiresti vastu võtta ja jõustada rahvusvahelised sätted, mis hõlbustavad puuetega kasutajate juurdepääsu digitaalsele sisule ning trükitud materjalidele nende digiteerimise abil; |
| --- | --- |

20.

soovitab kiiresti vastu võtta ja jõustada rahvusvahelised sätted, mis hõlbustavad puuetega kasutajate juurdepääsu digitaalsele sisule ning trükitud materjalidele nende digiteerimise abil;

| 21. | tervitab Marrakeshi lepingu sõlmimist, millega hõlbustatakse nägemispuudega inimeste juurdepääsu raamatutele, ning palub kõiki allakirjutanuid leping ratifitseerida; peab Marrakeshi lepingut tubliks edusammuks, kuid lisab, et puuetega, sealhulgas nägemispuudega inimestele juurdepääsu avamiseks tuleb veel palju tööd teha; rõhutab, et tähtis on parandada paljude valdkondade juurdepääsetavust, autoriõigustest ja otsingumootoritest kuni telekommunikatsioonivõrgu operaatoriteni; |
| --- | --- |

21.

tervitab Marrakeshi lepingu sõlmimist, millega hõlbustatakse nägemispuudega inimeste juurdepääsu raamatutele, ning palub kõiki allakirjutanuid leping ratifitseerida; peab Marrakeshi lepingut tubliks edusammuks, kuid lisab, et puuetega, sealhulgas nägemispuudega inimestele juurdepääsu avamiseks tuleb veel palju tööd teha; rõhutab, et tähtis on parandada paljude valdkondade juurdepääsetavust, autoriõigustest ja otsingumootoritest kuni telekommunikatsioonivõrgu operaatoriteni;

| 22. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edasi arendada ja rakendada ELi ja riiklikke reguleerivaid raamistikke, et võimaldada integreeritud ja turvalist interneti- ja mobiilimaksete turgu, tagades samal ajal tarbijate ja klientide andmete kaitse; rõhutab sellega seoses vajadust selgete ja prognoositavate eeskirjade järele, mis on sätestatud õigusaktis; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil ja liikmesriikidel edasi arendada ja rakendada ELi ja riiklikke reguleerivaid raamistikke, et võimaldada integreeritud ja turvalist interneti- ja mobiilimaksete turgu, tagades samal ajal tarbijate ja klientide andmete kaitse; rõhutab sellega seoses vajadust selgete ja prognoositavate eeskirjade järele, mis on sätestatud õigusaktis;

| 23. | tuletab meelde, et pilvandmetöötlusest võib saada võimas vahend digitaalse ühtse turu arendamiseks ning see võib pakkuda majanduslikke eeliseid, eriti VKEdele, vähendades IT-taristut ja muid kulusid; rõhutab sellega seoses asjaolu, et kui pilveteenuseid pakub vaid piiratud hulk suuri teenuseosutajaid, koondub üha suurem hulk teavet nende teenuseosutajate kätte; tuletab meelde, et pilvandmetöötlus toob kasutajatele kaasa ka riske, eriti seoses tundlike andmetega; nõuab Euroopa strateegia nõuetekohast rakendamist konkurentsil põhineva ja turvalise pilvandmetöötluse tagamiseks; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et pilvandmetöötlusest võib saada võimas vahend digitaalse ühtse turu arendamiseks ning see võib pakkuda majanduslikke eeliseid, eriti VKEdele, vähendades IT-taristut ja muid kulusid; rõhutab sellega seoses asjaolu, et kui pilveteenuseid pakub vaid piiratud hulk suuri teenuseosutajaid, koondub üha suurem hulk teavet nende teenuseosutajate kätte; tuletab meelde, et pilvandmetöötlus toob kasutajatele kaasa ka riske, eriti seoses tundlike andmetega; nõuab Euroopa strateegia nõuetekohast rakendamist konkurentsil põhineva ja turvalise pilvandmetöötluse tagamiseks;

| 24. | palub komisjonil võtta juhtroll pilvandmetöötluse rahvusvaheliste standardite ja nõuete edendajana, et need võimaldaksid eraelu puutumatust austavaid, usaldusväärseid, ligipääsetavaid, koostalitlusvõimelisi, turvalisi ja energiasäästlikke pilveteenuseid liidu tulevase tööstuspoliitika lahutamatu osana; rõhutab, et tarbijate usalduse ja konkurentsivõime jaoks on vaja usaldusväärsust, turvalisust ja andmekaitset; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil võtta juhtroll pilvandmetöötluse rahvusvaheliste standardite ja nõuete edendajana, et need võimaldaksid eraelu puutumatust austavaid, usaldusväärseid, ligipääsetavaid, koostalitlusvõimelisi, turvalisi ja energiasäästlikke pilveteenuseid liidu tulevase tööstuspoliitika lahutamatu osana; rõhutab, et tarbijate usalduse ja konkurentsivõime jaoks on vaja usaldusväärsust, turvalisust ja andmekaitset;

| 25. | rõhutab vajadust tagada interneti turvalisus, eelkõige laste jaoks, ning ennetada laste ärakasutamist, tagades laste kuritarvitamise ebaseaduslike kujutiste kindlakstegemise ja kustutamise ning tehes kättesaadavaks vahendid, mis võimaldavad takistada laste ja noorukite juurdepääsu vanusepiiranguga sisule; |
| --- | --- |

25.

rõhutab vajadust tagada interneti turvalisus, eelkõige laste jaoks, ning ennetada laste ärakasutamist, tagades laste kuritarvitamise ebaseaduslike kujutiste kindlakstegemise ja kustutamise ning tehes kättesaadavaks vahendid, mis võimaldavad takistada laste ja noorukite juurdepääsu vanusepiiranguga sisule;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0239.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0063.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0535.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0327.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0468.

(6)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 11.

(7)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 64.

(8)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 25.

(9)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 206.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0230.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/71 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/71

---

P8_TA(2014)0072

Laste alatoitumus arengumaades

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsioon laste alatoitumuse ja vaegtoitumuse kohta arenguriikides (2014/2853(RSP))

(2016/C 289/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 25, milles märgitakse, et õigus toidule on üks osa õigusest piisavale elatustasemele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 25, milles märgitakse, et õigus toidule on üks osa õigusest piisavale elatustasemele,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artiklit 11, milles tunnustatakse õigust küllaldasele elatustasemele, sealhulgas piisavale toitumusele, samuti põhilist õigust mitte kannatada nälga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artiklit 11, milles tunnustatakse õigust küllaldasele elatustasemele, sealhulgas piisavale toitumusele, samuti põhilist õigust mitte kannatada nälga,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti 2008. aastal vastu võetud fakultatiivprotokolli, milles tunnistatakse õigus toidule rahvusvaheliselt kohtujurisdiktsiooni alla kuuluvaks õiguseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti 2008. aastal vastu võetud fakultatiivprotokolli, milles tunnistatakse õigus toidule rahvusvaheliselt kohtujurisdiktsiooni alla kuuluvaks õiguseks,

| — | võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni, eriti selle artikli 24 lõike 2 punkti c ja artikli 27 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni, eriti selle artikli 24 lõike 2 punkti c ja artikli 27 lõiget 3,

| — | võttes arvesse deklaratsiooni ülemaailmse toiduga kindlustatuse kohta, mis võeti vastu 1996. aastal Roomas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) korraldatud ülemaailmsel toidualasel tippkohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni ülemaailmse toiduga kindlustatuse kohta, mis võeti vastu 1996. aastal Roomas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) korraldatud ülemaailmsel toidualasel tippkohtumisel,

| — | võttes arvesse FAO 2004. aastal vastu võetud suuniseid õiguse kohta toidule, milles antakse riikidele juhised selle kohta, kuidas täita kohustust tagada õigus toidule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO 2004. aastal vastu võetud suuniseid õiguse kohta toidule, milles antakse riikidele juhised selle kohta, kuidas täita kohustust tagada õigus toidule,

| — | võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, eriti eesmärki nr 1 (kaotada 2015. aastaks äärmine vaesus ja nälg) ning eesmärki nr 4 (vähendada laste suremust), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärke, eriti eesmärki nr 1 (kaotada 2015. aastaks äärmine vaesus ja nälg) ning eesmärki nr 4 (vähendada laste suremust),

| — | võttes arvesse 2012. aastal vastu võetud toiduabi konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aastal vastu võetud toiduabi konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO põllumajandusteaduste ja -tehnoloogia arengu rahvusvahelise hindamise üldaruannet ja kokkuvõtvat aruannet (1), mis avaldati 2009. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põllumajandusteaduste ja -tehnoloogia arengu rahvusvahelise hindamise üldaruannet ja kokkuvõtvat aruannet (1), mis avaldati 2009. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO Lastefondi (UNICEF) 2009. aasta aruannet lapsi puudutava toidunappuse kohta maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Lastefondi (UNICEF) 2009. aasta aruannet lapsi puudutava toidunappuse kohta maailmas,

| — | võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri aruannet „Agroökoloogia ja õigus toidule”, mida tutvustati ÜRO inimõiguste nõukogu 8. märtsil 2011. aastal toimunud 16. istungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri aruannet „Agroökoloogia ja õigus toidule”, mida tutvustati ÜRO inimõiguste nõukogu 8. märtsil 2011. aastal toimunud 16. istungjärgul,

| — | võttes arvesse 2015. aastal Milanos toimuvat maailmanäitust „Meie planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal Milanos toimuvat maailmanäitust „Meie planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine”,

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” (COM(2010)0126), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” (COM(2010)0126),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel” (COM(2010)0127),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest” (COM(2012)0586), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „ELi lähenemisviis vastupanuvõimele: õppetunnid toidukriisidest” (COM(2012)0586),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” (COM(2013)0141),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel (2),

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele ja katastroofiohu vähendamisele arenguriikides ning toidukriiside õppetundide kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2013. aasta resolutsiooni ELi lähenemisviisi kohta vastupanuvõimele ja katastroofiohu vähendamisele arenguriikides ning toidukriiside õppetundide kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust laste alatoitumuse kohta arengumaades (O-000083/2014 – B8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust laste alatoitumuse kohta arengumaades (O-000083/2014 – B8-0041/2014),

| — | võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et peaaegu miljard inimest elab endiselt näljas, ning arvestades, et vähemalt 225 miljonit alla 5-aastast last maailmas kannatab ägeda või kroonilise alatoitumuse või lapse ja ema kroonilisest alatoitumusest tuleneva kasvupeetuse käes ning igal aastal sureb arenguriikides alatoitumuse tõttu hinnanguliselt 2,6 miljonit last; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et peaaegu miljard inimest elab endiselt näljas, ning arvestades, et vähemalt 225 miljonit alla 5-aastast last maailmas kannatab ägeda või kroonilise alatoitumuse või lapse ja ema kroonilisest alatoitumusest tuleneva kasvupeetuse käes ning igal aastal sureb arenguriikides alatoitumuse tõttu hinnanguliselt 2,6 miljonit last;

| B. | arvestades, et ülemaailmse varjatud nälja indeksi (4) kohaselt kannatab maailmas hinnanguliselt 2 miljardit inimest ja arenguriikides iga kolmas inimene oluliste vitamiinide ja mineraalide (mikrotoitainete) kroonilise puuduse käes, mida tuntakse nn varjatud näljana, mis suurendab oluliselt inimeste vastuvõtlikkust sünnikahjustustele, põletikele ja arenguhäiretele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ülemaailmse varjatud nälja indeksi (4) kohaselt kannatab maailmas hinnanguliselt 2 miljardit inimest ja arenguriikides iga kolmas inimene oluliste vitamiinide ja mineraalide (mikrotoitainete) kroonilise puuduse käes, mida tuntakse nn varjatud näljana, mis suurendab oluliselt inimeste vastuvõtlikkust sünnikahjustustele, põletikele ja arenguhäiretele;

| C. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on alatoitumus ülekaalukalt suurim laste suremuse põhjustaja ning 35 % alla 5-aastastest lastest haigestub just alatoitumuse tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on alatoitumus ülekaalukalt suurim laste suremuse põhjustaja ning 35 % alla 5-aastastest lastest haigestub just alatoitumuse tõttu;

| D. | arvestades, et peaaegu 20 miljonit last kannatab ikka veel tõsise akuutse alatoitumuse all nii häda- kui ka tavaolukorras, ning arvestades, et vaid 10 %-le neist on ravi kättesaadav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et peaaegu 20 miljonit last kannatab ikka veel tõsise akuutse alatoitumuse all nii häda- kui ka tavaolukorras, ning arvestades, et vaid 10 %-le neist on ravi kättesaadav;

| E. | arvestades, et 5-aastaste ja nooremate laste toitumus sõltub suuresti nende emade toitumisest lapseootuse ja rinnaga toitmise ajal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 5-aastaste ja nooremate laste toitumus sõltub suuresti nende emade toitumisest lapseootuse ja rinnaga toitmise ajal;

| F. | arvestades, et alatoitumus põhjustab ka suremust ja tootlikkuse vähenemist ning pidurdab arenguriikides sotsiaal- ja majandusarengut; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alatoitumus põhjustab ka suremust ja tootlikkuse vähenemist ning pidurdab arenguriikides sotsiaal- ja majandusarengut;

| G. | arvestades, et alatoitumuse üle elanud inimesed kannatavad tihtipeale terve elu füüsiliste ja kognitiivsete häirete all, mis piiravad nende õppimisvõimet ja tööturule sisenemist ning hoiavad neid kinni põlvkondi kestvas haiguse ja vaesuse nõiaringis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alatoitumuse üle elanud inimesed kannatavad tihtipeale terve elu füüsiliste ja kognitiivsete häirete all, mis piiravad nende õppimisvõimet ja tööturule sisenemist ning hoiavad neid kinni põlvkondi kestvas haiguse ja vaesuse nõiaringis;

| H. | arvestades, et põllumajandustootmist ja seega ka toitumust mõjutava kliimamuutuse tõttu alatoidetud laste arv ilmselt kasvab; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põllumajandustootmist ja seega ka toitumust mõjutava kliimamuutuse tõttu alatoidetud laste arv ilmselt kasvab;

| I. | arvestades, et üks peamine nälja põhjus arenguriikides on ulatuslik vaesus linna- ja maapiirkondades, mida süvendab maapiirkonnast väljarändamine, kuna paljudele inimestele ei ole väikepõllumajandus reaalne elatise teenimise võimalus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üks peamine nälja põhjus arenguriikides on ulatuslik vaesus linna- ja maapiirkondades, mida süvendab maapiirkonnast väljarändamine, kuna paljudele inimestele ei ole väikepõllumajandus reaalne elatise teenimise võimalus;

| J. | arvestades, et 25 aastat pärast lapse õiguste konventsiooni vastuvõtmist ei ole mõned konventsiooniga liitunud riigid ikka veel suutnud luua keskkonda, kus lapsed saaksid piisavalt toitu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 25 aastat pärast lapse õiguste konventsiooni vastuvõtmist ei ole mõned konventsiooniga liitunud riigid ikka veel suutnud luua keskkonda, kus lapsed saaksid piisavalt toitu;

| K. | arvestades, et 1996. aastal toimunud maailma toidualasel tippkohtumisel kinnitasid riikide valitsused taas õigust toidule ning andsid lubaduse vähendada 2015. aastaks nälginud ja alatoitunud inimeste arvu poole võrra – 840 miljonilt 420 miljonile; arvestades, et nälginud ja alatoitunud inimeste, eriti laste arv on viimastel aastatel siiski kasvanud, peamiselt 2008. ja 2011. aasta toidukriiside tõttu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 1996. aastal toimunud maailma toidualasel tippkohtumisel kinnitasid riikide valitsused taas õigust toidule ning andsid lubaduse vähendada 2015. aastaks nälginud ja alatoitunud inimeste arvu poole võrra – 840 miljonilt 420 miljonile; arvestades, et nälginud ja alatoitunud inimeste, eriti laste arv on viimastel aastatel siiski kasvanud, peamiselt 2008. ja 2011. aasta toidukriiside tõttu;

| L. | arvestades, et mitu rahvusvahelist õigusakti seovad õiguse toidule muude inimõigustega, sealhulgas õigus elada, õigus elatisele, tervisele, omandile, haridusele ja veele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitu rahvusvahelist õigusakti seovad õiguse toidule muude inimõigustega, sealhulgas õigus elada, õigus elatisele, tervisele, omandile, haridusele ja veele;

| M. | arvestades, et kõikide inimeste õigus toidule ja heale toitumusele on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks otsustava tähtsusega; arvestades, et toitumus on seotud enamiku või koguni kõikide aastatuhande arengueesmärkidega, mis on ka omavahel tihedalt seotud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõikide inimeste õigus toidule ja heale toitumusele on aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks otsustava tähtsusega; arvestades, et toitumus on seotud enamiku või koguni kõikide aastatuhande arengueesmärkidega, mis on ka omavahel tihedalt seotud;

| N. | arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid on korduvalt kinnitanud, et toiduaineid toodetakse piisavalt, et toita kogu maailma elanikkonda ning et seepärast on laste alatoitumus seotud pigem leibkondade toiduga kindlustamatuse ja vaesusega, tõrjutusega, ebapiisavate hooldus- ja toitmistavadega, leibkondade ebatervisliku elukeskkonnaga ja puudulike tervishoiuteenustega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahvusvahelised organisatsioonid on korduvalt kinnitanud, et toiduaineid toodetakse piisavalt, et toita kogu maailma elanikkonda ning et seepärast on laste alatoitumus seotud pigem leibkondade toiduga kindlustamatuse ja vaesusega, tõrjutusega, ebapiisavate hooldus- ja toitmistavadega, leibkondade ebatervisliku elukeskkonnaga ja puudulike tervishoiuteenustega;

| O. | arvestades, et õigus toidule ja täisväärtuslikule toitumisele on aluseks vastupidavate perekondade ja kogukondade ülesehitamisele ning nende suutlikkusele lühendada pikki taastumisperioode pärast hädaolukordi, mida iseloomustab katastroofide arvu ja ulatuse kasv; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et õigus toidule ja täisväärtuslikule toitumisele on aluseks vastupidavate perekondade ja kogukondade ülesehitamisele ning nende suutlikkusele lühendada pikki taastumisperioode pärast hädaolukordi, mida iseloomustab katastroofide arvu ja ulatuse kasv;

| P. | arvestades, et optimaalne toitumisseisund saavutatakse, kui lastele on kättesaadav soodsa hinnaga, mitmekesine ja toitainerikas toit, samuti asjakohane ema- ja lapsehoole, piisavad tervishoiuteenused ja terve elukeskkond, sealhulgas puhas vesi, kanalisatsioon ja hea hügieen; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et optimaalne toitumisseisund saavutatakse, kui lastele on kättesaadav soodsa hinnaga, mitmekesine ja toitainerikas toit, samuti asjakohane ema- ja lapsehoole, piisavad tervishoiuteenused ja terve elukeskkond, sealhulgas puhas vesi, kanalisatsioon ja hea hügieen;

| 1. | rõhutab, et lapse alatoitumusel on palju põhjuseid, millest enamik on inimeste tekitatud, mistõttu saaks neid ära hoida, sealhulgas ebatõhusad majandusstruktuurid, ressursside ebavõrdne jaotus ja/või jätkusuutmatu kasutamine, halvad valitsemistavad, liigne tuginemine üksikutele põllukultuuridele ja monokultuuride viljelemisele, naiste ja laste diskrimineerimine, puudulikest tervishoiusüsteemidest tulenevad terviseprobleemid, hariduse puudumine, eriti emadele suunatud hariduse puudumine; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et lapse alatoitumusel on palju põhjuseid, millest enamik on inimeste tekitatud, mistõttu saaks neid ära hoida, sealhulgas ebatõhusad majandusstruktuurid, ressursside ebavõrdne jaotus ja/või jätkusuutmatu kasutamine, halvad valitsemistavad, liigne tuginemine üksikutele põllukultuuridele ja monokultuuride viljelemisele, naiste ja laste diskrimineerimine, puudulikest tervishoiusüsteemidest tulenevad terviseprobleemid, hariduse puudumine, eriti emadele suunatud hariduse puudumine;

| 2. | nõuab, et riigiasutused tagaksid kolm mõõdet, mis puudutavad õigust toidule ja täisväärtuslikku toitumist: kättesaadavus, mis tähendab kas võimalust toita end otse tootmismaa abil või muudest looduslikest allikatest, või hästitoimivaid jaotuse, töötlemise ja turustamise süsteeme; kättesaadavus, mis tähendab, et toidu kättesaadavus on tagatud nii majanduslikult kui ka füüsiliselt; ning sobivus, mis tähendab, et toit peab olema ohutu ja vastama iga inimese toitumisvajadustele, võttes arvesse inimese vanust, elamistingimusi, tervist, tööd, sugu, kultuuri ja religiooni; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et riigiasutused tagaksid kolm mõõdet, mis puudutavad õigust toidule ja täisväärtuslikku toitumist: kättesaadavus, mis tähendab kas võimalust toita end otse tootmismaa abil või muudest looduslikest allikatest, või hästitoimivaid jaotuse, töötlemise ja turustamise süsteeme; kättesaadavus, mis tähendab, et toidu kättesaadavus on tagatud nii majanduslikult kui ka füüsiliselt; ning sobivus, mis tähendab, et toit peab olema ohutu ja vastama iga inimese toitumisvajadustele, võttes arvesse inimese vanust, elamistingimusi, tervist, tööd, sugu, kultuuri ja religiooni;

| 3. | rõhutab, et olelusringi perspektiivist on kõige tähtsam aeg laste toitumisvajaduste rahuldamiseks esimesed 1 000 elupäeva, sealhulgas rasedusaeg, kuna lastel on siis kiire kasvu ja arengu tagamiseks suurem toitainevajadus, lapsed on vastuvõtlikumad nakkustele ning sõltuvad toitumise, hoolitsuse ja suhtluse osas täielikult teistest inimestest; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et olelusringi perspektiivist on kõige tähtsam aeg laste toitumisvajaduste rahuldamiseks esimesed 1 000 elupäeva, sealhulgas rasedusaeg, kuna lastel on siis kiire kasvu ja arengu tagamiseks suurem toitainevajadus, lapsed on vastuvõtlikumad nakkustele ning sõltuvad toitumise, hoolitsuse ja suhtluse osas täielikult teistest inimestest;

| 4. | kinnitab veel kord, et laste ja emade alatoitumusega tegelemine nõuab ühtset lähenemisviisi ja koordineeritud meetmeid mitmes alatoitumust mõjutavas sektoris, nagu tervishoid, haridus, põllumajandus, vesi, juurdepääs energiale ja kanalisatsioon, ning kõigi sidusrühmade vastutustundlikku osalust, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vastu ühtsed pikaajalised arengustrateegiad ning teha jõupingutusi alatoitumuse vähendamiseks, sealhulgas hädaolukordade ja humanitaarsekkumise puhul; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord, et laste ja emade alatoitumusega tegelemine nõuab ühtset lähenemisviisi ja koordineeritud meetmeid mitmes alatoitumust mõjutavas sektoris, nagu tervishoid, haridus, põllumajandus, vesi, juurdepääs energiale ja kanalisatsioon, ning kõigi sidusrühmade vastutustundlikku osalust, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vastu ühtsed pikaajalised arengustrateegiad ning teha jõupingutusi alatoitumuse vähendamiseks, sealhulgas hädaolukordade ja humanitaarsekkumise puhul;

| 5. | kutsub ELi üles suurendama arenguabikavades jätkusuutliku põllumajanduse toetusi eelkõige kohalikuks tarbimiseks tootvatele väikepõllumajandustootjatele, talunikele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele ning investeerima riiklikesse osaluskavadesse, mida tuleks rakendada kohalikul tasandil koostöös põllumajandustootjate ja nende esindajatega, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi üles suurendama arenguabikavades jätkusuutliku põllumajanduse toetusi eelkõige kohalikuks tarbimiseks tootvatele väikepõllumajandustootjatele, talunikele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele ning investeerima riiklikesse osaluskavadesse, mida tuleks rakendada kohalikul tasandil koostöös põllumajandustootjate ja nende esindajatega, kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

| 6. | kiidab heaks viimastel aastatel tehtud edusammud võitluses laste alatoitumuse vastu, mis nähtuvad aastatuhande 1. arengueesmärgi saavutamise näitajatest; on siiski seisukohal, et alatoitumuse all kannatavate või selle tõttu surevate laste arv on jätkuvalt lubamatult suur ning see hoiab alal vaesuse ja nälja nõiaringi; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks viimastel aastatel tehtud edusammud võitluses laste alatoitumuse vastu, mis nähtuvad aastatuhande 1. arengueesmärgi saavutamise näitajatest; on siiski seisukohal, et alatoitumuse all kannatavate või selle tõttu surevate laste arv on jätkuvalt lubamatult suur ning see hoiab alal vaesuse ja nälja nõiaringi;

| 7. | rõhutab seepärast, et võitlus laste alatoitumusega ning üldise juurdepääsu tagamine piisavale täisväärtuslikule toidule peaks nälja kaotamise eesmärgi raames jääma üheks 2015. aasta järgse tegevuskava esmatähtsaks eesmärgiks koos konkreetse nõudmisega kaotada 2030. aastaks kõik alatoitumuse vormid ning saavutada 2025. aastaks rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud eesmärgid seoses alla 5-aastaste laste kängumise ja kurtumusega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab seepärast, et võitlus laste alatoitumusega ning üldise juurdepääsu tagamine piisavale täisväärtuslikule toidule peaks nälja kaotamise eesmärgi raames jääma üheks 2015. aasta järgse tegevuskava esmatähtsaks eesmärgiks koos konkreetse nõudmisega kaotada 2030. aastaks kõik alatoitumuse vormid ning saavutada 2025. aastaks rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud eesmärgid seoses alla 5-aastaste laste kängumise ja kurtumusega;

| 8. | on seisukohal, et põllumajandusele eraldatavate vahendite vähendamine 10. Euroopa Arengufondi (EAF) raames võrreldes 9. EAFiga oli viga; manitseb seepärast nõukogu selle üle järele mõtlema ja kõrvaldama puudused 11. EAFiga; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et põllumajandusele eraldatavate vahendite vähendamine 10. Euroopa Arengufondi (EAF) raames võrreldes 9. EAFiga oli viga; manitseb seepärast nõukogu selle üle järele mõtlema ja kõrvaldama puudused 11. EAFiga;

| 9. | rõhutab poliitilise tahte olulisust alatoitumusega võitlemisel; tervitab ÜRO alalise toitumiskomitee (UNSCN) välja töötatud toitumise parandamise algatust (SUN), mille eesmärk on kiirendada toitumise parandamist, eriti raskelt koormatud riikides, tehes seda mitmesuguste huvirühmade, sh ÜRO ametite abil, kelle vastutusalasse kuulub toitumine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama SUNi algatuses esitatud põhimõtteid; nõuab tungivalt, et komisjon julgustaks ja korraldaks SUNi algatuses kodanikuühiskonna ja rohujuure tasandi organisatsioonide osalust, kuna neil on otsesed sidemed väikepõllumajandustootjate ja nende peredega; |
| --- | --- |

9.

rõhutab poliitilise tahte olulisust alatoitumusega võitlemisel; tervitab ÜRO alalise toitumiskomitee (UNSCN) välja töötatud toitumise parandamise algatust (SUN), mille eesmärk on kiirendada toitumise parandamist, eriti raskelt koormatud riikides, tehes seda mitmesuguste huvirühmade, sh ÜRO ametite abil, kelle vastutusalasse kuulub toitumine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama SUNi algatuses esitatud põhimõtteid; nõuab tungivalt, et komisjon julgustaks ja korraldaks SUNi algatuses kodanikuühiskonna ja rohujuure tasandi organisatsioonide osalust, kuna neil on otsesed sidemed väikepõllumajandustootjate ja nende peredega;

| 10. | kiidab heaks komisjoni otsuse investeerida ajavahemikul 2014–2020 3,5 miljardit eurot toitumuse parandamiseks mõnedes maailma vaeseimates riikides ja kutsub komisjoni üles suurendama oma kohustusi toitumisalase abi andmisel, et saavutada oma eesmärk vähendada alla viieaastaste kängu jäänud laste arvu 2025. aastaks seitsme miljoni võrra; |
| --- | --- |

10.

kiidab heaks komisjoni otsuse investeerida ajavahemikul 2014–2020 3,5 miljardit eurot toitumuse parandamiseks mõnedes maailma vaeseimates riikides ja kutsub komisjoni üles suurendama oma kohustusi toitumisalase abi andmisel, et saavutada oma eesmärk vähendada alla viieaastaste kängu jäänud laste arvu 2025. aastaks seitsme miljoni võrra;

| 11. | rõhutab, et naistel on elutähtis roll laste toitumuse ja toiduga kindlustatuse puhul, kuna nad toidavad lapsi rinnaga, toodavad, ostavad, valmistavad ja jagavad perele süüa, hoolitsevad laste ja haigete eest ning tagavad nõuetekohase hügieeni; juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi 60 % kroonilisest näljast puudutab naisi ja tütarlapsi, toodavad just naised arenguriikides 60–80 % toidust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et naistel on elutähtis roll laste toitumuse ja toiduga kindlustatuse puhul, kuna nad toidavad lapsi rinnaga, toodavad, ostavad, valmistavad ja jagavad perele süüa, hoolitsevad laste ja haigete eest ning tagavad nõuetekohase hügieeni; juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi 60 % kroonilisest näljast puudutab naisi ja tütarlapsi, toodavad just naised arenguriikides 60–80 % toidust;

| 12. | rõhutab asjaolu, et naised, kelle kanda on ligikaudu 80 % Aafrika põllumajandustegevusest, omavad ametlikult kõigest 2 % maast; juhib veel tähelepanu asjaolule, et hiljutised programmid Indias, Keenias, Hondurases, Ghanas, Nicaraguas ja Nepalis näitavad, et leibkonnad, mille pea on naine, on võrreldes meeste juhitud leibkondadega toiduga paremini kindlustatud, neil on parem tervishoid ja nad keskenduvad rohkem haridusele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab asjaolu, et naised, kelle kanda on ligikaudu 80 % Aafrika põllumajandustegevusest, omavad ametlikult kõigest 2 % maast; juhib veel tähelepanu asjaolule, et hiljutised programmid Indias, Keenias, Hondurases, Ghanas, Nicaraguas ja Nepalis näitavad, et leibkonnad, mille pea on naine, on võrreldes meeste juhitud leibkondadega toiduga paremini kindlustatud, neil on parem tervishoid ja nad keskenduvad rohkem haridusele;

| 13. | rõhutab, et naise haridustaseme ja tema pere toitumisalase seisundi vahel on tugev seos; nõuab seega, et kõrvaldataks soolised tõkked hariduse ja kirjaoskuse omandamisele, et anda naistele parem juurdepääs haridusele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et naise haridustaseme ja tema pere toitumisalase seisundi vahel on tugev seos; nõuab seega, et kõrvaldataks soolised tõkked hariduse ja kirjaoskuse omandamisele, et anda naistele parem juurdepääs haridusele;

| 14. | nõuab seepärast soolise mõõtme arvesse võtmist ja naiste mõjuvõimu suurendamist kõikides poliitilistes meetmetes laste alatoitumuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

14.

nõuab seepärast soolise mõõtme arvesse võtmist ja naiste mõjuvõimu suurendamist kõikides poliitilistes meetmetes laste alatoitumuse vastu võitlemiseks;

| 15. | rõhutab, et rasedate naiste alatoitumusel on vastsündinutele hävitav mõju ja see kahjustab lapse tulevast arengut tõenäoliselt pöördumatult; nõuab seega, et erilist tähelepanu pöörataks naiste tervise ja õiguste kaitsele ning toitumisalase koolituse lisamisele tütarlaste haridusprogrammidesse ja kooli õppekavadesse; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et rasedate naiste alatoitumusel on vastsündinutele hävitav mõju ja see kahjustab lapse tulevast arengut tõenäoliselt pöördumatult; nõuab seega, et erilist tähelepanu pöörataks naiste tervise ja õiguste kaitsele ning toitumisalase koolituse lisamisele tütarlaste haridusprogrammidesse ja kooli õppekavadesse;

| 16. | kinnitab uuesti, kui oluline on kirjaoskus võimsa vahendina vaesusevastases võitluses ja majandusarengu tõhustamises; rõhutab seepärast, kui oluline on toetada tütarlaste haridust, kuna tütarlastesse investeerimine parandab nii nende endi kui ka nende tulevaste laste võimalusi elada tervemat ja tulemuslikumat elu; |
| --- | --- |

16.

kinnitab uuesti, kui oluline on kirjaoskus võimsa vahendina vaesusevastases võitluses ja majandusarengu tõhustamises; rõhutab seepärast, kui oluline on toetada tütarlaste haridust, kuna tütarlastesse investeerimine parandab nii nende endi kui ka nende tulevaste laste võimalusi elada tervemat ja tulemuslikumat elu;

| 17. | rõhutab, et laste alatoitumus esineb peamiselt arenguriikides, kus see puudutab nii maa- kui ka linnaelanikke; on seepärast seisukohal, et üks peamisi võimalusi laste nälgimise kaotamiseks peitub põllumajanduspoliitikas ja reformides, mis võimaldaksid põllumajanduslikel väiketootjatel toota tõhusamalt ja jätkusuutlikumalt, et varustada ennast ja oma peret piisava toiduga; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et laste alatoitumus esineb peamiselt arenguriikides, kus see puudutab nii maa- kui ka linnaelanikke; on seepärast seisukohal, et üks peamisi võimalusi laste nälgimise kaotamiseks peitub põllumajanduspoliitikas ja reformides, mis võimaldaksid põllumajanduslikel väiketootjatel toota tõhusamalt ja jätkusuutlikumalt, et varustada ennast ja oma peret piisava toiduga;

| 18. | rõhutab, et kui laste alatoitumuse probleemi ei suudeta arengukoostöö ja humanitaarsekkumiste raames õigeaegselt lahendada, ohustab see tõenäoliselt kogu inimarengut, kahjustab riiklikke haridusprogramme, koormab riiklikke tervishoiukulusid ja pidurdab arenguriikide sotsiaalmajanduslikku arengut, põhjustades majanduslikku kahju, mida on hinnatud 2–8 %-ni nende riikide SKPst; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et kui laste alatoitumuse probleemi ei suudeta arengukoostöö ja humanitaarsekkumiste raames õigeaegselt lahendada, ohustab see tõenäoliselt kogu inimarengut, kahjustab riiklikke haridusprogramme, koormab riiklikke tervishoiukulusid ja pidurdab arenguriikide sotsiaalmajanduslikku arengut, põhjustades majanduslikku kahju, mida on hinnatud 2–8 %-ni nende riikide SKPst;

| 19. | tuletab meelde, et mikrotoitainete vaegusel, mis põhjustab ligikaudu 7 % haigustest maailmas, on tõsised tagajärjed imikute ja väikelaste füüsilisele ja kognitiivsele arengule; juhib tähelepanu asjaolule, et 20 varjatud nälja kõrgeima indeksiga riigis (18 neist on Sahara-tagused riigid ning kaks – India ja Afganistan – asuvad Aasias) on eelkooliealiste laste seas laialt levinud kängumine, rauapuudusest tingitud aneemia ja A-vitamiini puudus; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et mikrotoitainete vaegusel, mis põhjustab ligikaudu 7 % haigustest maailmas, on tõsised tagajärjed imikute ja väikelaste füüsilisele ja kognitiivsele arengule; juhib tähelepanu asjaolule, et 20 varjatud nälja kõrgeima indeksiga riigis (18 neist on Sahara-tagused riigid ning kaks – India ja Afganistan – asuvad Aasias) on eelkooliealiste laste seas laialt levinud kängumine, rauapuudusest tingitud aneemia ja A-vitamiini puudus;

| 20. | juhib tähelepanu asjaolule, et laste alatoitumus ei tulene üksnes toidunappusest ja infrastruktuuride puudusest, vaid ka probleemidest toidu jagamisel ja ebapiisavast juurdepääsust toidule ning ostujõu puudumisest eelkõige toidu kõrge hinna tõttu, mida veelgi halvendab kaupadega spekuleerimine; märgib, et ostujõu puudumine mõjutab eelkõige linnas elavaid vaeseid, kes ei saa ise omale toitu toota; rõhutab sellega seoses, kui oluline on väikepõllumajandustootjate ja traditsiooniliste põllumajandustavade kaitsmine; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu asjaolule, et laste alatoitumus ei tulene üksnes toidunappusest ja infrastruktuuride puudusest, vaid ka probleemidest toidu jagamisel ja ebapiisavast juurdepääsust toidule ning ostujõu puudumisest eelkõige toidu kõrge hinna tõttu, mida veelgi halvendab kaupadega spekuleerimine; märgib, et ostujõu puudumine mõjutab eelkõige linnas elavaid vaeseid, kes ei saa ise omale toitu toota; rõhutab sellega seoses, kui oluline on väikepõllumajandustootjate ja traditsiooniliste põllumajandustavade kaitsmine;

| 21. | palub komisjonil kaasata 2015. aasta maailmanäitusel osalevad liikmesriigid ühise algatuse käivitamisse, tuginedes teemale „Meie planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine”, eesmärgiga tagada kohustuste võtmine ja siduvate eesmärkide seadmine nälja ja alatoitumuse vastu võitlemiseks koos mitmekesiste strateegiatega valdkondades, mis ulatuvad põllumajandusest koostööni; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil kaasata 2015. aasta maailmanäitusel osalevad liikmesriigid ühise algatuse käivitamisse, tuginedes teemale „Meie planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine”, eesmärgiga tagada kohustuste võtmine ja siduvate eesmärkide seadmine nälja ja alatoitumuse vastu võitlemiseks koos mitmekesiste strateegiatega valdkondades, mis ulatuvad põllumajandusest koostööni;

| 22. | tunnistab, et laste ja emade toitumise ning üldise toiduga kindlustatuse parandamiseks on vaja mitmeid poliitikavaldkondi ja –sektoreid puudutavaid tõhusaid ja koordineeritud meetmeid, sealhulgas tõhusat ja jätkusuutlikku maaeluarengut, vee- ja maakasutuspoliitikat, asjaomaseid tervishoiu-, puhta vee ja kanalisatsiooniteenuseid, asjaomast ema- ja lapsehoolet, mereelu ja muude ökosüsteemide ning bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist, metsade hävitamise takistamist ning kliimamuutuste leevendamist, kohandumist ja katastroofiriskide vähendamist, säästvat tootmist ja tarbimist, jätkusuutlikku ja kindlat juurdepääsu energiale, kaubandust, kalandust, sotsiaalset kaasatust ning inimväärseid töökohtasid; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et laste ja emade toitumise ning üldise toiduga kindlustatuse parandamiseks on vaja mitmeid poliitikavaldkondi ja –sektoreid puudutavaid tõhusaid ja koordineeritud meetmeid, sealhulgas tõhusat ja jätkusuutlikku maaeluarengut, vee- ja maakasutuspoliitikat, asjaomaseid tervishoiu-, puhta vee ja kanalisatsiooniteenuseid, asjaomast ema- ja lapsehoolet, mereelu ja muude ökosüsteemide ning bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist, metsade hävitamise takistamist ning kliimamuutuste leevendamist, kohandumist ja katastroofiriskide vähendamist, säästvat tootmist ja tarbimist, jätkusuutlikku ja kindlat juurdepääsu energiale, kaubandust, kalandust, sotsiaalset kaasatust ning inimväärseid töökohtasid;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tähtsustama toitumise, toiduohutuse ja jätkusuutliku põllumajanduse küsimusi kõigis arengupoliitika põhimõtetes, eesmärgiga kaitsta ja edendada toitumist ning tagada terviklik lähenemisviis nii kohalikul kui ka ülemaailmsel tasandil; palub, et nõukogu ja komisjon seaksid toitumuse oma arengukoostöö rahastamisvahendites prioriteetseks arengueesmärgiks, eelkõige 11. EAFis ja uues arengukoostöö rahastamisvahendis (DCI); |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tähtsustama toitumise, toiduohutuse ja jätkusuutliku põllumajanduse küsimusi kõigis arengupoliitika põhimõtetes, eesmärgiga kaitsta ja edendada toitumist ning tagada terviklik lähenemisviis nii kohalikul kui ka ülemaailmsel tasandil; palub, et nõukogu ja komisjon seaksid toitumuse oma arengukoostöö rahastamisvahendites prioriteetseks arengueesmärgiks, eelkõige 11. EAFis ja uues arengukoostöö rahastamisvahendis (DCI);

| 24. | rõhutab, et tulemuslikkuse huvides peaksid arengu- ja hädaabiprogrammid olema tihedalt seotud, et toidukriise prognoosida ja ära hoida, aidata vähendada tekkinud kahju ja lihtsustada normaalse olukorra taastamist; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et tulemuslikkuse huvides peaksid arengu- ja hädaabiprogrammid olema tihedalt seotud, et toidukriise prognoosida ja ära hoida, aidata vähendada tekkinud kahju ja lihtsustada normaalse olukorra taastamist;

| 25. | kutsub arenguriikide valitsusi üles looma soodsat keskkonda laste toitumuse parandamiseks, parandades oma poliitikat, kooskõlastades riiklikke toitumuskavasid ja – strateegiaid ning doonorprogramme, muutes paremaks valitsemist ja suurendades vastutust oma kodanike ees; julgustab arenguriike muutma oma eelarvet läbipaistvamaks, näiteks eelarvekontrolli abil, et saada parem ülevaade alatoitumuse probleemiga tegelevate projektide hulgast ja kvaliteedist; |
| --- | --- |

25.

kutsub arenguriikide valitsusi üles looma soodsat keskkonda laste toitumuse parandamiseks, parandades oma poliitikat, kooskõlastades riiklikke toitumuskavasid ja – strateegiaid ning doonorprogramme, muutes paremaks valitsemist ja suurendades vastutust oma kodanike ees; julgustab arenguriike muutma oma eelarvet läbipaistvamaks, näiteks eelarvekontrolli abil, et saada parem ülevaade alatoitumuse probleemiga tegelevate projektide hulgast ja kvaliteedist;

| 26. | rõhutab vajadust paremate ja koordineeritud andmete järele alatoitumuse ja mikrotoitainete vaeguse valdkonnas, et aidata paremini kaasa sekkumisprogrammidele ja pakkuda asjaomastele riikidele sihipärast ja teadlikku tuge; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust paremate ja koordineeritud andmete järele alatoitumuse ja mikrotoitainete vaeguse valdkonnas, et aidata paremini kaasa sekkumisprogrammidele ja pakkuda asjaomastele riikidele sihipärast ja teadlikku tuge;

| 27. | palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kasutusele pikaajalised rahalised investeeringud ja ressursid toitumise parandamiseks koos selliste osalejatega nagu ÜRO ametid, G8/G20, tärkava turumajandusega riigid, rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid, akadeemilised asutused, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja erasektor, ning kuulutaksid toitumuse innovatiivse rahastamise prioriteediks; |
| --- | --- |

27.

palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kasutusele pikaajalised rahalised investeeringud ja ressursid toitumise parandamiseks koos selliste osalejatega nagu ÜRO ametid, G8/G20, tärkava turumajandusega riigid, rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid, akadeemilised asutused, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja erasektor, ning kuulutaksid toitumuse innovatiivse rahastamise prioriteediks;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO alalisele toitumiskomiteele (UNSCN). |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO alalisele toitumiskomiteele (UNSCN).

---

(1)  http://www.unep.org/dewa/Assessments/Ecosystems/IAASTD/tabid/105853/Default.aspx

(2)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 75.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0578.

(4)  Global Hidden Hunger Indices and Maps: An Advocacy Tool for Action.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 25. november 2014

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/77 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/77

---

P8_TA(2014)0054

Protokoll raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta ***

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokolli (raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta) Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (15113/2013 – C8-0004/2014 – 2013/0184(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 289/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15113/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15113/2013),

| — | võttes arvesse liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokolli raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikurseadmetega seotud rahvusvaheliste tagatiste konventsiooni 23. veebruaril 2007 Luxembourgis vastuvõetud protokolli raudteeveeremile eriomaste küsimuste kohta (1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0004/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0004/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku, artikli 99 lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku, artikli 99 lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0030/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0030/2014),

| 1. | annab nõusoleku protokolli heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli heakskiitmiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 331,16.12.2009, lk 5.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/78 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/78

---

P8_TA(2014)0055

Kohtualluvuse kokkuleppeid käsitlev 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsioon ***

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu kohtualluvuse kokkuleppeid käsitleva 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsiooni Euroopa Liidu nimel heakskiitmise kohta (12052/2014 – C8-0222/2014 – 2014/0021(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 289/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12052/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12052/2014),

| — | võttes arvesse kohtualluvuse kokkuleppeid käsitlevat 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtualluvuse kokkuleppeid käsitlevat 30. juuni 2005. aasta Haagi konventsiooni (1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0222/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0222/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõike 1 esimest ja kolmandat lõiku ja lõiget 2 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0034/2014),

| 1. | annab nõusoleku konventsiooni heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku konventsiooni heakskiitmiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi alalisele büroole.

---

(1)  ELT L 133, 29.5.2009, lk 3.

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/79

---

P8_TA(2014)0056

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2014/008 FI/STX Rauma – Soome

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Soome taotlus EGF/2014/008 FI/STX Rauma) (COM(2014)0630 – C8-0214/2014 – 2014/2137(BUD))

(2016/C 289/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0630 – C8-0214/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0630 – C8-0214/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe”), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe”), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0043/2014),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendis ja nõukogus, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmismenetlust, laiendada toetuskõlblike meetmete ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendis ja nõukogus, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmismenetlust, laiendada toetuskõlblike meetmete ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Soome ametiasutused esitasid 27. mail 2014 taotluse EGF/2014/008 FI/STX Rauma seoses 577 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 30 (muude transpordivahendite tootmine) alla kuuluvast ettevõttest STX Finland Oy; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Soome ametiasutused esitasid 27. mail 2014 taotluse EGF/2014/008 FI/STX Rauma seoses 577 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 30 (muude transpordivahendite tootmine) alla kuuluvast ettevõttest STX Finland Oy;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | märgib, et Soome ametiasutused esitasid taotluse fondi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või on tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kusjuures see hõlmab ka nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures koondatud töötajaid või tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid; |
| --- | --- |

1.

märgib, et Soome ametiasutused esitasid taotluse fondi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või on tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kusjuures see hõlmab ka nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures koondatud töötajaid või tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid;

| 2. | märgib, et Soome ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 27. mail 2014 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 14. oktoobril 2014; väljendab heameelt kiire hindamismenetluse üle, mis kestis vähem kui viis kuud; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Soome ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 27. mail 2014 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 14. oktoobril 2014; väljendab heameelt kiire hindamismenetluse üle, mis kestis vähem kui viis kuud;

| 3. | märgib, et Soome ametiasutuste väitel on maailma merendustööstus viimastel aastatel järsult muutunud ja selles olukorras on ELi turuosa laevaehituses (4) vähenenud 2007. aasta 13 %lt 5 %le 2013. aasta kolmes esimeses kvartalis, samas kui Hiina, Lõuna-Korea ja Jaapani turuosa kokku suurenes 2007. aasta 77 %lt 86 %le 2013. aasta kolmes esimeses kvartalis; märgib, et lisaks Aasia osakaalu märkimisväärsele suurenemisele laevaehitusturul tekitas majanduskriisist tingitud tellimuste arvu vähenemine Euroopa laevaehitussektoris liigse tootmisvõimsuse, mis omakorda teravdab konkurentsi; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Soome ametiasutuste väitel on maailma merendustööstus viimastel aastatel järsult muutunud ja selles olukorras on ELi turuosa laevaehituses (4) vähenenud 2007. aasta 13 %lt 5 %le 2013. aasta kolmes esimeses kvartalis, samas kui Hiina, Lõuna-Korea ja Jaapani turuosa kokku suurenes 2007. aasta 77 %lt 86 %le 2013. aasta kolmes esimeses kvartalis; märgib, et lisaks Aasia osakaalu märkimisväärsele suurenemisele laevaehitusturul tekitas majanduskriisist tingitud tellimuste arvu vähenemine Euroopa laevaehitussektoris liigse tootmisvõimsuse, mis omakorda teravdab konkurentsi;

| 4. | nõustub väitega, et nimetatud tegurite põhjuseks olid globaliseerumisest tingitud suured struktuursed muutused maailmakaubanduses ning et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumid on täidetud ja seetõttu on Soomel õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

4.

nõustub väitega, et nimetatud tegurite põhjuseks olid globaliseerumisest tingitud suured struktuursed muutused maailmakaubanduses ning et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumid on täidetud ja seetõttu on Soomel õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 5. | märgib, et laevaehitussektori kohta on seni esitatud kuus fondi kasutuselevõtmise taotlust, millest üht põhjendati kaubandusega seotud üleilmastumise mõjuga ja ülejäänud viit ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedega; on arvamusel, et sektori restruktureerimine võib aidata raskusi leevendada ning et eri liikmesriikide laevaehitustööstust saaks toetada Euroopa tasandi suunistega; |
| --- | --- |

5.

märgib, et laevaehitussektori kohta on seni esitatud kuus fondi kasutuselevõtmise taotlust, millest üht põhjendati kaubandusega seotud üleilmastumise mõjuga ja ülejäänud viit ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärgedega; on arvamusel, et sektori restruktureerimine võib aidata raskusi leevendada ning et eri liikmesriikide laevaehitustööstust saaks toetada Euroopa tasandi suunistega;

| 6. | märgib, et nimetatud koondamised süvendavad tööpuudust Edela-Soomes veelgi, sest enamik koondatud töötajatest on üsna eakad ja madala haridustasemega, mis võib suurendada nende pikaajaliselt töötuks jäämise ohtu; on veelgi rohkem mures nimetatud ettevõtte sulgemise mõju pärast kogu piirkonnale, sest laevaehitus ja metallitööstus on seal ajaloolise traditsiooniga põhitegevusalad ning seetõttu on üleminek uutele majandustegevustele veelgi raskem; |
| --- | --- |

6.

märgib, et nimetatud koondamised süvendavad tööpuudust Edela-Soomes veelgi, sest enamik koondatud töötajatest on üsna eakad ja madala haridustasemega, mis võib suurendada nende pikaajaliselt töötuks jäämise ohtu; on veelgi rohkem mures nimetatud ettevõtte sulgemise mõju pärast kogu piirkonnale, sest laevaehitus ja metallitööstus on seal ajaloolise traditsiooniga põhitegevusalad ning seetõttu on üleminek uutele majandustegevustele veelgi raskem;

| 7. | märgib, et lisaks vaatlusperioodil koondatud 577 töötajale on rahastamiskõlblike toetusesaajate hulka arvatud ka pärast neljakuulist vaatlusperioodi koondatud 57 töötajat ehk siis kokku 634 isikut, kellest fondi meetmete sihtrühma kuulub toetusesaajana 565 isikut; |
| --- | --- |

7.

märgib, et lisaks vaatlusperioodil koondatud 577 töötajale on rahastamiskõlblike toetusesaajate hulka arvatud ka pärast neljakuulist vaatlusperioodi koondatud 57 töötajat ehk siis kokku 634 isikut, kellest fondi meetmete sihtrühma kuulub toetusesaajana 565 isikut;

| 8. | märgib, et hinnanguline kogukulu on 2 378 000 eurot, millest 113 000 eurot on ette nähtud rakendamisele, ning et fondi rahaline toetus on 1 426 800 eurot, mis on 60 % kogukuludest; |
| --- | --- |

8.

märgib, et hinnanguline kogukulu on 2 378 000 eurot, millest 113 000 eurot on ette nähtud rakendamisele, ning et fondi rahaline toetus on 1 426 800 eurot, mis on 60 % kogukuludest;

| 9. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et Soome ametiasutused otsustasid alustada töötajate kiireks abistamiseks individuaalsete meetmete pakkumist koondatud töötajatele juba 15. jaanuaril 2014. aastal, st enne lõpliku otsuse saamist fondist toetuse saamiseks esildatud kooskõlastatud paketi kohta ja isegi enne fondist toetuse saamiseks taotluse esitamist; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et Soome ametiasutused otsustasid alustada töötajate kiireks abistamiseks individuaalsete meetmete pakkumist koondatud töötajatele juba 15. jaanuaril 2014. aastal, st enne lõpliku otsuse saamist fondist toetuse saamiseks esildatud kooskõlastatud paketi kohta ja isegi enne fondist toetuse saamiseks taotluse esitamist;

| 10. | märgib, et Soome ametiasutused on teatanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett koostati asjaomaste sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega konsulteerides, ning peab tervitatavaks, et konsultatsioonid jätkuvad töörühmas, mille Tööhõive- ja Majandusministeerium moodustas nimelt ettevõttest STX Finland koondatud töötajate küsimusega tegelemiseks; |
| --- | --- |

10.

märgib, et Soome ametiasutused on teatanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett koostati asjaomaste sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmadega konsulteerides, ning peab tervitatavaks, et konsultatsioonid jätkuvad töörühmas, mille Tööhõive- ja Majandusministeerium moodustas nimelt ettevõttest STX Finland koondatud töötajate küsimusega tegelemiseks;

| 11. | märgib et käesoleva taotlusega hõlmatud koondatud töötajatele pakutakse kolme liiki individuaalseid teenuseid: i) abi uue töökoha leidmisel; ii) abi oma ettevõtte käivitamisel, ning iii) väljaõpe või koolitus; |
| --- | --- |

11.

märgib et käesoleva taotlusega hõlmatud koondatud töötajatele pakutakse kolme liiki individuaalseid teenuseid: i) abi uue töökoha leidmisel; ii) abi oma ettevõtte käivitamisel, ning iii) väljaõpe või koolitus;

| 12. | peab kavandatud meetmete hulgas kiiduväärseks teeninduspunktide loomist; tunneb heameelt asjaolu üle, et need punktid peaksid hakkama pakkuma veel personaalsemaid ja hoolikamalt suunatud teenuseid kui riiklik tööturuasutus; |
| --- | --- |

12.

peab kavandatud meetmete hulgas kiiduväärseks teeninduspunktide loomist; tunneb heameelt asjaolu üle, et need punktid peaksid hakkama pakkuma veel personaalsemaid ja hoolikamalt suunatud teenuseid kui riiklik tööturuasutus;

| 13. | märgib, et suur osa (41,42 %) koondatud töötajatest on vanuses 55 kuni 64 aastat; märgib veel, et nimetatud vanuserühmal on suurem oht jääda pikemaks ajaks töötuks ja tööturult kõrvale; on seetõttu arvamusel, et nendel töötajatel võib personaalsete teenuste järele olla neile eriomane vajadus; |
| --- | --- |

13.

märgib, et suur osa (41,42 %) koondatud töötajatest on vanuses 55 kuni 64 aastat; märgib veel, et nimetatud vanuserühmal on suurem oht jääda pikemaks ajaks töötuks ja tööturult kõrvale; on seetõttu arvamusel, et nendel töötajatel võib personaalsete teenuste järele olla neile eriomane vajadus;

| 14. | peab eriti tervitatavaks meedet nimetusega „Ettevõtete uuring”, mille raames viiakse Rauma piirkonnas koos Rauma äriühingute ja tööstusettevõtetega läbi töökohtade uuring, et saada ajakohast teavet ettevõtete personalivajaduse kohta, sihtrühmas olevaid töötajaid õigesti suunata ja pakkuda neile vajalikku koolitust; |
| --- | --- |

14.

peab eriti tervitatavaks meedet nimetusega „Ettevõtete uuring”, mille raames viiakse Rauma piirkonnas koos Rauma äriühingute ja tööstusettevõtetega läbi töökohtade uuring, et saada ajakohast teavet ettevõtete personalivajaduse kohta, sihtrühmas olevaid töötajaid õigesti suunata ja pakkuda neile vajalikku koolitust;

| 15. | on rahul ideega, mille kohaselt neid, kes kavatsevad oma ettevõtlust alustada, võib suunata tegutsevatesse äriühingutesse, kus nad saavad ettevõtjana tegutsemist kogeda; märgib, et pärast koondamist oma äri alustamine võib anda lisandväärtust nii asjaomastele isikutele kui ka ühiskonnale tervikuna; |
| --- | --- |

15.

on rahul ideega, mille kohaselt neid, kes kavatsevad oma ettevõtlust alustada, võib suunata tegutsevatesse äriühingutesse, kus nad saavad ettevõtjana tegutsemist kogeda; märgib, et pärast koondamist oma äri alustamine võib anda lisandväärtust nii asjaomastele isikutele kui ka ühiskonnale tervikuna;

| 16. | märgib, et palgatoetuste eesmärk on tagada, et uute tööandjate poolt tööle võetud toetust vajavad töötajad ei jääks oma uue töö algusaegadel kaotajaks; leiab, et selline meede võiks motiveerida töötajaid tegema valikut suurema hulga uute ja harjumatute ametite seast; |
| --- | --- |

16.

märgib, et palgatoetuste eesmärk on tagada, et uute tööandjate poolt tööle võetud toetust vajavad töötajad ei jääks oma uue töö algusaegadel kaotajaks; leiab, et selline meede võiks motiveerida töötajaid tegema valikut suurema hulga uute ja harjumatute ametite seast;

| 17. | tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamisel ette näha tööturu tulevasi väljavaateid ja vajalikke oskusi ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamisel ette näha tööturu tulevasi väljavaateid ja vajalikke oskusi ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele;

| 18. | nõuab, et uuel Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) programmitöö perioodil kavandatavad ESFi meetmed peavad täiendama kavandatud meetmeid ja hõlbustama töötajate taasintegreerimist tulevikusuunitlusega ja jätkusuutlikesse majandusvaldkondadesse; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et uuel Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) programmitöö perioodil kavandatavad ESFi meetmed peavad täiendama kavandatud meetmeid ja hõlbustama töötajate taasintegreerimist tulevikusuunitlusega ja jätkusuutlikesse majandusvaldkondadesse;

| 19. | tuletab meelde, et tööalane konkurentsivõime sõltub ka ühiskonda integreerituse tasemest ning nõuab seetõttu erilist tähelepanu vanemate ja vähem kvalifitseeritud töötajate sotsiaalsele kaasamisele; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et tööalane konkurentsivõime sõltub ka ühiskonda integreerituse tasemest ning nõuab seetõttu erilist tähelepanu vanemate ja vähem kvalifitseeritud töötajate sotsiaalsele kaasamisele;

| 20. | tunneb heameelt selle üle, et kavandatud meetmetele ja nende rakendamisele juurdepääsu tagamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt selle üle, et kavandatud meetmetele ja nende rakendamisele juurdepääsu tagamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

| 21. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

21.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Mõõdetuna tootmismahtudes.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 13 (Soome taotlus EGF/2014/008 FI/STX Rauma)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2014/878/EL).

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/83 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/83

---

P8_TA(2014)0057

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2014/005 FR/GAD – Prantsusmaa

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2014. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Prantsusmaa taotlus EGF/2014/005 FR/GAD) (COM(2014)0662 – C8-0226/2014 – 2014/2166(BUD))

(2016/C 289/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0662 – C8-0226/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0662 – C8-0226/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe”), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe”), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolsete läbirääkimiste menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolsete läbirääkimiste menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0044/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0044/2014),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendis ja nõukogus, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmismenetlust, laiendada toetuskõlblike meetmete ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fondi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet võtta uuesti kasutusele fondi kriisi korral kasutamise kriteerium, suurendada liidu rahalist toetust kuni 60 %ni kavandatud meetmete hinnangulisest maksumusest, suurendada fondi kasutuselevõtmise taotluste läbivaatamise tõhusust komisjonis ning Euroopa Parlamendis ja nõukogus, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmismenetlust, laiendada toetuskõlblike meetmete ja toetusesaajate ringi füüsilisest isikust ettevõtjatele ja noortele ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et Prantsuse ametiasutused esitasid 6. juunil 2014 taotluse EGF/2014/005 FR/GAD seoses 744 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 10 (toiduainete tootmine) alla kuuluvas ettevõttes GAD société anonyme simplifiée; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Prantsuse ametiasutused esitasid 6. juunil 2014 taotluse EGF/2014/005 FR/GAD seoses 744 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 10 (toiduainete tootmine) alla kuuluvas ettevõttes GAD société anonyme simplifiée;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele;

| F. | arvestades, et Bretagne’i piirkonna kohalikud ametiasutused ei olnud kaasatud koondatud töötajatele individuaalsete teenuste sisseseadmisse (cellule de reclassement), kuigi nemad vastutavad kutsehariduse eest; arvestades, et kohalikud ametiühingute esindajad peamistes koondamistest puudutatud tootmiskohtades ei olnud meetmete üle peetud läbirääkimistesse kaasatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Bretagne’i piirkonna kohalikud ametiasutused ei olnud kaasatud koondatud töötajatele individuaalsete teenuste sisseseadmisse (cellule de reclassement), kuigi nemad vastutavad kutsehariduse eest; arvestades, et kohalikud ametiühingute esindajad peamistes koondamistest puudutatud tootmiskohtades ei olnud meetmete üle peetud läbirääkimistesse kaasatud;

| 1. | märgib, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse fondi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või on tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kusjuures see hõlmab ka nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures koondatud töötajaid või tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid; |
| --- | --- |

1.

märgib, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse fondi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks see, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on mõne liikmesriigi ettevõttes koondatud või on tegevuse lõpetanud vähemalt 500 töötajat või füüsilisest isikust ettevõtjat, kusjuures see hõlmab ka nimetatud ettevõtte tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures koondatud töötajaid või tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid;

| 2. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumid on täidetud ja seetõttu on Prantsusmaal õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

2.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumid on täidetud ja seetõttu on Prantsusmaal õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust;

| 3. | märgib, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 6. juunil 2014 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 24. oktoobril 2014; väljendab rahulolu sellega, et komisjon pidas kinni fondi määruses ette nähtud rangest 12-nädalasest tähtajast; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 6. juunil 2014 ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 24. oktoobril 2014; väljendab rahulolu sellega, et komisjon pidas kinni fondi määruses ette nähtud rangest 12-nädalasest tähtajast;

| 4. | märgib, et Prantsuse ametiasutuste väitel jäi GAD kui tapamaja ja lihatöötlemisettevõte mõlemapoolse hinnasurve vahele, st teda survestasid nii põllumajandusettevõtjad, kes olid raskustes tõusva söödahinna tõttu, kui ka tarbijad, kes olid raskustes väheneva sissetuleku tõttu; |
| --- | --- |

4.

märgib, et Prantsuse ametiasutuste väitel jäi GAD kui tapamaja ja lihatöötlemisettevõte mõlemapoolse hinnasurve vahele, st teda survestasid nii põllumajandusettevõtjad, kes olid raskustes tõusva söödahinna tõttu, kui ka tarbijad, kes olid raskustes väheneva sissetuleku tõttu;

| 5. | nõustub, et sealiha vähenenud tarbimine hinnatõusu ja tarbijate vähenenud ostujõu tõttu on seotud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, mida käsitletakse määruses (EÜ) nr 546/2009 (4); |
| --- | --- |

5.

nõustub, et sealiha vähenenud tarbimine hinnatõusu ja tarbijate vähenenud ostujõu tõttu on seotud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga, mida käsitletakse määruses (EÜ) nr 546/2009 (4);

| 6. | on seisukohal, et kuivõrd seasööta impordib liit peamiselt teistelt mandritelt piirkondadest, mida viimasel ajal on tabanud põud, võib hinnatõusu põhjuseks pidada globaliseerumist; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et kuivõrd seasööta impordib liit peamiselt teistelt mandritelt piirkondadest, mida viimasel ajal on tabanud põud, võib hinnatõusu põhjuseks pidada globaliseerumist;

| 7. | on veendunud, et ettevõtte raskustesse sattumine oli seotud ka muude teguritega, nagu ebaaus konkurents siseturul, kus konkurendid kuritarvitasid töötajate lähetamise direktiivi (5), ja asjaolu, et kõigis liikmesriikides ei maksta minimaalset inimväärset palka; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et ettevõtte raskustesse sattumine oli seotud ka muude teguritega, nagu ebaaus konkurents siseturul, kus konkurendid kuritarvitasid töötajate lähetamise direktiivi (5), ja asjaolu, et kõigis liikmesriikides ei maksta minimaalset inimväärset palka;

| 8. | kutsub komisjoni üles tagama siseturul võrdseid tingimusi ning oma seadusandluse ja õigusaktide järjekindlust; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles tagama siseturul võrdseid tingimusi ning oma seadusandluse ja õigusaktide järjekindlust;

| 9. | leiab kokkuvõttes, et GADi rahaliste raskuste põhjused olid mitmesugused, kuid nõustub sellegipoolest, et Prantsusmaal on õigus fondi rahalisele toetusele; |
| --- | --- |

9.

leiab kokkuvõttes, et GADi rahaliste raskuste põhjused olid mitmesugused, kuid nõustub sellegipoolest, et Prantsusmaal on õigus fondi rahalisele toetusele;

| 10. | märgib, et tänaseks on toiduainete tootmise sektorilt fondile laekunud veel üks taotlus (6), mida samuti põhjendatakse ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga; |
| --- | --- |

10.

märgib, et tänaseks on toiduainete tootmise sektorilt fondile laekunud veel üks taotlus (6), mida samuti põhjendatakse ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga;

| 11. | märgib, et need koondamised teravdavad tööpuudust Bretagne’is, kus tööhõive sõltuvus põllumajandussektorist on suurem kui Prantsusmaal keskmiselt (Bretagne’is 11 %, Prantsusmaal keskmiselt 5 %); |
| --- | --- |

11.

märgib, et need koondamised teravdavad tööpuudust Bretagne’is, kus tööhõive sõltuvus põllumajandussektorist on suurem kui Prantsusmaal keskmiselt (Bretagne’is 11 %, Prantsusmaal keskmiselt 5 %);

| 12. | märgib, et lisaks vaatlusperioodil koondatud 744 töötajale on abikõlblikud veel 16 töötajat, kes vallandati pärast neljakuulise vaatlusperioodi lõppu, kokku seega 760 inimest ning et fondi meetmete sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv on samuti 760; |
| --- | --- |

12.

märgib, et lisaks vaatlusperioodil koondatud 744 töötajale on abikõlblikud veel 16 töötajat, kes vallandati pärast neljakuulise vaatlusperioodi lõppu, kokku seega 760 inimest ning et fondi meetmete sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arv on samuti 760;

| 13. | märgib, et hinnanguline kogukulu on 1 530 000 eurot, millest 30 000 eurot on mõeldud rakendamiseks, ning et fondi rahaline toetus on seejuures 918 000 eurot, mis moodustab 60 % kogukuludest; |
| --- | --- |

13.

märgib, et hinnanguline kogukulu on 1 530 000 eurot, millest 30 000 eurot on mõeldud rakendamiseks, ning et fondi rahaline toetus on seejuures 918 000 eurot, mis moodustab 60 % kogukuludest;

| 14. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Prantsusmaa ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 3. jaanuaril 2014. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta ja isegi enne fondist rahalise toetuse taotlemist; |
| --- | --- |

14.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et töötajate kiireks abistamiseks otsustasid Prantsusmaa ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 3. jaanuaril 2014. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta ja isegi enne fondist rahalise toetuse taotlemist;

| 15. | märgib, et Prantsuse ametiasutused on teatanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett koostati pärast seda, kui GADi kesktöönõukogule oli 28. juunil 2013 teatatud, et ettevõttes on kavas koondada 889 töökohta; |
| --- | --- |

15.

märgib, et Prantsuse ametiasutused on teatanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett koostati pärast seda, kui GADi kesktöönõukogule oli 28. juunil 2013 teatatud, et ettevõttes on kavas koondada 889 töökohta;

| 16. | väljendab siiski kahetsust, et piisavalt ei kaasatud kohalikke poliitilisi organeid ja ametiühinguid; teeb fondi määruse tulevase läbivaatamisega seoses ettepaneku teha ametlikud konsultatsioonid kohalike poliitiliste organite ja ametiühingutega riikide ametiasutuste poolt komisjonile esitatavate fondi kasutuselevõtu taotluste esitamise menetluse osaks; peab vajalikuks lõimida fond paremini kohalike majandusstruktuuride muutmise kavadesse ja protsessidesse; |
| --- | --- |

16.

väljendab siiski kahetsust, et piisavalt ei kaasatud kohalikke poliitilisi organeid ja ametiühinguid; teeb fondi määruse tulevase läbivaatamisega seoses ettepaneku teha ametlikud konsultatsioonid kohalike poliitiliste organite ja ametiühingutega riikide ametiasutuste poolt komisjonile esitatavate fondi kasutuselevõtu taotluste esitamise menetluse osaks; peab vajalikuks lõimida fond paremini kohalike majandusstruktuuride muutmise kavadesse ja protsessidesse;

| 17. | avaldab heameelt selle üle, et töötajaid juba toetatakse uusi töökohti leida aitavate eri meetmetega ning 2014. aasta 20. maiks oli neist 108 juba saanud pikema kui kuuekuulise lepingu ning 66 töötajat oli saanud alla kuuekuulise lepingu, kusjuures kolm töötajat asutas oma ettevõtte ning peaaegu kõik neist olid otsustanud jääda edasi sellesse piirkonda; |
| --- | --- |

17.

avaldab heameelt selle üle, et töötajaid juba toetatakse uusi töökohti leida aitavate eri meetmetega ning 2014. aasta 20. maiks oli neist 108 juba saanud pikema kui kuuekuulise lepingu ning 66 töötajat oli saanud alla kuuekuulise lepingu, kusjuures kolm töötajat asutas oma ettevõtte ning peaaegu kõik neist olid otsustanud jääda edasi sellesse piirkonda;

| 18. | väljendab kahetsust, et koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused piirduvad ühe meetmega, mida viiakse ellu universaalteenusena (cellule de reclassement) ja mida haldavad kaks alltöövõtjat; märgib et Prantsusmaa taotleb fondilt ainult selle universaalteenuse rahastamist; väljendab muret töötaja kohta eraldatavate rahaliste vahendite vähesuse üle (ligikaudu 1200 eurot); kutsub Prantsusmaa ametiasutusi üles esitama GADi ülejäänud suletavaid tootmiskohti puudutavas kavandatud fondi kasutuselevõtmise taotluses ambitsioonikama programmi ettepaneku, mis sisaldaks ulatuslikumaid meetmeid, nagu vastuvõtupunktid ja individuaalne nõustamine, väliseksperdid ja nõustajad, temaatilised töötoad, koolitus, koolitustoetused, ettevõtte loomise toetused; |
| --- | --- |

18.

väljendab kahetsust, et koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused piirduvad ühe meetmega, mida viiakse ellu universaalteenusena (cellule de reclassement) ja mida haldavad kaks alltöövõtjat; märgib et Prantsusmaa taotleb fondilt ainult selle universaalteenuse rahastamist; väljendab muret töötaja kohta eraldatavate rahaliste vahendite vähesuse üle (ligikaudu 1200 eurot); kutsub Prantsusmaa ametiasutusi üles esitama GADi ülejäänud suletavaid tootmiskohti puudutavas kavandatud fondi kasutuselevõtmise taotluses ambitsioonikama programmi ettepaneku, mis sisaldaks ulatuslikumaid meetmeid, nagu vastuvõtupunktid ja individuaalne nõustamine, väliseksperdid ja nõustajad, temaatilised töötoad, koolitus, koolitustoetused, ettevõtte loomise toetused;

| 19. | ootab komisjonilt ja Prantsusmaa ametiasutustelt, et nad järgiksid rangelt põhimõtet, mille kohaselt maksed alltöövõtjatele tehakse osade kaupa ja juba saavutatud tulemuste põhjal; |
| --- | --- |

19.

ootab komisjonilt ja Prantsusmaa ametiasutustelt, et nad järgiksid rangelt põhimõtet, mille kohaselt maksed alltöövõtjatele tehakse osade kaupa ja juba saavutatud tulemuste põhjal;

| 20. | on seisukohal, et alltöövõtjate tegevuse järelevalve korrapäraste aruannete abil tagab rahaliste vahendite asjakohase kasutamise, selleks et võimaldada töötajatele universaalteenuse süsteemi raames individuaalseid karjäärivõimalusi, piisaval arvul tööpakkumisi ning juhendamist ettevõtte asutamise korral; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et alltöövõtjate tegevuse järelevalve korrapäraste aruannete abil tagab rahaliste vahendite asjakohase kasutamise, selleks et võimaldada töötajatele universaalteenuse süsteemi raames individuaalseid karjäärivõimalusi, piisaval arvul tööpakkumisi ning juhendamist ettevõtte asutamise korral;

| 21. | tuletab meelde, et rahalised vahendid peavad abistama töötajaid ja mitte mingil juhul toetama alltöövõtjaid; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et rahalised vahendid peavad abistama töötajaid ja mitte mingil juhul toetama alltöövõtjaid;

| 22. | väljendab heameelt selle üle, et alltöövõtjatele makstakse tasu vastavalt saavutatud tulemuste alusel kindlaks määratavale astmikule; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt selle üle, et alltöövõtjatele makstakse tasu vastavalt saavutatud tulemuste alusel kindlaks määratavale astmikule;

| 23. | märgib, et 17,50 % koondatud töötajatest on vanuses 55–64; märgib ühtlasi, et seda vanuserühma ohustavad pikaajaline töötus ja tõrjutus tööturult rohkem; on seepärast seisukohal, et nendel töötajatel võib personaalsete teenuste järele olla neile eriomane vajadus; |
| --- | --- |

23.

märgib, et 17,50 % koondatud töötajatest on vanuses 55–64; märgib ühtlasi, et seda vanuserühma ohustavad pikaajaline töötus ja tõrjutus tööturult rohkem; on seepärast seisukohal, et nendel töötajatel võib personaalsete teenuste järele olla neile eriomane vajadus;

| 24. | tunneb heameelt selle üle, et kavandatud meetmetele ja nende rakendamisele juurdepääsul järgitakse võrdväärse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt selle üle, et kavandatud meetmetele ja nende rakendamisele juurdepääsul järgitakse võrdväärse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;

| 25. | tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja vajalikest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et kooskõlas fondi määruse artikliga 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel lähtuda tööturu tulevastest väljavaadetest ja vajalikest oskustest ning see peaks kokku sobima üleminekuga ressursitõhusale ja säästvale majandusele;

| 26. | märgib, et Prantsusmaa ametiasutused ei taotlenud rahastamist ettevalmistavateks meetmeteks, halduseks ning teavitustööks; |
| --- | --- |

26.

märgib, et Prantsusmaa ametiasutused ei taotlenud rahastamist ettevalmistavateks meetmeteks, halduseks ning teavitustööks;

| 27. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

27.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 546/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 167, 29.6.2009, lk 26).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1).

(6)  EGF/2014/001 EL/Nutriart, mis on seotud pagaritoodetega.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 13 (Prantsusmaa taotlus EGF/2014/005 FR/GAD)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2014/876/EL).

---

Kolmapäev, 26. november 2014

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/87 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/87

---

P8_TA(2014)0061

Statistilise teabe kogumine Euroopa Keskpanga poolt *

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (11200/2014 – C8-0109/2014 – 2014/0808(CNS))

(Konsulteerimine)

(2016/C 289/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga soovitust (11200/2014 – ECB/2014/13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga soovitust (11200/2014 – ECB/2014/13),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõiget 4 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikleid 5.4 ja 41, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0109/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõiget 4 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikleid 5.4 ja 41, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0109/2014),

| — | võttes arvesse 24. aprilli 2013. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa statistikasüsteemi liikmete ja Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmete vahelise koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. aprilli 2013. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit Euroopa statistikasüsteemi liikmete ja Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmete vahelise koostöö kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0027/2014),

| 1. | kiidab Euroopa Keskpanga soovituses esitatud eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Euroopa Keskpanga soovituses esitatud eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Keskpanga soovituses esitatud eelnõud oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Keskpanga soovituses esitatud eelnõud oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Keskpangale ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Keskpangale ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 – punkt 1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt c

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Artikli 3 esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega: |
| c) | võib teatavad andmeesitajate rühmad täielikult või osaliselt vabastada statistiliste andmete esitamise nõuetest. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1.
     
  Artikli 3 esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

c)

võib teatavad andmeesitajate rühmad täielikult või osaliselt vabastada statistiliste andmete esitamise nõuetest.

| „c) | võib teatavad andmeesitajate rühmad täielikult või osaliselt vabastada statistiliste andmete esitamise nõuetest.
  Iga andmeesitajate rühma vabastamise kohta tuleb vormistada põhjendatud kirjalik otsus. Otsus tuleb avaldada;” |
| --- | --- |

„c)

võib teatavad andmeesitajate rühmad täielikult või osaliselt vabastada statistiliste andmete esitamise nõuetest.
  Iga andmeesitajate rühma vabastamise kohta tuleb vormistada põhjendatud kirjalik otsus. Otsus tuleb avaldada;”

Muudatusettepanek 2

Muudatusettepanek 2

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 – punkt 2 (uus)

Artikkel 1 – punkt - 1 – punkt 2 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt d (uus)

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Artikli 3 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt: |
| | „d) | võtab arvesse liidu õigusaktides sisalduvaid asjaomaseid sätteid andmekogumise turuhõlmatuse ja ulatuse kohta.” |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Artikli 3 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:

2.

Artikli 3 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:

„d)

võtab arvesse liidu õigusaktides sisalduvaid asjaomaseid sätteid andmekogumise turuhõlmatuse ja ulatuse kohta.”

Muudatusettepanek 3

Muudatusettepanek 3

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 – punkt 3 (uus)

Artikkel 1 – punkt - 1 – punkt 3 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 3 – lõik 1 a (uus)

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Artikli 3 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik: |
| | „Majandussubjektidel võib lubada esitada teavet nende tavapäraste aruandluskanalite kaudu.” |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Artikli 3 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

3.

Artikli 3 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Majandussubjektidel võib lubada esitada teavet nende tavapäraste aruandluskanalite kaudu.”

Muudatusettepanek 4

Muudatusettepanek 4

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 a – punkt 1 (uus)

Artikkel 1 – punkt - 1 a – punkt 1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 5 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega: |
| 1.   EKP võib anda määrusi selliste statistiliste andmete esitamise nõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud osalevate liikmesriikide tegelikku andmeid esitava üldkogumiga. | „1.   EKP võib anda määrusi selliste statistiliste andmete esitamise nõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud osalevate liikmesriikide tegelikku andmeid esitava üldkogumiga.
  Statistiliste andmete esitamise nõuete määratlemisel ja kehtestamisel järgib EKP proportsionaalsuse põhimõtet.” |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   EKP võib anda määrusi selliste statistiliste andmete esitamise nõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud osalevate liikmesriikide tegelikku andmeid esitava üldkogumiga.

„1.   EKP võib anda määrusi selliste statistiliste andmete esitamise nõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud osalevate liikmesriikide tegelikku andmeid esitava üldkogumiga.
  Statistiliste andmete esitamise nõuete määratlemisel ja kehtestamisel järgib EKP proportsionaalsuse põhimõtet.”

Muudatusettepanek 5

Muudatusettepanek 5

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 b – punkt 1 (uus)

Artikkel 1 – punkt - 1 b – punkt 1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 6 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: |
| 1.   Kui osalevas liikmesriigis resideerivat andmeesitajat kahtlustatakse EKP statistiliste andmete esitamise nõuete rikkumises, nagu on nimetatud artikli 7 lõikes 2, on asjaomase osaleva liikmesriigi keskpangal õigus kontrollida statistilise teabe täpsust ja kvaliteeti ning lasta seda kohustuslikus korras koguda. Kui asjassepuutuvat statistilist teavet on siiski vaja selleks, et tõestada kohustuslike reservide nõude täitmist, tuleks teavet kontrollida kooskõlas nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt. (10) Statistilise teabe kontrollimise või kohustusliku kogumise õigus hõlmab õigust: | „1.   Kui osalevas liikmesriigis resideerivat andmeesitajat kahtlustatakse EKP statistiliste andmete esitamise nõuete rikkumises, nagu on nimetatud artikli 7 lõikes 2, on asjaomase osaleva liikmesriigi keskpangal õigus kontrollida statistilise teabe täpsust ja kvaliteeti ning lasta seda kohustuslikus korras koguda. Kui asjassepuutuvat statistilist teavet on siiski vaja selleks, et tõestada kohustuslike reservide nõude täitmist, tuleks teavet kontrollida kooskõlas nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt. (10) Statistilise teabe kontrollimise või kohustusliku kogumise õigus hõlmab
  eelkõige
  õigust:” |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

1.

Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

1.   Kui osalevas liikmesriigis resideerivat andmeesitajat kahtlustatakse EKP statistiliste andmete esitamise nõuete rikkumises, nagu on nimetatud artikli 7 lõikes 2, on asjaomase osaleva liikmesriigi keskpangal õigus kontrollida statistilise teabe täpsust ja kvaliteeti ning lasta seda kohustuslikus korras koguda. Kui asjassepuutuvat statistilist teavet on siiski vaja selleks, et tõestada kohustuslike reservide nõude täitmist, tuleks teavet kontrollida kooskõlas nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt. (10) Statistilise teabe kontrollimise või kohustusliku kogumise õigus hõlmab õigust:

„1.   Kui osalevas liikmesriigis resideerivat andmeesitajat kahtlustatakse EKP statistiliste andmete esitamise nõuete rikkumises, nagu on nimetatud artikli 7 lõikes 2, on asjaomase osaleva liikmesriigi keskpangal õigus kontrollida statistilise teabe täpsust ja kvaliteeti ning lasta seda kohustuslikus korras koguda. Kui asjassepuutuvat statistilist teavet on siiski vaja selleks, et tõestada kohustuslike reservide nõude täitmist, tuleks teavet kontrollida kooskõlas nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt. (10) Statistilise teabe kontrollimise või kohustusliku kogumise õigus hõlmab
  eelkõige
  õigust:”

Muudatusettepanek 6

Muudatusettepanek 6

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 b – punkt 2 (uus)

Artikkel 1 – punkt - 1 b – punkt 2 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt b

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Artikli 6 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: |
| b) | kontrollida andmeesitajate raamatupidamis- ja äridokumente; |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Artikli 6 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

2.

Artikli 6 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

b)

kontrollida andmeesitajate raamatupidamis- ja äridokumente;

| „b) | kontrollida andmeesitajate raamatupidamis- ja äridokumente
  , sh toorandmeid
  ;” |
| --- | --- |

„b)

kontrollida andmeesitajate raamatupidamis- ja äridokumente
  , sh toorandmeid
  ;”

Muudatusettepanek 7

Muudatusettepanek 7

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 c – punkt 1 (uus)

Artikkel 1 – punkt - 1 c – punkt 1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt b

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Artikli 7 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega: |
| b) | statistiline teave on vale, puudulik või ei ole esitatud nõuetele vastavas vormis. |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Artikli 7 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

1.

Artikli 7 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

b)

statistiline teave on vale, puudulik või ei ole esitatud nõuetele vastavas vormis.

| „b) | statistiline teave on
  võltsitud, sihilikult vääralt esitatud,
  vale, puudulik või ei ole esitatud nõuetele vastavas vormis.” |
| --- | --- |

„b)

statistiline teave on
  võltsitud, sihilikult vääralt esitatud,
  vale, puudulik või ei ole esitatud nõuetele vastavas vormis.”

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 c – punkt 2 (uus)

Artikkel 1 – punkt - 1 c – punkt 2 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 7 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega: |
| 3.   Kui andmeesitaja takistab EKP kontrolli EKP-le või riigi keskpangale esitatud statistilise teabe täpsuse ja kvaliteedi üle, on ta rikkunud vastavat kohustust. Takistamine hõlmab muu hulgas dokumentide kõrvaldamist ning EKP-le või riigi keskpangale teabe kontrollimiseks või kohustuslikuks kogumiseks vajaliku ligipääsu takistamist. | „3.   Kui andmeesitaja takistab EKP kontrolli EKP-le või riigi keskpangale esitatud statistilise teabe täpsuse ja kvaliteedi üle, on ta rikkunud vastavat kohustust. Takistamine hõlmab muu hulgas dokumentide
  võltsimist ja/või
  kõrvaldamist ning EKP-le või riigi keskpangale teabe kontrollimiseks või kohustuslikuks kogumiseks vajaliku ligipääsu takistamist.” |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

2.

Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Kui andmeesitaja takistab EKP kontrolli EKP-le või riigi keskpangale esitatud statistilise teabe täpsuse ja kvaliteedi üle, on ta rikkunud vastavat kohustust. Takistamine hõlmab muu hulgas dokumentide kõrvaldamist ning EKP-le või riigi keskpangale teabe kontrollimiseks või kohustuslikuks kogumiseks vajaliku ligipääsu takistamist.

„3.   Kui andmeesitaja takistab EKP kontrolli EKP-le või riigi keskpangale esitatud statistilise teabe täpsuse ja kvaliteedi üle, on ta rikkunud vastavat kohustust. Takistamine hõlmab muu hulgas dokumentide
  võltsimist ja/või
  kõrvaldamist ning EKP-le või riigi keskpangale teabe kontrollimiseks või kohustuslikuks kogumiseks vajaliku ligipääsu takistamist.”

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt - 1 c – punkt 3 (uus)

Artikkel 1 – punkt - 1 c – punkt 3 (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 7 – lõige 6

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Artikli 7 lõige 6 asendatakse järgmisega: |
| 6.   Käesoleva artikliga antud volitusi kasutades teeb EKP otsused kooskõlas määruses (EÜ) nr 2532/98 sätestatud põhimõtete ja korraga. | „6.   Käesoleva artikliga antud volitusi kasutades teeb EKP otsused kooskõlas määruses (EÜ) nr 2532/98
  ja määruses (EL) nr 1024/2013
  sätestatud põhimõtete ja korraga.” |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Artikli 7 lõige 6 asendatakse järgmisega:

3.

Artikli 7 lõige 6 asendatakse järgmisega:

6.   Käesoleva artikliga antud volitusi kasutades teeb EKP otsused kooskõlas määruses (EÜ) nr 2532/98 sätestatud põhimõtete ja korraga.

„6.   Käesoleva artikliga antud volitusi kasutades teeb EKP otsused kooskõlas määruses (EÜ) nr 2532/98
  ja määruses (EL) nr 1024/2013
  sätestatud põhimõtete ja korraga.”

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 2

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 8 – lõige 4 – punkt a

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „a) | asutamislepingus osutatud EKPSi ülesannete või
  EKPSi liikmetele
  antud usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja üksikasjalikkusega või” |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„a)

asutamislepingus osutatud EKPSi ülesannete või
  EKPSi liikmetele
  antud usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja üksikasjalikkusega või”

| „a) | asutamislepingus osutatud EKPSi ülesannete või
  EKP-le
  antud usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja üksikasjalikkusega või” |
| --- | --- |

„a)

asutamislepingus osutatud EKPSi ülesannete või
  EKP-le
  antud usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses ja üksikasjalikkusega või”

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 3 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 2533/98

Artikkel 8 – lõige 4 b (uus)

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Lisatakse järgmine lõige: |
| | „4b.
     
  Liikmesriikide ja liidu asutused ja organid, mis vastutavad finantseerimisasutuste, turgude ja infrastruktuuride järelevalve või finantssüsteemi stabiilsuse eest vastavalt liidu või siseriiklikele õigusaktidele ning millele edastatakse konfidentsiaalset statistilist teavet vastavalt lõikele 4a, võtavad oma pädevusalas kõik vajalikud regulatiivsed, halduslikud, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse statistilise teabe füüsiline ja digitaalne kaitse. Liikmesriigid tagavad, et lõike 4a kohaselt ESMile edastatud konfidentsiaalse statistilise teabe suhtes on võetud kõik vajalikud regulatiivsed, halduslikud, tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega tagada konfidentsiaalse statistilise teabe füüsiline ja digitaalne kaitse.” |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Lisatakse järgmine lõige:

3a.

Lisatakse järgmine lõige:

„4b.
     
  Liikmesriikide ja liidu asutused ja organid, mis vastutavad finantseerimisasutuste, turgude ja infrastruktuuride järelevalve või finantssüsteemi stabiilsuse eest vastavalt liidu või siseriiklikele õigusaktidele ning millele edastatakse konfidentsiaalset statistilist teavet vastavalt lõikele 4a, võtavad oma pädevusalas kõik vajalikud regulatiivsed, halduslikud, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse statistilise teabe füüsiline ja digitaalne kaitse. Liikmesriigid tagavad, et lõike 4a kohaselt ESMile edastatud konfidentsiaalse statistilise teabe suhtes on võetud kõik vajalikud regulatiivsed, halduslikud, tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega tagada konfidentsiaalse statistilise teabe füüsiline ja digitaalne kaitse.”

---

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/93 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/93

---

P8_TA(2014)0062

Euroopa Keskpanga volitused kehtestada sanktsioone *

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2014. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (10896/2014 – C8-0090/2014 – 2014/0807(CNS))

(Konsulteerimine)

(2016/C 289/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga soovitust (10896/2014 – ECB/2014/19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga soovitust (10896/2014 – ECB/2014/19),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõiget 4 ja artikli 132 lõiget 3 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikleid 34.3 ja 41, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0090/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõiget 4 ja artikli 132 lõiget 3 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikleid 34.3 ja 41, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0090/2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0028/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0028/2014),

| 1. | kiidab Euroopa Keskpanga soovituses esitatud eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Euroopa Keskpanga soovituses esitatud eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Keskpanga soovituses esitatud eelnõu oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Keskpanga soovituses esitatud eelnõu oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Keskpangale ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Keskpangale ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Määruse eelnõu

Põhjendus 6

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | EKP avaldab
  otsused, millega määratakse rahalised halduskaristused vahetult kohaldatava liidu õigusakti rikkumise
  korral ja sanktsioonide määramisele
  EKP määruste või otsuste rikkumise
  korral, mõlemal juhul nii järelevalve valdkonnas kui ka järelevalvega mitteseotud valdkondades, välja arvatud juhul, kui
  avaldamine oleks ettevõtjale määratud rahalise halduskaristuse või sanktsiooni raskust arvestades ebaproportsionaalne või kui
  see kahjustaks finantsturgude stabiilsust
  . |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

(6)

EKP avaldab
  otsused, millega määratakse rahalised halduskaristused vahetult kohaldatava liidu õigusakti rikkumise
  korral ja sanktsioonide määramisele
  EKP määruste või otsuste rikkumise
  korral, mõlemal juhul nii järelevalve valdkonnas kui ka järelevalvega mitteseotud valdkondades, välja arvatud juhul, kui
  avaldamine oleks ettevõtjale määratud rahalise halduskaristuse või sanktsiooni raskust arvestades ebaproportsionaalne või kui
  see kahjustaks finantsturgude stabiilsust
  .

| (6) | Nii järelevalvevaldkonna kui ka järelevalvega mitteseotud valdkondade
  otsused, millega määratakse rahalised halduskaristused vahetult kohaldatava liidu õigusakti rikkumise
  eest ja sanktsioonid
  EKP määruste või otsuste rikkumise
  eest, peaks EKP üldjuhul avaldama põhjendamatu viivituseta. Kui EKP on seisukohal, et otsuse kohene
  avaldamine
  kahjustaks finantsturgude stabiilsust või
  oleks ettevõtjale määratud rahalise halduskaristuse või sanktsiooni raskust arvestades ebaproportsionaalne
  , peaks tal olema õigus lükata otsuse avaldamine edasi otsuse tegemise päevast kuni kolmeks aastaks
  või
  kuni kõik seaduslikud edasikaebamisvahendid on ammendatud.
  Kui
  Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees ja aseesimehed seda soovivad, peaks EKP nendega selliste juhtumite puhul konfidentsiaalsel kinnisel kohtumisel suuliselt aru pidama
  .
  EKP peaks edasilükkamise põhjenduse avaldama avaldatava otsuse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Nii järelevalvevaldkonna kui ka järelevalvega mitteseotud valdkondade
  otsused, millega määratakse rahalised halduskaristused vahetult kohaldatava liidu õigusakti rikkumise
  eest ja sanktsioonid
  EKP määruste või otsuste rikkumise
  eest, peaks EKP üldjuhul avaldama põhjendamatu viivituseta. Kui EKP on seisukohal, et otsuse kohene
  avaldamine
  kahjustaks finantsturgude stabiilsust või
  oleks ettevõtjale määratud rahalise halduskaristuse või sanktsiooni raskust arvestades ebaproportsionaalne
  , peaks tal olema õigus lükata otsuse avaldamine edasi otsuse tegemise päevast kuni kolmeks aastaks
  või
  kuni kõik seaduslikud edasikaebamisvahendid on ammendatud.
  Kui
  Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees ja aseesimehed seda soovivad, peaks EKP nendega selliste juhtumite puhul konfidentsiaalsel kinnisel kohtumisel suuliselt aru pidama
  .
  EKP peaks edasilükkamise põhjenduse avaldama avaldatava otsuse lisas.

Muudatusettepanek 2

Määruse eelnõu

Põhjendus 6 a (uus)

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 1 on sätestatud, et EKP peab täiel määral ja kohase hoolsusega silmas siseturu ühtsust ja terviklikkust, tuginedes krediidiasutuste võrdsele kohtlemisele, et vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist, ning et ükski EKP meede, ettepanek ega poliitika ei diskrimineeri otseselt või kaudselt ühtegi liikmesriiki ega liikmesriikide rühma kui asukohta pangandus- või finantsteenuste osutamiseks mis tahes vääringus. Seoses sellega peaks EKP tegutsema eesmärgiga vältida suhtelist eelist, mis tekitab ebaõiglast konkurentsi. |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

(6a)

Määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 1 on sätestatud, et EKP peab täiel määral ja kohase hoolsusega silmas siseturu ühtsust ja terviklikkust, tuginedes krediidiasutuste võrdsele kohtlemisele, et vältida õigusnormide erinevuste ärakasutamist, ning et ükski EKP meede, ettepanek ega poliitika ei diskrimineeri otseselt või kaudselt ühtegi liikmesriiki ega liikmesriikide rühma kui asukohta pangandus- või finantsteenuste osutamiseks mis tahes vääringus. Seoses sellega peaks EKP tegutsema eesmärgiga vältida suhtelist eelist, mis tekitab ebaõiglast konkurentsi.

Muudatusettepanek 3

Määruse eelnõu

Põhjendus 9

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 25 on sätestatud eraldatuse põhimõte, mille kohaselt EKP täidab talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesandeid ilma rahapoliitikaga seotud ülesandeid ja muid ülesandeid mõjutamata ning nendest eraldi. Eraldatuse põhimõtte toetamiseks on vastavalt artiklile 26 asutatud järelevalvenõukogu, mille ülesandeks on muu hulgas valmistada ette EKP nõukogu otsuse eelnõud järelevalve valdkonnas. Lisaks vaatab EKP nõukogu otsused artiklis 24 sätestatud alustel ja korras läbi vaidlustusnõukogu. Võttes arvesse eraldatuse põhimõtet ning järelevalvenõukogu ja vaidlustusnõukogu moodustamist, peab kehtima kaks eraldi menetlust: a) kui EKP kaalub halduskaristuste rakendamist järelevalveülesannete täitmise raames, teeb sellekohase otsuse EKP nõukogu järelevalvenõukogu poolt esitatava lõpliku otsuse eelnõu alusel ning otsuse võib läbi vaadata vaidlustusnõukogu; ning b) kui EKP kaalub sanktsioonide rakendamist järelevalvega mitte seotud ülesannete täitmise raames, teeb sellekohase otsuse EKP juhatus ning otsuse võib läbi vaadata EKP nõukogu. |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

(9)

Määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 25 on sätestatud eraldatuse põhimõte, mille kohaselt EKP täidab talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesandeid ilma rahapoliitikaga seotud ülesandeid ja muid ülesandeid mõjutamata ning nendest eraldi. Eraldatuse põhimõtte toetamiseks on vastavalt artiklile 26 asutatud järelevalvenõukogu, mille ülesandeks on muu hulgas valmistada ette EKP nõukogu otsuse eelnõud järelevalve valdkonnas. Lisaks vaatab EKP nõukogu otsused artiklis 24 sätestatud alustel ja korras läbi vaidlustusnõukogu. Võttes arvesse eraldatuse põhimõtet ning järelevalvenõukogu ja vaidlustusnõukogu moodustamist, peab kehtima kaks eraldi menetlust: a) kui EKP kaalub halduskaristuste rakendamist järelevalveülesannete täitmise raames, teeb sellekohase otsuse EKP nõukogu järelevalvenõukogu poolt esitatava lõpliku otsuse eelnõu alusel ning otsuse võib läbi vaadata vaidlustusnõukogu; ning b) kui EKP kaalub sanktsioonide rakendamist järelevalvega mitte seotud ülesannete täitmise raames, teeb sellekohase otsuse EKP juhatus ning otsuse võib läbi vaadata EKP nõukogu.

| (9) | Määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 25 on sätestatud eraldatuse põhimõte, mille kohaselt EKP täidab talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesandeid ilma rahapoliitikaga seotud ülesandeid ja muid ülesandeid mõjutamata ning nendest eraldi.
  Huvide konfliktide vältimiseks tuleb seda põhimõtet järgida piiranguteta kõikide EKP ülesannete puhul.
  Eraldatuse põhimõtte toetamiseks on vastavalt artiklile 26 asutatud järelevalvenõukogu, mille ülesandeks on muu hulgas valmistada ette EKP nõukogu otsuse eelnõud järelevalve valdkonnas. Lisaks vaatab EKP nõukogu otsused artiklis 24 sätestatud alustel ja korras läbi vaidlustusnõukogu. Võttes arvesse eraldatuse põhimõtet ning järelevalvenõukogu ja vaidlustusnõukogu moodustamist, peab kehtima kaks eraldi menetlust: a) kui EKP kaalub halduskaristuste rakendamist järelevalveülesannete täitmise raames, teeb sellekohase otsuse EKP nõukogu järelevalvenõukogu poolt esitatava lõpliku otsuse eelnõu alusel ning otsuse võib läbi vaadata vaidlustusnõukogu; ning b) kui EKP kaalub sanktsioonide rakendamist järelevalvega mitte seotud ülesannete täitmise raames, teeb sellekohase otsuse EKP juhatus ning otsuse võib läbi vaadata EKP nõukogu. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 25 on sätestatud eraldatuse põhimõte, mille kohaselt EKP täidab talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesandeid ilma rahapoliitikaga seotud ülesandeid ja muid ülesandeid mõjutamata ning nendest eraldi.
  Huvide konfliktide vältimiseks tuleb seda põhimõtet järgida piiranguteta kõikide EKP ülesannete puhul.
  Eraldatuse põhimõtte toetamiseks on vastavalt artiklile 26 asutatud järelevalvenõukogu, mille ülesandeks on muu hulgas valmistada ette EKP nõukogu otsuse eelnõud järelevalve valdkonnas. Lisaks vaatab EKP nõukogu otsused artiklis 24 sätestatud alustel ja korras läbi vaidlustusnõukogu. Võttes arvesse eraldatuse põhimõtet ning järelevalvenõukogu ja vaidlustusnõukogu moodustamist, peab kehtima kaks eraldi menetlust: a) kui EKP kaalub halduskaristuste rakendamist järelevalveülesannete täitmise raames, teeb sellekohase otsuse EKP nõukogu järelevalvenõukogu poolt esitatava lõpliku otsuse eelnõu alusel ning otsuse võib läbi vaadata vaidlustusnõukogu; ning b) kui EKP kaalub sanktsioonide rakendamist järelevalvega mitte seotud ülesannete täitmise raames, teeb sellekohase otsuse EKP juhatus ning otsuse võib läbi vaadata EKP nõukogu.

Muudatusettepanek 4

Määruse eelnõu

Põhjendus 10 a (uus)

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Võttes arvesse pangandusteenuste globaliseerumist ja rahvusvaheliste standardite kasvavat tähtsust, peaks EKP koostöös osalevate liikmesriikide pädevate asutustega käivitama regulaarse dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutustega, et edendada rahvusvahelist koordineerimist ning leppida kokku jagatud põhimõtetes sanktsioonide määramisel ja täitmisele pööramisel. Dialoog peaks hõlmama ühist arusaamist turule juurdepääsu ja konkurentsi puudutava erineva sanktsioonipoliitika mõjust ning selle eesmärk peaks olema saavutada rahvusvahelisel tasandil võrdsemad tingimused. |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

(10a)

Võttes arvesse pangandusteenuste globaliseerumist ja rahvusvaheliste standardite kasvavat tähtsust, peaks EKP koostöös osalevate liikmesriikide pädevate asutustega käivitama regulaarse dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutustega, et edendada rahvusvahelist koordineerimist ning leppida kokku jagatud põhimõtetes sanktsioonide määramisel ja täitmisele pööramisel. Dialoog peaks hõlmama ühist arusaamist turule juurdepääsu ja konkurentsi puudutava erineva sanktsioonipoliitika mõjust ning selle eesmärk peaks olema saavutada rahvusvahelisel tasandil võrdsemad tingimused.

Muudatusettepanek 5

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 1 – punkt 6

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „karistusmaksed” – rahasummad, mida ettevõte peab jätkuva rikkumise korral maksma karistusena või selleks, et sundida asjaomaseid isikuid täitma EKP poolt järelevalve valdkonnas antud määrusi ja otsuseid. Karistusmaksed arvutatakse jätkuva rikkumise iga
  päeva
  kohta a) pärast ettevõtjale rikkumise lõpetamist nõudvast otsusest teatamist artikli 3 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras; või b) kui jätkuv rikkumine kuulub nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1024/2013 (millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga) (*) artikli 18 lõike 7 kohaldamisalasse, siis käesoleva määruse artiklis 4b sätestatud korras; | (6) | „karistusmaksed” – rahasummad, mida ettevõte peab jätkuva rikkumise korral maksma karistusena või selleks, et sundida asjaomaseid isikuid täitma EKP poolt järelevalve valdkonnas antud määrusi ja otsuseid. Karistusmaksed arvutatakse jätkuva rikkumise iga
  ööpäeva
  kohta a) pärast ettevõtjale rikkumise lõpetamist nõudvast otsusest teatamist artikli 3 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras või b) kui jätkuv rikkumine kuulub nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1024/2013 (millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga) (**) artikli 18 lõike 7 kohaldamisalasse, siis käesoleva määruse artiklis 4b sätestatud korras; |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

„karistusmaksed” – rahasummad, mida ettevõte peab jätkuva rikkumise korral maksma karistusena või selleks, et sundida asjaomaseid isikuid täitma EKP poolt järelevalve valdkonnas antud määrusi ja otsuseid. Karistusmaksed arvutatakse jätkuva rikkumise iga
  päeva
  kohta a) pärast ettevõtjale rikkumise lõpetamist nõudvast otsusest teatamist artikli 3 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras; või b) kui jätkuv rikkumine kuulub nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1024/2013 (millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga) (*) artikli 18 lõike 7 kohaldamisalasse, siis käesoleva määruse artiklis 4b sätestatud korras;

(6)

„karistusmaksed” – rahasummad, mida ettevõte peab jätkuva rikkumise korral maksma karistusena või selleks, et sundida asjaomaseid isikuid täitma EKP poolt järelevalve valdkonnas antud määrusi ja otsuseid. Karistusmaksed arvutatakse jätkuva rikkumise iga
  ööpäeva
  kohta a) pärast ettevõtjale rikkumise lõpetamist nõudvast otsusest teatamist artikli 3 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras või b) kui jätkuv rikkumine kuulub nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1024/2013 (millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga) (**) artikli 18 lõike 7 kohaldamisalasse, siis käesoleva määruse artiklis 4b sätestatud korras;

Muudatusettepanek 6

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 1a – lõige 3

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  EKP võib avaldada mis tahes otsuse
  , millega määratakse ettevõtjale halduskaristus
  seoses
  vahetult kohaldatava liidu õigusakti
  rikkumisega
  või sanktsioon
  seoses
  EKP määruste ja
  otsuste rikkumisega, olenemata
  otsuse
  peale
  edasi
  kaevamisest
  . EKP avaldab need otsused vastavalt
  asjakohasele
  liidu
  õigusele
  olenemata riigisisestest õigus- või haldusaktidest ning, kui asjakohane liidu õigus on sätestatud direktiivides, olenemata riigisisestest õigusaktidest, millega need direktiivid on üle võetud. | 3.   
  Nii järelevalvevaldkonna kui ka järelevalvega mitteseotud valdkondade otsused
  , millega määratakse ettevõtjale
  rahaline
  halduskaristus vahetult kohaldatava liidu õigusakti
  rikkumise eest
  või sanktsioon EKP määruste
  või otsuste rikkumise eest, avaldab EKP – kookõlas läbipaistva menetluse
  ja
  eeskirjadega, mille ta avalikustab – pärast asjaomase ettevõtja teavitamist üldjuhul põhjendamatu viivituseta, tingimusel et kõik seaduslikud võimalused otsust edasi kaevata on ammendatud. Kui EKP on seisukohal, et
  otsuse
  kohene avaldamine kahjustaks finantsturgude stabiilsust või oleks ettevõtjale määratud rahalise halduskaristuse või sanktsiooni raskust arvestades ebaproportsionaalne, on tal õigus lükata otsuse avaldamine otsuse tegemise päevast kuni kolmeks aastaks
  edasi.
  Kui Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees ja aseesimehed seda soovivad, peab
  EKP
  nendega selliste juhtumite puhul konfidentsiaalsel kinnisel kohtumisel suuliselt aru. EKP
  avaldab
  edasilükkamise põhjenduse avaldatava otsuse lisas. EKP avaldab
  need otsused vastavalt
  asjakohases
  liidu
  õiguses sätestatud tingimustele,
  olenemata riigisisestest õigus- või haldusaktidest ning, kui asjakohane liidu õigus on sätestatud direktiivides, olenemata riigisisestest õigusaktidest, millega need direktiivid on üle võetud. |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

3.   
  EKP võib avaldada mis tahes otsuse
  , millega määratakse ettevõtjale halduskaristus
  seoses
  vahetult kohaldatava liidu õigusakti
  rikkumisega
  või sanktsioon
  seoses
  EKP määruste ja
  otsuste rikkumisega, olenemata
  otsuse
  peale
  edasi
  kaevamisest
  . EKP avaldab need otsused vastavalt
  asjakohasele
  liidu
  õigusele
  olenemata riigisisestest õigus- või haldusaktidest ning, kui asjakohane liidu õigus on sätestatud direktiivides, olenemata riigisisestest õigusaktidest, millega need direktiivid on üle võetud.

3.   
  Nii järelevalvevaldkonna kui ka järelevalvega mitteseotud valdkondade otsused
  , millega määratakse ettevõtjale
  rahaline
  halduskaristus vahetult kohaldatava liidu õigusakti
  rikkumise eest
  või sanktsioon EKP määruste
  või otsuste rikkumise eest, avaldab EKP – kookõlas läbipaistva menetluse
  ja
  eeskirjadega, mille ta avalikustab – pärast asjaomase ettevõtja teavitamist üldjuhul põhjendamatu viivituseta, tingimusel et kõik seaduslikud võimalused otsust edasi kaevata on ammendatud. Kui EKP on seisukohal, et
  otsuse
  kohene avaldamine kahjustaks finantsturgude stabiilsust või oleks ettevõtjale määratud rahalise halduskaristuse või sanktsiooni raskust arvestades ebaproportsionaalne, on tal õigus lükata otsuse avaldamine otsuse tegemise päevast kuni kolmeks aastaks
  edasi.
  Kui Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni esimees ja aseesimehed seda soovivad, peab
  EKP
  nendega selliste juhtumite puhul konfidentsiaalsel kinnisel kohtumisel suuliselt aru. EKP
  avaldab
  edasilükkamise põhjenduse avaldatava otsuse lisas. EKP avaldab
  need otsused vastavalt
  asjakohases
  liidu
  õiguses sätestatud tingimustele,
  olenemata riigisisestest õigus- või haldusaktidest ning, kui asjakohane liidu õigus on sätestatud direktiivides, olenemata riigisisestest õigusaktidest, millega need direktiivid on üle võetud.

Muudatusettepanek 7

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 1a – lõige 3 a (uus)

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevate asutuste muud pädevust, mis tuleneb siseriiklikest õigusaktidest, on neil endiselt pädevus määrata halduskaristusi, kuid EKP otsese järelevalve all olevatele krediidiasutustele võivad nad neid karistusi määrata ainult juhul, kui EKP nõuab neilt vastava menetluse algatamist. |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

3a.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevate asutuste muud pädevust, mis tuleneb siseriiklikest õigusaktidest, on neil endiselt pädevus määrata halduskaristusi, kuid EKP otsese järelevalve all olevatele krediidiasutustele võivad nad neid karistusi määrata ainult juhul, kui EKP nõuab neilt vastava menetluse algatamist.

Muudatusettepanek 15

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 4 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 3 – lõige 9

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (aa) | lõige 9 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

(aa)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

9.   EKP rakendatud sanktsioonidest saadav tulu kuulub EKP-le.

| | „9.   EKP rakendatud sanktsioonidest saadav tulu kuulub EKP-le.
  EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel, sh statistilise teabe kogumisel, rakendatavatest sanktsioonidest saadav tulu kuulub ühtsele kriisilahendusfondile.” |
| --- | --- |

„9.   EKP rakendatud sanktsioonidest saadav tulu kuulub EKP-le.
  EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel, sh statistilise teabe kogumisel, rakendatavatest sanktsioonidest saadav tulu kuulub ühtsele kriisilahendusfondile.”

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 4 – alapunkt b

Artikkel 1 – punkt 4 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 3 – lõige 10

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui rikkumine on seotud ainult sellise kohustusega, mis on EKPSile või EKP-le antud asutamislepingu ja EKPSi põhikirja alusel, võib rikkumisega seotud menetluse algatada ainult käesoleva määruse alusel olenemata sellest, et teatavate riigisiseste õigusaktidega võib olla ette nähtud teistsugune menetlus. Kui rikkumine on seotud ka ühe või enama sellise valdkonnaga, mis ei kuulu EKPSi või EKP pädevusse, ei olene käesolevast määrusest tulenev rikkumisemenetluse algatamise õigus pädeva riigisisese asutuse õigusest algatada eraldi menetlus seoses selliste valdkondadega, mis ei kuulu EKPSi või EKP pädevusse. Käesolev säte ei piira kriminaalõiguse kohaldamist ning osalevates liikmesriikides usaldatavusjärelevalve pädevust käsitleva riigisisese õiguse kohaldamist vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013. | 10.   Kui rikkumine on seotud ainult sellise kohustusega, mis on EKPSile või EKP-le antud asutamislepingu ja EKPSi põhikirja alusel, võib rikkumisega seotud menetluse algatada ainult käesoleva määruse alusel olenemata sellest, et teatavate riigisiseste õigusaktidega võib olla ette nähtud teistsugune menetlus. Kui rikkumine on seotud ka ühe või enama sellise valdkonnaga, mis ei kuulu EKPSi või EKP pädevusse, ei olene käesolevast määrusest tulenev rikkumisemenetluse algatamise õigus pädeva riigisisese asutuse õigusest algatada eraldi menetlus seoses selliste valdkondadega, mis ei kuulu EKPSi või EKP pädevusse. Käesolev säte ei piira kriminaalõiguse kohaldamist ning osalevates liikmesriikides usaldatavusjärelevalve pädevust käsitleva riigisisese õiguse kohaldamist vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013.
  Lisaks sellele jääb käesoleva määruse artiklis 2 osutatud sanktsioonidest saadav tulu EKP käsutusse tingimusel, et ta esitab nende tulude jaoks muu otstarbe kui jooksvate kulude katmine, ning tingimusel, et ta annab nende vahendite kasutamise kohta Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale aru. |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui rikkumine on seotud ainult sellise kohustusega, mis on EKPSile või EKP-le antud asutamislepingu ja EKPSi põhikirja alusel, võib rikkumisega seotud menetluse algatada ainult käesoleva määruse alusel olenemata sellest, et teatavate riigisiseste õigusaktidega võib olla ette nähtud teistsugune menetlus. Kui rikkumine on seotud ka ühe või enama sellise valdkonnaga, mis ei kuulu EKPSi või EKP pädevusse, ei olene käesolevast määrusest tulenev rikkumisemenetluse algatamise õigus pädeva riigisisese asutuse õigusest algatada eraldi menetlus seoses selliste valdkondadega, mis ei kuulu EKPSi või EKP pädevusse. Käesolev säte ei piira kriminaalõiguse kohaldamist ning osalevates liikmesriikides usaldatavusjärelevalve pädevust käsitleva riigisisese õiguse kohaldamist vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013.

10.   Kui rikkumine on seotud ainult sellise kohustusega, mis on EKPSile või EKP-le antud asutamislepingu ja EKPSi põhikirja alusel, võib rikkumisega seotud menetluse algatada ainult käesoleva määruse alusel olenemata sellest, et teatavate riigisiseste õigusaktidega võib olla ette nähtud teistsugune menetlus. Kui rikkumine on seotud ka ühe või enama sellise valdkonnaga, mis ei kuulu EKPSi või EKP pädevusse, ei olene käesolevast määrusest tulenev rikkumisemenetluse algatamise õigus pädeva riigisisese asutuse õigusest algatada eraldi menetlus seoses selliste valdkondadega, mis ei kuulu EKPSi või EKP pädevusse. Käesolev säte ei piira kriminaalõiguse kohaldamist ning osalevates liikmesriikides usaldatavusjärelevalve pädevust käsitleva riigisisese õiguse kohaldamist vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013.
  Lisaks sellele jääb käesoleva määruse artiklis 2 osutatud sanktsioonidest saadav tulu EKP käsutusse tingimusel, et ta esitab nende tulude jaoks muu otstarbe kui jooksvate kulude katmine, ning tingimusel, et ta annab nende vahendite kasutamise kohta Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale aru.

Lisaks sellele jääb käesoleva määruse artiklis 2 osutatud sanktsioonidest saadav tulu EKP käsutusse tingimusel, et ta esitab nende tulude jaoks muu otstarbe kui jooksvate kulude katmine, ning tingimusel, et ta annab nende vahendite kasutamise kohta Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale aru.

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 4 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.

4a.

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Käesolevas määruses sätestatud õigus teha otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta aegub üks aasta pärast seda, kui EKP-le või selle liikmesriigi keskpangale, kelle jurisdiktsiooni all väidetav rikkumine aset leidis, on väidetavast rikkumisest
  esimest korda
  teatatud, ning igal juhul
  viis
  aastat pärast
  rikkumise asetleidmist
  või jätkuva rikkumise puhul
  viis
  aastat pärast rikkumise lõpetamist.

esimest korda

viis

rikkumise asetleidmist

viis

| | „1.   Käesolevas määruses sätestatud õigus teha otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta aegub üks aasta pärast seda, kui EKP-le või selle liikmesriigi keskpangale, kelle jurisdiktsiooni all väidetav rikkumine aset leidis, on väidetavast rikkumisest teatatud, ning igal juhul
  kolm
  aastat pärast
  päeva, mil tehti otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta,
  või jätkuva rikkumise puhul
  kolm
  aastat pärast rikkumise lõpetamist.” |
| --- | --- |

„1.   Käesolevas määruses sätestatud õigus teha otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta aegub üks aasta pärast seda, kui EKP-le või selle liikmesriigi keskpangale, kelle jurisdiktsiooni all väidetav rikkumine aset leidis, on väidetavast rikkumisest teatatud, ning igal juhul
  kolm
  aastat pärast
  päeva, mil tehti otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta,
  või jätkuva rikkumise puhul
  kolm
  aastat pärast rikkumise lõpetamist.”

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 5

Artikkel 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 4c – lõige1

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Erandina artiklist 4 aegub õigus teha halduskaristuse määramise otsus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti või EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud
  otsuse ja määruse
  rikkumisega
  viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest
  või jätkuva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest. | 1.   Erandina artiklist 4 aegub õigus teha halduskaristuse määramise otsus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti või EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud
  otsuste ja määruste
  rikkumisega
  viis aastat pärast päeva, mil tehti otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta,
  või jätkuva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest. |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Erandina artiklist 4 aegub õigus teha halduskaristuse määramise otsus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti või EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud
  otsuse ja määruse
  rikkumisega
  viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest
  või jätkuva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest.

otsuse ja määruse

viie aasta möödumisel rikkumise toimumisest

1.   Erandina artiklist 4 aegub õigus teha halduskaristuse määramise otsus seoses vahetult kohaldatava liidu õigusakti või EKP poolt järelevalveülesannete täitmisel vastu võetud
  otsuste ja määruste
  rikkumisega
  viis aastat pärast päeva, mil tehti otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta,
  või jätkuva rikkumise korral viie aasta möödumisel selle lõppemisest.

otsuste ja määruste

viis aastat pärast päeva, mil tehti otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta,

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 5

Artikkel 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 4c – lõige 2

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 sätestatud aegumise katkestab mis tahes EKP poolt uurimiseks ette võetud toiming või rikkumisega seotud menetlus. Aegumine katkeb päeval, mil sellest tegevusest teatatakse asjaomasele järelevalve alla kuuluvale üksusele. Pärast iga katkemist algab aegumine uuesti. Siiski ei ületa tähtaeg
  kümmet
  aastat
  rikkumise toimumisest
  või jätkuva rikkumise korral selle lõppemisest. | 2.   Lõikes 1 sätestatud aegumise katkestab mis tahes EKP poolt uurimiseks ette võetud toiming või rikkumisega seotud menetlus. Aegumine katkeb päeval, mil sellest tegevusest teatatakse asjaomasele järelevalve alla kuuluvale üksusele. Pärast iga katkemist algab aegumine uuesti. Siiski ei ületa tähtaeg
  seitset
  aastat
  päevast, mil tehti otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta,
  või jätkuva rikkumise korral
  seitset aastat
  selle lõppemisest. |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 sätestatud aegumise katkestab mis tahes EKP poolt uurimiseks ette võetud toiming või rikkumisega seotud menetlus. Aegumine katkeb päeval, mil sellest tegevusest teatatakse asjaomasele järelevalve alla kuuluvale üksusele. Pärast iga katkemist algab aegumine uuesti. Siiski ei ületa tähtaeg
  kümmet
  aastat
  rikkumise toimumisest
  või jätkuva rikkumise korral selle lõppemisest.

kümmet

rikkumise toimumisest

2.   Lõikes 1 sätestatud aegumise katkestab mis tahes EKP poolt uurimiseks ette võetud toiming või rikkumisega seotud menetlus. Aegumine katkeb päeval, mil sellest tegevusest teatatakse asjaomasele järelevalve alla kuuluvale üksusele. Pärast iga katkemist algab aegumine uuesti. Siiski ei ületa tähtaeg
  seitset
  aastat
  päevast, mil tehti otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta,
  või jätkuva rikkumise korral
  seitset aastat
  selle lõppemisest.

seitset

päevast, mil tehti otsus rikkumisega seotud menetluse algatamise kohta,

seitset aastat

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 5

Artikkel 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 4 c – lõige 4 a (uue)

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Tähtaja lugemise katkestavad eelkõige järgmised meetmed: |
| | (a) | EKP või liikmesriigi pädeva asutuse kirjalik teabenõue; |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Tähtaja lugemise katkestavad eelkõige järgmised meetmed:

4a.

Tähtaja lugemise katkestavad eelkõige järgmised meetmed:

(a)

(a)

EKP või liikmesriigi pädeva asutuse kirjalik teabenõue;

EKP või liikmesriigi pädeva asutuse kirjalik teabenõue;

| (b) | kirjalik volitus, mille EKP või liikmesriigi pädev asutus annab oma ametnikele kontrolli läbiviimiseks; |
| --- | --- |

(b)

(b)

kirjalik volitus, mille EKP või liikmesriigi pädev asutus annab oma ametnikele kontrolli läbiviimiseks;

kirjalik volitus, mille EKP või liikmesriigi pädev asutus annab oma ametnikele kontrolli läbiviimiseks;

| (c) | rikkumisega seotud menetluse algatamine liikmesriigi pädeva asutuse poolt. |
| --- | --- |

(c)

(c)

rikkumisega seotud menetluse algatamine liikmesriigi pädeva asutuse poolt.

rikkumisega seotud menetluse algatamine liikmesriigi pädeva asutuse poolt.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 5

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.

5a.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

Artikkel 5

| | „Artikkel 5 |
| --- | --- |

„Artikkel 5

Kohtulik kontroll

| | Kohtulik kontroll |
| --- | --- |

Kohtulik kontroll

Euroopa Kohtul
  on
  piiramatud volitused
  asutamislepingu artikli 172 tähenduses
  vaadata läbi lõplikud otsused sanktsioonide rakendamise kohta.

on

asutamislepingu artikli 172 tähenduses

| | Nagu on sätestatud
  Euroopa
  Liidu toimimise lepingu artiklis 263, on Euroopa Liidu
  Kohtul piiramatud volitused vaadata läbi lõplikud otsused sanktsioonide rakendamise kohta.” |
| --- | --- |

Nagu on sätestatud
  Euroopa
  Liidu toimimise lepingu artiklis 263, on Euroopa Liidu
  Kohtul piiramatud volitused vaadata läbi lõplikud otsused sanktsioonide rakendamise kohta.”

Nagu on sätestatud

Liidu toimimise lepingu artiklis 263, on Euroopa Liidu

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Määruse eelnõu

Määruse eelnõu

Artikkel 1 – punkt 5 b (uus)

Artikkel 1 – punkt 5 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 2532/98

Artikkel 6 a (uus)

| Euroopa Keskpanga eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b. | Lisatakse järgmine artikkel: |

Euroopa Keskpanga eelnõu

Euroopa Keskpanga eelnõu

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.

5b.

Lisatakse järgmine artikkel:

| | „Artikkel 6a |
| --- | --- |

„Artikkel 6a

„Artikkel 6a

| | Rahvusvaheline dialoog |
| --- | --- |

Rahvusvaheline dialoog

Rahvusvaheline dialoog

| | Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 8 kohaselt käivitab EKP regulaarse dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutustega, et saavutada sanktsioonide ja sanktsioonimehhanismide ühtne kohaldamine rahvusvahelisel tasandil.” |
| --- | --- |

Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 8 kohaselt käivitab EKP regulaarse dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutustega, et saavutada sanktsioonide ja sanktsioonimehhanismide ühtne kohaldamine rahvusvahelisel tasandil.”

Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 8 kohaselt käivitab EKP regulaarse dialoogi kolmandate riikide järelevalveasutustega, et saavutada sanktsioonide ja sanktsioonimehhanismide ühtne kohaldamine rahvusvahelisel tasandil.”

---

(*)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

*

(**)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

**

---

Neljapäev, 27. november 2014

| 9.8.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 289/101 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 289/101

---

P8_TA(2014)0067

Delegeeritud aktile vastuväidete mitteesitamine: osamaksude osamaksetena tasumise ajutine süsteem, et katta ühtse kriisilahendusnõukogu algetapi halduskulud

Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrusele osamaksude osamaksetena tasumise ajutise süsteemi kohta, et katta ühtse kriisilahendusnõukogu algetapi halduskulud (C(2014)7164 – 2014/2882(DEA))

(2016/C 289/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrust (C(2014)7164), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrust (C(2014)7164),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2014. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2014. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 4. novembri 2014. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 4. novembri 2014. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (1), eriti määruse (EL) nr 806/2014 artikli 65 lõike 5 punkte a, b ja c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (1), eriti määruse (EL) nr 806/2014 artikli 65 lõike 5 punkte a, b ja c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| A. | arvestades, et määruse (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) artiklis 42 on ette nähtud ühtse kriisilahendusnõukogu (kriisilahendusnõukogu) loomine alates 19. augustist 2014 Euroopa Liidu asutusena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruse (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) artiklis 42 on ette nähtud ühtse kriisilahendusnõukogu (kriisilahendusnõukogu) loomine alates 19. augustist 2014 Euroopa Liidu asutusena;

| B. | arvestades, et ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 98 kohaselt peab kriisilahendusnõukogu saavutama täieliku tegevusvõime 1. jaanuariks 2015; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 98 kohaselt peab kriisilahendusnõukogu saavutama täieliku tegevusvõime 1. jaanuariks 2015;

| C. | arvestades, et kriisilahendusnõukogul peab olema oma eelarve, mis ei ole liidu eelarve osa ja mida rahastatakse pangandussektori osamaksudest, eelkõige peavad kriisilahendusnõukogu halduskuludeks osamaksu tasuma krediidiasutused, emaettevõtjad, investeerimisühingud ja finantseerimisasutused, mis on hõlmatud ühtse kriisilahenduskorra määrusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriisilahendusnõukogul peab olema oma eelarve, mis ei ole liidu eelarve osa ja mida rahastatakse pangandussektori osamaksudest, eelkõige peavad kriisilahendusnõukogu halduskuludeks osamaksu tasuma krediidiasutused, emaettevõtjad, investeerimisühingud ja finantseerimisasutused, mis on hõlmatud ühtse kriisilahenduskorra määrusega;

| D. | arvestades, et ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 65 lõikes 5 antakse komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte osamaksete kohta, et määrata kindlaks osamaksete liik ja arvutamisviis, eriti iga-aastaste osamaksete puhul, mis on vajalikud kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks enne seda, kui ta on saavutanud täieliku tegevusvõime; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 65 lõikes 5 antakse komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte osamaksete kohta, et määrata kindlaks osamaksete liik ja arvutamisviis, eriti iga-aastaste osamaksete puhul, mis on vajalikud kriisilahendusnõukogu halduskulude katmiseks enne seda, kui ta on saavutanud täieliku tegevusvõime;

| E. | arvestades, et komisjon võttis 8. oktoobril 2014 ülalmainitud volituse kohaselt vastu komisjoni delegeeritud määruse osamaksude osamaksetena tasumise ajutise süsteemi kohta, et katta ühtse kriisilahendusnõukogu algetapi halduskulud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon võttis 8. oktoobril 2014 ülalmainitud volituse kohaselt vastu komisjoni delegeeritud määruse osamaksude osamaksetena tasumise ajutise süsteemi kohta, et katta ühtse kriisilahendusnõukogu algetapi halduskulud;

| F. | arvestades, et see delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ettenähtud aja lõpus jõustuda ainult siis, kui parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid või kui enne kõnealuse aja lõppu on nii parlament kui ka nõukogu teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväiteid; arvestades, et kontrolliajaks on ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 93 lõike 6 kohaselt määratud kolm kuud alates teatavakstegemise kuupäevast, s.t kuni 8. jaanuarini 2015, ja seda võib pikendada veel kolme kuu võrra; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et see delegeeritud määrus võib parlamendi- ja nõukogupoolseks kontrolliks ettenähtud aja lõpus jõustuda ainult siis, kui parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid või kui enne kõnealuse aja lõppu on nii parlament kui ka nõukogu teatanud komisjonile, et nad ei esita vastuväiteid; arvestades, et kontrolliajaks on ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 93 lõike 6 kohaselt määratud kolm kuud alates teatavakstegemise kuupäevast, s.t kuni 8. jaanuarini 2015, ja seda võib pikendada veel kolme kuu võrra;

| G. | arvestades, et selleks, et kriisilahendusnõukogu toimiks sujuvalt 1. jaanuariks 2015, peab tema rahastamiskord olema selge nii pea kui võimalik ja igal juhul enne 1. jaanuarit 2015, et võimaldada kriisilahendusnõukogul katta esimesed halduskulud (töötajate palgad, taristu-, haldus- ja tegevuskulud) omavahenditest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selleks, et kriisilahendusnõukogu toimiks sujuvalt 1. jaanuariks 2015, peab tema rahastamiskord olema selge nii pea kui võimalik ja igal juhul enne 1. jaanuarit 2015, et võimaldada kriisilahendusnõukogul katta esimesed halduskulud (töötajate palgad, taristu-, haldus- ja tegevuskulud) omavahenditest;

| H. | arvestades, et ülalnimetatud delegeeritud määrus peaks seepärast jõustuma 2014. aastal enne põhjenduses F osutatud kontrolliaja lõppu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ülalnimetatud delegeeritud määrus peaks seepärast jõustuma 2014. aastal enne põhjenduses F osutatud kontrolliaja lõppu;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

---