# Europos Sąjungos C 299/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 299 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. rugpjūčio 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 299

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. rugpjūčio 18d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2016/C 299/01 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Italijos stabilumo programos | 1 |
| 2016/C 299/02 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Ispanijos stabilumo programos | 7 |
| 2016/C 299/03 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos | 12 |
| 2016/C 299/04 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Lenkijos konvergencijos programos | 15 |
| 2016/C 299/05 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vokietijos stabilumo programos | 19 |
| 2016/C 299/06 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Čekijos konvergencijos programos | 23 |
| 2016/C 299/07 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Kipro nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Kipro stabilumo programos | 27 |
| 2016/C 299/08 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos | 32 |
| 2016/C 299/09 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Belgijos stabilumo programos | 36 |
| 2016/C 299/10 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Nyderlandų stabilumo programos | 41 |
| 2016/C 299/11 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Estijos stabilumo programos | 45 |
| 2016/C 299/12 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vengrijos konvergencijos programos | 49 |
| 2016/C 299/13 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Švedijos konvergencijos programos | 53 |
| 2016/C 299/14 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Austrijos stabilumo programos | 57 |
| 2016/C 299/15 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovakijos stabilumo programos | 61 |
| 2016/C 299/16 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Airijos stabilumo programos | 65 |
| 2016/C 299/17 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Lietuvos stabilumo programos | 69 |
| 2016/C 299/18 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Rumunijos konvergencijos programos | 73 |
| 2016/C 299/19 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Suomijos stabilumo programos | 79 |
| 2016/C 299/20 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Latvijos stabilumo programos | 83 |
| 2016/C 299/21 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Danijos konvergencijos programos | 87 |
| 2016/C 299/22 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovėnijos stabilumo programos | 90 |
| 2016/C 299/23 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Kroatijos konvergencijos programos | 96 |
| 2016/C 299/24 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Liuksemburgo stabilumo programos | 101 |
| 2016/C 299/25 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Maltos stabilumo programos | 105 |
| 2016/C 299/26 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Portugalijos stabilumo programos | 109 |
| 2016/C 299/27 | 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Prancūzijos stabilumo programos | 114 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2016/C 299/01

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Italijos stabilumo programos

1

2016/C 299/02

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Ispanijos stabilumo programos

7

2016/C 299/03

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

12

2016/C 299/04

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Lenkijos konvergencijos programos

15

2016/C 299/05

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vokietijos stabilumo programos

19

2016/C 299/06

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Čekijos konvergencijos programos

23

2016/C 299/07

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Kipro nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Kipro stabilumo programos

27

2016/C 299/08

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos

32

2016/C 299/09

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Belgijos stabilumo programos

36

2016/C 299/10

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Nyderlandų stabilumo programos

41

2016/C 299/11

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Estijos stabilumo programos

45

2016/C 299/12

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vengrijos konvergencijos programos

49

2016/C 299/13

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Švedijos konvergencijos programos

53

2016/C 299/14

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Austrijos stabilumo programos

57

2016/C 299/15

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovakijos stabilumo programos

61

2016/C 299/16

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Airijos stabilumo programos

65

2016/C 299/17

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Lietuvos stabilumo programos

69

2016/C 299/18

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Rumunijos konvergencijos programos

73

2016/C 299/19

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Suomijos stabilumo programos

79

2016/C 299/20

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Latvijos stabilumo programos

83

2016/C 299/21

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Danijos konvergencijos programos

87

2016/C 299/22

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovėnijos stabilumo programos

90

2016/C 299/23

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Kroatijos konvergencijos programos

96

2016/C 299/24

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Liuksemburgo stabilumo programos

101

2016/C 299/25

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Maltos stabilumo programos

105

2016/C 299/26

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Portugalijos stabilumo programos

109

2016/C 299/27

2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Prancūzijos stabilumo programos

114

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Italijos stabilumo programos

(2016/C 299/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Italija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Italija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Italijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Italijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma lėtas našumo augimas trukdo konkurencingumui atsigauti, o sumažinti didelį valstybės skolos santykį tampa sunkiau. Itin svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Italijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Italijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Italijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma lėtas našumo augimas trukdo konkurencingumui atsigauti, o sumažinti didelį valstybės skolos santykį tampa sunkiau. Itin svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Italijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

| (3) | 2016 m. balandžio 28 d. Italija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 28 d. Italija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | Italijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis, pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2013–2015 m. laikotarpiu ir skolos taisyklė nuo 2016 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pasieks aukščiausią tašką – 132,7 %, o tada palaipsniui mažės ir 2019 m. sudarys 123,8 %. Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad skolos santykis su BVP 2016 m. stabilizuosis ir tik nuo 2017 m. pradės iš lėto mažėti. Italijos valdžios institucijų pateiktos plataus užmojo privatizavimo programos įgyvendinimas dėl numatomo šios programos indėlio mažinant skolą yra vienas svarbiausių Italijos uždavinių. Nors 2015 m. privatizacija vykdyta laikantis plano, užsibrėžtas tikslas 2016–2018 m. laikotarpiu per metus gauti 0,5 % privatizavimo pajamų, o 2019 m. – 0,3 % privatizavimo pajamų, atrodo labai ambicingas, taip pat atsižvelgiant į tai, kad kai kurie privatizavimo projektai vėlavo. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas; |
| --- | --- |

(5)

Italijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis, pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė 2013–2015 m. laikotarpiu ir skolos taisyklė nuo 2016 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. pasieks aukščiausią tašką – 132,7 %, o tada palaipsniui mažės ir 2019 m. sudarys 123,8 %. Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad skolos santykis su BVP 2016 m. stabilizuosis ir tik nuo 2017 m. pradės iš lėto mažėti. Italijos valdžios institucijų pateiktos plataus užmojo privatizavimo programos įgyvendinimas dėl numatomo šios programos indėlio mažinant skolą yra vienas svarbiausių Italijos uždavinių. Nors 2015 m. privatizacija vykdyta laikantis plano, užsibrėžtas tikslas 2016–2018 m. laikotarpiu per metus gauti 0,5 % privatizavimo pajamų, o 2019 m. – 0,3 % privatizavimo pajamų, atrodo labai ambicingas, taip pat atsižvelgiant į tai, kad kai kurie privatizavimo projektai vėlavo. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas;

| (6) | 2016 m. gegužės 18 d. Komisija paskelbė ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, nes Italija nepadarė pakankamos pažangos, kad 2015 m. laikytųsi skolos taisyklės. Išanalizavus visus svarbius veiksnius padaryta išvada, kad skolos kriterijus turėtų būti laikomas įvykdytu. Komisija savo vertinimą peržiūrės naujoje ataskaitoje pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį, remdamasi Komisijos 2016 m. rudens prognoze, kai turės daugiau informacijos apie tai, kaip 2017 m. vėl laikomasi koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo; |
| --- | --- |

(6)

2016 m. gegužės 18 d. Komisija paskelbė ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, nes Italija nepadarė pakankamos pažangos, kad 2015 m. laikytųsi skolos taisyklės. Išanalizavus visus svarbius veiksnius padaryta išvada, kad skolos kriterijus turėtų būti laikomas įvykdytu. Komisija savo vertinimą peržiūrės naujoje ataskaitoje pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį, remdamasi Komisijos 2016 m. rudens prognoze, kai turės daugiau informacijos apie tai, kaip 2017 m. vėl laikomasi koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

| (7) | 2015 m. pavasarį Italijai buvo leista 2016 m. 0,4 procentinio punkto BVP laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į planuojamas esmines struktūrines reformas, kuriomis bus padarytas teigiamas poveikis ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. 2016 m. biudžeto plano projekte Italija paprašė 2016 m. leisti dar 0,1 procentinio punkto BVP nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į kitas struktūrines reformas, kuriomis bus padarytas teigiamas poveikis ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. Esminiai visų šių reformų duomenys pateikti 2016 m. Italijos nacionalinėje reformų programoje, kuria iš esmės patvirtinama reformų darbotvarkė. Programoje pasiūlytos šios reformuotinos sritys, darančios poveikį viešųjų finansų tvarumui: i) viešasis administravimas ir racionalizavimas; ii) produktų ir paslaugų rinkos; iii) darbo rinka; iv) civilinė teisena; v) švietimas; vi) mokesčių perkėlimas; vii) priemonės susikaupusioms neveiksnioms paskoloms mažinti ir nemokumo procedūroms pertvarkyti; viii) išlaidų peržiūra kaip finansavimo priemonė. Valdžios institucijų skaičiavimais, visų šių reformų poveikis realiajam BVP iki 2020 m. pasieks 2,2 procentinio punkto, ir šis rezultatas vertintinas kaip tikėtinas. Visiškai ir laiku įgyvendinus šias reformas, būtų padarytas teigiamas poveikis viešųjų finansų tvarumui. Šiuo metu Italiją galima laikyti atitinkančia reikalavimus, kad jai būtų leista 2016 m. laikinai nukrypti nuo koregavimo plano visais prašomais 0,5 procentinio punkto BVP, su sąlyga, kad šalis tinkamai įgyvendins sutartas reformas, kurių pažanga bus stebima įgyvendinant Europos semestrą, ir laikysis 10 konstatuojamojoje dalyje nurodytų sąlygų; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. pavasarį Italijai buvo leista 2016 m. 0,4 procentinio punkto BVP laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į planuojamas esmines struktūrines reformas, kuriomis bus padarytas teigiamas poveikis ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. 2016 m. biudžeto plano projekte Italija paprašė 2016 m. leisti dar 0,1 procentinio punkto BVP nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į kitas struktūrines reformas, kuriomis bus padarytas teigiamas poveikis ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. Esminiai visų šių reformų duomenys pateikti 2016 m. Italijos nacionalinėje reformų programoje, kuria iš esmės patvirtinama reformų darbotvarkė. Programoje pasiūlytos šios reformuotinos sritys, darančios poveikį viešųjų finansų tvarumui: i) viešasis administravimas ir racionalizavimas; ii) produktų ir paslaugų rinkos; iii) darbo rinka; iv) civilinė teisena; v) švietimas; vi) mokesčių perkėlimas; vii) priemonės susikaupusioms neveiksnioms paskoloms mažinti ir nemokumo procedūroms pertvarkyti; viii) išlaidų peržiūra kaip finansavimo priemonė. Valdžios institucijų skaičiavimais, visų šių reformų poveikis realiajam BVP iki 2020 m. pasieks 2,2 procentinio punkto, ir šis rezultatas vertintinas kaip tikėtinas. Visiškai ir laiku įgyvendinus šias reformas, būtų padarytas teigiamas poveikis viešųjų finansų tvarumui. Šiuo metu Italiją galima laikyti atitinkančia reikalavimus, kad jai būtų leista 2016 m. laikinai nukrypti nuo koregavimo plano visais prašomais 0,5 procentinio punkto BVP, su sąlyga, kad šalis tinkamai įgyvendins sutartas reformas, kurių pažanga bus stebima įgyvendinant Europos semestrą, ir laikysis 10 konstatuojamojoje dalyje nurodytų sąlygų;

| (8) | 2016 m. biudžeto plano projekte Italija paprašė 2016 m. leisti dar 0,3 procentinio punkto BVP nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į nacionalinių investicijų išlaidas, skirtas bendrai su ES finansuojamiems projektams. Panašu, kad 2016 m. stabilumo programoje pateikta informacija, patvirtina, kad Italijos nukrypimu nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m. yra veiksmingai naudojamasi investicijoms didinti. Tačiau vis dar tebėra abejonių, ar 2016 m. bus įmanoma pasiekti visą numatytą bendrai finansuojamų investicijų sumą. Šiuo metu Italiją galima laikyti atitinkančia reikalavimus, kad jai būtų leista 2016 m. laikinai nukrypti 0,25 procentinio punkto BVP, su sąlyga, kad šalis tinkamai įgyvendins pagal planą numatytas investicijas ir laikysis 10 konstatuojamojoje dalyje nurodytų sąlygų. Komisija atliks ex post vertinimą, kad patikrintų faktinę nacionalinių išlaidų, skirtų bendrai finansuojamiems investiciniams projektams, sumą ir faktinę susijusio nuokrypio, kuris Italijai gali būti leidžiamas pagal vadinamąją investicijų išlygą, sumą; |
| --- | --- |

(8)

2016 m. biudžeto plano projekte Italija paprašė 2016 m. leisti dar 0,3 procentinio punkto BVP nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į nacionalinių investicijų išlaidas, skirtas bendrai su ES finansuojamiems projektams. Panašu, kad 2016 m. stabilumo programoje pateikta informacija, patvirtina, kad Italijos nukrypimu nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m. yra veiksmingai naudojamasi investicijoms didinti. Tačiau vis dar tebėra abejonių, ar 2016 m. bus įmanoma pasiekti visą numatytą bendrai finansuojamų investicijų sumą. Šiuo metu Italiją galima laikyti atitinkančia reikalavimus, kad jai būtų leista 2016 m. laikinai nukrypti 0,25 procentinio punkto BVP, su sąlyga, kad šalis tinkamai įgyvendins pagal planą numatytas investicijas ir laikysis 10 konstatuojamojoje dalyje nurodytų sąlygų. Komisija atliks ex post vertinimą, kad patikrintų faktinę nacionalinių išlaidų, skirtų bendrai finansuojamiems investiciniams projektams, sumą ir faktinę susijusio nuokrypio, kuris Italijai gali būti leidžiamas pagal vadinamąją investicijų išlygą, sumą;

| (9) | 2016 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio pabėgėlių srauto ir išskirtinių saugumo priemonių poveikis biudžetui yra didelis ir kad tai turėtų būti laikoma neįprastu įvykiu, kurio Vyriausybė negali kontroliuoti, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje ir 6 straipsnio 3 dalyje. Komisijos vertinimu, papildomas poveikis atitinka stabilumo programoje pateiktus įverčius ir siekia 0,03 % BVP 2015 m. ir 0,04 % BVP 2016 m., kiek tai susiję su pabėgėlių reikalams skirtomis išlaidomis, ir 0,06 % BVP 2016 m., kiek tai susiję su saugumo priemonėmis. Todėl Italija paprašė leisti laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas, kaip ir terorizmo grėsmės mastas, yra išskirtiniai atvejai, jų poveikis Italijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į papildomas su pabėgėliais susijusias išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Italijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis; |
| --- | --- |

(9)

2016 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio pabėgėlių srauto ir išskirtinių saugumo priemonių poveikis biudžetui yra didelis ir kad tai turėtų būti laikoma neįprastu įvykiu, kurio Vyriausybė negali kontroliuoti, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje ir 6 straipsnio 3 dalyje. Komisijos vertinimu, papildomas poveikis atitinka stabilumo programoje pateiktus įverčius ir siekia 0,03 % BVP 2015 m. ir 0,04 % BVP 2016 m., kiek tai susiję su pabėgėlių reikalams skirtomis išlaidomis, ir 0,06 % BVP 2016 m., kiek tai susiję su saugumo priemonėmis. Todėl Italija paprašė leisti laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas, kaip ir terorizmo grėsmės mastas, yra išskirtiniai atvejai, jų poveikis Italijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į papildomas su pabėgėliais susijusias išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Italijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

| (10) | pateiktoje nuomonėje dėl Italijos 2016 m. biudžeto plano projekto Komisija nurodė, kad atlikdama bendrą galimo nuokrypio nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, vertinimą ji atsižvelgs į galimybę Italijai taikyti lankstumo priemones pagal Stabilumo ir augimo paktą, daugiausia dėmesio skirdama tam, ar nukrypimu nuo koregavimo plano bus veiksmingai pasinaudota investicijų didinimo tikslais, ar yra patikimų planų vėl laikytis koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo ir ar padaryta pažanga įgyvendinant struktūrinių reformų darbotvarkę atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Komisijos vertinimu, atsižvelgus į padarytą struktūrinių reformų darbotvarkės pažangą, planuojamas investicijas ir Vyriausybės įsipareigojimą užtikrinti koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo laikymąsi 2017 m., kurį Komisija iš naujo vertins rudenį, Italijai 2016 m. galima taikyti papildomą 0,35 procentinio punkto BVP dydžio nuokrypį; |
| --- | --- |

(10)

pateiktoje nuomonėje dėl Italijos 2016 m. biudžeto plano projekto Komisija nurodė, kad atlikdama bendrą galimo nuokrypio nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, vertinimą ji atsižvelgs į galimybę Italijai taikyti lankstumo priemones pagal Stabilumo ir augimo paktą, daugiausia dėmesio skirdama tam, ar nukrypimu nuo koregavimo plano bus veiksmingai pasinaudota investicijų didinimo tikslais, ar yra patikimų planų vėl laikytis koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo ir ar padaryta pažanga įgyvendinant struktūrinių reformų darbotvarkę atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas. Komisijos vertinimu, atsižvelgus į padarytą struktūrinių reformų darbotvarkės pažangą, planuojamas investicijas ir Vyriausybės įsipareigojimą užtikrinti koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo laikymąsi 2017 m., kurį Komisija iš naujo vertins rudenį, Italijai 2016 m. galima taikyti papildomą 0,35 procentinio punkto BVP dydžio nuokrypį;

| (11) | remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, atsižvelgus į leistiną nuokrypį dėl investicijų ir struktūrinių reformų įgyvendinimo, galima daryti išvadą, kad dėl 2016 m. numatomo -0,7 % BVP struktūrinio pablogėjimo Italijai kyla rizika nukrypti nuo įsipareigojimų pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį. Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, pagal Komisijos prognozę 2017 m. struktūrinių priemonių poveikio nebus, todėl galėtų kilti rizika smarkiai nukrypti nuo reikalaujamo 0,6 % BVP struktūrinio koregavimo. Prognozuojama, kad 2016 m. ir 2017 m. Italija nesilaikys pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės; |
| --- | --- |

(11)

remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, atsižvelgus į leistiną nuokrypį dėl investicijų ir struktūrinių reformų įgyvendinimo, galima daryti išvadą, kad dėl 2016 m. numatomo -0,7 % BVP struktūrinio pablogėjimo Italijai kyla rizika nukrypti nuo įsipareigojimų pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį. Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, pagal Komisijos prognozę 2017 m. struktūrinių priemonių poveikio nebus, todėl galėtų kilti rizika smarkiai nukrypti nuo reikalaujamo 0,6 % BVP struktūrinio koregavimo. Prognozuojama, kad 2016 m. ir 2017 m. Italija nesilaikys pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės;

| (12) | apskritai, remdamasi 2016 m. stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad kyla rizika, kad Italija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Remdamasi 2016 m. rudens prognoze, kai turės daugiau informacijos apie tai, kaip Italija 2017 m. vėl pradėjo laikytis koregavimo plano siekdama vidutinio laikotarpio tikslo, įskaitant 2017 m. biudžeto plano projektą, Komisija iš naujo įvertins, kaip Italija laikosi reikalaujamo koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo; |
| --- | --- |

(12)

apskritai, remdamasi 2016 m. stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad kyla rizika, kad Italija neatitiks Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Remdamasi 2016 m. rudens prognoze, kai turės daugiau informacijos apie tai, kaip Italija 2017 m. vėl pradėjo laikytis koregavimo plano siekdama vidutinio laikotarpio tikslo, įskaitant 2017 m. biudžeto plano projektą, Komisija iš naujo įvertins, kaip Italija laikosi reikalaujamo koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

| (13) | nors yra iniciatyvų reformuoti fiskalinę sistemą, iki šiol nedaug nuveikta siekiant užtikrinti išlaidų peržiūros indėlį į fiskalinį konsolidavimą. Visų pirma išlaidų peržiūros tikslai buvo dar labiau sumažinti, o tai, kad išlaidų peržiūros nėra visapusiškai įtrauktos į biudžeto procedūrą, kenkia bendram šios procedūros veiksmingumui. Tikimasi, kad užbaigus visapusišką biudžeto procedūros reformą, kuri rengiama nuo 2009 m., šis trūkumas bus panaikintas, o biudžeto procedūra – papildyta labiau į rezultatus orientuotu metodu. Siekiant padidinti valstybės skolos tvarumą, taip pat labai svarbu paspartinti privatizavimo plano įgyvendinimą. Italijos mokesčių sistema trukdo efektyviam ekonomikos rezultatyvumui ir vis dar susiduria su keliais sunkumais. Jie yra susiję su labai prastu mokestinių prievolių vykdymu ir vėluojančia mokesčių išlaidų reforma, ypač su sumažintais pridėtinės vertės mokesčio tarifais, ir sena kadastrinių verčių sistema. Visi šie aspektai buvo įtraukti į teisės aktą, kuriuo nustatoma mokesčių sistemos reforma, tačiau jie neįgyvendinti arba įgyvendinti tik iš dalies. Be to, naujausi pokyčiai, tokie, kaip nekilnojamojo turto mokesčio netaikymas pirmam būstui, atrodo nesuderinami su tikslu išplėsti mokesčio bazę ir perkelti mokesčių naštą nuo gamybos veiksnių nekilnojamajam turtui ir vartojimui; |
| --- | --- |

(13)

nors yra iniciatyvų reformuoti fiskalinę sistemą, iki šiol nedaug nuveikta siekiant užtikrinti išlaidų peržiūros indėlį į fiskalinį konsolidavimą. Visų pirma išlaidų peržiūros tikslai buvo dar labiau sumažinti, o tai, kad išlaidų peržiūros nėra visapusiškai įtrauktos į biudžeto procedūrą, kenkia bendram šios procedūros veiksmingumui. Tikimasi, kad užbaigus visapusišką biudžeto procedūros reformą, kuri rengiama nuo 2009 m., šis trūkumas bus panaikintas, o biudžeto procedūra – papildyta labiau į rezultatus orientuotu metodu. Siekiant padidinti valstybės skolos tvarumą, taip pat labai svarbu paspartinti privatizavimo plano įgyvendinimą. Italijos mokesčių sistema trukdo efektyviam ekonomikos rezultatyvumui ir vis dar susiduria su keliais sunkumais. Jie yra susiję su labai prastu mokestinių prievolių vykdymu ir vėluojančia mokesčių išlaidų reforma, ypač su sumažintais pridėtinės vertės mokesčio tarifais, ir sena kadastrinių verčių sistema. Visi šie aspektai buvo įtraukti į teisės aktą, kuriuo nustatoma mokesčių sistemos reforma, tačiau jie neįgyvendinti arba įgyvendinti tik iš dalies. Be to, naujausi pokyčiai, tokie, kaip nekilnojamojo turto mokesčio netaikymas pirmam būstui, atrodo nesuderinami su tikslu išplėsti mokesčio bazę ir perkelti mokesčių naštą nuo gamybos veiksnių nekilnojamajam turtui ir vartojimui;

| (14) | viešojo administravimo reforma – svarbus žingsnis, kuris, priėmus ir įgyvendinus reikalingus įstatyminius potvarkius, leistų Italijai pasinaudoti laukiama nauda, t. y. turėti efektyvesnį ir kokybiškesnį viešąjį sektorių. 2016 m. sausio mėn. Vyriausybės pasiūlyti įstatyminiai potvarkiai dėl valstybės įmonių ir vietos viešųjų paslaugų, taip pat būsimas potvarkis dėl užimtumo viešajame sektoriuje, yra itin svarbūs norint pašalinti esmines trūkumų priežastis. Nors neseniai imtasi priemonių, kuriomis siekiama aktyviau kovoti su korupcija, įskaitant baudų didinimą ir konkrečiai korupcinei nusikalstamai veikai taikomų senaties terminų pailginimą, seniai rekomenduota sisteminė senaties įstatymo peržiūra vis dar nevykdoma. Sukčiavimas apskaitos srityje taip pat yra svarbi problema. Teisingumo sistemoje išlieka šios pagrindinės problemos: ilgai trunkantys teismo procesai ir didelis neišnagrinėtų civilinių ir komercinių bylų skaičius. Atidi priemonių, kurių imtasi pastaraisiais metais siekiant spręsti šias problemas, poveikio stebėsena padės įvertinti, ar reikia imtis papildomų veiksmų; |
| --- | --- |

(14)

viešojo administravimo reforma – svarbus žingsnis, kuris, priėmus ir įgyvendinus reikalingus įstatyminius potvarkius, leistų Italijai pasinaudoti laukiama nauda, t. y. turėti efektyvesnį ir kokybiškesnį viešąjį sektorių. 2016 m. sausio mėn. Vyriausybės pasiūlyti įstatyminiai potvarkiai dėl valstybės įmonių ir vietos viešųjų paslaugų, taip pat būsimas potvarkis dėl užimtumo viešajame sektoriuje, yra itin svarbūs norint pašalinti esmines trūkumų priežastis. Nors neseniai imtasi priemonių, kuriomis siekiama aktyviau kovoti su korupcija, įskaitant baudų didinimą ir konkrečiai korupcinei nusikalstamai veikai taikomų senaties terminų pailginimą, seniai rekomenduota sisteminė senaties įstatymo peržiūra vis dar nevykdoma. Sukčiavimas apskaitos srityje taip pat yra svarbi problema. Teisingumo sistemoje išlieka šios pagrindinės problemos: ilgai trunkantys teismo procesai ir didelis neišnagrinėtų civilinių ir komercinių bylų skaičius. Atidi priemonių, kurių imtasi pastaraisiais metais siekiant spręsti šias problemas, poveikio stebėsena padės įvertinti, ar reikia imtis papildomų veiksmų;

| (15) | padaryta tam tikra pažanga gerinant turto kokybę bankų sektoriuje. Nors pastaraisiais mėnesiais naujų neveiksnių paskolų srautas sumažėjo, jų sukauptas kiekis tebėra labai didelis, todėl toliau daromas spaudimas pelningumui ir bankų ištekliams. Be to, Italijos nemokumo sistema ir skolos išieškojimo sistemos nepakankamai palankios greitam sumažėjusios vertės paskolų tvarkymui. Nuo 2015 m. vidurio buvo priimti keli įstatymai, kuriais siekta supaprastinti ir paspartinti nemokumo ir teisės naudotis turtu atėmimo procedūras, ir pasiūlytas teisės akto, kuriuo nustatoma bankroto sistemos esminė reforma, projektas. Tačiau šių reformų poveikį procedūrų trukmei ir atgaunamai vertei dar reikia įvertinti. Nuo 2015 m. pradžios Italija priėmė keletą priemonių, skirtų bankų, ypač didesnių kooperatinių bankų, akcininkų įsteigtų bankų ir nedidelių savitarpio bankų, valdymo trūkumams šalinti. Visiškai įgyvendinus šias reformas sektorius taptų atsparesnis ir būtų užtikrintas efektyvesnis kreditų realiajai ekonomikai teikimas. Mažas išlaidų veiksmingumas bankų sektoriuje varžo pelningumą ir vidaus kapitalo formavimą, o nedidelis augimas ir mažos palūkanos kelia papildomų problemų. Nauja ES bankų pertvarkymo sistema (5) pakeitė bankų išleistų obligacijų, kurių daug turi Italijos neprofesionalieji klientai, rizikos profilį ir akcentuoja visuomenės finansinio raštingumo svarbą; |
| --- | --- |

(15)

padaryta tam tikra pažanga gerinant turto kokybę bankų sektoriuje. Nors pastaraisiais mėnesiais naujų neveiksnių paskolų srautas sumažėjo, jų sukauptas kiekis tebėra labai didelis, todėl toliau daromas spaudimas pelningumui ir bankų ištekliams. Be to, Italijos nemokumo sistema ir skolos išieškojimo sistemos nepakankamai palankios greitam sumažėjusios vertės paskolų tvarkymui. Nuo 2015 m. vidurio buvo priimti keli įstatymai, kuriais siekta supaprastinti ir paspartinti nemokumo ir teisės naudotis turtu atėmimo procedūras, ir pasiūlytas teisės akto, kuriuo nustatoma bankroto sistemos esminė reforma, projektas. Tačiau šių reformų poveikį procedūrų trukmei ir atgaunamai vertei dar reikia įvertinti. Nuo 2015 m. pradžios Italija priėmė keletą priemonių, skirtų bankų, ypač didesnių kooperatinių bankų, akcininkų įsteigtų bankų ir nedidelių savitarpio bankų, valdymo trūkumams šalinti. Visiškai įgyvendinus šias reformas sektorius taptų atsparesnis ir būtų užtikrintas efektyvesnis kreditų realiajai ekonomikai teikimas. Mažas išlaidų veiksmingumas bankų sektoriuje varžo pelningumą ir vidaus kapitalo formavimą, o nedidelis augimas ir mažos palūkanos kelia papildomų problemų. Nauja ES bankų pertvarkymo sistema (5) pakeitė bankų išleistų obligacijų, kurių daug turi Italijos neprofesionalieji klientai, rizikos profilį ir akcentuoja visuomenės finansinio raštingumo svarbą;

| (16) | 2015 m. Italija, vykdydama vadinamąją darbo vietų įstatymo reformą, iš esmės pertvarkė savo darbo rinkos taisykles ir institucijas. Norint paskatinti darbo rinkos nuošalyje esančių asmenų, ypač ilgalaikių bedarbių ir jaunimo, aktyvumą, itin svarbu įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politikos reformą. Šiuo metu esama keletas administracinių, politinių ir su ištekliais susijusių problemų. Visų pirma, norint jas išspręsti, reikia stiprinti valstybines užimtumo tarnybas ir atidžiai stebėti, kaip jos teikia paslaugas. Reformuota pameistrysčių sistema, kad būtų įtraukti iš darbo atleisti suaugusieji ir išplėtos galimybės jauniems žmonėms, tačiau ji tebėra įgyvendinama. Italijoje nepakankamai išvystytos antro lygmens derybos, o tai trukdo įmonės lygmeniu priimti novatoriškus sprendimus, kuriais galėtų būti padidintas našumas ir pasiekta, kad darbo užmokestis labiau reaguotų į darbo rinkos sąlygas. Pasikonsultavus su socialiniais partneriais ir vadovaujantis nacionaline praktika, reikia imtis veiksmų šioje srityje. Socialiniai partneriai dar nepasiekė sutarimo dėl kolektyvinių derybų reformos. Remiantis nacionaline reformų programa, reformos tikimasi sulaukti iki 2016 m. pabaigos. Moterų dalyvavimo darbo rinkoje rodiklis yra vienas žemiausių ES. Daugiausia moterų užima netipines ir mažų garantijų darbo vietas, jos sudaro nestandartinių darbuotojų daugumą ir joms kyla ypač didelis pavojus patirti neoficialios ekonomikos poveikį. Mokesčių ir išmokų sistema neskatina antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų dirbti, o Darbo vietų įstatymas šios problemos veiksmingai nesprendžia. Ribotos galimybės gauti nebrangių priežiūros paslaugų taip pat trukdo vaikų arba vyresnio amžiaus giminaičių turinčioms moterims dalyvauti darbo rinkoje. Skurdo lygis yra didelis – daugiau nei ketvirtadaliui italų gresia skurdas arba socialinė atskirtis, o teikiama socialinė parama išlieka nedidelė ir fragmentiška. Nacionalinės kovos su skurdu strategijos priėmimas ir įgyvendinimas ir socialinių išlaidų racionalizavimas galėtų būti pirmieji žingsniai, siekiant nacionaliniu lygmeniu remiantis aktyvios įtraukties principu palaipsniui įgyvendinti tinkamą socialinės paramos sistemą iš esmės biudžetui neutraliu būdu. Padaryta reikšminga pažanga vykdant švietimo reformą. 2015 m. liepos mėn. buvo priimta mokyklų reforma, o įgyvendinimo teisės aktai turi būti priimti iki 2017 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

(16)

2015 m. Italija, vykdydama vadinamąją darbo vietų įstatymo reformą, iš esmės pertvarkė savo darbo rinkos taisykles ir institucijas. Norint paskatinti darbo rinkos nuošalyje esančių asmenų, ypač ilgalaikių bedarbių ir jaunimo, aktyvumą, itin svarbu įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politikos reformą. Šiuo metu esama keletas administracinių, politinių ir su ištekliais susijusių problemų. Visų pirma, norint jas išspręsti, reikia stiprinti valstybines užimtumo tarnybas ir atidžiai stebėti, kaip jos teikia paslaugas. Reformuota pameistrysčių sistema, kad būtų įtraukti iš darbo atleisti suaugusieji ir išplėtos galimybės jauniems žmonėms, tačiau ji tebėra įgyvendinama. Italijoje nepakankamai išvystytos antro lygmens derybos, o tai trukdo įmonės lygmeniu priimti novatoriškus sprendimus, kuriais galėtų būti padidintas našumas ir pasiekta, kad darbo užmokestis labiau reaguotų į darbo rinkos sąlygas. Pasikonsultavus su socialiniais partneriais ir vadovaujantis nacionaline praktika, reikia imtis veiksmų šioje srityje. Socialiniai partneriai dar nepasiekė sutarimo dėl kolektyvinių derybų reformos. Remiantis nacionaline reformų programa, reformos tikimasi sulaukti iki 2016 m. pabaigos. Moterų dalyvavimo darbo rinkoje rodiklis yra vienas žemiausių ES. Daugiausia moterų užima netipines ir mažų garantijų darbo vietas, jos sudaro nestandartinių darbuotojų daugumą ir joms kyla ypač didelis pavojus patirti neoficialios ekonomikos poveikį. Mokesčių ir išmokų sistema neskatina antrųjų šeimoje uždirbančių asmenų dirbti, o Darbo vietų įstatymas šios problemos veiksmingai nesprendžia. Ribotos galimybės gauti nebrangių priežiūros paslaugų taip pat trukdo vaikų arba vyresnio amžiaus giminaičių turinčioms moterims dalyvauti darbo rinkoje. Skurdo lygis yra didelis – daugiau nei ketvirtadaliui italų gresia skurdas arba socialinė atskirtis, o teikiama socialinė parama išlieka nedidelė ir fragmentiška. Nacionalinės kovos su skurdu strategijos priėmimas ir įgyvendinimas ir socialinių išlaidų racionalizavimas galėtų būti pirmieji žingsniai, siekiant nacionaliniu lygmeniu remiantis aktyvios įtraukties principu palaipsniui įgyvendinti tinkamą socialinės paramos sistemą iš esmės biudžetui neutraliu būdu. Padaryta reikšminga pažanga vykdant švietimo reformą. 2015 m. liepos mėn. buvo priimta mokyklų reforma, o įgyvendinimo teisės aktai turi būti priimti iki 2017 m. sausio mėn.;

| (17) | padaryta nedidelė pažanga skatinant konkurenciją paslaugų sektoriuje. 2015 m. metinis konkurencijos įstatymas tebėra svarstomas Parlamente. Kelių nuostatų, pavyzdžiui, susijusių su teisės srities profesijomis, poveikis buvo susilpnintas vykstant parlamentiniam procesui. Kai kurios sritys tebėra pernelyg saugomos arba reguliuojamos, visų pirma reglamentuojamosios profesijos, sveikatos priežiūros sektorius, vietos viešasis transportas ir taksi, uostai ir oro uostai. Mažmeninės prekybos sektoriui trukdo keletas trūkumų, kuriuos lemia rinkos reguliavimo griežtumas. Viešas teisių vykdyti ekonominę veiklą suteikimo viešoje erdvėje procesas neskatina konkurencijos, visų pirma dėl to, kad leidimai išduodami netaikant konkurencingų ir skaidrių procedūrų. Rinkos atvėrimo priemones turi paremti verslui palanki aplinka. Padaryta tam tikra pažanga vykdant paprastinimą pagal 2015–2017 m. paprastinimo darbotvarkę, o tai leidžia centrinei ir regioninei valdžiai lengviau ir racionaliau bendradarbiauti. Tačiau Italijos verslo aplinka vis dar nepakankamai palanki augimui ir investavimui ir kenčia nuo fragmentiškos ir susiskaidžiusios skirtingų valdžios lygmenų priimamų įstatymų ir taisyklių sistemos. Ekonominės veiklos vykdytojus tebeslegia administracinė ir reglamentavimo našta. Privalumus, susijusius su bendrovės įsteigimu arba nemokumo problemų sprendimu, atsveria trūkumai, susiję su statybos leidimų išdavimu, sutarčių vykdymo užtikrinimu, mokesčių mokėjimu arba paskolos gavimu. Įgyvendinus 2016 m. pradžioje priimtą nacionalinę viešųjų pirkimų strategiją, taip pat būtų lengviau pašalinti kai kuriuos plačiai paplitusius sisteminius trūkumus; |
| --- | --- |

(17)

padaryta nedidelė pažanga skatinant konkurenciją paslaugų sektoriuje. 2015 m. metinis konkurencijos įstatymas tebėra svarstomas Parlamente. Kelių nuostatų, pavyzdžiui, susijusių su teisės srities profesijomis, poveikis buvo susilpnintas vykstant parlamentiniam procesui. Kai kurios sritys tebėra pernelyg saugomos arba reguliuojamos, visų pirma reglamentuojamosios profesijos, sveikatos priežiūros sektorius, vietos viešasis transportas ir taksi, uostai ir oro uostai. Mažmeninės prekybos sektoriui trukdo keletas trūkumų, kuriuos lemia rinkos reguliavimo griežtumas. Viešas teisių vykdyti ekonominę veiklą suteikimo viešoje erdvėje procesas neskatina konkurencijos, visų pirma dėl to, kad leidimai išduodami netaikant konkurencingų ir skaidrių procedūrų. Rinkos atvėrimo priemones turi paremti verslui palanki aplinka. Padaryta tam tikra pažanga vykdant paprastinimą pagal 2015–2017 m. paprastinimo darbotvarkę, o tai leidžia centrinei ir regioninei valdžiai lengviau ir racionaliau bendradarbiauti. Tačiau Italijos verslo aplinka vis dar nepakankamai palanki augimui ir investavimui ir kenčia nuo fragmentiškos ir susiskaidžiusios skirtingų valdžios lygmenų priimamų įstatymų ir taisyklių sistemos. Ekonominės veiklos vykdytojus tebeslegia administracinė ir reglamentavimo našta. Privalumus, susijusius su bendrovės įsteigimu arba nemokumo problemų sprendimu, atsveria trūkumai, susiję su statybos leidimų išdavimu, sutarčių vykdymo užtikrinimu, mokesčių mokėjimu arba paskolos gavimu. Įgyvendinus 2016 m. pradžioje priimtą nacionalinę viešųjų pirkimų strategiją, taip pat būtų lengviau pašalinti kai kuriuos plačiai paplitusius sisteminius trūkumus;

| (18) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Italija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija atsižvelgė ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, atsižvelgiant į tai, kad ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Italija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija atsižvelgė ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, atsižvelgiant į tai, kad ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (19) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę (6) visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (20) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Italijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2016 m. laikinai nukrypti nuo reikalaujamo 0,5 % BVP koregavimo, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, neviršijant 0,75 % BVP sumos, leistinos dėl investicijų ir struktūrinių reformų įgyvendinimo, su sąlyga, kad 2017 m. koregavimo plano bus vėl pradėta laikytis siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2017 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2016 m. užbaigti biudžeto procedūros reformą ir užtikrinti, kad išlaidų peržiūra būtų neatsiejama jos dalis. Užtikrinti, kad laiku būtų įgyvendinta privatizavimo programa, o nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad valdžios sektoriaus skolos santykis pradėtų mažėti. Mokesčių naštą nuo gamybos veiksnių perkelti vartojimui ir nekilnojamajam turtui. Sumažinti mokesčių išlaidų įvairovę ir apimtį ir iki 2017 m. vidurio užbaigti kadastro sistemos reformą. Imtis priemonių siekiant pagerinti mokestinių prievolių vykdymą, be kita ko, naudojant elektronines sąskaitas faktūras ir elektroninius mokėjimus. |
| --- | --- |

1.

2016 m. laikinai nukrypti nuo reikalaujamo 0,5 % BVP koregavimo, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, neviršijant 0,75 % BVP sumos, leistinos dėl investicijų ir struktūrinių reformų įgyvendinimo, su sąlyga, kad 2017 m. koregavimo plano bus vėl pradėta laikytis siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2017 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2016 m. užbaigti biudžeto procedūros reformą ir užtikrinti, kad išlaidų peržiūra būtų neatsiejama jos dalis. Užtikrinti, kad laiku būtų įgyvendinta privatizavimo programa, o nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad valdžios sektoriaus skolos santykis pradėtų mažėti. Mokesčių naštą nuo gamybos veiksnių perkelti vartojimui ir nekilnojamajam turtui. Sumažinti mokesčių išlaidų įvairovę ir apimtį ir iki 2017 m. vidurio užbaigti kadastro sistemos reformą. Imtis priemonių siekiant pagerinti mokestinių prievolių vykdymą, be kita ko, naudojant elektronines sąskaitas faktūras ir elektroninius mokėjimus.

| 2. | Įgyvendinti viešojo administravimo reformą priimant ir įgyvendinant visus reikalingus įstatyminius potvarkius, ypač tuos, kuriais reformuojamos valstybinės įmonės, vietos viešosios paslaugos ir žmogiškųjų išteklių valdymas. Aktyviau kovoti su korupcija, be kita ko, iki 2016 m. pabaigos peržiūrėti senaties įstatymą. Sutrumpinti civilinių bylų nagrinėjimo trukmę, užtikrinant reformų vykdymą ir produktyviai tvarkant bylas. |
| --- | --- |

2.

Įgyvendinti viešojo administravimo reformą priimant ir įgyvendinant visus reikalingus įstatyminius potvarkius, ypač tuos, kuriais reformuojamos valstybinės įmonės, vietos viešosios paslaugos ir žmogiškųjų išteklių valdymas. Aktyviau kovoti su korupcija, be kita ko, iki 2016 m. pabaigos peržiūrėti senaties įstatymą. Sutrumpinti civilinių bylų nagrinėjimo trukmę, užtikrinant reformų vykdymą ir produktyviai tvarkant bylas.

| 3. | Sparčiau mažinti susikaupusių neveiksnių paskolų, be kita ko, labiau gerinant nemokumo ir skolų išieškojimo sistemą. Greitai užbaigti šiuo metu bankų sektoriuje vykdomų įmonių valdymo reformų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.

Sparčiau mažinti susikaupusių neveiksnių paskolų, be kita ko, labiau gerinant nemokumo ir skolų išieškojimo sistemą. Greitai užbaigti šiuo metu bankų sektoriuje vykdomų įmonių valdymo reformų įgyvendinimą.

| 4. | Įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politikos reformą visų pirma didinant užimtumo tarnybų efektyvumą. Palengvinti sąlygas antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims pradėti dirbti. Priimti ir įgyvendinti nacionalinę kovos su skurdu strategiją ir peržiūrėti bei racionalizuoti socialinės apsaugos išlaidas. |
| --- | --- |

4.

Įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politikos reformą visų pirma didinant užimtumo tarnybų efektyvumą. Palengvinti sąlygas antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims pradėti dirbti. Priimti ir įgyvendinti nacionalinę kovos su skurdu strategiją ir peržiūrėti bei racionalizuoti socialinės apsaugos išlaidas.

| 5. | Greitai priimti ir įgyvendinti svarstomą konkurencijos įstatymą. Imtis tolesnių priemonių konkurencijai reglamentuojamųjų profesijų, transporto, sveikatos priežiūros ir mažmeninės prekybos sektoriuose ir koncesijų sistemoje padidinti. |
| --- | --- |

5.

Greitai priimti ir įgyvendinti svarstomą konkurencijos įstatymą. Imtis tolesnių priemonių konkurencijai reglamentuojamųjų profesijų, transporto, sveikatos priežiūros ir mažmeninės prekybos sektoriuose ir koncesijų sistemoje padidinti.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/7

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Ispanijos stabilumo programos

(2016/C 299/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Ispanija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Ispanija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Ispanijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Ispanijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelė ir viešojo, ir privačiojo sektorių išorės ir vidaus skola toliau lemia pažeidžiamumą esant dideliam nedarbui. Svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Ispanijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonomikos ir pinigų sąjungai rizika. Nepaisant pagerėjusio einamosios sąskaitos balanso, nenumatoma, kad grynieji išorės įsipareigojimai trumpuoju laikotarpiu pasieks priimtiną lygį. Privačiojo sektoriaus finansinis įsiskolinimas mažinamas tinkamai, iš dalies tam padeda palankios ekonomikos augimo sąlygos, tačiau finansinio įsiskolinimo mažinimo poreikiai tebėra dideli, o valstybės skola išlieka didelė. Finansų sektoriuje ir įmonių bei fizinių asmenų bankroto srityje imtasi priemonių, tačiau reikalingi tolesni su inovacijomis bei įgūdžiais ir atitiktimi Stabilumo ir augimo paktui susiję veiksmai; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Ispanijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Ispanijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelė ir viešojo, ir privačiojo sektorių išorės ir vidaus skola toliau lemia pažeidžiamumą esant dideliam nedarbui. Svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Ispanijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonomikos ir pinigų sąjungai rizika. Nepaisant pagerėjusio einamosios sąskaitos balanso, nenumatoma, kad grynieji išorės įsipareigojimai trumpuoju laikotarpiu pasieks priimtiną lygį. Privačiojo sektoriaus finansinis įsiskolinimas mažinamas tinkamai, iš dalies tam padeda palankios ekonomikos augimo sąlygos, tačiau finansinio įsiskolinimo mažinimo poreikiai tebėra dideli, o valstybės skola išlieka didelė. Finansų sektoriuje ir įmonių bei fizinių asmenų bankroto srityje imtasi priemonių, tačiau reikalingi tolesni su inovacijomis bei įgūdžiais ir atitiktimi Stabilumo ir augimo paktui susiję veiksmai;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Ispanija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. balandžio 30 d. – 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Ispanija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. balandžio 30 d. – 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (4), Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (4), Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Ispanijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Ispanija planuoja pasiekti nominalaus deficito tikslus – 3,6 % BVP 2016 m. ir 2,9 % BVP 2017 m. Taigi planuojama, kad perviršinis deficitas bus panaikintas metais vėliau, nei šiuo metu rekomenduoja Taryba, atsižvelgiant į tai, kad 2014 ir 2015 m. fiskalinių pastangų ir nominalaus deficito tikslai buvo nepasiekti. Kad šie tikslai būtų pasiekti, būtina visiškai užtikrinti 0,4 % BVP ilgalaikį išlaidų sumažinimą centrinės ir regioninės valdžios lygmenimis, apie kurį paskelbta atsižvelgiant į 2016 m. kovo 9 d. atskirą Komisijos rekomendaciją. Planuojama, kad vėliau deficitas toliau mažės ir 2019 m. sieks 1,6 % BVP. Tačiau vidutinio laikotarpio tikslo – struktūriniu požiūriu subalansuoto biudžeto – per stabilumo programos laikotarpį pasiekti neplanuojama. Visų pirma numatoma, kad perskaičiuotas struktūrinis balansas pagerės tik labai nedaug 2016 m. ir iki maždaug -2

  % BVP 2017 m., o vėliau lėtai mažės ir 2019 m. sieks -2

  % BVP. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2015 m. sumažėjo labai nedaug – tik iki 99,2 % BVP, ir numatoma, kad 2016 m. ir 2017 m. sumažės šiek tiek, o per kitus dvejus metus bus mažinamas ryžtingiau iki 96 % BVP 2019 m., kai pirminis balansas taps perteklinis. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir 2017 m., o vėliau palankus. Jį patvirtino Ispanijos nepriklausoma fiskalinė įstaiga (AIReF). Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2016 m. deficitas sudarys 3,9 % BVP, o 2017 m. – 3,1 % BVP ir viršys stabilumo programoje nustatytus nominaliuosius tikslus. Todėl numatoma, kad Ispanija iki Tarybos rekomenduoto termino (2016 m.) perviršinio deficito nepanaikins. Rizika programoje numatytiems deficito tikslams daugiausia kyla dėl netikrumo, susijusio su lėšų mažinimu įgyvendinant 2016 m. kovo–balandžio mėn. priemones. Numatoma, kad struktūrinis deficitas abejais metais šiek tiek padidės, todėl fiskalinės pastangos neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Ispanija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl 2016 m. ir 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (5) 10 straipsnio 1 dalį Komisija reguliariai stebės, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių Ispanija imsis atsižvelgdama į naujausią Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį; todėl Komisija rekomenduos Tarybai atitinkamus veiksmus, kurių reikia imtis pagal perviršinio deficito procedūrą; |
| --- | --- |

(6)

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (5) 10 straipsnio 1 dalį Komisija reguliariai stebės, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių Ispanija imsis atsižvelgdama į naujausią Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį; todėl Komisija rekomenduos Tarybai atitinkamus veiksmus, kurių reikia imtis pagal perviršinio deficito procedūrą;

| (7) | nuo 2012 m. Ispanijos fiskalinė sistema buvo sustiprinta, be kita ko, siekiant užkirsti kelią nuokrypiams ir užtikrinti atitinkamų deficito, skolos ir išlaidų tikslų laikymąsi visais valdžios lygmenimis. Be to, siekiant riboti išlaidų sveikatos priežiūrai ir vaistams augimą, 2015 m. viduryje buvo patvirtinta regionų lygmeniu (savanoriškai, o 2016 m. daugumai regionų tai tapo privaloma) taikoma taisyklė, o 2015 m. lapkričio mėn. buvo pasirašytas Vyriausybės ir farmacijos pramonės atstovų susitarimas, kuriuo siekiama padėti racionalizuoti išlaidas vaistams. Nepaisant to, 2015 m. dauguma regionų ir socialinės apsaugos sektorius didele dalimi neįstengė įvykdyti savo nacionalinių fiskalinių tikslų. Stabilumo įstatyme nustatytos išlaidų taisyklės nesilaikė centrinės, regionų ir vietos valdžios subsektoriai, o išlaidos vaistams, ypač ligoninėse, toliau didėjo, net neskaičiuojant naujų hepatito C gydymo būdų poveikio; |
| --- | --- |

(7)

nuo 2012 m. Ispanijos fiskalinė sistema buvo sustiprinta, be kita ko, siekiant užkirsti kelią nuokrypiams ir užtikrinti atitinkamų deficito, skolos ir išlaidų tikslų laikymąsi visais valdžios lygmenimis. Be to, siekiant riboti išlaidų sveikatos priežiūrai ir vaistams augimą, 2015 m. viduryje buvo patvirtinta regionų lygmeniu (savanoriškai, o 2016 m. daugumai regionų tai tapo privaloma) taikoma taisyklė, o 2015 m. lapkričio mėn. buvo pasirašytas Vyriausybės ir farmacijos pramonės atstovų susitarimas, kuriuo siekiama padėti racionalizuoti išlaidas vaistams. Nepaisant to, 2015 m. dauguma regionų ir socialinės apsaugos sektorius didele dalimi neįstengė įvykdyti savo nacionalinių fiskalinių tikslų. Stabilumo įstatyme nustatytos išlaidų taisyklės nesilaikė centrinės, regionų ir vietos valdžios subsektoriai, o išlaidos vaistams, ypač ligoninėse, toliau didėjo, net neskaičiuojant naujų hepatito C gydymo būdų poveikio;

| (8) | viešųjų pirkimų srityje Ispanijos rodikliai geri, kiek tai susiję su teisės aktų kokybe ir galimybe taikyti peržiūros procedūras. Stengtasi racionalizuoti viešuosius pirkimus, visų pirma taikant bendro pirkimo mechanizmus. Tačiau esama skirtumų, susijusių su tuo, kaip valdžios institucijos vykdo viešuosius pirkimus, o nepakankamos kontrolės priemonės trukdo tinkamai taikyti viešųjų pirkimų taisykles. Pastaraisiais metais buvo palyginti didelis galimų ES viešųjų pirkimų teisės aktų pažeidimų, apie kuriuos pranešta Komisijai, skaičius. Be to, Ispanijos audito rūmai nurodė keletą trūkumų, tokių kaip dažnai taikoma derybų procedūra be išankstinio skelbimo apie pirkimą, ne kartą keičiamos sutartys, sutarčių skaidymas į smulkesnes sutartis ir nepakankamai tikslūs ir aiškūs kai kurie konkurso dokumentai ir administraciniai sprendimai; |
| --- | --- |

(8)

viešųjų pirkimų srityje Ispanijos rodikliai geri, kiek tai susiję su teisės aktų kokybe ir galimybe taikyti peržiūros procedūras. Stengtasi racionalizuoti viešuosius pirkimus, visų pirma taikant bendro pirkimo mechanizmus. Tačiau esama skirtumų, susijusių su tuo, kaip valdžios institucijos vykdo viešuosius pirkimus, o nepakankamos kontrolės priemonės trukdo tinkamai taikyti viešųjų pirkimų taisykles. Pastaraisiais metais buvo palyginti didelis galimų ES viešųjų pirkimų teisės aktų pažeidimų, apie kuriuos pranešta Komisijai, skaičius. Be to, Ispanijos audito rūmai nurodė keletą trūkumų, tokių kaip dažnai taikoma derybų procedūra be išankstinio skelbimo apie pirkimą, ne kartą keičiamos sutartys, sutarčių skaidymas į smulkesnes sutartis ir nepakankamai tikslūs ir aiškūs kai kurie konkurso dokumentai ir administraciniai sprendimai;

| (9) | Ispanija padarė esminę pažangą restruktūrizuodama finansų sektorių. Įgyvendintas įstatymas dėl taupomųjų bankų, kuriuo siekiama sustiprinti jų valdymą ir sumažinti bankų fondų turimus kontrolinius akcijų paketus. Valstybės pagalbą gavusių bankų restruktūrizavimo planų įgyvendinimas gerokai pasistūmėjo į priekį. Ispanijos bankas pakeitė esamą kredito įstaigų apskaitos tvarką ir priėmė naują sistemą, skirtą Ispanijos turto valdymo bendrovei SAREB. Pagal naują sistemą SAREB galės užtikrinti tinkamą tvarkymą vertės sumažėjimo atvejais ir ji padės SAREB pritaikyti savo finansinio įsiskolinimo mažinimo politiką atsižvelgiant į patikimas rinkos prielaidas; |
| --- | --- |

(9)

Ispanija padarė esminę pažangą restruktūrizuodama finansų sektorių. Įgyvendintas įstatymas dėl taupomųjų bankų, kuriuo siekiama sustiprinti jų valdymą ir sumažinti bankų fondų turimus kontrolinius akcijų paketus. Valstybės pagalbą gavusių bankų restruktūrizavimo planų įgyvendinimas gerokai pasistūmėjo į priekį. Ispanijos bankas pakeitė esamą kredito įstaigų apskaitos tvarką ir priėmė naują sistemą, skirtą Ispanijos turto valdymo bendrovei SAREB. Pagal naują sistemą SAREB galės užtikrinti tinkamą tvarkymą vertės sumažėjimo atvejais ir ji padės SAREB pritaikyti savo finansinio įsiskolinimo mažinimo politiką atsižvelgiant į patikimas rinkos prielaidas;

| (10) | dėl pastaraisiais metais vykdytų darbo rinkos reformų užimtumas labiau reaguoja į augimą, vėl kuriamos darbo vietos ir šiuos procesus skatina didesnis lankstumas ir tolesnis darbo užmokesčio augimo ribojimas. Kolektyvinės sutartys ir 2015 m. birželio mėn. pasirašytas tarpprofesinis susitarimas prisidėjo prie šios tendencijos. Pastaruoju metu išaugusį bendrą užimtumo lygį daugiausia lėmė laikinosios darbo sutartys, nors naujai sudarytų neterminuotųjų darbo sutarčių skaičius pamažu didėja. Tačiau vis dar menkai domimasi paskatomis įdarbinti nuolatinius darbuotojus ir laikinųjų darbuotojų dalis išlieka viena didžiausių Sąjungoje, o galimybių laikiniesiems darbuotojams pradėti dirbti pagal neterminuotąją darbo sutartį yra nedaug. Trumpalaikės laikinosios darbo sutartys neskatina investuoti į žmogiškąjį kapitalą ir kartu trukdo našumo augimui. Nors ir sparčiai mažėja, nedarbo lygis, ypač jaunimo, išlieka labai aukštas, o jo vidutinė trukmė taip pat yra labai didelė. Nuolatos aukštas ilgalaikio nedarbo lygis reiškia, kad nedarbo rizika įsitvirtina ir daro neigiamą poveikį darbo ir socialinėms sąlygoms. Beveik 60 % ilgalaikių bedarbių yra žemos kvalifikacijos asmenys, todėl reikalinga tinkama aktyvi ir pasyvi darbo rinkos ir mokymo politika, kad būtų išspręsta didėjančios gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problema ir užkirstas kelias įgūdžių nuvertėjimui šioje grupėje. Rengiant mokymo programas sąveika su darbdaviais tebėra neaktyvi; |
| --- | --- |

(10)

dėl pastaraisiais metais vykdytų darbo rinkos reformų užimtumas labiau reaguoja į augimą, vėl kuriamos darbo vietos ir šiuos procesus skatina didesnis lankstumas ir tolesnis darbo užmokesčio augimo ribojimas. Kolektyvinės sutartys ir 2015 m. birželio mėn. pasirašytas tarpprofesinis susitarimas prisidėjo prie šios tendencijos. Pastaruoju metu išaugusį bendrą užimtumo lygį daugiausia lėmė laikinosios darbo sutartys, nors naujai sudarytų neterminuotųjų darbo sutarčių skaičius pamažu didėja. Tačiau vis dar menkai domimasi paskatomis įdarbinti nuolatinius darbuotojus ir laikinųjų darbuotojų dalis išlieka viena didžiausių Sąjungoje, o galimybių laikiniesiems darbuotojams pradėti dirbti pagal neterminuotąją darbo sutartį yra nedaug. Trumpalaikės laikinosios darbo sutartys neskatina investuoti į žmogiškąjį kapitalą ir kartu trukdo našumo augimui. Nors ir sparčiai mažėja, nedarbo lygis, ypač jaunimo, išlieka labai aukštas, o jo vidutinė trukmė taip pat yra labai didelė. Nuolatos aukštas ilgalaikio nedarbo lygis reiškia, kad nedarbo rizika įsitvirtina ir daro neigiamą poveikį darbo ir socialinėms sąlygoms. Beveik 60 % ilgalaikių bedarbių yra žemos kvalifikacijos asmenys, todėl reikalinga tinkama aktyvi ir pasyvi darbo rinkos ir mokymo politika, kad būtų išspręsta didėjančios gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problema ir užkirstas kelias įgūdžių nuvertėjimui šioje grupėje. Rengiant mokymo programas sąveika su darbdaviais tebėra neaktyvi;

| (11) | aktyvumo skatinimo ir aktyvių darbo rinkos priemonių rezultatyvumas didele dalimi priklauso nuo užimtumo tarnybų gebėjimo parengti ir pasiūlyti individualizuotą paramą paramos gavėjams. Naujausios aktyvios darbo rinkos politikos reformos įgyvendinamos lėtai, o valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimas teikti veiksmingas ir individualizuotas konsultacijas ir pagalbą ieškant darbo vis dar yra menkas. Regioninių valstybinių užimtumo tarnybų ir privačių įdarbinimo agentūrų bendradarbiavimas tebėra ribotas. Be to, užimtumo ir socialinių tarnybų bendradarbiavimas nevienodas skirtinguose regionuose, o tai trukdo teikti koordinuotą pagalbą darbo rinkos nuošalyje esantiems asmenims, visų pirma minimalias pajamas gaunantiems asmenims. Yra didelių pajamų rėmimo schemų įgyvendinimo skirtumų tarp regionų, pavyzdžiui, skiriasi susitarimai dėl pristatymo, tinkamumo reikalavimai, aprėptis ir adekvatumas, o sunkumai perkeliant socialines išmokas trukdo tarpregioniniam profesiniam judumui. Be to, informacija apie įsidarbinimą po dalyvavimo minimalių pajamų sistemose yra ganėtinai ribota. Šiuo metu Ispanija rengia nacionalinių ir regioninių pajamų rėmimo sistemų žemėlapį, apimsiantį nacionalinį ir regionų lygmenis. Nors pradėtos taikyti kelios priemonės, išmokų šeimai ir pašalpų būstui efektyvumas tebėra nedidelis, o kokybiškų ir prieinamų vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų trūkumas neskatina, ypač moterų, pradėti dirbti; |
| --- | --- |

(11)

aktyvumo skatinimo ir aktyvių darbo rinkos priemonių rezultatyvumas didele dalimi priklauso nuo užimtumo tarnybų gebėjimo parengti ir pasiūlyti individualizuotą paramą paramos gavėjams. Naujausios aktyvios darbo rinkos politikos reformos įgyvendinamos lėtai, o valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimas teikti veiksmingas ir individualizuotas konsultacijas ir pagalbą ieškant darbo vis dar yra menkas. Regioninių valstybinių užimtumo tarnybų ir privačių įdarbinimo agentūrų bendradarbiavimas tebėra ribotas. Be to, užimtumo ir socialinių tarnybų bendradarbiavimas nevienodas skirtinguose regionuose, o tai trukdo teikti koordinuotą pagalbą darbo rinkos nuošalyje esantiems asmenims, visų pirma minimalias pajamas gaunantiems asmenims. Yra didelių pajamų rėmimo schemų įgyvendinimo skirtumų tarp regionų, pavyzdžiui, skiriasi susitarimai dėl pristatymo, tinkamumo reikalavimai, aprėptis ir adekvatumas, o sunkumai perkeliant socialines išmokas trukdo tarpregioniniam profesiniam judumui. Be to, informacija apie įsidarbinimą po dalyvavimo minimalių pajamų sistemose yra ganėtinai ribota. Šiuo metu Ispanija rengia nacionalinių ir regioninių pajamų rėmimo sistemų žemėlapį, apimsiantį nacionalinį ir regionų lygmenis. Nors pradėtos taikyti kelios priemonės, išmokų šeimai ir pašalpų būstui efektyvumas tebėra nedidelis, o kokybiškų ir prieinamų vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų trūkumas neskatina, ypač moterų, pradėti dirbti;

| (12) | nuo 2008 m. Ispanijoje sparčiai keitėsi užimtumo pagal sektorius sudėtis ir didėjo gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Apskritai žemas įgūdžių lygis riboja perėjimą prie didesnės pridėtinės vertės veiklos ir trukdo našumo augimui. Nepaisant to, kad tretinį išsilavinimą turinčių asmenų dalis yra didelė, gebėjimų pasiūla nepakankamai atitinka darbo rinkos poreikius, o mokslus neseniai baigusių absolventų įsidarbinimo rodikliai yra vieni žemiausių Europoje ir didelė dalis jų dirba darbą, kuriam nereikalingas universitetinis išsilavinimas. Be to, nepaisant per pastaruosius penkerius metus nežymiai pagerėjusios padėties, kurią iš dalies lėmė iniciatyvos, kuriomis siekiama padidinti verslo atstovų skaičių universitetų valdybose, universitetų ir įmonių bendradarbiavimas išlieka silpnas. Sumažėjęs mokslininkų judumas, universitetų valdymo sistemos nelankstumas ir administracinės kliūtys, su kuriomis susiduria mokslinių tyrimų rezultatų perdavimo biurai (isp. Oficinas de transferencia de resultados de investigación), trukdo glaudesniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

(12)

nuo 2008 m. Ispanijoje sparčiai keitėsi užimtumo pagal sektorius sudėtis ir didėjo gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Apskritai žemas įgūdžių lygis riboja perėjimą prie didesnės pridėtinės vertės veiklos ir trukdo našumo augimui. Nepaisant to, kad tretinį išsilavinimą turinčių asmenų dalis yra didelė, gebėjimų pasiūla nepakankamai atitinka darbo rinkos poreikius, o mokslus neseniai baigusių absolventų įsidarbinimo rodikliai yra vieni žemiausių Europoje ir didelė dalis jų dirba darbą, kuriam nereikalingas universitetinis išsilavinimas. Be to, nepaisant per pastaruosius penkerius metus nežymiai pagerėjusios padėties, kurią iš dalies lėmė iniciatyvos, kuriomis siekiama padidinti verslo atstovų skaičių universitetų valdybose, universitetų ir įmonių bendradarbiavimas išlieka silpnas. Sumažėjęs mokslininkų judumas, universitetų valdymo sistemos nelankstumas ir administracinės kliūtys, su kuriomis susiduria mokslinių tyrimų rezultatų perdavimo biurai (isp. Oficinas de transferencia de resultados de investigación), trukdo glaudesniam bendradarbiavimui;

| (13) | Ispanijos mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos sritis susiduria su keliomis problemomis. Viešųjų ir privačiųjų mokslinių tyrimų sąveika yra silpna. Ispanijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) intensyvumas (išlaidos MTTP, palyginti su BVP) ir inovacijų veiklos rezultatai vis prastėja dėl palyginti mažo novatoriškų įmonių skaičiaus ir ribotų paskatų viešosioms mokslo tiriamosioms įstaigoms ir įmonėms bendradarbiauti. Dauguma Ispanijos verslo inovacijų rodiklių yra nepatenkinami. Išlaidų MTTP intensyvumo atotrūkis, palyginti su visos Sąjungos rodikliu, yra itin didelis privačiojo sektoriaus investicijų į MTTP atveju – 0,6 % Ispanijoje, palyginti su 1,3 % visoje Sąjungoje. Rizikos kapitalas vis dar nėra plačiai naudojamas Ispanijoje, ypač parengiamajame etape. Dėl silpno mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) politikos koordinavimo Ispanijoje ir įstaigų bei programų, skirtų inovacijų veiklai ir mokslo įstaigų bei verslo įmonių bendradarbiavimui skatinti, regioninio fragmentiškumo įmonėms, ypač mažesnėms, kyla nemažų problemų. Žemas verslo atstovų dalyvavimo inovacijų veikloje lygis galėtų reikšti, kad trūksta įsisavinimo pajėgumų, inovacijoms palankių pagrindinių sąlygų ir paskatų. Kaip akcentuota 2014 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės komiteto (EMTEK) atliktame Ispanijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos tarpusavio vertinime, sėkmingiausioms viešųjų mokslinių tyrimų sistemoms būdingas aukštesnis nei Ispanijoje vertinimo ir atskaitomybės lygis. Šiomis aplinkybėmis viešojo institucinio finansavimo universitetams ir viešosioms mokslo tiriamosioms įstaigoms skyrimas paprastai nėra grindžiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatais, todėl sumažėja paskatų gerinti mokslinių rezultatų kokybę ir aktualumą; |
| --- | --- |

(13)

Ispanijos mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos sritis susiduria su keliomis problemomis. Viešųjų ir privačiųjų mokslinių tyrimų sąveika yra silpna. Ispanijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) intensyvumas (išlaidos MTTP, palyginti su BVP) ir inovacijų veiklos rezultatai vis prastėja dėl palyginti mažo novatoriškų įmonių skaičiaus ir ribotų paskatų viešosioms mokslo tiriamosioms įstaigoms ir įmonėms bendradarbiauti. Dauguma Ispanijos verslo inovacijų rodiklių yra nepatenkinami. Išlaidų MTTP intensyvumo atotrūkis, palyginti su visos Sąjungos rodikliu, yra itin didelis privačiojo sektoriaus investicijų į MTTP atveju – 0,6 % Ispanijoje, palyginti su 1,3 % visoje Sąjungoje. Rizikos kapitalas vis dar nėra plačiai naudojamas Ispanijoje, ypač parengiamajame etape. Dėl silpno mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) politikos koordinavimo Ispanijoje ir įstaigų bei programų, skirtų inovacijų veiklai ir mokslo įstaigų bei verslo įmonių bendradarbiavimui skatinti, regioninio fragmentiškumo įmonėms, ypač mažesnėms, kyla nemažų problemų. Žemas verslo atstovų dalyvavimo inovacijų veikloje lygis galėtų reikšti, kad trūksta įsisavinimo pajėgumų, inovacijoms palankių pagrindinių sąlygų ir paskatų. Kaip akcentuota 2014 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės komiteto (EMTEK) atliktame Ispanijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos tarpusavio vertinime, sėkmingiausioms viešųjų mokslinių tyrimų sistemoms būdingas aukštesnis nei Ispanijoje vertinimo ir atskaitomybės lygis. Šiomis aplinkybėmis viešojo institucinio finansavimo universitetams ir viešosioms mokslo tiriamosioms įstaigoms skyrimas paprastai nėra grindžiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatais, todėl sumažėja paskatų gerinti mokslinių rezultatų kokybę ir aktualumą;

| (14) | mažas vidutinis Ispanijos įmonių dydis padeda paaiškinti, kodėl ekonomikos našumas yra nuolat žemas. Tvirtas augimas, žmogiškojo kapitalo, inovacijų ir technologijų gerinimas, galimybės gauti finansavimą ir veiksminga teisingumo sistema galėtų padidinti bendrą našumą. 2015 m. sustiprėjo verslo investicijos, grindžiamos dinamiškomis paklausos sąlygomis, mažomis skolinimosi išlaidomis ir šiuo metu įmonių sektoriaus ir namų ūkių vykdomu balanso tvarkymu. Ispanija ėmėsi įvairių priemonių, kad sudarytų palankias sąlygas verslui augti. Pavyzdžiui, tikimasi, kad neseniai priimtas įstatymas dėl verslo finansavimo sudarys palankesnes sąlygas gauti finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Be to, dabar privaloma iš anksto įvertinti galimą naujų teisės aktų poveikį MVĮ. Tačiau laikas ir leidimų, reikalingų norint įsteigti įmonę ir pradėti vykdyti tam tikrą ekonominę veiklą, skaičius tebėra palyginti didelis; |
| --- | --- |

(14)

mažas vidutinis Ispanijos įmonių dydis padeda paaiškinti, kodėl ekonomikos našumas yra nuolat žemas. Tvirtas augimas, žmogiškojo kapitalo, inovacijų ir technologijų gerinimas, galimybės gauti finansavimą ir veiksminga teisingumo sistema galėtų padidinti bendrą našumą. 2015 m. sustiprėjo verslo investicijos, grindžiamos dinamiškomis paklausos sąlygomis, mažomis skolinimosi išlaidomis ir šiuo metu įmonių sektoriaus ir namų ūkių vykdomu balanso tvarkymu. Ispanija ėmėsi įvairių priemonių, kad sudarytų palankias sąlygas verslui augti. Pavyzdžiui, tikimasi, kad neseniai priimtas įstatymas dėl verslo finansavimo sudarys palankesnes sąlygas gauti finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Be to, dabar privaloma iš anksto įvertinti galimą naujų teisės aktų poveikį MVĮ. Tačiau laikas ir leidimų, reikalingų norint įsteigti įmonę ir pradėti vykdyti tam tikrą ekonominę veiklą, skaičius tebėra palyginti didelis;

| (15) | dideli reguliavimo praktikos skirtumai tarp Ispanijos regionų, įskaitant verslo leidimų išdavimo skirtumus, gali riboti įmonių augimo pajėgumą. Įstatymu dėl rinkos bendrumo siekiama sumažinti kliūtis pradėti ekonominę veiklą ir ja užsiimti įvairiuose Ispanijos regionuose, taip pat pagerinti reguliavimą. Tai galėtų padaryti reikšmingą poveikį šalinant kliūtis investavimui ir sudaryti palankesnes sąlygas verslo leidimų išdavimui, verslo operacijoms ir įmonių augimui. Įstatymui dėl rinkos bendrumo įgyvendinti reikalingas visapusiškas visų administracijų dalyvavimas. Tačiau, nors jis taikomas jau trečius metus, regioninė valdžia jį įgyvendina lėtai. Panašiai ir 2014 m. mažmeninės prekybos sektoriaus reformos nauda priklauso nuo to, ar regioninė valdžia priims reikiamus įgyvendinimo aktus. Be to, tikėtina, kad pašalinus kliūtis patekti į profesinių paslaugų sektorių pagerės kitų sektorių, kurie jomis naudojasi, našumas. Be Paslaugų direktyvos perkėlimo į Ispanijos teisę, nepadaryta jokios pažangos įgyvendinant reglamentuojamųjų profesijų ir profesinių asociacijų reguliavimo sistemos horizontalią reformą, išskyrus profesionalios valdybos atliekamo projektų sertifikavimo sritį. Reforma, planuota keliose nacionalinėse reformų programose iš eilės, priimta nebuvo. Šios reformos tikslas – nustatyti profesijas, kurių atstovams privaloma registruotis profesinėje organizacijoje, užtikrinti profesinių įstaigų skaidrumą ir atskaitomybę, panaikinti apribojimus nepagrįstai ribojamoms veiklos sritims ir apsaugoti rinkos vientisumą Ispanijoje profesinių paslaugų naudojimo ir teikimo srityje; |
| --- | --- |

(15)

dideli reguliavimo praktikos skirtumai tarp Ispanijos regionų, įskaitant verslo leidimų išdavimo skirtumus, gali riboti įmonių augimo pajėgumą. Įstatymu dėl rinkos bendrumo siekiama sumažinti kliūtis pradėti ekonominę veiklą ir ja užsiimti įvairiuose Ispanijos regionuose, taip pat pagerinti reguliavimą. Tai galėtų padaryti reikšmingą poveikį šalinant kliūtis investavimui ir sudaryti palankesnes sąlygas verslo leidimų išdavimui, verslo operacijoms ir įmonių augimui. Įstatymui dėl rinkos bendrumo įgyvendinti reikalingas visapusiškas visų administracijų dalyvavimas. Tačiau, nors jis taikomas jau trečius metus, regioninė valdžia jį įgyvendina lėtai. Panašiai ir 2014 m. mažmeninės prekybos sektoriaus reformos nauda priklauso nuo to, ar regioninė valdžia priims reikiamus įgyvendinimo aktus. Be to, tikėtina, kad pašalinus kliūtis patekti į profesinių paslaugų sektorių pagerės kitų sektorių, kurie jomis naudojasi, našumas. Be Paslaugų direktyvos perkėlimo į Ispanijos teisę, nepadaryta jokios pažangos įgyvendinant reglamentuojamųjų profesijų ir profesinių asociacijų reguliavimo sistemos horizontalią reformą, išskyrus profesionalios valdybos atliekamo projektų sertifikavimo sritį. Reforma, planuota keliose nacionalinėse reformų programose iš eilės, priimta nebuvo. Šios reformos tikslas – nustatyti profesijas, kurių atstovams privaloma registruotis profesinėje organizacijoje, užtikrinti profesinių įstaigų skaidrumą ir atskaitomybę, panaikinti apribojimus nepagrįstai ribojamoms veiklos sritims ir apsaugoti rinkos vientisumą Ispanijoje profesinių paslaugų naudojimo ir teikimo srityje;

| (16) | įgyvendinant Europos semestrą, Komisija atliko Ispanijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat tolesnius veiksmus, susijusius su Ispanijai ankstesniais metais pateiktomis rekomendacijomis. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(16)

įgyvendinant Europos semestrą, Komisija atliko Ispanijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat tolesnius veiksmus, susijusius su Ispanijai ankstesniais metais pateiktomis rekomendacijomis. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (17) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (18) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Ispanijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas laikantis atitinkamų sprendimų arba rekomendacijų pagal perviršinio deficito procedūrą, imantis būtinų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudojant deficitui ir skolai mažinti. Visais valdžios lygmenimis įgyvendinti fiskalinės sistemos įstatyme nustatytas priemones. Sustiprinti viešųjų pirkimų kontrolės priemones ir pagerinti pirkimų politikos koordinavimą tarp skirtingų valdžios lygmenų. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas laikantis atitinkamų sprendimų arba rekomendacijų pagal perviršinio deficito procedūrą, imantis būtinų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudojant deficitui ir skolai mažinti. Visais valdžios lygmenimis įgyvendinti fiskalinės sistemos įstatyme nustatytas priemones. Sustiprinti viešųjų pirkimų kontrolės priemones ir pagerinti pirkimų politikos koordinavimą tarp skirtingų valdžios lygmenų.

| 2. | Imtis tolesnių priemonių, skirtų darbo rinkos integracijai didinti, daugiausia dėmesio skiriant inividualizuotai paramai ir didinant mokymo priemonių veiksmingumą. Didinti regioninių užimtumo tarnybų pajėgumą ir sustiprinti jų ir socialinių tarnybų veiklos koordinavimą. Šalinti minimalių pajamų sistemų spragas bei skirtumus ir tobulinti paramos šeimoms programas, be kita ko, suteikiant galimybių naudotis kokybiškomis vaikų ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

2.

Imtis tolesnių priemonių, skirtų darbo rinkos integracijai didinti, daugiausia dėmesio skiriant inividualizuotai paramai ir didinant mokymo priemonių veiksmingumą. Didinti regioninių užimtumo tarnybų pajėgumą ir sustiprinti jų ir socialinių tarnybų veiklos koordinavimą. Šalinti minimalių pajamų sistemų spragas bei skirtumus ir tobulinti paramos šeimoms programas, be kita ko, suteikiant galimybių naudotis kokybiškomis vaikų ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis.

| 3. | Imtis tolesnių priemonių, skirtų tretinio išsilavinimo aktualumui darbo rinkai didinti, skatinant universitetus, įmones ir mokslinių tyrimų įstaigas bendradarbiauti. Didinti veiklos rezultatais grindžiamą viešųjų mokslo tiriamųjų įstaigų ir universitetų finansavimą ir skatinti privačiojo sektoriaus investicijas į MTI. |
| --- | --- |

3.

Imtis tolesnių priemonių, skirtų tretinio išsilavinimo aktualumui darbo rinkai didinti, skatinant universitetus, įmones ir mokslinių tyrimų įstaigas bendradarbiauti. Didinti veiklos rezultatais grindžiamą viešųjų mokslo tiriamųjų įstaigų ir universitetų finansavimą ir skatinti privačiojo sektoriaus investicijas į MTI.

| 4. | Regionų lygmeniu sparčiau įgyvendinti Įstatymą dėl rinkos bendrumo. Užtikrinti, kad autonominiai regionai įgyvendintų reformos priemones, skirtas mažmeninės prekybos sektoriui. Patvirtinti planuojamą profesinių paslaugų ir asociacijų reformą. |
| --- | --- |

4.

Regionų lygmeniu sparčiau įgyvendinti Įstatymą dėl rinkos bendrumo. Užtikrinti, kad autonominiai regionai įgyvendintų reformos priemones, skirtas mažmeninės prekybos sektoriui. Patvirtinti planuojamą profesinių paslaugų ir asociacijų reformą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/12

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

(2016/C 299/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Jungtinė Karalystė nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Jungtinė Karalystė nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

| (2) | 2016 m. Jungtinės Karalystės ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Jungtinėje Karalystėje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas. Pažeidžiamumą gali kelti didelė namų sektoriaus skola, didelės būsto kainos ir didelis einamosios sąskaitos deficitas. Kita vertus, namų ūkių balansas vertinant apskritai yra geros būklės, o bankų sektoriaus atsparumas ir toliau auga. Panašu, kad trumpuoju laikotarpiu išaugo namų ūkių sektoriaus ir visos ekonomikos pajėgumas susidoroti su tokia rizika kaip staigūs palūkanų normų šuoliai arba darbo rinkos sukrėtimai. Nors Vyriausybės iniciatyvos daro tam tikrą poveikį būsto pasiūlai, būsto pasiūlos ir paklausos disbalansas tebėra didelis. Riziką, susijusią su dideliu einamosios sąskaitos deficitu, mažina institucinės sistemos palankumas ir užsienio valiutomis išreikštų įsipareigojimų mažumas. Deficito augimą skatino pirminių pajamų deficito augimas, o nepalankioms ciklinėms sąlygoms švelnėjant jis turėtų mažėti; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Jungtinės Karalystės ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Jungtinėje Karalystėje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas. Pažeidžiamumą gali kelti didelė namų sektoriaus skola, didelės būsto kainos ir didelis einamosios sąskaitos deficitas. Kita vertus, namų ūkių balansas vertinant apskritai yra geros būklės, o bankų sektoriaus atsparumas ir toliau auga. Panašu, kad trumpuoju laikotarpiu išaugo namų ūkių sektoriaus ir visos ekonomikos pajėgumas susidoroti su tokia rizika kaip staigūs palūkanų normų šuoliai arba darbo rinkos sukrėtimai. Nors Vyriausybės iniciatyvos daro tam tikrą poveikį būsto pasiūlai, būsto pasiūlos ir paklausos disbalansas tebėra didelis. Riziką, susijusią su dideliu einamosios sąskaitos deficitu, mažina institucinės sistemos palankumas ir užsienio valiutomis išreikštų įsipareigojimų mažumas. Deficito augimą skatino pirminių pajamų deficito augimas, o nepalankioms ciklinėms sąlygoms švelnėjant jis turėtų mažėti;

| (3) | 2016 m. kovo 2 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. kovo 2 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (3), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (3), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Su sąlyga, kad perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas 2016–2017 m., Jungtinei Karalystei bus taikoma pakto prevencinė dalis ir nuo 2017–2018 m. – pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015–2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis deficitas 2016–2017 m. bus mažesnis negu 3 % BVP ir iki 2017–2018 m. dar sumažės iki 2,0 % BVP. Perskaičiuotas (4) struktūrinis deficitas rodo, kad struktūrinis pagerėjimas sudaro 0,6 % punktų BVP 2015–2016 m., 0,9 % punktų BVP 2016–2017 m. ir 0,7 % punktų BVP 2017–2018 m. Konvergencijos programoje nenurodytas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 88,9 % 2015–2016 m. iki 88,3 % BVP 2016–2017 m. ir toliau mažės iki 87,1 % 2017–2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2016–2017 m. ir 2017–2018 m., pakankamai konkretizuotos. Vis dėlto kai kurių 2017–2018 m. priemonių, kurių apskaičiuotas poveikis biudžetui sudaro apie 0,2 % BVP, poveikis yra labiau abejotinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, 2015–2016 m. Jungtinė Karalystė turėtų pasiekti rekomenduojamą 4,1 % BVP nominalųjį deficitą ir užtikrinti rekomenduojamas fiskalines pastangas. Prognozuojama, kad Jungtinė Karalystė perviršinį deficitą panaikins iki 2016–2017 m. termino, kaip rekomendavo Taryba, nors rekomenduojamo 2,7 % BVP nominaliojo deficito tikslo ir nepasieks. Numatoma, kad perviršinio deficito procedūros laikotarpiu bus užtikrintas šiek tiek mažesnis, negu rekomenduojama, bendras fiskalinių pastangų dydis. 2017–2018 m., darant prielaidą, kad politika nesikeis, Jungtinė Karalystė turėtų įgyvendinti rekomenduojamą koregavimą siekiant minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Be to, numatoma, kad 2017–2018 m. Jungtinė Karalystė laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Jungtinė Karalystė turėtų iš esmės laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Su sąlyga, kad perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas 2016–2017 m., Jungtinei Karalystei bus taikoma pakto prevencinė dalis ir nuo 2017–2018 m. – pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015–2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis deficitas 2016–2017 m. bus mažesnis negu 3 % BVP ir iki 2017–2018 m. dar sumažės iki 2,0 % BVP. Perskaičiuotas (4) struktūrinis deficitas rodo, kad struktūrinis pagerėjimas sudaro 0,6 % punktų BVP 2015–2016 m., 0,9 % punktų BVP 2016–2017 m. ir 0,7 % punktų BVP 2017–2018 m. Konvergencijos programoje nenurodytas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės nuo 88,9 % 2015–2016 m. iki 88,3 % BVP 2016–2017 m. ir toliau mažės iki 87,1 % 2017–2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2016–2017 m. ir 2017–2018 m., pakankamai konkretizuotos. Vis dėlto kai kurių 2017–2018 m. priemonių, kurių apskaičiuotas poveikis biudžetui sudaro apie 0,2 % BVP, poveikis yra labiau abejotinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, 2015–2016 m. Jungtinė Karalystė turėtų pasiekti rekomenduojamą 4,1 % BVP nominalųjį deficitą ir užtikrinti rekomenduojamas fiskalines pastangas. Prognozuojama, kad Jungtinė Karalystė perviršinį deficitą panaikins iki 2016–2017 m. termino, kaip rekomendavo Taryba, nors rekomenduojamo 2,7 % BVP nominaliojo deficito tikslo ir nepasieks. Numatoma, kad perviršinio deficito procedūros laikotarpiu bus užtikrintas šiek tiek mažesnis, negu rekomenduojama, bendras fiskalinių pastangų dydis. 2017–2018 m., darant prielaidą, kad politika nesikeis, Jungtinė Karalystė turėtų įgyvendinti rekomenduojamą koregavimą siekiant minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Be to, numatoma, kad 2017–2018 m. Jungtinė Karalystė laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Jungtinė Karalystė turėtų iš esmės laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (6) | našumas Jungtinėje Karalystėje nesikeičia nuo 2008 m. Tai gali lemti įvairūs veiksniai, pvz., menkos kapitalo investicijos, kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir ekonomikos struktūros pasikeitimas pereinant prie mažesnio našumo veiklos sektorių. Šiomis aplinkybėmis taip pat reikia svarstyti uždavinius, susijusius su būstų stygiumi, visų pirma didelio ekonomikos augimo geografinėse teritorijose. Plataus masto atsakas išdėstytas Vyriausybės 2015 m. liepos mėn. specialiame dokumente „Fixing the foundations – creating a prosperous nation“. Atsižvelgiant į tam tikras vis dar egzistuojančias investavimo kliūtis ir žemą viešojo ir privačiojo sektorių investicijų lygį Jungtinėje Karalystėje, Vyriausybė laiku imasi politikos veiksmų, susijusių su kvalifikacijos kėlimu ir inovacijų bei investicijų į infrastruktūrą skatinimu, nors bus svarbu juos veiksmingai įgyvendinti. Vienas iš pagrindinių su investavimu susijusių uždavinių – sukurti tinkamą tinklų infrastruktūrą. 2016 m. kovo mėn. atnaujintame Nacionaliniame infrastruktūros plane pagal darnią ir nuoseklią sistemą išsamiau apibūdinta infrastruktūros projektų pažanga. Plano įgyvendinimo prielaida – daugumai investicijų gauti daugiau privačiojo finansavimo. Itin svarbus įgyvendinimas ir stebėsena, taip pat skaidrumas ir atskaitomybė. Nepaisant įvairių Vyriausybės iniciatyvų, būsto paklausa toliau viršija pasiūlą – tą rodo didelės ir toliau didėjančios būsto kainos. Būstų stygius labiausiai jaučiamas Londono ir pietryčių regionuose, kuriems būdingas spartus augimas. Žemės naudojimą lemia principai, nustatyti Nacionalinėje planavimo politikos programoje, o veiksmingas pertvarkytos planavimo sistemos įgyvendinimas galėtų suaktyvinti būstų statybą; |
| --- | --- |

(6)

našumas Jungtinėje Karalystėje nesikeičia nuo 2008 m. Tai gali lemti įvairūs veiksniai, pvz., menkos kapitalo investicijos, kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir ekonomikos struktūros pasikeitimas pereinant prie mažesnio našumo veiklos sektorių. Šiomis aplinkybėmis taip pat reikia svarstyti uždavinius, susijusius su būstų stygiumi, visų pirma didelio ekonomikos augimo geografinėse teritorijose. Plataus masto atsakas išdėstytas Vyriausybės 2015 m. liepos mėn. specialiame dokumente „Fixing the foundations – creating a prosperous nation“. Atsižvelgiant į tam tikras vis dar egzistuojančias investavimo kliūtis ir žemą viešojo ir privačiojo sektorių investicijų lygį Jungtinėje Karalystėje, Vyriausybė laiku imasi politikos veiksmų, susijusių su kvalifikacijos kėlimu ir inovacijų bei investicijų į infrastruktūrą skatinimu, nors bus svarbu juos veiksmingai įgyvendinti. Vienas iš pagrindinių su investavimu susijusių uždavinių – sukurti tinkamą tinklų infrastruktūrą. 2016 m. kovo mėn. atnaujintame Nacionaliniame infrastruktūros plane pagal darnią ir nuoseklią sistemą išsamiau apibūdinta infrastruktūros projektų pažanga. Plano įgyvendinimo prielaida – daugumai investicijų gauti daugiau privačiojo finansavimo. Itin svarbus įgyvendinimas ir stebėsena, taip pat skaidrumas ir atskaitomybė. Nepaisant įvairių Vyriausybės iniciatyvų, būsto paklausa toliau viršija pasiūlą – tą rodo didelės ir toliau didėjančios būsto kainos. Būstų stygius labiausiai jaučiamas Londono ir pietryčių regionuose, kuriems būdingas spartus augimas. Žemės naudojimą lemia principai, nustatyti Nacionalinėje planavimo politikos programoje, o veiksmingas pertvarkytos planavimo sistemos įgyvendinimas galėtų suaktyvinti būstų statybą;

| (7) | Jungtinės Karalystės darbo rinka tebėra dinamiška. 2015 m. (20–64 m. amžiaus grupės asmenų) užimtumo lygis pasiekė 76,9 %, o nedarbas toliau mažėjo ir pasiekė 5,3 %. Taip pat dar sumažėjo jaunimo nedarbas ir nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių skaičius. Vis dėlto dar galima pagerinti neaktyvių, ne visu pajėgumu dirbančių ir žemos kvalifikacijos darbuotojų perspektyvas. Darbuotojams, gaunantiems tik mažą atlyginimą ir (arba) dirbantiems tik nedaug darbo valandų, būtų naudingos geresnės judėjimo į priekį darbo rinkoje perspektyvos ir aiškesnės kvalifikacijos kėlimo galimybės. Jos taip pat padėtų mažinti kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, kuris jaučiamas kai kuriuose ekonomikos sektoriuose, pvz., statybos. Daug dėmesio reikės skirti sėkmingam išteklių iš pameistrystės mokesčio panaudojimui. Kadangi vaikų priežiūros paslaugos vis dar yra sunkiai prieinamos ir brangios, reikės laiku įgyvendinti vaikų priežiūros paslaugų pasiūlos gerinimo pasiūlymus; |
| --- | --- |

(7)

Jungtinės Karalystės darbo rinka tebėra dinamiška. 2015 m. (20–64 m. amžiaus grupės asmenų) užimtumo lygis pasiekė 76,9 %, o nedarbas toliau mažėjo ir pasiekė 5,3 %. Taip pat dar sumažėjo jaunimo nedarbas ir nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių skaičius. Vis dėlto dar galima pagerinti neaktyvių, ne visu pajėgumu dirbančių ir žemos kvalifikacijos darbuotojų perspektyvas. Darbuotojams, gaunantiems tik mažą atlyginimą ir (arba) dirbantiems tik nedaug darbo valandų, būtų naudingos geresnės judėjimo į priekį darbo rinkoje perspektyvos ir aiškesnės kvalifikacijos kėlimo galimybės. Jos taip pat padėtų mažinti kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, kuris jaučiamas kai kuriuose ekonomikos sektoriuose, pvz., statybos. Daug dėmesio reikės skirti sėkmingam išteklių iš pameistrystės mokesčio panaudojimui. Kadangi vaikų priežiūros paslaugos vis dar yra sunkiai prieinamos ir brangios, reikės laiku įgyvendinti vaikų priežiūros paslaugų pasiūlos gerinimo pasiūlymus;

| (8) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (9) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Siekti tvariai panaikinti perviršinį deficitą iki 2016–2017 m. Panaikinus perviršinį deficitą, 2017–2018 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. |
| --- | --- |

1.

Siekti tvariai panaikinti perviršinį deficitą iki 2016–2017 m. Panaikinus perviršinį deficitą, 2017–2018 m. užtikrinti 0,6 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant minimalaus vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

| 2. | Šalinti investavimo į tinklų infrastruktūrą trūkumus, be kita ko, įgyvendinant Nacionalinio infrastruktūros plano prioritetus. Imtis papildomų veiksmų, kad būtų padidinta būsto pasiūla, be kita ko, įgyvendinant Nacionalinės planavimo politikos programos reformas. |
| --- | --- |

2.

Šalinti investavimo į tinklų infrastruktūrą trūkumus, be kita ko, įgyvendinant Nacionalinio infrastruktūros plano prioritetus. Imtis papildomų veiksmų, kad būtų padidinta būsto pasiūla, be kita ko, įgyvendinant Nacionalinės planavimo politikos programos reformas.

| 3. | Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą ir sudaryti sąlygas kelti kvalifikaciją, be kita ko, gerinant pameistrysčių kokybę. Užtikrinti dar daugiau galimybių gauti įperkamas aukštos kokybės vaikų priežiūros visą dieną paslaugas. |
| --- | --- |

3.

Spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą ir sudaryti sąlygas kelti kvalifikaciją, be kita ko, gerinant pameistrysčių kokybę. Užtikrinti dar daugiau galimybių gauti įperkamas aukštos kokybės vaikų priežiūros visą dieną paslaugas.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/15

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Lenkijos konvergencijos programos

(2016/C 299/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

| (2) | 2016 m. Lenkijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Lenkijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“.

| (3) | 2016 m. balandžio 28 d. Lenkija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 28 d. Lenkija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Lenkijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Savo 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad nominalus deficitas padidės nuo 2,6 % BVP 2015 m. iki 2,9 % BVP 2017 m., o 2019 m. sumažės iki 1,3 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinį deficitą – programos laikotarpiu iki 2019 m. pasiekti nenumatoma Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 51,3 % 2015 m. padidės iki 52,5 % 2017 m., o 2019 m. sumažės iki 50,4 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir palankus vėlesniais metais. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus smarkiai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Lenkija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad 2016 m. ir 2017 m. būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Lenkijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. Savo 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad nominalus deficitas padidės nuo 2,6 % BVP 2015 m. iki 2,9 % BVP 2017 m., o 2019 m. sumažės iki 1,3 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinį deficitą – programos laikotarpiu iki 2019 m. pasiekti nenumatoma Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 51,3 % 2015 m. padidės iki 52,5 % 2017 m., o 2019 m. sumažės iki 50,4 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir palankus vėlesniais metais. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus smarkiai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Lenkija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad 2016 m. ir 2017 m. būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

| (6) | Lenkija yra vienintelė valstybė narė, kuri neturi visavertės nepriklausomos fiskalinės tarybos ir nėra paskelbusi planų ją sukurti, nors ji turi nepriklausomas fiskalines institucijas, kurios atlieka kai kurias iš šios tarybos funkcijų. Be Lenkijos Konstitucijoje įtvirtintos skolos stabdžio taisyklės, Lenkija 2013 m. priėmė išlaidų stabilizavimo taisyklę, kuri pirmą kartą visapusiškai buvo taikyta 2015 m. biudžete. Tačiau taisyklė buvo iš dalies pakeista 2015 m. gruodžio mėn. ir pagal ją bus leidžiama padidinti išlaidas, ypač dabartinėmis mažos infliacijos sąlygomis. Dėl nepalankios pirminės biudžeto būklės ir numatomo visuomenės senėjimo išlaidų didėjimo, daugiausia susijusio su sveikatos priežiūros išlaidomis, kyla didelė rizika ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui. Dėl prognozuojamo skolos didėjimo skolos tvarumo požiūriu fiskalinė rizika vidutiniu laikotarpiu yra didelė, jei politika nebus keičiama; |
| --- | --- |

(6)

Lenkija yra vienintelė valstybė narė, kuri neturi visavertės nepriklausomos fiskalinės tarybos ir nėra paskelbusi planų ją sukurti, nors ji turi nepriklausomas fiskalines institucijas, kurios atlieka kai kurias iš šios tarybos funkcijų. Be Lenkijos Konstitucijoje įtvirtintos skolos stabdžio taisyklės, Lenkija 2013 m. priėmė išlaidų stabilizavimo taisyklę, kuri pirmą kartą visapusiškai buvo taikyta 2015 m. biudžete. Tačiau taisyklė buvo iš dalies pakeista 2015 m. gruodžio mėn. ir pagal ją bus leidžiama padidinti išlaidas, ypač dabartinėmis mažos infliacijos sąlygomis. Dėl nepalankios pirminės biudžeto būklės ir numatomo visuomenės senėjimo išlaidų didėjimo, daugiausia susijusio su sveikatos priežiūros išlaidomis, kyla didelė rizika ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui. Dėl prognozuojamo skolos didėjimo skolos tvarumo požiūriu fiskalinė rizika vidutiniu laikotarpiu yra didelė, jei politika nebus keičiama;

| (7) | prognozuojama, kad PVM pajamos, kaip BVP dalis, 2015 m. išliks mažos, nepaisant iki šiol nustatytų priemonių, pavyzdžiui, atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo ar bendros įmonių atsakomybės pažeidžiamuose sektoriuose. Padidinti PVM surinkimą ir kovoti su sukčiavimu PVM yra Vyriausybės prioritetai ir šiuo klausimu yra rengiama strategija. Numatoma, kad ji apims, pavyzdžiui, tokias priemones: naujas IT priemones, skirtas sukčiavimo PVM atvejams nustatyti bei su juo kovoti, ir mokesčių administravimo reformą. 2017 m. sausio mėn. bus įvesta mažesnė įmonių mokėjimų grynaisiais pinigais riba. Neveiksmingas mokesčių administravimas – ilgalaikė ir iki šiol aktuali Lenkijos problema. Mokesčių surinkimo išlaidų santykis, t. y. administracinės išlaidos, palytinti su grynosiomis surenkamomis mokestinėmis pajamomis, yra didžiausias Sąjungoje; |
| --- | --- |

(7)

prognozuojama, kad PVM pajamos, kaip BVP dalis, 2015 m. išliks mažos, nepaisant iki šiol nustatytų priemonių, pavyzdžiui, atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo ar bendros įmonių atsakomybės pažeidžiamuose sektoriuose. Padidinti PVM surinkimą ir kovoti su sukčiavimu PVM yra Vyriausybės prioritetai ir šiuo klausimu yra rengiama strategija. Numatoma, kad ji apims, pavyzdžiui, tokias priemones: naujas IT priemones, skirtas sukčiavimo PVM atvejams nustatyti bei su juo kovoti, ir mokesčių administravimo reformą. 2017 m. sausio mėn. bus įvesta mažesnė įmonių mokėjimų grynaisiais pinigais riba. Neveiksmingas mokesčių administravimas – ilgalaikė ir iki šiol aktuali Lenkijos problema. Mokesčių surinkimo išlaidų santykis, t. y. administracinės išlaidos, palytinti su grynosiomis surenkamomis mokestinėmis pajamomis, yra didžiausias Sąjungoje;

| (8) | Lenkija toliau taiko lengvatinius PVM tarifus daugeliui prekių ir paslaugų. Dėl to prarandama pajamų ir mažinamas PVM sistemos veiksmingumas. Duomenys rodo, kad lengvatiniai PVM tarifai nėra veiksminga socialinės politikos priemonė, visų pirma dėl to, kad jie nėra specialiai taikomi pažeidžiamiems namų ūkiams. Dažnai jie virsta didelėmis subsidijomis turtingiems mokesčių mokėtojams. Manoma, kad socialinės išmokos ir pajamų mokestis yra tikslingesnės priemonės, taigi, labiau tinkamos siekiant perskirstymo tikslų. Potencialiai dėl lengvatinių PVM tarifų ir pasirinktinių išimčių taikymo prarandamos pajamos yra vienos iš didžiausių Sąjungoje; |
| --- | --- |

(8)

Lenkija toliau taiko lengvatinius PVM tarifus daugeliui prekių ir paslaugų. Dėl to prarandama pajamų ir mažinamas PVM sistemos veiksmingumas. Duomenys rodo, kad lengvatiniai PVM tarifai nėra veiksminga socialinės politikos priemonė, visų pirma dėl to, kad jie nėra specialiai taikomi pažeidžiamiems namų ūkiams. Dažnai jie virsta didelėmis subsidijomis turtingiems mokesčių mokėtojams. Manoma, kad socialinės išmokos ir pajamų mokestis yra tikslingesnės priemonės, taigi, labiau tinkamos siekiant perskirstymo tikslų. Potencialiai dėl lengvatinių PVM tarifų ir pasirinktinių išimčių taikymo prarandamos pajamos yra vienos iš didžiausių Sąjungoje;

| (9) | nepaisant neseniai padarytos pažangos Lenkijos darbo rinkoje susiduriama su didelėmis problemomis – senėjančia darbo jėga, mažu našumu ir didele darbo rinkos segmentacija. Prie jų prisideda švietimo sistemos trūkumai. Nors pastaraisiais metais švietimo sistema buvo labai pagerinta, mokiniai vis dar įgauna nepakankamai kompleksinių įgūdžių, reikalingų sparčiai kintančiai darbo rinkai ir inovacijoms. Palyginti žema Lenkijos aukštojo mokslo ir mokslo apskritai reputacija neigiamai veikia mokymo kokybę. Lenkijos aukštojo mokslo tarptautinimo lygis yra labai ribotas, vertinant tiek pagal užsienio studentų skaičių, tiek pagal tarptautinį mokslinį bendradarbiavimą. Aukštojo mokslo finansavimo modelis nepakankamai skatina kokybę, nes jis daugiausia grindžiamas universitetų padėtimi praeityje ir kiekybiniais rodikliais, tokiais kaip studentų ir akademinių darbuotojų skaičius. Pasak darbdavių, aukštųjų mokyklų absolventai stokoja tokių kompleksinių gebėjimų kaip gebėjimas spręsti problemas, kritinis mąstymas ar komandinis darbas. Mokymosi visą gyvenimą programose dalyvaujama menkai, o profesinis švietimas ir mokymas neatitinka rinkos poreikių; |
| --- | --- |

(9)

nepaisant neseniai padarytos pažangos Lenkijos darbo rinkoje susiduriama su didelėmis problemomis – senėjančia darbo jėga, mažu našumu ir didele darbo rinkos segmentacija. Prie jų prisideda švietimo sistemos trūkumai. Nors pastaraisiais metais švietimo sistema buvo labai pagerinta, mokiniai vis dar įgauna nepakankamai kompleksinių įgūdžių, reikalingų sparčiai kintančiai darbo rinkai ir inovacijoms. Palyginti žema Lenkijos aukštojo mokslo ir mokslo apskritai reputacija neigiamai veikia mokymo kokybę. Lenkijos aukštojo mokslo tarptautinimo lygis yra labai ribotas, vertinant tiek pagal užsienio studentų skaičių, tiek pagal tarptautinį mokslinį bendradarbiavimą. Aukštojo mokslo finansavimo modelis nepakankamai skatina kokybę, nes jis daugiausia grindžiamas universitetų padėtimi praeityje ir kiekybiniais rodikliais, tokiais kaip studentų ir akademinių darbuotojų skaičius. Pasak darbdavių, aukštųjų mokyklų absolventai stokoja tokių kompleksinių gebėjimų kaip gebėjimas spręsti problemas, kritinis mąstymas ar komandinis darbas. Mokymosi visą gyvenimą programose dalyvaujama menkai, o profesinis švietimas ir mokymas neatitinka rinkos poreikių;

| (10) | nors pastaraisiais metais labai padaugėjo galimybių naudotis ikimokyklinio ugdymo paslaugomis ir padidėjo naudojimasis jomis, ankstyvosios vaiko priežiūros paslaugų pasiūla tebėra viena prasčiausių Sąjungoje. Iki septynerių metų padidinus amžių, nuo kurio privaloma lankyti mokyklą, ir panaikinus privalomą ikimokyklinio ugdymo įstaigų lankymą penkerių metų vaikams, taip pat dėl naujų išmokų vaikui gali būti daromas neigiamas poveikis dalyvavimui darbo rinkoje, ypač moterų dalyvavimui, iš padėtį reikia atidžiai stebėti; |
| --- | --- |

(10)

nors pastaraisiais metais labai padaugėjo galimybių naudotis ikimokyklinio ugdymo paslaugomis ir padidėjo naudojimasis jomis, ankstyvosios vaiko priežiūros paslaugų pasiūla tebėra viena prasčiausių Sąjungoje. Iki septynerių metų padidinus amžių, nuo kurio privaloma lankyti mokyklą, ir panaikinus privalomą ikimokyklinio ugdymo įstaigų lankymą penkerių metų vaikams, taip pat dėl naujų išmokų vaikui gali būti daromas neigiamas poveikis dalyvavimui darbo rinkoje, ypač moterų dalyvavimui, iš padėtį reikia atidžiai stebėti;

| (11) | nepaisant didelio nuolatinių darbo sutarčių padaugėjimo 2015 m., terminuotų darbo sutarčių dalis Lenkijoje yra viena didžiausių Sąjungoje. Lenkija neseniai ėmėsi kai kurių priemonių darbo rinkos segmentacijos problemai spręsti. Buvo padarytas darbo kodekso pakeitimas, padidintos su kai kuriomis civilinės teisės sutartimis susijusios socialinio draudimo įmokos ir 2017 m. sausio mėn. numatoma nustatyti minimalų valandinį darbo užmokestį pagal civilinės teisės sutartis dirbantiems asmenims. Vis dėlto dėl tam tikrų darbo kodekso ypatybių darbdaviai neskatinami samdyti darbuotojus pagal neterminuotas sutartis ir tokios sutartys vis dar naudojamos ribotai. Taip yra daugiausia dėl sudėtingo darbo rinkos reglamentavimo ir didelių netiesioginių išlaidų, patiriamų atleidžiant iš darbo pagal tokias sutartis. Tarp jų – didelės procedūrinės išlaidos, išlaidos, susijusios su ilgais ir neaiškiais ginčų nagrinėjimo mechanizmais, taip pat tokios nuostatos, kaip vyresnio amžiaus darbuotojų speciali apsauga nuo atleidimo iš darbo; |
| --- | --- |

(11)

nepaisant didelio nuolatinių darbo sutarčių padaugėjimo 2015 m., terminuotų darbo sutarčių dalis Lenkijoje yra viena didžiausių Sąjungoje. Lenkija neseniai ėmėsi kai kurių priemonių darbo rinkos segmentacijos problemai spręsti. Buvo padarytas darbo kodekso pakeitimas, padidintos su kai kuriomis civilinės teisės sutartimis susijusios socialinio draudimo įmokos ir 2017 m. sausio mėn. numatoma nustatyti minimalų valandinį darbo užmokestį pagal civilinės teisės sutartis dirbantiems asmenims. Vis dėlto dėl tam tikrų darbo kodekso ypatybių darbdaviai neskatinami samdyti darbuotojus pagal neterminuotas sutartis ir tokios sutartys vis dar naudojamos ribotai. Taip yra daugiausia dėl sudėtingo darbo rinkos reglamentavimo ir didelių netiesioginių išlaidų, patiriamų atleidžiant iš darbo pagal tokias sutartis. Tarp jų – didelės procedūrinės išlaidos, išlaidos, susijusios su ilgais ir neaiškiais ginčų nagrinėjimo mechanizmais, taip pat tokios nuostatos, kaip vyresnio amžiaus darbuotojų speciali apsauga nuo atleidimo iš darbo;

| (12) | dėl konkretiems sektoriams taikomos lengvatinės socialinio draudimo tvarkos, visų pirma smarkiai subsidijuojamų ūkininkų ir kalnakasių pensijų sistemų, patiriama didelių biudžeto išlaidų, ir tai gali mažinti darbo jėgos judumą. Nuo 2007 m. po truputį mažėjo pagal specialią ūkininkams skirtą socialinio draudimo sistemą apdraustų asmenų, ir Vyriausybė numato, kad 2019 m. tokių asmenų iš viso bus 1,18 mln., o pensijų išmokų gavėjų skaičius, siekiantis 1,229 mln., greičiausiai didės iki 2018 m. Nuo 2011 m. valstybės biudžeto išlaidų ūkininkams skirtai sistemai (KRUS) dalis nuolat siekė 1 % BVP. Ūkininkams nenustatyta bendra mokestinė prievolė ar reikalavimas turėti apskaitos sistemą, o KRUS savifinansavimas yra menkas. 2014 m. Lenkijoje buvo 1 382 mln. ūkių, iš kurių 52 % nesiekė 5 ha (GUS). Kalnakasiams netaikoma bendroji nustatyto dydžio įmokomis finansuojama valstybinė pensijų sistema; jiems taikomi lengvatiniai pensijų daugiklio koeficientai, dėl kurių valstybė patiria daugiau kaip 0,5 % BVP išlaidų per metus. Dėl nepalankios demografinės perspektyvos darbingo amžiaus gyventojų dalis jau mažėja. Todėl būtina išsaugoti užimtumo, ypač vyresnio amžiaus darbuotojų, didėjimo tendenciją, be kita ko, siekiant išlaikyti valstybinės pensijų sistemos adekvatumą ir tvarumą. Nors vidutinis faktinis senatvės pensijos amžius pastaraisiais metais padidėjo, jis išlieka gerokai mažesnis už teisės aktais nustatytą pensinį amžių. Todėl būtina didinti faktinį senatvės pensijos amžių, siekiant užtikrinti ilgalaikį būsimų pensijų socialinį adekvatumą ir valstybės finansų stabilumą, taip pat padidinti dalyvavimą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

(12)

dėl konkretiems sektoriams taikomos lengvatinės socialinio draudimo tvarkos, visų pirma smarkiai subsidijuojamų ūkininkų ir kalnakasių pensijų sistemų, patiriama didelių biudžeto išlaidų, ir tai gali mažinti darbo jėgos judumą. Nuo 2007 m. po truputį mažėjo pagal specialią ūkininkams skirtą socialinio draudimo sistemą apdraustų asmenų, ir Vyriausybė numato, kad 2019 m. tokių asmenų iš viso bus 1,18 mln., o pensijų išmokų gavėjų skaičius, siekiantis 1,229 mln., greičiausiai didės iki 2018 m. Nuo 2011 m. valstybės biudžeto išlaidų ūkininkams skirtai sistemai (KRUS) dalis nuolat siekė 1 % BVP. Ūkininkams nenustatyta bendra mokestinė prievolė ar reikalavimas turėti apskaitos sistemą, o KRUS savifinansavimas yra menkas. 2014 m. Lenkijoje buvo 1 382 mln. ūkių, iš kurių 52 % nesiekė 5 ha (GUS). Kalnakasiams netaikoma bendroji nustatyto dydžio įmokomis finansuojama valstybinė pensijų sistema; jiems taikomi lengvatiniai pensijų daugiklio koeficientai, dėl kurių valstybė patiria daugiau kaip 0,5 % BVP išlaidų per metus. Dėl nepalankios demografinės perspektyvos darbingo amžiaus gyventojų dalis jau mažėja. Todėl būtina išsaugoti užimtumo, ypač vyresnio amžiaus darbuotojų, didėjimo tendenciją, be kita ko, siekiant išlaikyti valstybinės pensijų sistemos adekvatumą ir tvarumą. Nors vidutinis faktinis senatvės pensijos amžius pastaraisiais metais padidėjo, jis išlieka gerokai mažesnis už teisės aktais nustatytą pensinį amžių. Todėl būtina didinti faktinį senatvės pensijos amžių, siekiant užtikrinti ilgalaikį būsimų pensijų socialinį adekvatumą ir valstybės finansų stabilumą, taip pat padidinti dalyvavimą darbo rinkoje;

| (13) | nepaisant nemažų pastarųjų metų investicijų, transporto, energetikos ir ryšių tinkluose tebėra kliūčių ir trūkumų. Investicinę veiklą stabdo viešojo administravimo ir mokesčių sistemos kliūtys, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų aplinka bei lėtas sutarčių vykdymo užtikrinimas. Valdymo ir administraciniai gebėjimų silpnybės neigiamai veikia galimybes laiku įgyvendinti geležinkelių sektoriaus investicinius projektus ir kitus transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros projektus. Lenkijos ekonomika vis dar yra imli energijai ir lemia didelį anglies dioksido išmetimą į aplinką; potenciali nauda dėl pagerinto energijos vartojimo efektyvumo būtų didelė. Elektros energijos gamybos įrenginiai senėja ir tebėra labai priklausomi nuo anglių. Elektros energijos tinklas nepakankamai sujungtas su kaimyninių šalių tinklais. Nuo 2016 m. sausio 1 d. turėjusios pradėti galioti atsinaujinančiosios energijos rėmimo schemos įsigaliojimas nukeltas ir tai lėmė netikrumą dėl investicijų. Pagrindiniai investicijas, ypač statybų sektoriuje, stabdantys veiksniai – labai menka teritorijų planavimo aprėptis ir nestabilumas, visų pirma vietos lygmeniu, taip pat pernelyg didelis reglamentavimas bei reguliavimo ir administracinis nenuoseklumas, dėl kurių apsunkinamas statybos leidimų išdavimas; |
| --- | --- |

(13)

nepaisant nemažų pastarųjų metų investicijų, transporto, energetikos ir ryšių tinkluose tebėra kliūčių ir trūkumų. Investicinę veiklą stabdo viešojo administravimo ir mokesčių sistemos kliūtys, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų aplinka bei lėtas sutarčių vykdymo užtikrinimas. Valdymo ir administraciniai gebėjimų silpnybės neigiamai veikia galimybes laiku įgyvendinti geležinkelių sektoriaus investicinius projektus ir kitus transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros projektus. Lenkijos ekonomika vis dar yra imli energijai ir lemia didelį anglies dioksido išmetimą į aplinką; potenciali nauda dėl pagerinto energijos vartojimo efektyvumo būtų didelė. Elektros energijos gamybos įrenginiai senėja ir tebėra labai priklausomi nuo anglių. Elektros energijos tinklas nepakankamai sujungtas su kaimyninių šalių tinklais. Nuo 2016 m. sausio 1 d. turėjusios pradėti galioti atsinaujinančiosios energijos rėmimo schemos įsigaliojimas nukeltas ir tai lėmė netikrumą dėl investicijų. Pagrindiniai investicijas, ypač statybų sektoriuje, stabdantys veiksniai – labai menka teritorijų planavimo aprėptis ir nestabilumas, visų pirma vietos lygmeniu, taip pat pernelyg didelis reglamentavimas bei reguliavimo ir administracinis nenuoseklumas, dėl kurių apsunkinamas statybos leidimų išdavimas;

| (14) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lenkija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lenkija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Lenkijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Stiprinti fiskalinę sistemą, be kita ko, įsteigiant nepriklausomą fiskalinę tarybą. Gerinti mokesčių surinkimą užtikrinant geresnį PVM prievolių vykdymą ir riboti dažną lengvatinių PVM tarifų taikymą. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Stiprinti fiskalinę sistemą, be kita ko, įsteigiant nepriklausomą fiskalinę tarybą. Gerinti mokesčių surinkimą užtikrinant geresnį PVM prievolių vykdymą ir riboti dažną lengvatinių PVM tarifų taikymą.

| 2. | Užtikrinti pensijų sistemos tvarumą ir adekvatumą ir didinti dalyvavimą darbo rinkoje pradedant preferencinės pensijų tvarkos reformą, pašalinant kliūtis sudaryti pastovesnes darbo sutartis ir gerinant švietimo ir mokymo atitiktį darbo rinkos poreikiams. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti pensijų sistemos tvarumą ir adekvatumą ir didinti dalyvavimą darbo rinkoje pradedant preferencinės pensijų tvarkos reformą, pašalinant kliūtis sudaryti pastovesnes darbo sutartis ir gerinant švietimo ir mokymo atitiktį darbo rinkos poreikiams.

| 3. | Imtis priemonių siekiant pašalinti kliūtis investicijoms į transporto, statybos ir energetikos infrastruktūrą ir padidinti teritorijų planavimo vietos lygmeniu aprėptį. |
| --- | --- |

3.

Imtis priemonių siekiant pašalinti kliūtis investicijoms į transporto, statybos ir energetikos infrastruktūrą ir padidinti teritorijų planavimo vietos lygmeniu aprėptį.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

4

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/19

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vokietijos stabilumo programos

(2016/C 299/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3); Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Vokietija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3); Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Vokietija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | Vokietijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikiami nuodugnios apžvalgos rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelis nuolatinis einamosios sąskaitos perteklius atspindi tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus perteklines santaupas ir mažesnes investicijas. Mažos vidaus investicijos trukdo potencialiam augimui, o didelė priklausomybė nuo užsienio paklausos lemia makroekonominę riziką tuo atveju, jei užsienio paklausa sumažėtų. Esamas einamosios sąskaitos perteklius, atsižvelgiant į jo dydį, daro neigiamą poveikį euro zonos ekonominės veiklos rezultatams. Sprendžiant šią problemą padidinus investicijas, padidėtų Vokietijos augimo potencialas, ir tai padėtų užtikrinti atsigavimo tvarumą euro zonoje; |
| --- | --- |

(2)

Vokietijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikiami nuodugnios apžvalgos rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelis nuolatinis einamosios sąskaitos perteklius atspindi tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus perteklines santaupas ir mažesnes investicijas. Mažos vidaus investicijos trukdo potencialiam augimui, o didelė priklausomybė nuo užsienio paklausos lemia makroekonominę riziką tuo atveju, jei užsienio paklausa sumažėtų. Esamas einamosios sąskaitos perteklius, atsižvelgiant į jo dydį, daro neigiamą poveikį euro zonos ekonominės veiklos rezultatams. Sprendžiant šią problemą padidinus investicijas, padidėtų Vokietijos augimo potencialas, ir tai padėtų užtikrinti atsigavimo tvarumą euro zonoje;

| (3) | 2016 m. balandžio 15 d. Vokietija pateikė 2016 m. stabilumo programą, o 2016 m. balandžio 29 d. – nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 15 d. Vokietija pateikė 2016 m. stabilumo programą, o 2016 m. balandžio 29 d. – nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Vokietijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato subalansuotą nominalųjį biudžetą pasiekti 2016–2020 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 0,5 % BVP struktūrinio deficito, bus laikomasi su atsarga visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 59

  % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos ir kurio nepatvirtino nepriklausoma įstaiga, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas 2016 m. ir 2017 m. pasieks 0,4 % BVP perteklių, taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Galimi nuokrypiai, įskaitant dėl to, kad siekiama patenkinti viešųjų investicijų poreikį, ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio tikslo lygio struktūrinį balansą. Prognozuojama, kad bendroji skola toliau užtikrintai mažės sparčiau, nei reikalaujama pagal skolos taisyklę. Tai sukuria galimybių skatinti viešąsias investicijas. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Vokietijai turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | nors federalinė Vyriausybė priėmė keletą priemonių, kad ateinančiais metais padidintų investicijas į infrastruktūrą, iki šiol nepanašu, kad šios lėšos tvariai padidintų viešąsias investicijas ir kad būtų tenkinami investicijų į infrastruktūrą reikalavimai. Grynojo pagrindinio kapitalo formavimas toliau buvo pastebimai neigiamas savivaldybių lygiu, o tai rodo, kad investuojama nepakankamai. Pastaraisiais metais bendros švietimo ir mokslinių tyrimų srities išlaidos padidėjo tik nežymiai ir 2015 m. gali nesiekti 10 % BVP nacionalinio tikslo. Nuolatinės investicijos į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas yra itin svarbios siekiant ateityje užtikrinti Vokietijos konkurencinę padėtį. Kadangi numatoma, jog 2016–2017 m. nominalusis ir struktūrinis biudžetas išliks subalansuotas, ir toliau išlieka pakankamai fiskalinio manevravimo galimybių didesnėms viešosioms investicijoms nepažeidžiant Stabilumo ir augimo pakto taisyklių ir nacionalinės skolos stabdžio taisyklės. Pensijų sistemos pertvarkymas padėtų užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Dabartinio finansinio subalansavimo struktūra yra sudėtinga ir dėl jos paprastai mažinamos paskatos atskirose federalinėse žemėse didinti pajamas. Šiuo metu vykstanti federalinių fiskalinių santykių peržiūra suteikia galimybę sustiprinti sistemą, be kita ko, užtikrinant pakankamai viešųjų investicijų visais valdžios lygmenimis, ypač savivaldybėse. Dabartiniame kompromisiniame pasiūlyme, dėl kurio susitarė federalinės žemės, numatytas supaprastintas horizontalus fiskalinis subalansavimas. Tačiau tebėra neaišku, kaip bus toliau atskirta su išlaidomis susijusi kompetencija, ir nepasiektas tikslas padidinti pajamų autonomiją. Tradiciniam transporto infrastruktūros finansavimui valstybės lėšomis alternatyvios priemonės, be kita ko, taikant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programas, naudojamos nedaug. Be to, investicijoms kliudo ir sudėtinga atskirų valdžios lygmenų atsakomybė už planavimą, su administraciniais gebėjimais susiję trukdžiai ir sudėtingos patvirtinimo procedūros. Efektyvesnis viešųjų pirkimų naudojimas taip pat galėtų turėti teigiamą poveikį investicijoms, nes visoje ES skelbiamų pirkimų konkursų apimtis tebėra gerokai mažesnė už ES vidurkį; |
| --- | --- |

(6)

nors federalinė Vyriausybė priėmė keletą priemonių, kad ateinančiais metais padidintų investicijas į infrastruktūrą, iki šiol nepanašu, kad šios lėšos tvariai padidintų viešąsias investicijas ir kad būtų tenkinami investicijų į infrastruktūrą reikalavimai. Grynojo pagrindinio kapitalo formavimas toliau buvo pastebimai neigiamas savivaldybių lygiu, o tai rodo, kad investuojama nepakankamai. Pastaraisiais metais bendros švietimo ir mokslinių tyrimų srities išlaidos padidėjo tik nežymiai ir 2015 m. gali nesiekti 10 % BVP nacionalinio tikslo. Nuolatinės investicijos į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas yra itin svarbios siekiant ateityje užtikrinti Vokietijos konkurencinę padėtį. Kadangi numatoma, jog 2016–2017 m. nominalusis ir struktūrinis biudžetas išliks subalansuotas, ir toliau išlieka pakankamai fiskalinio manevravimo galimybių didesnėms viešosioms investicijoms nepažeidžiant Stabilumo ir augimo pakto taisyklių ir nacionalinės skolos stabdžio taisyklės. Pensijų sistemos pertvarkymas padėtų užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Dabartinio finansinio subalansavimo struktūra yra sudėtinga ir dėl jos paprastai mažinamos paskatos atskirose federalinėse žemėse didinti pajamas. Šiuo metu vykstanti federalinių fiskalinių santykių peržiūra suteikia galimybę sustiprinti sistemą, be kita ko, užtikrinant pakankamai viešųjų investicijų visais valdžios lygmenimis, ypač savivaldybėse. Dabartiniame kompromisiniame pasiūlyme, dėl kurio susitarė federalinės žemės, numatytas supaprastintas horizontalus fiskalinis subalansavimas. Tačiau tebėra neaišku, kaip bus toliau atskirta su išlaidomis susijusi kompetencija, ir nepasiektas tikslas padidinti pajamų autonomiją. Tradiciniam transporto infrastruktūros finansavimui valstybės lėšomis alternatyvios priemonės, be kita ko, taikant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programas, naudojamos nedaug. Be to, investicijoms kliudo ir sudėtinga atskirų valdžios lygmenų atsakomybė už planavimą, su administraciniais gebėjimais susiję trukdžiai ir sudėtingos patvirtinimo procedūros. Efektyvesnis viešųjų pirkimų naudojimas taip pat galėtų turėti teigiamą poveikį investicijoms, nes visoje ES skelbiamų pirkimų konkursų apimtis tebėra gerokai mažesnė už ES vidurkį;

| (7) | sudėtinga įmonių apmokestinimo sistema tebetrukdo privačiojo sektoriaus investicijoms, o bendra įmonių pelno mokesčių našta, įskaitant vietos prekybos mokestį (Gewerbesteuer) ir solidarumo pridėtinį mokestį, išlieka didelė. Dėl to, kad į mokesčio bazę yra įtraukti ne pelno elementai, vietos prekybos mokestis taikomas neveiksmingai. Mokesčių sistema palankesnė skolos, o ne nuosavo kapitalo finansavimui, ir atitinkamas įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo rodiklis 2015 m. buvo vienas iš aštuonių didžiausių visoje Sąjungoje. 2007–2014 m. gana palankių augimui vartojimo mokesčių ir periodinių nekilnojamojo turto mokesčių dalis visuose mokesčiuose išliko stabili ir siekė apie 28–29 %, o tai yra žemas rodiklis, palyginti su 32–33 % Sąjungos vidurkiu. Be to, toliau ryškėjo tendencija didinti nekilnojamojo turto perdavimo mokesčius užuot labiau naudojantis mažiau iškreipiančiais periodiniais nekilnojamojo turto mokesčiais. Veiksmai, kurių imtasi modernizuojant mokesčių administravimą apsiribojo tuo, kad federalinė Vyriausybė priėmė teisės aktus, kuriais siekiama supaprastinti mokesčių administravimo procedūras. Vis dar neįdiegtas 16 federalinių žemių mokesčių administratorių automatinis keitimasis mokesčių duomenimis, kuris galėtų padidinti mokesčių auditų efektyvumą. Apskritai, dėl struktūrinių trūkumų ir vėluojančio modernizavimo mokesčių administravimo rezultatai yra palyginti prasti, o mokesčių surinkimas neveiksmingas; |
| --- | --- |

(7)

sudėtinga įmonių apmokestinimo sistema tebetrukdo privačiojo sektoriaus investicijoms, o bendra įmonių pelno mokesčių našta, įskaitant vietos prekybos mokestį (Gewerbesteuer) ir solidarumo pridėtinį mokestį, išlieka didelė. Dėl to, kad į mokesčio bazę yra įtraukti ne pelno elementai, vietos prekybos mokestis taikomas neveiksmingai. Mokesčių sistema palankesnė skolos, o ne nuosavo kapitalo finansavimui, ir atitinkamas įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo rodiklis 2015 m. buvo vienas iš aštuonių didžiausių visoje Sąjungoje. 2007–2014 m. gana palankių augimui vartojimo mokesčių ir periodinių nekilnojamojo turto mokesčių dalis visuose mokesčiuose išliko stabili ir siekė apie 28–29 %, o tai yra žemas rodiklis, palyginti su 32–33 % Sąjungos vidurkiu. Be to, toliau ryškėjo tendencija didinti nekilnojamojo turto perdavimo mokesčius užuot labiau naudojantis mažiau iškreipiančiais periodiniais nekilnojamojo turto mokesčiais. Veiksmai, kurių imtasi modernizuojant mokesčių administravimą apsiribojo tuo, kad federalinė Vyriausybė priėmė teisės aktus, kuriais siekiama supaprastinti mokesčių administravimo procedūras. Vis dar neįdiegtas 16 federalinių žemių mokesčių administratorių automatinis keitimasis mokesčių duomenimis, kuris galėtų padidinti mokesčių auditų efektyvumą. Apskritai, dėl struktūrinių trūkumų ir vėluojančio modernizavimo mokesčių administravimo rezultatai yra palyginti prasti, o mokesčių surinkimas neveiksmingas;

| (8) | Vokietijoje finansavimo sąlygos yra iš esmės palankios. Tačiau, palyginus tarptautiniu mastu, rizikos kapitalo rinka tebėra nepakankamai išvystyta, o su mokesčiais susijusios pagrindinės sąlygos gali riboti jos dydį. Galimybių gauti rizikos kapitalo didinimas – svarbus veiksnys skatinant verslumą, įskaitant aukštųjų technologijų sektoriuose, ir teikiant žinioms imlias paslaugas. Federalinė Vyriausybė pradėjo taikyti įvairias priemones, kad pagerintų sąlygas rizikos kapitalui; svarstomos tolesnės priemonės. Be to, rizikos kapitalo reglamentavimo sistemos peržiūra galėtų paskatinti privačias investicijas, įskaitant iš užsienio investuotojų; |
| --- | --- |

(8)

Vokietijoje finansavimo sąlygos yra iš esmės palankios. Tačiau, palyginus tarptautiniu mastu, rizikos kapitalo rinka tebėra nepakankamai išvystyta, o su mokesčiais susijusios pagrindinės sąlygos gali riboti jos dydį. Galimybių gauti rizikos kapitalo didinimas – svarbus veiksnys skatinant verslumą, įskaitant aukštųjų technologijų sektoriuose, ir teikiant žinioms imlias paslaugas. Federalinė Vyriausybė pradėjo taikyti įvairias priemones, kad pagerintų sąlygas rizikos kapitalui; svarstomos tolesnės priemonės. Be to, rizikos kapitalo reglamentavimo sistemos peržiūra galėtų paskatinti privačias investicijas, įskaitant iš užsienio investuotojų;

| (9) | politikos veiksmai siekiant skatinti konkurenciją paslaugų, ypač profesinių paslaugų, sektoriuose yra riboti. Vokietija yra viena iš valstybių narių, kuriose paslaugų sektoriuje yra didelių reguliavimo kliūčių. Ribojamo pobūdžio produktų rinkos reglamentavimas turi įtakos kainoms ir našumui. Mažas darbo našumas ir dideli antkainiai rodo, kad Vokietija turi dar daug ką nuveikti, kad pagerintų profesinių paslaugų veiklos rezultatus. Problemos verslo paslaugų srityje susijusios su leidimų suteikimo reikalavimais, daugiadalykės veiklos apribojimais, draudimo reikalavimais ir fiksuotais tarifais. Taip pat tebėra taikomi teisinės formos ir akcijų valdymo reikalavimai. Vokietijos pateiktame veiksmų plane, kuris parengtas atlikus galimybių imtis reglamentuojamųjų profesijų ir verstis jomis tarpusavio vertinimą, siūloma nedaug veiksmų, nors tikrai reikalingi platesnio užmojo pasiūlymai; |
| --- | --- |

(9)

politikos veiksmai siekiant skatinti konkurenciją paslaugų, ypač profesinių paslaugų, sektoriuose yra riboti. Vokietija yra viena iš valstybių narių, kuriose paslaugų sektoriuje yra didelių reguliavimo kliūčių. Ribojamo pobūdžio produktų rinkos reglamentavimas turi įtakos kainoms ir našumui. Mažas darbo našumas ir dideli antkainiai rodo, kad Vokietija turi dar daug ką nuveikti, kad pagerintų profesinių paslaugų veiklos rezultatus. Problemos verslo paslaugų srityje susijusios su leidimų suteikimo reikalavimais, daugiadalykės veiklos apribojimais, draudimo reikalavimais ir fiksuotais tarifais. Taip pat tebėra taikomi teisinės formos ir akcijų valdymo reikalavimai. Vokietijos pateiktame veiksmų plane, kuris parengtas atlikus galimybių imtis reglamentuojamųjų profesijų ir verstis jomis tarpusavio vertinimą, siūloma nedaug veiksmų, nors tikrai reikalingi platesnio užmojo pasiūlymai;

| (10) | nepaisant to, kad bendri darbo rinkos rezultatai yra labai geri, ypač nedarbo lygis kaip niekada žemas, tačiau su gyventojų senėjimu susijusio darbo jėgos ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo rizika grėsmingai didėja, todėl reikia naudoti visą turimą darbo jėgą. Kadangi šios tendencijos kelia problemų ne tik darbo rinkai, bet ir pensijų sistemos tvarumui ir adekvatumui, atrodo būtina didinti paskatas į pensiją išeiti vėliau. Vyresnio amžiaus žmonių skurdo rizika (16,3 % 2014 m.) yra didesnė už ES vidurkį (13,8 %) ir palaipsniui mažinama valstybinės pensijų sistemos pajamų pakeitimo norma, o dalyvavimo antrosios arba trečiosios pakopos pensijų sistemose rodikliai yra per maži, kad sušvelnintų šią riziką. Materialinės padėties patikrinimu grindžiamų minimalias pajamas gaunantiems pensininkams skirtų išmokų gavėjų skaičius nuo 2003 m. iki 2014 m. išaugo beveik dvigubai. Tačiau pasiūlymai didinti paskatas į pensiją išeiti vėliau (Flexi-Rente) dar nėra oficialiai įtvirtinti. Kol kas neaišku, ar jie bus efektyvūs, palyginti su 2014 m. pradėtomis taikyti paskatomis išeiti į pensiją anksčiau; |
| --- | --- |

(10)

nepaisant to, kad bendri darbo rinkos rezultatai yra labai geri, ypač nedarbo lygis kaip niekada žemas, tačiau su gyventojų senėjimu susijusio darbo jėgos ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo rizika grėsmingai didėja, todėl reikia naudoti visą turimą darbo jėgą. Kadangi šios tendencijos kelia problemų ne tik darbo rinkai, bet ir pensijų sistemos tvarumui ir adekvatumui, atrodo būtina didinti paskatas į pensiją išeiti vėliau. Vyresnio amžiaus žmonių skurdo rizika (16,3 % 2014 m.) yra didesnė už ES vidurkį (13,8 %) ir palaipsniui mažinama valstybinės pensijų sistemos pajamų pakeitimo norma, o dalyvavimo antrosios arba trečiosios pakopos pensijų sistemose rodikliai yra per maži, kad sušvelnintų šią riziką. Materialinės padėties patikrinimu grindžiamų minimalias pajamas gaunantiems pensininkams skirtų išmokų gavėjų skaičius nuo 2003 m. iki 2014 m. išaugo beveik dvigubai. Tačiau pasiūlymai didinti paskatas į pensiją išeiti vėliau (Flexi-Rente) dar nėra oficialiai įtvirtinti. Kol kas neaišku, ar jie bus efektyvūs, palyginti su 2014 m. pradėtomis taikyti paskatomis išeiti į pensiją anksčiau;

| (11) | tam tikrų grupių, ypač moterų ir migrantų kilmės žmonių, potencialas darbo rinkoje tebėra neišnaudojamas, ir yra išlikusios paskatos nedirbti, ypač antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Specifinės mokesčių sistemos ir sveikatos draudimo ypatybės atgraso antruosius šeimoje uždirbančius asmenis nuo įsidarbinimo ar dirbtų valandų skaičiaus didinimo. Dėl to yra susidariusi tokia padėtis, kad visą darbo dieną dirba maža moterų dalis, o moterų vidutiniškai per dieną dirbtų valandų skaičius yra mažiausias ES, nepaisant didelio moterų užimtumo lygio. Nors įvedus minimalų darbo užmokestį viena iš šalutinių pasekmių buvo tai, kad šiek tiek pasistūmėta pereinant nuo smulkių darbų prie standartinio darbo, smulkiais darbais vis dar užsiima apie septynis milijonus darbuotojų (iš kurių 5 milijonų vienintelis apmokamas darbas yra smulkus darbas). Kadangi smulkūs darbai yra atleisti nuo gyventojų pajamų mokesčio ir daugeliu atveju nuo visų darbuotojų mokamų socialinių įmokų, darbuotojai gali nenorėti pereiti į darbus, kuriuose darbo užmokestis viršytų smulkaus darbo užmokesčio ribą, t. y.450 EUR per mėnesį. Paprastai šis nenoras dar stipresnis sutuoktinių, kuriems taikomas bendras pajamų apmokestinimas, atveju. Nežymaus kelių išmokų padidinimo ir fiskalinio stabdžio kompensavimo teigiamą poveikį namų ūkių pajamoms ir vartojimui gali didžia dalimi atsverti didesnės darbuotojų mokamos socialinės įmokos. Mokesčių pleištas minimalaus darbo užmokesčio lygmeniu yra didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, todėl darbo užmokesčio skalės gale pajamos yra mažesnės. Sumažinus darbuotojų mokamas socialinio draudimo įmokas arba gyventojų pajamų mokestį, be kita ko, taikant tikslines išmokas arba mokesčių grąžinimą, šis mokesčių pleištas būtų sumažintas, o tai savo ruožtų padidintų mažai uždirbančių asmenų disponuojamąsias pajamas ir kartu atsirastų daugiau vartojimo galimybių; |
| --- | --- |

(11)

tam tikrų grupių, ypač moterų ir migrantų kilmės žmonių, potencialas darbo rinkoje tebėra neišnaudojamas, ir yra išlikusios paskatos nedirbti, ypač antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Specifinės mokesčių sistemos ir sveikatos draudimo ypatybės atgraso antruosius šeimoje uždirbančius asmenis nuo įsidarbinimo ar dirbtų valandų skaičiaus didinimo. Dėl to yra susidariusi tokia padėtis, kad visą darbo dieną dirba maža moterų dalis, o moterų vidutiniškai per dieną dirbtų valandų skaičius yra mažiausias ES, nepaisant didelio moterų užimtumo lygio. Nors įvedus minimalų darbo užmokestį viena iš šalutinių pasekmių buvo tai, kad šiek tiek pasistūmėta pereinant nuo smulkių darbų prie standartinio darbo, smulkiais darbais vis dar užsiima apie septynis milijonus darbuotojų (iš kurių 5 milijonų vienintelis apmokamas darbas yra smulkus darbas). Kadangi smulkūs darbai yra atleisti nuo gyventojų pajamų mokesčio ir daugeliu atveju nuo visų darbuotojų mokamų socialinių įmokų, darbuotojai gali nenorėti pereiti į darbus, kuriuose darbo užmokestis viršytų smulkaus darbo užmokesčio ribą, t. y.450 EUR per mėnesį. Paprastai šis nenoras dar stipresnis sutuoktinių, kuriems taikomas bendras pajamų apmokestinimas, atveju. Nežymaus kelių išmokų padidinimo ir fiskalinio stabdžio kompensavimo teigiamą poveikį namų ūkių pajamoms ir vartojimui gali didžia dalimi atsverti didesnės darbuotojų mokamos socialinės įmokos. Mokesčių pleištas minimalaus darbo užmokesčio lygmeniu yra didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, todėl darbo užmokesčio skalės gale pajamos yra mažesnės. Sumažinus darbuotojų mokamas socialinio draudimo įmokas arba gyventojų pajamų mokestį, be kita ko, taikant tikslines išmokas arba mokesčių grąžinimą, šis mokesčių pleištas būtų sumažintas, o tai savo ruožtų padidintų mažai uždirbančių asmenų disponuojamąsias pajamas ir kartu atsirastų daugiau vartojimo galimybių;

| (12) | Vokietija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, taigi padidės BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką, ir nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Šis klausimas yra vienas iš svarbiausių ES ir valstybių narių politinėje darbotvarkėje ir jis bus stebimas ir kruopščiai analizuojamas, be kita ko, ir 2017 m. šalies ataskaitoje; |
| --- | --- |

(12)

Vokietija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, taigi padidės BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką, ir nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Šis klausimas yra vienas iš svarbiausių ES ir valstybių narių politinėje darbotvarkėje ir jis bus stebimas ir kruopščiai analizuojamas, be kita ko, ir 2017 m. šalies ataskaitoje;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano (5), kad Vokietijai turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano (5), kad Vokietijai turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto;

| (15) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Vokietijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis vidutinės trukmės tikslo, pasiekti, kad viešosios investicijos, ypač į infrastruktūrą, švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, nuolat didėtų. Patobulinti federalinius fiskalinius santykius siekiant didinti valstybės investicijas, ypač savivaldybių lygmeniu. |
| --- | --- |

1.

Laikantis vidutinės trukmės tikslo, pasiekti, kad viešosios investicijos, ypač į infrastruktūrą, švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, nuolat didėtų. Patobulinti federalinius fiskalinius santykius siekiant didinti valstybės investicijas, ypač savivaldybių lygmeniu.

| 2. | Sumažinti mokesčių sistemos neveiksmingumą, visų pirma peržiūrint įmonių apmokestinimą ir vietos prekybos mokestį, modernizuoti mokesčių administravimą ir peržiūrėti rizikos kapitalo reglamentavimo sistemą. Intensyvinti priemones konkurencijai paslaugų sektoriuje, ypač verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų, skatinti. |
| --- | --- |

2.

Sumažinti mokesčių sistemos neveiksmingumą, visų pirma peržiūrint įmonių apmokestinimą ir vietos prekybos mokestį, modernizuoti mokesčių administravimą ir peržiūrėti rizikos kapitalo reglamentavimo sistemą. Intensyvinti priemones konkurencijai paslaugų sektoriuje, ypač verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų, skatinti.

| 3. | Didinti paskatas vėliau išeiti į pensiją ir mažinti paskatas nedirbti antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Sumažinti didelį mokesčių pleištą mažai uždirbantiems asmenims ir palengvinti perėjimą nuo smulkių darbų prie standartinio darbo. |
| --- | --- |

3.

Didinti paskatas vėliau išeiti į pensiją ir mažinti paskatas nedirbti antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims. Sumažinti didelį mokesčių pleištą mažai uždirbantiems asmenims ir palengvinti perėjimą nuo smulkių darbų prie standartinio darbo.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/23

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Čekijos konvergencijos programos

(2016/C 299/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

| (2) | 2016 m. Čekijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Čekijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2016 m. gegužės 11 d. Čekija pateikė 2016 m. konvergencijos programą, o gegužės 12 d. – 2016 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. gegužės 11 d. Čekija pateikė 2016 m. konvergencijos programą, o gegužės 12 d. – 2016 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (3), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (3), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas šiek tiek pablogės iki -0,6 % BVP 2016 m. ir nuo 2017 m. iš esmės stabilizuosis ties -0,5 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito – ir toliau bus laikomasi per visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad 2016 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 41,1 %, o po to palaipsniui mažės ir 2019 m. sieks 39,3 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Pagal Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2016 m. struktūrinis balansas bus -0,7 %, o 2017 m. jis bus -0,9 % BVP, t. y. vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas viršijamas. Galimi nuokrypiai ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio tikslo lygio struktūrinį balansą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas šiek tiek pablogės iki -0,6 % BVP 2016 m. ir nuo 2017 m. iš esmės stabilizuosis ties -0,5 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito – ir toliau bus laikomasi per visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatoma, kad 2016 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 41,1 %, o po to palaipsniui mažės ir 2019 m. sieks 39,3 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Pagal Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2016 m. struktūrinis balansas bus -0,7 %, o 2017 m. jis bus -0,9 % BVP, t. y. vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas viršijamas. Galimi nuokrypiai ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio tikslo lygio struktūrinį balansą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (6) | ilguoju laikotarpiu kyla vidutinė rizika Čekijos fiskaliniam tvarumui. Ją visų pirma lemia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų poveikis, daugiausia sveikatos priežiūros, bet taip pat ir pensijų srityse. Jeigu bus įgyvendintos neseniai priimtos arba planuojamos priemonės, skirtos pensijų sistemai iš dalies keisti, ilguoju laikotarpiu pablogės viešųjų finansų būklė. Pirma, 2016 m. vasario mėn. Vyriausybė priėmė teisės aktus, kuriais jai suteikiami įgaliojimai lanksčiau koreguoti pensijų indeksavimo mechanizmą. Antra, svarstomi pasiūlymai nustatyti teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus 65 m. ribą ir reguliarios pensinio amžiaus peržiūros mechanizmą. Šiuo metu neplanuojama ilginti teisės aktais nustatyto trumpo pensinio amžiaus. Kalbant apie sveikatos priežiūrą, susirūpinti verčia ir prognozuojamas ilgalaikių išlaidų padidėjimas. Čekijai kyla problemų gerinant sveikatos priežiūros sistemos valdymą ir išlaidų efektyvumą, nors šiuo metu vyksta skirtingi kelių priemonių įgyvendinimo proceso etapai. Rodikliai rodo, kad sunaudojama daug prekių ir paslaugų ir kad palyginti daug naudojamasi priežiūra ligoninėse, kuri yra daug brangesnė nei ambulatorinė priežiūra. Planuojant ir racionalizuojant stacionarinės priežiūros pajėgumus veiksmingai nepanaudojami turimi medicininiai duomenys. Peržiūrima priežiūros ligoninėse išlaidų kompensavimo sistema, nes ji turi įvairių trūkumų, pavyzdžiui, apskaičiuojant orientacinius tarifus naudojamasi maža ligoninių imtimi. Dar nepakankamai išnaudojamos galimybės pagerinti ambulatorinės priežiūros koordinavimą, padidinti bendrosios praktikos gydytojų prevencinį vaidmenį ir apriboti nebūtiną naudojimąsi ambulatorinės priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

(6)

ilguoju laikotarpiu kyla vidutinė rizika Čekijos fiskaliniam tvarumui. Ją visų pirma lemia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių viešųjų išlaidų poveikis, daugiausia sveikatos priežiūros, bet taip pat ir pensijų srityse. Jeigu bus įgyvendintos neseniai priimtos arba planuojamos priemonės, skirtos pensijų sistemai iš dalies keisti, ilguoju laikotarpiu pablogės viešųjų finansų būklė. Pirma, 2016 m. vasario mėn. Vyriausybė priėmė teisės aktus, kuriais jai suteikiami įgaliojimai lanksčiau koreguoti pensijų indeksavimo mechanizmą. Antra, svarstomi pasiūlymai nustatyti teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus 65 m. ribą ir reguliarios pensinio amžiaus peržiūros mechanizmą. Šiuo metu neplanuojama ilginti teisės aktais nustatyto trumpo pensinio amžiaus. Kalbant apie sveikatos priežiūrą, susirūpinti verčia ir prognozuojamas ilgalaikių išlaidų padidėjimas. Čekijai kyla problemų gerinant sveikatos priežiūros sistemos valdymą ir išlaidų efektyvumą, nors šiuo metu vyksta skirtingi kelių priemonių įgyvendinimo proceso etapai. Rodikliai rodo, kad sunaudojama daug prekių ir paslaugų ir kad palyginti daug naudojamasi priežiūra ligoninėse, kuri yra daug brangesnė nei ambulatorinė priežiūra. Planuojant ir racionalizuojant stacionarinės priežiūros pajėgumus veiksmingai nepanaudojami turimi medicininiai duomenys. Peržiūrima priežiūros ligoninėse išlaidų kompensavimo sistema, nes ji turi įvairių trūkumų, pavyzdžiui, apskaičiuojant orientacinius tarifus naudojamasi maža ligoninių imtimi. Dar nepakankamai išnaudojamos galimybės pagerinti ambulatorinės priežiūros koordinavimą, padidinti bendrosios praktikos gydytojų prevencinį vaidmenį ir apriboti nebūtiną naudojimąsi ambulatorinės priežiūros paslaugomis;

| (7) | Čekijos fiskalinė sistema yra viena silpniausių Sąjungoje. 2015 m. vasario mėn. Vyriausybė patvirtino reformų dokumentų rinkinį, kuriuo šalinami pagrindiniai šios srities trūkumai, tačiau jį dar turi ratifikuoti Parlamentas. Dokumentų rinkiniu siekiama į nacionalinės teisės aktus perkelti Tarybos direktyvą 2011/85/ES (4). Siūloma reforma numatoma nustatyti griežtesnes išlaidų ribas ir jas tiesiogiai susieti su vidutinio laikotarpio biudžeto tikslu. Vykdant reformą, Vyriausybė privalėtų patvirtinti biudžetą, kuriuo apsaugomas viešųjų finansų tvarumas ilguoju laikotarpiu, ir būtų įsteigta nepriklausoma fiskalinė taryba, kad būtų stebimi viešieji finansai ir padidintas skaidrumas; |
| --- | --- |

(7)

Čekijos fiskalinė sistema yra viena silpniausių Sąjungoje. 2015 m. vasario mėn. Vyriausybė patvirtino reformų dokumentų rinkinį, kuriuo šalinami pagrindiniai šios srities trūkumai, tačiau jį dar turi ratifikuoti Parlamentas. Dokumentų rinkiniu siekiama į nacionalinės teisės aktus perkelti Tarybos direktyvą 2011/85/ES (4). Siūloma reforma numatoma nustatyti griežtesnes išlaidų ribas ir jas tiesiogiai susieti su vidutinio laikotarpio biudžeto tikslu. Vykdant reformą, Vyriausybė privalėtų patvirtinti biudžetą, kuriuo apsaugomas viešųjų finansų tvarumas ilguoju laikotarpiu, ir būtų įsteigta nepriklausoma fiskalinė taryba, kad būtų stebimi viešieji finansai ir padidintas skaidrumas;

| (8) | investicijos Čekijoje vis dar nesiekia ES vidurkio, vertinant vienam gyventojui tenkančią jų sumą, ir daugiausia yra sutelktos sostinės regione. Verslo aplinkos veiksmingumą vis dar mažina ir investuoti trukdo administracinės ir reguliavimo kliūtys. Yra konkrečių transporto ir energetikos infrastruktūros projektų įgyvendinimo trukdžių. Be to, ES fondų lėšos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo panaudojamos lėtai, daugiausia dėl sudėtingų procedūrų, valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, viešojo pirkimo procedūrų neveiksmingumo ir projektų įgyvendinime dalyvaujančių įstaigų silpnų administracinių gebėjimų. Kalbant apie transporto infrastruktūrą, administracinės kliūtys, trukdančios investuoti, apima ilgas žemės naudojimo leidimų išdavimo procedūras ir vilkinimą, kurį lemia skundų nagrinėjimo procedūros Antimonopolinės politikos tarnyboje. Energijos vartojimo efektyvumo viešosios programos, skirtos energijos vartojimo intensyvumui sumažinti, yra suskaidytos ir neefektyvios išlaidų požiūriu. Esama požymių, kad energijos nesutaupoma tiek, kiek numatyta pagal nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą. Paslaugų srityje pastebimas tam tikras reglamentavimo ribotumas. Tai visų pirma pasakytina apie tam tikrus atskirus profesinių paslaugų sektorius, kuriuose kliūtys pradėti teikti paslaugas ir jas teikti yra didesnės nei ES vidurkis. Tai, kad mažai naudojamasi kokybiškomis internetinėmis viešosiomis paslaugomis, taip pat kenkia verslo aplinkai ir rodo pasiūlos trūkumus. Teikiant e. valdžios paslaugas nepasinaudojama visomis technologinėmis galimybėmis siekiant, kad naudotojai įgytų daugiau patirties, o jų techninio sudėtingumo lygis vienas žemiausių Sąjungoje. Turimi įrodymai rodo, kad Čekijoje palyginti dažni mokesčių slėpimo atvejai. Šios problemos sprendimas, visų pirma PVM srityje – vienas iš svarbiausių politinės darbotvarkės uždavinių. Kita vertus, neplanuojama jokių priemonių, kad būtų sumažintos palyginti didelės išlaidos, siejamos su mokesčių mokėjimu, arba kad būtų supaprastinta mokesčių sistema. Mokesčių administratorius teikia ribotas paslaugas prieš pildant deklaracijas. Mokesčių mokėtojai nedaug naudojasi elektroninėmis deklaracijų pildymo sistemomis, nors PMV srityje padaryta tam tikra pažanga. Be to, atsižvelgiant į naujausias tarptautines ataskaitas, mokesčių surinkimo sąnaudos palyginti didelės. Didelės darbdavių mokamos socialinės įmokos didina bendrą aukštą darbo jėgos apmokestinimo lygį, o apmokestinimo diversifikavimas pereinant prie kitų sričių, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, mokesčių yra ribotas; |
| --- | --- |

(8)

investicijos Čekijoje vis dar nesiekia ES vidurkio, vertinant vienam gyventojui tenkančią jų sumą, ir daugiausia yra sutelktos sostinės regione. Verslo aplinkos veiksmingumą vis dar mažina ir investuoti trukdo administracinės ir reguliavimo kliūtys. Yra konkrečių transporto ir energetikos infrastruktūros projektų įgyvendinimo trukdžių. Be to, ES fondų lėšos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo panaudojamos lėtai, daugiausia dėl sudėtingų procedūrų, valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, viešojo pirkimo procedūrų neveiksmingumo ir projektų įgyvendinime dalyvaujančių įstaigų silpnų administracinių gebėjimų. Kalbant apie transporto infrastruktūrą, administracinės kliūtys, trukdančios investuoti, apima ilgas žemės naudojimo leidimų išdavimo procedūras ir vilkinimą, kurį lemia skundų nagrinėjimo procedūros Antimonopolinės politikos tarnyboje. Energijos vartojimo efektyvumo viešosios programos, skirtos energijos vartojimo intensyvumui sumažinti, yra suskaidytos ir neefektyvios išlaidų požiūriu. Esama požymių, kad energijos nesutaupoma tiek, kiek numatyta pagal nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą. Paslaugų srityje pastebimas tam tikras reglamentavimo ribotumas. Tai visų pirma pasakytina apie tam tikrus atskirus profesinių paslaugų sektorius, kuriuose kliūtys pradėti teikti paslaugas ir jas teikti yra didesnės nei ES vidurkis. Tai, kad mažai naudojamasi kokybiškomis internetinėmis viešosiomis paslaugomis, taip pat kenkia verslo aplinkai ir rodo pasiūlos trūkumus. Teikiant e. valdžios paslaugas nepasinaudojama visomis technologinėmis galimybėmis siekiant, kad naudotojai įgytų daugiau patirties, o jų techninio sudėtingumo lygis vienas žemiausių Sąjungoje. Turimi įrodymai rodo, kad Čekijoje palyginti dažni mokesčių slėpimo atvejai. Šios problemos sprendimas, visų pirma PVM srityje – vienas iš svarbiausių politinės darbotvarkės uždavinių. Kita vertus, neplanuojama jokių priemonių, kad būtų sumažintos palyginti didelės išlaidos, siejamos su mokesčių mokėjimu, arba kad būtų supaprastinta mokesčių sistema. Mokesčių administratorius teikia ribotas paslaugas prieš pildant deklaracijas. Mokesčių mokėtojai nedaug naudojasi elektroninėmis deklaracijų pildymo sistemomis, nors PMV srityje padaryta tam tikra pažanga. Be to, atsižvelgiant į naujausias tarptautines ataskaitas, mokesčių surinkimo sąnaudos palyginti didelės. Didelės darbdavių mokamos socialinės įmokos didina bendrą aukštą darbo jėgos apmokestinimo lygį, o apmokestinimo diversifikavimas pereinant prie kitų sričių, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, mokesčių yra ribotas;

| (9) | nemažai rodiklių rodo didelius viešojo administravimo trūkumus. Padaryta tam tikra pažanga priimant 2015 m. kovos su korupcija plane numatytas teisėkūros ir neteisėkūros priemones. 2015 m. lapkričio mėn. Parlamentas patvirtino Sutarčių registro įstatymą. Jį laiku įgyvendinus ir toliau plėtojant pagerėtų viešųjų konkursų skaidrumas ir išlaidų efektyvumas. Tačiau kai kurie pagrindiniai kovos su korupcija įstatymai, pavyzdžiui, Interesų konflikto įstatymo pataisos ir naujas Politinių partijų finansavimo įstatymas, vis dar nepriimti. Kai kurių priimtų priemonių vykdymą sunku užtikrinti ir jų poveikis ribotas, o nemažai planuojamų priemonių vis perkeliamos į kito laikotarpio veiksmų planą. Nepaisant pastangų šalinti Čekijos viešųjų pirkimų sistemos trūkumus, dar yra galimybių pagerinti jos rezultatus, susijusius su konkurencija, taigi ir ekonomiškai naudingiausiais pasiūlymais. Taip iš dalies yra dėl to, kad viešuosius pirkimus vykdantys specialistai nepakankamai gerai parengiami, o skiriant sutartis skiriama nepakankamai dėmesio kokybės kriterijams. Viešasis sektorius daug naudojasi nekonkurencingomis procedūromis ir turi nedaug galimybių pritraukti konkursų dalyvius, be to, retai taikomi grupiniai pirkimai. Vis dėlto tikimasi, kad naujai perkeltų direktyvų dėl modernizuotų viešųjų pirkimų procedūrų įgyvendinimas bus galimybė nustatyti strateginį įrodymais grindžiamą požiūrį į viešųjų pirkimų politiką, susijusį su profesionalumo didinimu, viešųjų pirkimų vykdymu grupėmis, didesniu dėmesiu kokybės kriterijams ir pirkimus vykdančių specialistų sąžiningumu; |
| --- | --- |

(9)

nemažai rodiklių rodo didelius viešojo administravimo trūkumus. Padaryta tam tikra pažanga priimant 2015 m. kovos su korupcija plane numatytas teisėkūros ir neteisėkūros priemones. 2015 m. lapkričio mėn. Parlamentas patvirtino Sutarčių registro įstatymą. Jį laiku įgyvendinus ir toliau plėtojant pagerėtų viešųjų konkursų skaidrumas ir išlaidų efektyvumas. Tačiau kai kurie pagrindiniai kovos su korupcija įstatymai, pavyzdžiui, Interesų konflikto įstatymo pataisos ir naujas Politinių partijų finansavimo įstatymas, vis dar nepriimti. Kai kurių priimtų priemonių vykdymą sunku užtikrinti ir jų poveikis ribotas, o nemažai planuojamų priemonių vis perkeliamos į kito laikotarpio veiksmų planą. Nepaisant pastangų šalinti Čekijos viešųjų pirkimų sistemos trūkumus, dar yra galimybių pagerinti jos rezultatus, susijusius su konkurencija, taigi ir ekonomiškai naudingiausiais pasiūlymais. Taip iš dalies yra dėl to, kad viešuosius pirkimus vykdantys specialistai nepakankamai gerai parengiami, o skiriant sutartis skiriama nepakankamai dėmesio kokybės kriterijams. Viešasis sektorius daug naudojasi nekonkurencingomis procedūromis ir turi nedaug galimybių pritraukti konkursų dalyvius, be to, retai taikomi grupiniai pirkimai. Vis dėlto tikimasi, kad naujai perkeltų direktyvų dėl modernizuotų viešųjų pirkimų procedūrų įgyvendinimas bus galimybė nustatyti strateginį įrodymais grindžiamą požiūrį į viešųjų pirkimų politiką, susijusį su profesionalumo didinimu, viešųjų pirkimų vykdymu grupėmis, didesniu dėmesiu kokybės kriterijams ir pirkimus vykdančių specialistų sąžiningumu;

| (10) | pastaraisiais metais investicijos į MTTP smarkiai padidėjo, tačiau rezultatai vis dar menki, o MTTP infrastruktūros tvarumas verčia susirūpinti. Šiuo metu įgyvendinamos ilgai atidėliotos, tačiau esminės Čekijos mokslinių tyrimų sistemos valdymo reformos, visų pirma susijusios su vertinimu ir finansavimu. Esamas finansavimo mechanizmas yra nevientisas, nepakankamai derinami atitinkamų įstaigų veiksmai, neaiškiai pasiskirstyta atsakomybė ir prioritetai. Rengiama išsami su finansavimu siejama MTTP vertinimo sistema, tačiau pažanga lėta. Nedaug nuveikta siekiant padidinti akademinės ir verslo bendruomenių sąsajas. Šias sąsajas silpnina viešosioms mokslo tiriamosioms institucijoms taikoma vertinimo sistema, kurioje neatsižvelgiama į bendradarbiavimo su įmonėmis lygį; |
| --- | --- |

(10)

pastaraisiais metais investicijos į MTTP smarkiai padidėjo, tačiau rezultatai vis dar menki, o MTTP infrastruktūros tvarumas verčia susirūpinti. Šiuo metu įgyvendinamos ilgai atidėliotos, tačiau esminės Čekijos mokslinių tyrimų sistemos valdymo reformos, visų pirma susijusios su vertinimu ir finansavimu. Esamas finansavimo mechanizmas yra nevientisas, nepakankamai derinami atitinkamų įstaigų veiksmai, neaiškiai pasiskirstyta atsakomybė ir prioritetai. Rengiama išsami su finansavimu siejama MTTP vertinimo sistema, tačiau pažanga lėta. Nedaug nuveikta siekiant padidinti akademinės ir verslo bendruomenių sąsajas. Šias sąsajas silpnina viešosioms mokslo tiriamosioms institucijoms taikoma vertinimo sistema, kurioje neatsižvelgiama į bendradarbiavimo su įmonėmis lygį;

| (11) | 2016 m. sausio mėn. Parlamentas priėmė aukštojo mokslo reformą. Vis dar būtina didinti mokytojo profesijos patrauklumą ir viena iš priežasčių tai daryti yra palyginti mažas atlyginimas, taip pat mokytojų bendruomenės senėjimas. Siekiant padidinti profesijos patrauklumą, rengiama nauja mokytojų ir pedagogų karjeros sistema, tačiau jos įgyvendinimas atidėtas. Mokymosi rezultatai apskritai geri, tačiau jie labai priklauso nuo besimokančio asmens socialinės ir ekonominės padėties. Prasti palankių sąlygų neturinčių grupių, visų pirma romų, mokymosi rezultatai yra akivaizdi problema. Apskaičiuota, kad labai didelė romų vaikų dalis nebaigia mokyklos. Daugelis romų vaikų išsilavinimą įgyja bendrojo švietimo sistemai nepriklausančiose mokyklose, todėl jų mokymosi standartai yra žemesni nei likusios gyventojų dalies vaikų. Mokytojams nesuteikiama pakankamai mokymosi galimybių, kad jie galėtų spręsti tokias problemas, o kvalifikacijos tobulinimo veikloje, susijusioje su mišrių grupių mokymu ir įtraukiu švietimu, dalyvauja nedidelė dalis mokytojų. Imtasi ir pradedama įgyvendinti nemažai teisėkūros ir administracinių priemonių, skirtų įtraukiam švietimui. Tikimasi, kad jos padės mažinti romų ir ne romų vaikų išsilavinimo ir mokymosi pasiekimų skirtumus. 2016 m. kovo mėn. Parlamentas priėmė Švietimo įstatymo pataisas, kuriomis nustatoma, kad privalomasis švietimas apima paskutinius ikimokyklinio ugdymo metus ir užtikrinama, kad mažesni vaikai turėtų teisę gauti vietą vaikų darželyje. Vis dėlto nelygybė švietimo sistemoje trukdo gerinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir lemia prastesnius rezultatus darbo rinkoje vėliau; |
| --- | --- |

(11)

2016 m. sausio mėn. Parlamentas priėmė aukštojo mokslo reformą. Vis dar būtina didinti mokytojo profesijos patrauklumą ir viena iš priežasčių tai daryti yra palyginti mažas atlyginimas, taip pat mokytojų bendruomenės senėjimas. Siekiant padidinti profesijos patrauklumą, rengiama nauja mokytojų ir pedagogų karjeros sistema, tačiau jos įgyvendinimas atidėtas. Mokymosi rezultatai apskritai geri, tačiau jie labai priklauso nuo besimokančio asmens socialinės ir ekonominės padėties. Prasti palankių sąlygų neturinčių grupių, visų pirma romų, mokymosi rezultatai yra akivaizdi problema. Apskaičiuota, kad labai didelė romų vaikų dalis nebaigia mokyklos. Daugelis romų vaikų išsilavinimą įgyja bendrojo švietimo sistemai nepriklausančiose mokyklose, todėl jų mokymosi standartai yra žemesni nei likusios gyventojų dalies vaikų. Mokytojams nesuteikiama pakankamai mokymosi galimybių, kad jie galėtų spręsti tokias problemas, o kvalifikacijos tobulinimo veikloje, susijusioje su mišrių grupių mokymu ir įtraukiu švietimu, dalyvauja nedidelė dalis mokytojų. Imtasi ir pradedama įgyvendinti nemažai teisėkūros ir administracinių priemonių, skirtų įtraukiam švietimui. Tikimasi, kad jos padės mažinti romų ir ne romų vaikų išsilavinimo ir mokymosi pasiekimų skirtumus. 2016 m. kovo mėn. Parlamentas priėmė Švietimo įstatymo pataisas, kuriomis nustatoma, kad privalomasis švietimas apima paskutinius ikimokyklinio ugdymo metus ir užtikrinama, kad mažesni vaikai turėtų teisę gauti vietą vaikų darželyje. Vis dėlto nelygybė švietimo sistemoje trukdo gerinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir lemia prastesnius rezultatus darbo rinkoje vėliau;

| (12) | darbo rinkos padėtis Čekijoje pagerėjo, tačiau tolesnis užimtumo didėjimas priklausys nuo didesnio nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimo. Šioms grupėms priklauso mažų vaikų turinčios moterys, žemos kvalifikacijos darbuotojai ir romų bendruomenės nariai. Valstybinių užimtumo tarnybų informavimo gebėjimai, taip pat tinkama ir labai tikslingai vykdoma aktyvi darbo rinkos politika bei individualiai pritaikytos paslaugos padėtų padidinti pažeidžiamų grupių dalyvavimą. Dalyvauti darbo rinkoje mažų vaikų turinčioms moterims trukdo tai, kad nuolat trūksta nebrangių ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų, visų pirma skirtų vaikams iki trejų metų, ir tai, kad lankstus darbo grafikas taikomas ribotai. Pastaraisiais metais imtasi tam tikrų priemonių siekiant panaikinti šį trūkumą, tačiau dar galima nuveikti daug daugiau; |
| --- | --- |

(12)

darbo rinkos padėtis Čekijoje pagerėjo, tačiau tolesnis užimtumo didėjimas priklausys nuo didesnio nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimo. Šioms grupėms priklauso mažų vaikų turinčios moterys, žemos kvalifikacijos darbuotojai ir romų bendruomenės nariai. Valstybinių užimtumo tarnybų informavimo gebėjimai, taip pat tinkama ir labai tikslingai vykdoma aktyvi darbo rinkos politika bei individualiai pritaikytos paslaugos padėtų padidinti pažeidžiamų grupių dalyvavimą. Dalyvauti darbo rinkoje mažų vaikų turinčioms moterims trukdo tai, kad nuolat trūksta nebrangių ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų, visų pirma skirtų vaikams iki trejų metų, ir tai, kad lankstus darbo grafikas taikomas ribotai. Pastaraisiais metais imtasi tam tikrų priemonių siekiant panaikinti šį trūkumą, tačiau dar galima nuveikti daug daugiau;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano (5), kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto, |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano (5), kad Čekija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

REKOMENDUOJA Čekijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Imtis priemonių siekiant užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, atsižvelgiant į ateityje sveikatos priežiūros srityje kilsiančią riziką. Priimti teisės aktus, skirtus fiskalinei sistemai sustiprinti. |
| --- | --- |

1.

Imtis priemonių siekiant užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, atsižvelgiant į ateityje sveikatos priežiūros srityje kilsiančią riziką. Priimti teisės aktus, skirtus fiskalinei sistemai sustiprinti.

| 2. | Sumažinti reguliavimo ir administracines kliūtis, trukdančias investuoti, visų pirma transporto ir energetikos sektoriuose, ir padidinti galimybes naudotis e. valdžios paslaugomis. Priimti dar nepriimtas kovos su korupcija reformas ir pagerinti viešųjų pirkimų praktiką. |
| --- | --- |

2.

Sumažinti reguliavimo ir administracines kliūtis, trukdančias investuoti, visų pirma transporto ir energetikos sektoriuose, ir padidinti galimybes naudotis e. valdžios paslaugomis. Priimti dar nepriimtas kovos su korupcija reformas ir pagerinti viešųjų pirkimų praktiką.

| 3. | Sustiprinti MTTP sistemos valdymą ir palengvinti sąlygas akademinei bendruomenei palaikyti ryšius su įmonėmis. Padidinti mokytojo profesijos patrauklumą ir imtis priemonių, kad būtų padidinta palankių sąlygų neturinčių vaikų, įskaitant romus, įtrauktis į bendrojo švietimo sistemos mokyklas ir ikimokyklinio ugdymo įstaigas. Panaikinti kliūtis nepakankamai atstovaujamoms grupėms, visų pirma moterims, aktyviau dalyvauti darbo rinkoje. |
| --- | --- |

3.

Sustiprinti MTTP sistemos valdymą ir palengvinti sąlygas akademinei bendruomenei palaikyti ryšius su įmonėmis. Padidinti mokytojo profesijos patrauklumą ir imtis priemonių, kad būtų padidinta palankių sąlygų neturinčių vaikų, įskaitant romus, įtrauktis į bendrojo švietimo sistemos mokyklas ir ikimokyklinio ugdymo įstaigas. Panaikinti kliūtis nepakankamai atstovaujamoms grupėms, visų pirma moterims, aktyviau dalyvauti darbo rinkoje.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyva 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (OL L 306, 2011 11 23, p. 41).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/27

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Kipro nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Kipro stabilumo programos

(2016/C 299/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | iki 2016 m. kovo 31 d. pagal Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2013/463/ES (3) 1 straipsnio 2 dalį Kiprui buvo taikoma makroekonominio koregavimo programa. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 472/2013 (4) 12 straipsnį tos programos taikymo laikotarpiu Kiprui buvo netaikoma Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro stebėsena ir vertinimas. Nustojus taikyti Kiprui programą, jis dabar yra vėl visapusiškai įtrauktas į Europos semestrą; |
| --- | --- |

(1)

iki 2016 m. kovo 31 d. pagal Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2013/463/ES (3) 1 straipsnio 2 dalį Kiprui buvo taikoma makroekonominio koregavimo programa. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 472/2013 (4) 12 straipsnį tos programos taikymo laikotarpiu Kiprui buvo netaikoma Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro stebėsena ir vertinimas. Nustojus taikyti Kiprui programą, jis dabar yra vėl visapusiškai įtrauktas į Europos semestrą;

| (2) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Kipro padėtis bus įvertinta vykdant makroekonominio disbalanso procedūrą, užbaigus makroekonominio koregavimo programą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (5) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Kipras turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje nurodė, kad Kipro padėtis bus įvertinta vykdant makroekonominio disbalanso procedūrą, užbaigus makroekonominio koregavimo programą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (5) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Kipras turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (3) | 2016 m. Kipro ataskaita paskelbta 2016 m. balandžio 7 d. Joje įvertinta Kipro ekonominė ir socialinė padėtis ir uždaviniai, kurie iškils 2016 m. kovo 31 d. jam nustojus taikyti makroekonominio koregavimo programą, ir Kipro padaryta pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. balandžio 7 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Kipre yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma labai svarbu, kad šalis mažintų susidariusį didelį disbalansą privačiojo sektoriaus, valstybės ir išorės įsiskolinimo forma ir didelį neveiksnių paskolų lygį; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. Kipro ataskaita paskelbta 2016 m. balandžio 7 d. Joje įvertinta Kipro ekonominė ir socialinė padėtis ir uždaviniai, kurie iškils 2016 m. kovo 31 d. jam nustojus taikyti makroekonominio koregavimo programą, ir Kipro padaryta pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. balandžio 7 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Kipre yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma labai svarbu, kad šalis mažintų susidariusį didelį disbalansą privačiojo sektoriaus, valstybės ir išorės įsiskolinimo forma ir didelį neveiksnių paskolų lygį;

| (4) | 2016 m. balandžio 28 d. Kipras pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. gegužės 13 d., pasibaigus terminui, – 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(4)

2016 m. balandžio 28 d. Kipras pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. gegužės 13 d., pasibaigus terminui, – 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (5) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (6) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(5)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (6) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (6) | nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Kiprui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Apskaičiuota, kad struktūrinis balansas 2015 m. yra perteklinis, ir perteklius siekia 1,7 % BVP, tiek pat viršijant vidutinio laikotarpio tikslą. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo toliau bus laikomasi ir 2016 m. Tačiau, jei politika nesikeis, esama rizikos, kad 2017 m. bus kiek nukrypta nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Numatoma, kad Kipro struktūrinis balansas pablogės daugiau, nei leidžiama pagal pereinamojo laikotarpio skolos taisyklę. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Kipras nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti nuostatų laikymąsi 2017 m. reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(6)

nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Kiprui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Apskaičiuota, kad struktūrinis balansas 2015 m. yra perteklinis, ir perteklius siekia 1,7 % BVP, tiek pat viršijant vidutinio laikotarpio tikslą. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo toliau bus laikomasi ir 2016 m. Tačiau, jei politika nesikeis, esama rizikos, kad 2017 m. bus kiek nukrypta nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Numatoma, kad Kipro struktūrinis balansas pablogės daugiau, nei leidžiama pagal pereinamojo laikotarpio skolos taisyklę. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Kipras nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti nuostatų laikymąsi 2017 m. reikės papildomų priemonių;

| (7) | Kipras įgyvendino svarbias fiskalines struktūrines reformas pagal makroekonominio koregavimo programą. Dar turi būti priimti tam tikri antrinės teisės aktai dėl biudžeto rengimo procedūrų, biudžeto koregavimų per metus reikalavimų ir įsipareigojimų kontrolės pareigūnų atsakomybės. Viešajam sektoriui vis dar būdingas neveiksmingumas. Visų pirma, viešasis administravimas pasižymi vienomis iš didžiausių darbo užmokesčio išlaidų (kaip procentinė BVP dalis) euro zonoje, o veiksmingumo rodikliai išlieka vidutiniški, ir tai galima susieti su judumo ir veiklos paskatų stoka. Valstybės teikiamos komunalinės paslaugos (telekomunikacijos, energija) pasižymi didelėmis kainomis ir tebėra santykinai apsaugotos nuo konkurencijos. Pagal makroekonominio koregavimo programą Kipras yra įsipareigojęs priimti privalomą mechanizmą, skirtą valstybės tarnautojų darbo užmokesčio didinimui apriboti, kaip ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo garantijos priemonę. Nors įstatymo projektas yra parengtas ir pateiktas Atstovų Rūmams, jis vis dar nepriimtas. Siekiant padidinti viešojo sektoriaus veiksmingumą, pagal makroekonominio koregavimo programą buvo parengta horizontali viešojo administravimo reforma, vietos valdžios reformų planas ir naujas įstatymas dėl valstybinių subjektų valdymo, tačiau jie dar nepriimti; |
| --- | --- |

(7)

Kipras įgyvendino svarbias fiskalines struktūrines reformas pagal makroekonominio koregavimo programą. Dar turi būti priimti tam tikri antrinės teisės aktai dėl biudžeto rengimo procedūrų, biudžeto koregavimų per metus reikalavimų ir įsipareigojimų kontrolės pareigūnų atsakomybės. Viešajam sektoriui vis dar būdingas neveiksmingumas. Visų pirma, viešasis administravimas pasižymi vienomis iš didžiausių darbo užmokesčio išlaidų (kaip procentinė BVP dalis) euro zonoje, o veiksmingumo rodikliai išlieka vidutiniški, ir tai galima susieti su judumo ir veiklos paskatų stoka. Valstybės teikiamos komunalinės paslaugos (telekomunikacijos, energija) pasižymi didelėmis kainomis ir tebėra santykinai apsaugotos nuo konkurencijos. Pagal makroekonominio koregavimo programą Kipras yra įsipareigojęs priimti privalomą mechanizmą, skirtą valstybės tarnautojų darbo užmokesčio didinimui apriboti, kaip ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo garantijos priemonę. Nors įstatymo projektas yra parengtas ir pateiktas Atstovų Rūmams, jis vis dar nepriimtas. Siekiant padidinti viešojo sektoriaus veiksmingumą, pagal makroekonominio koregavimo programą buvo parengta horizontali viešojo administravimo reforma, vietos valdžios reformų planas ir naujas įstatymas dėl valstybinių subjektų valdymo, tačiau jie dar nepriimti;

| (8) | privačiojo sektoriaus skola Kipre tebėra pernelyg didelė. Nors nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų pertvarkymas yra svarbus žingsnis siekiant subalansuoti skolininkų ir kreditorių teises, yra galimybių toliau didinti jų veiksmingumą ir plačiau jas naudoti. Keli šių sistemų veikimo trūkumai trukdo tvariai mažinti privačiojo sektoriaus įsiskolinimą ir sparčiau mažinti neveiksnių skolų mastą. Jie taip pat mažina galimybes suteikti verslininkams antrą šansą. Taip pat išlieka keletas privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sprendimų veikimo trūkumų. Be to, tam, kad nemokumo teisės aktai būtų įgyvendinami veiksmingai, svarbu priimti visas reikalingas civilinio proceso taisykles ir nuostatas. Kad Nemokumo tarnyba galėtų veikti visu pajėgumu, jai reikia pakankamai darbuotojų, IT infrastruktūros ir pakankamo tinkamai parengtų ir licencijuotų nemokumo specialistų skaičiaus. Be to, siekiant išvengti vėlavimų ir suteikti pirkėjams apsaugos priemones, užtikrinančias tinkamą nuosavybės teisių nustatymą ir padedančias susigrąžinti pasitikėjimą būsto rinka, būtinos patikimos ir greitos nuosavybės dokumentų išdavimo ir nuosavybės teisių perdavimo sistemos; |
| --- | --- |

(8)

privačiojo sektoriaus skola Kipre tebėra pernelyg didelė. Nors nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų pertvarkymas yra svarbus žingsnis siekiant subalansuoti skolininkų ir kreditorių teises, yra galimybių toliau didinti jų veiksmingumą ir plačiau jas naudoti. Keli šių sistemų veikimo trūkumai trukdo tvariai mažinti privačiojo sektoriaus įsiskolinimą ir sparčiau mažinti neveiksnių skolų mastą. Jie taip pat mažina galimybes suteikti verslininkams antrą šansą. Taip pat išlieka keletas privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sprendimų veikimo trūkumų. Be to, tam, kad nemokumo teisės aktai būtų įgyvendinami veiksmingai, svarbu priimti visas reikalingas civilinio proceso taisykles ir nuostatas. Kad Nemokumo tarnyba galėtų veikti visu pajėgumu, jai reikia pakankamai darbuotojų, IT infrastruktūros ir pakankamo tinkamai parengtų ir licencijuotų nemokumo specialistų skaičiaus. Be to, siekiant išvengti vėlavimų ir suteikti pirkėjams apsaugos priemones, užtikrinančias tinkamą nuosavybės teisių nustatymą ir padedančias susigrąžinti pasitikėjimą būsto rinka, būtinos patikimos ir greitos nuosavybės dokumentų išdavimo ir nuosavybės teisių perdavimo sistemos;

| (9) | Kipras taip pat turi rimtų problemų, susijusių su teismų sistemos veikimu. Dėl neveiksmingų teismų procedūrų ir ribotų pajėgumų gerokai vėluojama nagrinėti bylas, o tai trukdo veikti nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemoms ir apskritai blogina verslo aplinką. Neįvykdžius civilinio proceso kodekso reformos, teismo sprendimų priėmimas ir vykdymo užtikrinimas ir neišnagrinėtų bylų skaičiaus mažinimas tebevyksta lėtai; |
| --- | --- |

(9)

Kipras taip pat turi rimtų problemų, susijusių su teismų sistemos veikimu. Dėl neveiksmingų teismų procedūrų ir ribotų pajėgumų gerokai vėluojama nagrinėti bylas, o tai trukdo veikti nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemoms ir apskritai blogina verslo aplinką. Neįvykdžius civilinio proceso kodekso reformos, teismo sprendimų priėmimas ir vykdymo užtikrinimas ir neišnagrinėtų bylų skaičiaus mažinimas tebevyksta lėtai;

| (10) | buvo padaryta reikšminga pažanga vykdant makroekonominio koregavimo programą, skirtą Kipro finansinei sistemai restruktūrizuoti ir pasitikėjimui ja susigrąžinti. Tačiau Kiprui vis dar sunku atkurti normalias skolinimo ekonomikai sąlygas ir sumažinti neveiksnių paskolų dalį, kuri sudaro apie 55 % visų paskolų, išduotų namų ūkiams ir ne finansų bendrovėms. Didelė įmonių skola mažina jų konkurencingumą ir investavimo bei augimo galimybes. Nors daroma pažanga, bankų pastangos restruktūrizuoti perspektyvių skolininkų skolą kol kas nedavė apčiuopiamų rezultatų, o jų neveiksnių paskolų rizikos atidėjiniai tebėra santykinai nuosaikūs. Dėl sutarčių vykdymo užtikrinimo ir skolų grąžinimo disciplinos trūkumų mažėja gebėjimas spręsti strateginius įsipareigojimų nevykdymo klausimus ir valdyti neveiksnių paskolų atsiradimą. Bankai taip pat turi ribotą prieigą prie informacijos apie skolininkų pajamas ir turtą, nepaisant to, kad sukurtas kreditų registras; |
| --- | --- |

(10)

buvo padaryta reikšminga pažanga vykdant makroekonominio koregavimo programą, skirtą Kipro finansinei sistemai restruktūrizuoti ir pasitikėjimui ja susigrąžinti. Tačiau Kiprui vis dar sunku atkurti normalias skolinimo ekonomikai sąlygas ir sumažinti neveiksnių paskolų dalį, kuri sudaro apie 55 % visų paskolų, išduotų namų ūkiams ir ne finansų bendrovėms. Didelė įmonių skola mažina jų konkurencingumą ir investavimo bei augimo galimybes. Nors daroma pažanga, bankų pastangos restruktūrizuoti perspektyvių skolininkų skolą kol kas nedavė apčiuopiamų rezultatų, o jų neveiksnių paskolų rizikos atidėjiniai tebėra santykinai nuosaikūs. Dėl sutarčių vykdymo užtikrinimo ir skolų grąžinimo disciplinos trūkumų mažėja gebėjimas spręsti strateginius įsipareigojimų nevykdymo klausimus ir valdyti neveiksnių paskolų atsiradimą. Bankai taip pat turi ribotą prieigą prie informacijos apie skolininkų pajamas ir turtą, nepaisant to, kad sukurtas kreditų registras;

| (11) | Kipras nemažai nuveikė, kad pakeltų ekonomiką iš nuosmukio, tačiau investuojama kol kas vangiai, o ekonomikos augimo potencialas tebėra menkas. Pagal programą Kipras priėmė ekonomikos augimo veiksmų planą, kuriuo siekiama didinti konkurenciją, stiprinti inovacijų paskatas ir palengvinti investavimą sukuriant skaidresnę ir veiksmingesnę aplinką verslui vykdyti ir supaprastinant licencijų ir leidimų išdavimo tvarką. Įgyvendinant privatizavimo planą ir stiprinant nacionalines reguliavimo institucijas siekiama pritraukti produktyvumą skatinančių užsienio investicijų. Pradedančiųjų įmonių ir MVĮ galimybės gauti finansavimą šiuo metu yra labai ribotos, nes bankų kreditavimo sąlygos yra griežtos, o alternatyvių finansavimo šaltinių nepakanka. Palankesnės sąlygos gauti finansavimą galėtų būti sudarytos geriau koordinuojant tokias ES priemones kaip Europos struktūriniai ir investicijų fondai, Europos strateginių investicijų fondas ir ES konkurencinės programos; |
| --- | --- |

(11)

Kipras nemažai nuveikė, kad pakeltų ekonomiką iš nuosmukio, tačiau investuojama kol kas vangiai, o ekonomikos augimo potencialas tebėra menkas. Pagal programą Kipras priėmė ekonomikos augimo veiksmų planą, kuriuo siekiama didinti konkurenciją, stiprinti inovacijų paskatas ir palengvinti investavimą sukuriant skaidresnę ir veiksmingesnę aplinką verslui vykdyti ir supaprastinant licencijų ir leidimų išdavimo tvarką. Įgyvendinant privatizavimo planą ir stiprinant nacionalines reguliavimo institucijas siekiama pritraukti produktyvumą skatinančių užsienio investicijų. Pradedančiųjų įmonių ir MVĮ galimybės gauti finansavimą šiuo metu yra labai ribotos, nes bankų kreditavimo sąlygos yra griežtos, o alternatyvių finansavimo šaltinių nepakanka. Palankesnės sąlygos gauti finansavimą galėtų būti sudarytos geriau koordinuojant tokias ES priemones kaip Europos struktūriniai ir investicijų fondai, Europos strateginių investicijų fondas ir ES konkurencinės programos;

| (12) | darbo rinka 2015 m. pradėjo atsigauti, tačiau nedarbo lygis, nors ir mažėja, išlieka aukštas. Ypač nerimą kelia jaunimo ir ilgalaikis nedarbas. Buvo imtasi tam tikrų priemonių aktyvios darbo rinkos politikos ir valstybės užimtumo tarnybų paslaugų srityse. Tačiau pastarojoje vis dar trūksta pajėgumų, kad būtų tenkinama paklausa, teikiama kokybiška pagalba ir konsultacijos ieškant darbo ir informuojami neregistruoti bedarbiai. Planai stiprinti valstybės užimtumo tarnybų administracinius pajėgumus, įskaitant tiesiogiai klientų poreikius tenkinančių konsultantų specializaciją ir jų skaičiaus didinimą, buvo atidėti. Aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą riboja nepakankamai efektyvi dabartinių programų kokybės stebėsena; |
| --- | --- |

(12)

darbo rinka 2015 m. pradėjo atsigauti, tačiau nedarbo lygis, nors ir mažėja, išlieka aukštas. Ypač nerimą kelia jaunimo ir ilgalaikis nedarbas. Buvo imtasi tam tikrų priemonių aktyvios darbo rinkos politikos ir valstybės užimtumo tarnybų paslaugų srityse. Tačiau pastarojoje vis dar trūksta pajėgumų, kad būtų tenkinama paklausa, teikiama kokybiška pagalba ir konsultacijos ieškant darbo ir informuojami neregistruoti bedarbiai. Planai stiprinti valstybės užimtumo tarnybų administracinius pajėgumus, įskaitant tiesiogiai klientų poreikius tenkinančių konsultantų specializaciją ir jų skaičiaus didinimą, buvo atidėti. Aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą riboja nepakankamai efektyvi dabartinių programų kokybės stebėsena;

| (13) | jaunuolių dalyvavimas profesiniame rengime ir mokyme išlieka vangus, darbdaviai nepakankamai dalyvauja studentų mokyme. Tačiau šiuo metu įgyvendinamos priemonės, remiantis profesinio rengimo ir mokymo strategija; |
| --- | --- |

(13)

jaunuolių dalyvavimas profesiniame rengime ir mokyme išlieka vangus, darbdaviai nepakankamai dalyvauja studentų mokyme. Tačiau šiuo metu įgyvendinamos priemonės, remiantis profesinio rengimo ir mokymo strategija;

| (14) | Kiprui trūksta visuotinio sveikatos priežiūros draudimo, ir jo sveikatos priežiūros sistema nepajėgia užtikrinti pakankamai galimybių faktiškai gauti priežiūrą. Kadangi viešasis sveikatos priežiūros finansavimas yra mažas, nepatenkinti poreikiai – dėl kainos ir dėl mokėjimų iš savo kišenės – yra gerokai didesni nei kitose ES valstybėse narėse. Dar yra galimybių didinti išteklių panaudojimo efektyvumą. Tarp priemonių, kurios buvo laikomos svarbiomis, kad būtų padidintas Kipro sveikatos sistemos tinkamumas ir išlaidų efektyvumas, tačiau kol kas nėra priimtos – didesnė valstybinių ligoninių autonomija ir nacionalinės sveikatos sistemos sukūrimas; |
| --- | --- |

(14)

Kiprui trūksta visuotinio sveikatos priežiūros draudimo, ir jo sveikatos priežiūros sistema nepajėgia užtikrinti pakankamai galimybių faktiškai gauti priežiūrą. Kadangi viešasis sveikatos priežiūros finansavimas yra mažas, nepatenkinti poreikiai – dėl kainos ir dėl mokėjimų iš savo kišenės – yra gerokai didesni nei kitose ES valstybėse narėse. Dar yra galimybių didinti išteklių panaudojimo efektyvumą. Tarp priemonių, kurios buvo laikomos svarbiomis, kad būtų padidintas Kipro sveikatos sistemos tinkamumas ir išlaidų efektyvumas, tačiau kol kas nėra priimtos – didesnė valstybinių ligoninių autonomija ir nacionalinės sveikatos sistemos sukūrimas;

| (15) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Kipro ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino Kipro stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kipro politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos įgyvendinant Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Kipro ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Ji taip pat įvertino Kipro stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kipro politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos įgyvendinant Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (17) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Kiprui 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Panaikinus perviršinį deficitą, 2016 ir 2017 m. laikytis vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Iki 2016 m. pabaigos priimti privalomą mechanizmą, kuris apribotų valstybės tarnautojų darbo užmokesčio augimo tempą. Iki 2016 m. pabaigos priimti horizontalią viešojo administravimo reformą ir įstatymą dėl valstybinių subjektų valdymo ir įgyvendinti vietos valdžios reformą. Iki 2016 m. pabaigos priimti antrinės teisės aktus, kad būtų užbaigta naujoji biudžeto sistema. |
| --- | --- |

1.

Panaikinus perviršinį deficitą, 2016 ir 2017 m. laikytis vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Iki 2016 m. pabaigos priimti privalomą mechanizmą, kuris apribotų valstybės tarnautojų darbo užmokesčio augimo tempą. Iki 2016 m. pabaigos priimti horizontalią viešojo administravimo reformą ir įstatymą dėl valstybinių subjektų valdymo ir įgyvendinti vietos valdžios reformą. Iki 2016 m. pabaigos priimti antrinės teisės aktus, kad būtų užbaigta naujoji biudžeto sistema.

| 2. | Iki 2017 m. birželio mėn. panaikinti kliūtis visiškai įgyvendinti nemokumo ir nuosavybės teisės netekimo sistemas ir užtikrinti pakankamus Nemokumo tarnybos išteklius. Užtikrinti patikimas ir greitas nuosavybės dokumentų išdavimo ir nekilnojamojo turto teisių perdavimo sistemas. Padidinti teismų sistemos veiksmingumą ir pajėgumą. Pertvarkyti civilinio proceso kodeksą. |
| --- | --- |

2.

Iki 2017 m. birželio mėn. panaikinti kliūtis visiškai įgyvendinti nemokumo ir nuosavybės teisės netekimo sistemas ir užtikrinti pakankamus Nemokumo tarnybos išteklius. Užtikrinti patikimas ir greitas nuosavybės dokumentų išdavimo ir nekilnojamojo turto teisių perdavimo sistemas. Padidinti teismų sistemos veiksmingumą ir pajėgumą. Pertvarkyti civilinio proceso kodeksą.

| 3. | Iki 2016 m. pabaigos imtis papildomų priemonių, kad būtų užtikrintas neveiksnių paskolų mažėjimas ir tikslus užstatų vertinimas atidėjimo tikslais. Padidinti kreditoriams prieinamos informacijos aprėptį ir patobulinti dabar teikiamą informaciją, kad kreditų registras visapusiškai veiktų. |
| --- | --- |

3.

Iki 2016 m. pabaigos imtis papildomų priemonių, kad būtų užtikrintas neveiksnių paskolų mažėjimas ir tikslus užstatų vertinimas atidėjimo tikslais. Padidinti kreditoriams prieinamos informacijos aprėptį ir patobulinti dabar teikiamą informaciją, kad kreditų registras visapusiškai veiktų.

| 4. | Pašalinti investavimo kliūtis, visų pirma įgyvendinant ekonomikos augimo veiksmų planą, vykdant privatizavimo planą ir stiprinant nacionalines reguliavimo institucijas. Imtis priemonių mažųjų ir vidutinių įmonių galimybėms gauti finansavimą didinti. |
| --- | --- |

4.

Pašalinti investavimo kliūtis, visų pirma įgyvendinant ekonomikos augimo veiksmų planą, vykdant privatizavimo planą ir stiprinant nacionalines reguliavimo institucijas. Imtis priemonių mažųjų ir vidutinių įmonių galimybėms gauti finansavimą didinti.

| 5. | Didinti valstybinių užimtumo tarnybų pajėgumą ir plėsti jų paslaugas, teikiamas ilgalaikiams bedarbiams; gerinti neregistruotų bedarbių informavimą. Priimti teisės aktą dėl ligoninių reformos ir padaryti pažangą įvedant numatytą visuotinį sveikatos priežiūros draudimą. |
| --- | --- |

5.

Didinti valstybinių užimtumo tarnybų pajėgumą ir plėsti jų paslaugas, teikiamas ilgalaikiams bedarbiams; gerinti neregistruotų bedarbių informavimą. Priimti teisės aktą dėl ligoninių reformos ir padaryti pažangą įvedant numatytą visuotinį sveikatos priežiūros draudimą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2013 m. rugsėjo 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2013/463/ES dėl Kiprui skirtos makroekonominio koregavimo programos patvirtinimo, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2013/236/ES (OL L 250, 2013 9 20, p. 40).

3

(4)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (OL L 140, 2013 5 27, p. 1);

4

(5)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

5

(6)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/32

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos

(2016/C 299/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Bulgarija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Bulgarija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2016 m. Bulgarijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Bulgarijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikiami nuodugnios apžvalgos rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Bulgarijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma šalies ekonomikai vis dar būdingas finansų sektoriaus pažeidžiamumas ir didelis įmonių įsiskolinimas didelio nedarbo sąlygomis; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Bulgarijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Bulgarijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame pateikiami nuodugnios apžvalgos rezultatai. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Bulgarijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma šalies ekonomikai vis dar būdingas finansų sektoriaus pažeidžiamumas ir didelis įmonių įsiskolinimas didelio nedarbo sąlygomis;

| (3) | 2016 m. balandžio 15 d. Bulgarija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 15 d. Bulgarija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą iki –1,9 % BVP 2016 m. ir iki –0,2 % BVP 2019 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą – numatoma pasiekti 2017 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad 2018 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 31,8 %, o po to 2019 m. sumažės iki 30,8 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra šiek tiek palankus. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, bus kiek nukrypta 2016 m. ir, jei politika nesikeis, 2017 m. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Bulgarija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto ir 2016 m., ir 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą iki –1,9 % BVP 2016 m. ir iki –0,2 % BVP 2019 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą – numatoma pasiekti 2017 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad 2018 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 31,8 %, o po to 2019 m. sumažės iki 30,8 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra šiek tiek palankus. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, bus kiek nukrypta 2016 m. ir, jei politika nesikeis, 2017 m. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Bulgarija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto ir 2016 m., ir 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

| (6) | Bulgarija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama praėjusių metų rekomendaciją padidinti sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą, visų pirma parengdama nacionalinį sveikatos planą, pagal kurį medicinos išlaidos galės būti planuojamos atsižvelgiant į teritorinius kriterijus ir visuomenės poreikius. Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemai būdingos didelės problemos, be kita ko, susijusios su ribotomis galimybėmis gauti sveikatos priežiūrą, mažu finansavimu ir prastais sveikatos priežiūros rezultatais. Nepaisant pastaruoju metu dėtų pastangų pagerinti mokesčių surinkimą, šešėlinė ekonomika tebėra didelė problema, turinti įtakos valstybės pajamoms. Nedeklaruojamas darbas, įskaitant ne viso darbo užmokesčio deklaravimą ir vengimą mokėti socialinio draudimo įmokas, iškraipo darbo rinką ir mažina fiskalines pajamas; |
| --- | --- |

(6)

Bulgarija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama praėjusių metų rekomendaciją padidinti sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą, visų pirma parengdama nacionalinį sveikatos planą, pagal kurį medicinos išlaidos galės būti planuojamos atsižvelgiant į teritorinius kriterijus ir visuomenės poreikius. Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemai būdingos didelės problemos, be kita ko, susijusios su ribotomis galimybėmis gauti sveikatos priežiūrą, mažu finansavimu ir prastais sveikatos priežiūros rezultatais. Nepaisant pastaruoju metu dėtų pastangų pagerinti mokesčių surinkimą, šešėlinė ekonomika tebėra didelė problema, turinti įtakos valstybės pajamoms. Nedeklaruojamas darbas, įskaitant ne viso darbo užmokesčio deklaravimą ir vengimą mokėti socialinio draudimo įmokas, iškraipo darbo rinką ir mažina fiskalines pajamas;

| (7) | dėl neapdairios verslo praktikos finansų sektoriuje, ypač bankų sektoriuje, ir kartu neveiksmingos priežiūros sukurta disbalanso didėjimui palanki aplinka. Jei skaidriai ir remiantis geriausia tarptautine praktika bus užbaigta neseniai pradėta bankų, draudimo ir pensijų fondų sektorių peržiūra ir bus imtasi reikiamų tolesnių veiksmų, pasitikėjimas finansų sektoriumi sustiprės. Be to, tolesnėmis pastangomis siekiant pagerinti tiek bankų, tiek ne bankų sektorių finansinę priežiūrą būtų daug prisidėta prie finansų sistemos stiprinimo, kad ji galėtų paremti prasidedantį makroekonominį atsigavimą; |
| --- | --- |

(7)

dėl neapdairios verslo praktikos finansų sektoriuje, ypač bankų sektoriuje, ir kartu neveiksmingos priežiūros sukurta disbalanso didėjimui palanki aplinka. Jei skaidriai ir remiantis geriausia tarptautine praktika bus užbaigta neseniai pradėta bankų, draudimo ir pensijų fondų sektorių peržiūra ir bus imtasi reikiamų tolesnių veiksmų, pasitikėjimas finansų sektoriumi sustiprės. Be to, tolesnėmis pastangomis siekiant pagerinti tiek bankų, tiek ne bankų sektorių finansinę priežiūrą būtų daug prisidėta prie finansų sistemos stiprinimo, kad ji galėtų paremti prasidedantį makroekonominį atsigavimą;

| (8) | darbo rinka šiek tiek atsigavo, tačiau likę trūkumai ir toliau stabdo augimą ir riboja ekonomikos gebėjimą prisitaikyti. Darbo rinkos prisitaikymą riboja struktūrinis ilgalaikio nedarbo pobūdis, mažėjanti ir senėjanti darbo jėga, mažas dalyvavimo darbo rinkoje lygis ir gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Nors nedarbo lygis pamažu mažėja, tebėra didelių problemų, susijusių, pavyzdžiui, su ilgalaikiais bedarbiais ir nesimokančiu, nedirbančiu ir mokymuose nedalyvaujančiu jaunimu. Aktyvi darbo rinkos politika galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį padedant šioms grupėms patekti į darbo rinką. Skatinti socialines išmokas gaunančių žmonių aktyvumą trukdo skirtingų išmokas mokančių ir integracijos į darbo rinką paslaugas teikiančių agentūrų susiskaidymas ir ribotas bendradarbiavimas. Vykdant bandomąjį projektą buvo sukurti specializuoti užimtumo ir socialinė paramos centrai, apimantys užimtumo agentūros ir socialinės paramos agentūros funkcijas, tačiau kol kas nepriimta jokio sprendimo projektą vykdyti platesniu mastu pasibaigus jo vykdymui 2016 m. gruodžio mėn.; |
| --- | --- |

(8)

darbo rinka šiek tiek atsigavo, tačiau likę trūkumai ir toliau stabdo augimą ir riboja ekonomikos gebėjimą prisitaikyti. Darbo rinkos prisitaikymą riboja struktūrinis ilgalaikio nedarbo pobūdis, mažėjanti ir senėjanti darbo jėga, mažas dalyvavimo darbo rinkoje lygis ir gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Nors nedarbo lygis pamažu mažėja, tebėra didelių problemų, susijusių, pavyzdžiui, su ilgalaikiais bedarbiais ir nesimokančiu, nedirbančiu ir mokymuose nedalyvaujančiu jaunimu. Aktyvi darbo rinkos politika galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį padedant šioms grupėms patekti į darbo rinką. Skatinti socialines išmokas gaunančių žmonių aktyvumą trukdo skirtingų išmokas mokančių ir integracijos į darbo rinką paslaugas teikiančių agentūrų susiskaidymas ir ribotas bendradarbiavimas. Vykdant bandomąjį projektą buvo sukurti specializuoti užimtumo ir socialinė paramos centrai, apimantys užimtumo agentūros ir socialinės paramos agentūros funkcijas, tačiau kol kas nepriimta jokio sprendimo projektą vykdyti platesniu mastu pasibaigus jo vykdymui 2016 m. gruodžio mėn.;

| (9) | nors minimalus darbo užmokestis Bulgarijoje vis dar yra mažiausias Sąjungoje, nuo 2011 m. jis labai padidėjo, o objektyvių minimalaus darbo užmokesčio nustatymo kriterijų stoka kelia netikrumą. Nepaisant Vyriausybės ir socialinių partnerių darbo šioje srityje Bulgarijoje vis dar nėra aiškių gairių ar skaidrių kriterijų, pagal kuriuos būtų nustatomas minimalus darbo užmokestis atsižvelgiant į poveikį darbo vietų kūrimui, socialinėms sąlygoms ir konkurencingumui; |
| --- | --- |

(9)

nors minimalus darbo užmokestis Bulgarijoje vis dar yra mažiausias Sąjungoje, nuo 2011 m. jis labai padidėjo, o objektyvių minimalaus darbo užmokesčio nustatymo kriterijų stoka kelia netikrumą. Nepaisant Vyriausybės ir socialinių partnerių darbo šioje srityje Bulgarijoje vis dar nėra aiškių gairių ar skaidrių kriterijų, pagal kuriuos būtų nustatomas minimalus darbo užmokestis atsižvelgiant į poveikį darbo vietų kūrimui, socialinėms sąlygoms ir konkurencingumui;

| (10) | Bulgarijoje tebėra labai didelis žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, skaičius ir labai aukštas nelygybės lygis. Pažangą sprendžiant skurdo ir socialinės atskirties problemą lėtina nuolatiniai sunkumai integruojant romus į darbo rinką, lengvinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką ir didinant socialinės, sveikatos ir darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą. Bendroji minimalių pajamų sistema taikoma labai nedidelei visuomenės daliai ir pagal ją teikiama parama taip pat menka. Išmokų lygis yra mažesnis už skurdo ribą ir nebuvo didintas atsižvelgiant į vidutinio ir minimalaus darbo užmokesčio raidą pastaraisiais metais. Aprėpties duomenys rodo, kad didelė dalis išmokų gavėjų, kuriems išmokas numatyta skirti, jų negauna. Mažinti skurdą padėtų geriau į tikslines grupes orientuotos išmokos, kartu išlaikant fiskalinę atsakomybę; |
| --- | --- |

(10)

Bulgarijoje tebėra labai didelis žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, skaičius ir labai aukštas nelygybės lygis. Pažangą sprendžiant skurdo ir socialinės atskirties problemą lėtina nuolatiniai sunkumai integruojant romus į darbo rinką, lengvinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką ir didinant socialinės, sveikatos ir darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą. Bendroji minimalių pajamų sistema taikoma labai nedidelei visuomenės daliai ir pagal ją teikiama parama taip pat menka. Išmokų lygis yra mažesnis už skurdo ribą ir nebuvo didintas atsižvelgiant į vidutinio ir minimalaus darbo užmokesčio raidą pastaraisiais metais. Aprėpties duomenys rodo, kad didelė dalis išmokų gavėjų, kuriems išmokas numatyta skirti, jų negauna. Mažinti skurdą padėtų geriau į tikslines grupes orientuotos išmokos, kartu išlaikant fiskalinę atsakomybę;

| (11) | švietimo sistemos pajėgumas įtraukti pažeidžiamas grupes ir suteikti besimokantiesiems reikiamų įgūdžių yra ribotas. Pažeidžiamos grupės, pvz., romai ir mokiniai iš neturtingų šeimų, ir toliau susiduria su didelėmis kliūtimis norėdami gauti išsilavinimą ir baigti mokyklą. Visų lygių švietimo sistemoje romų dalyvauja gerokai mažiau nei ne romų. Mokyklos nebaigiančių asmenų skaičius ir toliau didėja ir yra itin didelis kaimo vietovėse ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose. Siekiant pagerinti švietimo rezultatus ir užkirsti kelią mokyklos nebaigimui būtina pašalinti kliūtis palankių sąlygų neturintiems vaikams dalyvauti ankstyvajame ugdyme. 2015 m. rugsėjo mėn. Parlamento priimtas naujas Ikimokyklinio ir mokyklinio ugdymo įstatymas yra svarbus žingsnis iš esmės reformuojant mokyklų sistemą. Šio teisės akto ir tikslinių priemonių, kuriomis siekiama pašalinti neteisines kliūtis palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms visapusiškai dalyvauti švietimo sistemoje, įgyvendinimu ilguoju laikotarpiu turėtų būti prisidėta prie Bulgarijos ekonomikos augimo potencialo ir socialinės sanglaudos didinimo. Daugėja besimokančiųjų aukštosiose mokyklose ir jas baigiančiųjų, o pastaruoju metu jas baigusių absolventų užimtumo lygis pamažu atsigauna, nors vis dar yra gerokai mažesnis už ES vidurkį; |
| --- | --- |

(11)

švietimo sistemos pajėgumas įtraukti pažeidžiamas grupes ir suteikti besimokantiesiems reikiamų įgūdžių yra ribotas. Pažeidžiamos grupės, pvz., romai ir mokiniai iš neturtingų šeimų, ir toliau susiduria su didelėmis kliūtimis norėdami gauti išsilavinimą ir baigti mokyklą. Visų lygių švietimo sistemoje romų dalyvauja gerokai mažiau nei ne romų. Mokyklos nebaigiančių asmenų skaičius ir toliau didėja ir yra itin didelis kaimo vietovėse ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose. Siekiant pagerinti švietimo rezultatus ir užkirsti kelią mokyklos nebaigimui būtina pašalinti kliūtis palankių sąlygų neturintiems vaikams dalyvauti ankstyvajame ugdyme. 2015 m. rugsėjo mėn. Parlamento priimtas naujas Ikimokyklinio ir mokyklinio ugdymo įstatymas yra svarbus žingsnis iš esmės reformuojant mokyklų sistemą. Šio teisės akto ir tikslinių priemonių, kuriomis siekiama pašalinti neteisines kliūtis palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms visapusiškai dalyvauti švietimo sistemoje, įgyvendinimu ilguoju laikotarpiu turėtų būti prisidėta prie Bulgarijos ekonomikos augimo potencialo ir socialinės sanglaudos didinimo. Daugėja besimokančiųjų aukštosiose mokyklose ir jas baigiančiųjų, o pastaruoju metu jas baigusių absolventų užimtumo lygis pamažu atsigauna, nors vis dar yra gerokai mažesnis už ES vidurkį;

| (12) | didelio įmonių įsiskolinimo keliama rizika išlieka didelė ir kliūtys jį mažinti taip pat yra didelės. Esama nemokumo sistema menkai prisideda prie veiksmingo skolos tvarkymo proceso ir beveik nepadeda spręsti didelio įmonių įsiskolinimo problemos. Reformomis siekiant palengvinti įmonių nemokumo procedūrų vykdymą galėtų būti sustiprintas finansinio įsiskolinimo mažinimas ir sudarytos sąlygos naujoms paskoloms teikti ir investuoti; |
| --- | --- |

(12)

didelio įmonių įsiskolinimo keliama rizika išlieka didelė ir kliūtys jį mažinti taip pat yra didelės. Esama nemokumo sistema menkai prisideda prie veiksmingo skolos tvarkymo proceso ir beveik nepadeda spręsti didelio įmonių įsiskolinimo problemos. Reformomis siekiant palengvinti įmonių nemokumo procedūrų vykdymą galėtų būti sustiprintas finansinio įsiskolinimo mažinimas ir sudarytos sąlygos naujoms paskoloms teikti ir investuoti;

| (13) | Bulgarijos viešųjų pirkimų sistemai ir toliau būdingi struktūriniai trūkumai, įskaitant sisteminius pažeidimus vykdant viešųjų pirkimų procedūras, administracinių gebėjimų trūkumą ir nepakankamus kontrolės mechanizmus, taip pat sistemingai teikiamus apeliacinius skundus, dėl kurių dažnai atidedamas darbas vietoje. Tik nedaug pasistūmėta pereinant prie visiškai elektroninių viešųjų pirkimų. Dėl Bulgarijos viešųjų pirkimų sistemos trūkumų buvo sustabdyti ES finansavimo programų mokėjimai ir turėjo būti atliktos finansinės pataisos; tie trūkumai taip pat daro poveikį platesnei verslo aplinkai; |
| --- | --- |

(13)

Bulgarijos viešųjų pirkimų sistemai ir toliau būdingi struktūriniai trūkumai, įskaitant sisteminius pažeidimus vykdant viešųjų pirkimų procedūras, administracinių gebėjimų trūkumą ir nepakankamus kontrolės mechanizmus, taip pat sistemingai teikiamus apeliacinius skundus, dėl kurių dažnai atidedamas darbas vietoje. Tik nedaug pasistūmėta pereinant prie visiškai elektroninių viešųjų pirkimų. Dėl Bulgarijos viešųjų pirkimų sistemos trūkumų buvo sustabdyti ES finansavimo programų mokėjimai ir turėjo būti atliktos finansinės pataisos; tie trūkumai taip pat daro poveikį platesnei verslo aplinkai;

| (14) | investicijas į Bulgarijos ekonomiką gerokai stabdo nepastovi politika ir nepasitikėjimas pagrindinėmis valstybės institucijomis, tokiomis kaip teismai. Pažangą gerinant investicinę aplinką lėtina lėtas viešojo administravimo ir konkrečių sektorių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, inovacijų ir energetikos, reformų įgyvendinimas. Nors Bulgarija priėmė strateginę programą siekdama reformuoti ir modernizuoti viešąjį administravimą, pažanga yra lėta ir dažnai jos vykdymas atidedamas. Priimant naujus teisės aktus nevykdomas sistemingas jų poveikio vertinimas, nors ir buvo tam tikrų pastangų tokią praktiką pakeisti. Dažni teisinės sistemos pakeitimai sukuria netikrumą ir veikia verslo aplinką. Korupcija išlieka didele problema ir nacionalinių valdžios institucijų veiksmus siekiant spręsti šią problemą toliau slopina silpnos ir susiskaldžiusios institucijos. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarija gauna rekomendacijas dėl teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Nors šios sritys yra itin svarbios bendrai verslo aplinkai, atsižvelgiant į tai jos nėra įtrauktos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(14)

investicijas į Bulgarijos ekonomiką gerokai stabdo nepastovi politika ir nepasitikėjimas pagrindinėmis valstybės institucijomis, tokiomis kaip teismai. Pažangą gerinant investicinę aplinką lėtina lėtas viešojo administravimo ir konkrečių sektorių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, inovacijų ir energetikos, reformų įgyvendinimas. Nors Bulgarija priėmė strateginę programą siekdama reformuoti ir modernizuoti viešąjį administravimą, pažanga yra lėta ir dažnai jos vykdymas atidedamas. Priimant naujus teisės aktus nevykdomas sistemingas jų poveikio vertinimas, nors ir buvo tam tikrų pastangų tokią praktiką pakeisti. Dažni teisinės sistemos pakeitimai sukuria netikrumą ir veikia verslo aplinką. Korupcija išlieka didele problema ir nacionalinių valdžios institucijų veiksmus siekiant spręsti šią problemą toliau slopina silpnos ir susiskaldžiusios institucijos. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Bulgarija gauna rekomendacijas dėl teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Nors šios sritys yra itin svarbios bendrai verslo aplinkai, atsižvelgiant į tai jos nėra įtrauktos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas;

| (15) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (17) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Bulgarijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Toliau gerinti mokesčių surinkimą ir imtis priemonių neoficialios ekonomikos, įskaitant nedeklaruojamą darbą, apimčiai mažinti. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Toliau gerinti mokesčių surinkimą ir imtis priemonių neoficialios ekonomikos, įskaitant nedeklaruojamą darbą, apimčiai mažinti.

| 2. | Iki 2016 m. pabaigos užbaigti bankų turto kokybės patikrinimą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Iki 2016 m. pabaigos užbaigti draudimo įmonių balanso patikrinimą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir privačių pensijų fondų turto patikrinimą. Visuose trijuose sektoriuose, kai būtina, imtis tolesnių veiksmų ir toliau gerinti bankų ir ne bankų sektorių priežiūrą. |
| --- | --- |

2.

Iki 2016 m. pabaigos užbaigti bankų turto kokybės patikrinimą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Iki 2016 m. pabaigos užbaigti draudimo įmonių balanso patikrinimą ir testavimą nepalankiausiomis sąlygomis ir privačių pensijų fondų turto patikrinimą. Visuose trijuose sektoriuose, kai būtina, imtis tolesnių veiksmų ir toliau gerinti bankų ir ne bankų sektorių priežiūrą.

| 3. | Stiprinti ir integruoti socialinę paramą, įskaitant atitinkamas socialines paslaugas, ir aktyvią darbo rinkos politiką, visų pirma skirtas ilgalaikiams bedarbiams ir nesimokančiam, nedirbančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui. Padidinti palankių sąlygų neturinčių grupių, įskaitant romus, galimybes gauti kokybišką išsilavinimą. Didinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą didinant galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir finansavimą bei pagerinti sveikatos priežiūros rezultatus. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, nustatyti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gaires ir kriterijus. Padidinti minimalių pajamų programos aprėptį ir adekvatumą. |
| --- | --- |

3.

Stiprinti ir integruoti socialinę paramą, įskaitant atitinkamas socialines paslaugas, ir aktyvią darbo rinkos politiką, visų pirma skirtas ilgalaikiams bedarbiams ir nesimokančiam, nedirbančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui. Padidinti palankių sąlygų neturinčių grupių, įskaitant romus, galimybes gauti kokybišką išsilavinimą. Didinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą didinant galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir finansavimą bei pagerinti sveikatos priežiūros rezultatus. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, nustatyti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo gaires ir kriterijus. Padidinti minimalių pajamų programos aprėptį ir adekvatumą.

| 4. | Pertvarkyti nemokumo sistemą siekiant paspartinti gaivinimo bei pertvarkymo procedūras ir didinti jų veiksmingumą bei skaidrumą. Didinti teismų gebėjimus vykdyti nemokumo procedūras. Stiprinti viešųjų pirkimų agentūros ir perkančiųjų organizacijų gebėjimus ir tobulinti viešųjų pirkimų procedūrų struktūrą ir kontrolę, visų pirma visapusiškai įgyvendinant 2014–2020 m. nacionalinę viešųjų pirkimų sektoriaus plėtojimo strategiją. Spartinti elektroninių viešųjų pirkimų sistemos diegimą. |
| --- | --- |

4.

Pertvarkyti nemokumo sistemą siekiant paspartinti gaivinimo bei pertvarkymo procedūras ir didinti jų veiksmingumą bei skaidrumą. Didinti teismų gebėjimus vykdyti nemokumo procedūras. Stiprinti viešųjų pirkimų agentūros ir perkančiųjų organizacijų gebėjimus ir tobulinti viešųjų pirkimų procedūrų struktūrą ir kontrolę, visų pirma visapusiškai įgyvendinant 2014–2020 m. nacionalinę viešųjų pirkimų sektoriaus plėtojimo strategiją. Spartinti elektroninių viešųjų pirkimų sistemos diegimą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

4

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/36

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Belgijos stabilumo programos

(2016/C 299/09)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Belgija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Belgija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Belgija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Belgija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Belgijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Belgijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir įtraukta nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Belgijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas. Prastesni išorės rezultatai kartu su dideliu viešojo sektoriaus įsiskolinimu gali kelti riziką ateityje. Tačiau naujausi pokyčiai rodo, kad konkurencingumas didėja. Taisomosios priemonės – darbo užmokesčio augimo ribojimas ir socialinio draudimo įmokų sumažinimas – leido sumažinti darbo sąnaudų augimą. Valstybės skola nemažėja, tačiau atrodo, kad trumpalaikė rizika yra suvaldyta; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Belgijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Belgijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir įtraukta nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Belgijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas. Prastesni išorės rezultatai kartu su dideliu viešojo sektoriaus įsiskolinimu gali kelti riziką ateityje. Tačiau naujausi pokyčiai rodo, kad konkurencingumas didėja. Taisomosios priemonės – darbo užmokesčio augimo ribojimas ir socialinio draudimo įmokų sumažinimas – leido sumažinti darbo sąnaudų augimą. Valstybės skola nemažėja, tačiau atrodo, kad trumpalaikė rizika yra suvaldyta;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Belgija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Belgija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (4), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (4), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | 2016 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto 2015 ir 2016 m. ir išskirtinių saugumo priemonių 2016 m. poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Komisijos manymu, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos pabėgėliams sudarė 0,03 % BVP, o apskaičiuotas papildomas poveikis 2016 m. yra 0,17 % BVP su pabėgėliais susijusių išlaidų atveju ir 0,12 % BVP – saugumo priemonių atveju. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas kaip ir terorizmo grėsmės mastas yra išskirtiniai atvejai, jų poveikis Belgijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į papildomas su pabėgėliais susijusias išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Belgijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto 2015 ir 2016 m. ir išskirtinių saugumo priemonių 2016 m. poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Komisijos manymu, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos pabėgėliams sudarė 0,03 % BVP, o apskaičiuotas papildomas poveikis 2016 m. yra 0,17 % BVP su pabėgėliais susijusių išlaidų atveju ir 0,12 % BVP – saugumo priemonių atveju. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas kaip ir terorizmo grėsmės mastas yra išskirtiniai atvejai, jų poveikis Belgijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į papildomas su pabėgėliais susijusias išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Belgijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

| (6) | šiuo metu Belgijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. gegužės 18 d. Komisija paskelbė ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, kadangi Belgija nepadarė pakankamos pažangos, kad 2015 m. laikytųsi skolos taisyklės. Analizėje padaryta išvada, kad skolos kriterijus turėtų būti laikytinas įvykdytu. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą nuo 2,6 % BVP deficito 2015 m. iki -0,2 % BVP 2019 m. Numatoma, kad peržiūrėtas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas – bus pasiektas 2018 m. Tačiau iš perskaičiuoto struktūrinio balanso (5) matyti, kad 2018 m. vis dar susidarys 0,4 % BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP aukščiausią tašką, 106,2 % BVP, pasieks 2016 m., o iki 2019 m. sumažės iki 99,6 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus smarkiai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo 2016 m. ir 2016 bei 2017 m. vertinant kartu, jeigu politika nesikeis. Jei išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto ir išskirtinių saugumo priemonių poveikis biudžetui nebūtų įtrauktas į vertinimą, prognozuojamas nuokrypis 2016 m. nebūtų reikšmingas. Neprognozuojama, kad 2016 m. Belgija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2017 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Belgija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl 2016 m. ir 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(6)

šiuo metu Belgijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. gegužės 18 d. Komisija paskelbė ataskaitą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, kadangi Belgija nepadarė pakankamos pažangos, kad 2015 m. laikytųsi skolos taisyklės. Analizėje padaryta išvada, kad skolos kriterijus turėtų būti laikytinas įvykdytu. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą nuo 2,6 % BVP deficito 2015 m. iki -0,2 % BVP 2019 m. Numatoma, kad peržiūrėtas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas – bus pasiektas 2018 m. Tačiau iš perskaičiuoto struktūrinio balanso (5) matyti, kad 2018 m. vis dar susidarys 0,4 % BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP aukščiausią tašką, 106,2 % BVP, pasieks 2016 m., o iki 2019 m. sumažės iki 99,6 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus smarkiai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo 2016 m. ir 2016 bei 2017 m. vertinant kartu, jeigu politika nesikeis. Jei išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto ir išskirtinių saugumo priemonių poveikis biudžetui nebūtų įtrauktas į vertinimą, prognozuojamas nuokrypis 2016 m. nebūtų reikšmingas. Neprognozuojama, kad 2016 m. Belgija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2017 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Belgija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl 2016 m. ir 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

| (7) | prie didelio viešojo sektoriaus įsiskolinimo prisideda ir prasti eksporto ir konkurencingumo rezultatai. Kaip rodo prarasta pasaulinės rinkos dalis, nuo 2000 m. prastėjo išorės rezultatai, o padėtį dar labiau pablogino tai, kad eksportas buvo daugiausia orientuotas į ne tokias dinamiškas rinkas. Nors pastaraisiais metais pavyko sustabdyti neigiamas rinkos dalies praradimo tendencijas, sukauptas praradimas išlieka didelis. Specializacija rinkos segmentuose, kuriuose kainų konkurencija didelė, taip pat menkina šalies eksporto pajėgumus. Tai ypač sunkiai suderinama su didelėmis darbo sąnaudomis šalyje. Iki pastarojo meto produkcijos vienetui tenkančios darbo sąnaudos greitai augo dėl lėto našumo augimo ir ypač dėl spartaus darbo užmokesčio augimo. Šis veiksnys gali būti siejamas su tam tikromis darbo užmokesčio nustatymo sistemos ypatybėmis. Viena vertus, ne kartą buvo nustatyta per didelė realiojo darbo užmokesčio augimo marža. Kita vertus, infliacija ne kartą viršijo lūkesčius ir infliaciją kaimyninėse šalyse. Belgijos ir kaimyninių šalių grynosios infliacijos rodiklių struktūrinius skirtumus daugiausia lėmė labiau išaugusios paslaugų kainos ir neoptimaliai veikianti mažmeninės prekybos rinka. Ši infliacija turėjo įtakos darbo užmokesčio augimui per nusistovėjusią automatinio darbo užmokesčio indeksavimo praktiką. Kartu šie veiksniai sumažino labai koordinuojamos darbo užmokesčio nustatymo sistemos efektyvumą. Siekdamos sustabdyti konkurencingumo mažėjimą ir jo neigiamą poveikį eksporto rezultatams ir užimtumui, pastaraisiais metais Belgijos valdžios institucijos įsikišo į darbo užmokesčio nustatymo procesą. Pradėtos taikyti darbo užmokesčio augimo ribojimo priemonės, įskaitant realiojo darbo užmokesčio augimo apribojimą ir darbo užmokesčio indeksavimo sistemų sustabdymą. Be to, mažinamos socialinio draudimo įmokos. Tačiau tam, kad būtų užtikrintas padėties ištaisymo tvarumas, reikalingos darbo užmokesčio nustatymo sistemos struktūrinės reformos, atitinkančios ankstesnių metų Tarybos rekomendacijas. Nors Vyriausybė ketina peržiūrėti 1996 m. Įstatymą dėl užimtumo skatinimo ir kokurencingumo apsaugos, kuriuo suteikiamas pagrindas, kuriuo remdamiesi socialiniai partneriai kas dvejus metus nustato darbo užmokesčio normą, iki šiol padaryta tik nedidelė pažanga. Užtikrinus formalesnę darbo užmokesčio ir našumo sąsają, būtų galima išlaikyti pastaruoju metu juntamą pagerėjimą ir neleisti pasikartoti ankstesnėms problemoms; |
| --- | --- |

(7)

prie didelio viešojo sektoriaus įsiskolinimo prisideda ir prasti eksporto ir konkurencingumo rezultatai. Kaip rodo prarasta pasaulinės rinkos dalis, nuo 2000 m. prastėjo išorės rezultatai, o padėtį dar labiau pablogino tai, kad eksportas buvo daugiausia orientuotas į ne tokias dinamiškas rinkas. Nors pastaraisiais metais pavyko sustabdyti neigiamas rinkos dalies praradimo tendencijas, sukauptas praradimas išlieka didelis. Specializacija rinkos segmentuose, kuriuose kainų konkurencija didelė, taip pat menkina šalies eksporto pajėgumus. Tai ypač sunkiai suderinama su didelėmis darbo sąnaudomis šalyje. Iki pastarojo meto produkcijos vienetui tenkančios darbo sąnaudos greitai augo dėl lėto našumo augimo ir ypač dėl spartaus darbo užmokesčio augimo. Šis veiksnys gali būti siejamas su tam tikromis darbo užmokesčio nustatymo sistemos ypatybėmis. Viena vertus, ne kartą buvo nustatyta per didelė realiojo darbo užmokesčio augimo marža. Kita vertus, infliacija ne kartą viršijo lūkesčius ir infliaciją kaimyninėse šalyse. Belgijos ir kaimyninių šalių grynosios infliacijos rodiklių struktūrinius skirtumus daugiausia lėmė labiau išaugusios paslaugų kainos ir neoptimaliai veikianti mažmeninės prekybos rinka. Ši infliacija turėjo įtakos darbo užmokesčio augimui per nusistovėjusią automatinio darbo užmokesčio indeksavimo praktiką. Kartu šie veiksniai sumažino labai koordinuojamos darbo užmokesčio nustatymo sistemos efektyvumą. Siekdamos sustabdyti konkurencingumo mažėjimą ir jo neigiamą poveikį eksporto rezultatams ir užimtumui, pastaraisiais metais Belgijos valdžios institucijos įsikišo į darbo užmokesčio nustatymo procesą. Pradėtos taikyti darbo užmokesčio augimo ribojimo priemonės, įskaitant realiojo darbo užmokesčio augimo apribojimą ir darbo užmokesčio indeksavimo sistemų sustabdymą. Be to, mažinamos socialinio draudimo įmokos. Tačiau tam, kad būtų užtikrintas padėties ištaisymo tvarumas, reikalingos darbo užmokesčio nustatymo sistemos struktūrinės reformos, atitinkančios ankstesnių metų Tarybos rekomendacijas. Nors Vyriausybė ketina peržiūrėti 1996 m. Įstatymą dėl užimtumo skatinimo ir kokurencingumo apsaugos, kuriuo suteikiamas pagrindas, kuriuo remdamiesi socialiniai partneriai kas dvejus metus nustato darbo užmokesčio normą, iki šiol padaryta tik nedidelė pažanga. Užtikrinus formalesnę darbo užmokesčio ir našumo sąsają, būtų galima išlaikyti pastaruoju metu juntamą pagerėjimą ir neleisti pasikartoti ankstesnėms problemoms;

| (8) | padaryta tam tikra pažanga, susijusi su bendru darbo rinkos veikimu. Priemonėmis, kuriomis siekiama sumažinti mokesčių pleištą, ir bedarbių pašalpų sistemos pakeitimais padidintos paskatos dirbti. Tačiau dideli skirtingų gyventojų grupių užimtumo rodiklių skirtumai toliau lemia tai, kad nuolat neišnaudojama darbo jėga, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojai, jaunimas, vyresnio amžiaus žmonės ir migrantų kilmės asmenys. Be to, dėl ribinių mokesčių tarifų, taikomų pradedant dirbti arba sugrįžtant į darbo rinką, sukuriami neveiklumo ir mažo darbo užmokesčio spąstai antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims ir konkretiems namų ūkių tipams, pavyzdžiui, vienišiems asmenims ir vienišiems tėvams. Todėl svarbu patikslinti ir įgyvendinti politiką, kuria siekiama skatinti pereiti nuo neveiklumo ar nedarbo prie užimtumo. Nelygybė švietimo srityje, susijusi su socialine ir ekonomine padėtimi, yra viena didžiausių Sąjungoje ir prasti mokymosi rezultatai iš dalies paaiškina stebimus prastus migrantų kilmės asmenų rodiklius darbo rinkoje. Dabar pradedamos įgyvendinti švietimo reformos yra sukurtos specialiai mokyklos nebaigimo problemoms spręsti ir pagerinti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų teikimą. Atitinkamos institucijos siekia pagerinti profesinio mokymo sistemos kokybę ir aktualumą. Šios reformos galėtų padėti sklandžiau pereiti prie žinioms imlios ir vis labiau į paslaugas orientuotos ekonomikos ir mažinti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį ir nuolatinį darbo jėgos trūkumą tam tikrų specialybių atveju. Be to, kadangi vyresnio amžiaus darbuotojų aktyvumo ir užimtumo lygis yra labai žemas, reikalinga politika, kuri skatintų vyresnių žmonių aktyvumą ir remtų vyresnio amžiaus darbuotojų paklausą darbo rinkoje. Galiausiai, būtų tikslinga taikyti papildomas mokesčių priemones, kad būtų palengvintos sąlygos pradėti dirbti; |
| --- | --- |

(8)

padaryta tam tikra pažanga, susijusi su bendru darbo rinkos veikimu. Priemonėmis, kuriomis siekiama sumažinti mokesčių pleištą, ir bedarbių pašalpų sistemos pakeitimais padidintos paskatos dirbti. Tačiau dideli skirtingų gyventojų grupių užimtumo rodiklių skirtumai toliau lemia tai, kad nuolat neišnaudojama darbo jėga, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojai, jaunimas, vyresnio amžiaus žmonės ir migrantų kilmės asmenys. Be to, dėl ribinių mokesčių tarifų, taikomų pradedant dirbti arba sugrįžtant į darbo rinką, sukuriami neveiklumo ir mažo darbo užmokesčio spąstai antriesiems šeimoje uždirbantiems asmenims ir konkretiems namų ūkių tipams, pavyzdžiui, vienišiems asmenims ir vienišiems tėvams. Todėl svarbu patikslinti ir įgyvendinti politiką, kuria siekiama skatinti pereiti nuo neveiklumo ar nedarbo prie užimtumo. Nelygybė švietimo srityje, susijusi su socialine ir ekonomine padėtimi, yra viena didžiausių Sąjungoje ir prasti mokymosi rezultatai iš dalies paaiškina stebimus prastus migrantų kilmės asmenų rodiklius darbo rinkoje. Dabar pradedamos įgyvendinti švietimo reformos yra sukurtos specialiai mokyklos nebaigimo problemoms spręsti ir pagerinti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų teikimą. Atitinkamos institucijos siekia pagerinti profesinio mokymo sistemos kokybę ir aktualumą. Šios reformos galėtų padėti sklandžiau pereiti prie žinioms imlios ir vis labiau į paslaugas orientuotos ekonomikos ir mažinti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį ir nuolatinį darbo jėgos trūkumą tam tikrų specialybių atveju. Be to, kadangi vyresnio amžiaus darbuotojų aktyvumo ir užimtumo lygis yra labai žemas, reikalinga politika, kuri skatintų vyresnių žmonių aktyvumą ir remtų vyresnio amžiaus darbuotojų paklausą darbo rinkoje. Galiausiai, būtų tikslinga taikyti papildomas mokesčių priemones, kad būtų palengvintos sąlygos pradėti dirbti;

| (9) | reikia dar daug ką nuveikti, kad būtų pagerinti išorės konkurencijos su sąnaudomis nesusiję aspektai. Norint išsaugoti ir sustiprinti dabartinį gerovės lygį, daugiau dėmesio reikėtų skirti našumo didinimui ir investavimui į žiniomis grįstą kapitalą. Todėl reikia nuolat dėti pastangas, kad būtų pereita prie aukštesnės vertės grandinės produktų ir susijusių paslaugų, remiantis geresniais rezultatais inovacijų srityje ir panaudojant MTTP rezultatus. Nepaisant aukštos kokybės viešosios mokslinių tyrimų sistemos, Belgijoje yra palyginti nedaug sparčiai augančių įmonių inovatyviuose sektoriuose. Be to, verslo aplinkai trukdo administracinė ir reguliavimo našta, patiriama steigiant bendroves ir plečiant jų veiklą. Akcijų valdymo reikalavimai ir balsavimo teisių, teisinės formos ir daugiadalykės veiklos apribojimai stabdo verslo paslaugų rinkos dinamiką. Veiklos apribojimai ir apribojimai, susiję su mažmeninės prekybos patalpų įsteigimo vieta, turi tokį patį poveikį mažmeninės prekybos sektoriuje. Be to, esama teisingumo sistemos efektyvumo trūkumų, nes mažai taikomos informacinės ir ryšių technologijos. Kartu šie veiksniai sudaro dideles kliūtis privačioms investicijoms. Standartų neatitinkanti infrastruktūra ir ilgalaikiai trukdžiai taip pat kenkia našumo augimui ir investicijoms. Transporto tinkle juntamas didžiausias investicijų trūkumas. Belgijos geografinė padėtis ir joje įsikūrusios tarptautinės organizacijos leido šaliai pritraukti daugybę skirstomųjų centrų, logistikos bazių ir įvairių tarptautinių bendrovių būstinių. Tačiau vis aštrėja eismo spūsčių piko valandomis problema, dėl kurios mažėja šalies patrauklumas užsienio investuotojams, patiriama didelių ekonominių nuostolių ir daroma žala aplinkai. Taip pat numatoma, kad Belgija nepasieks šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sumažinimo iki 2020 m. tikslo, ir šalis turi rimtų su oro užterštumu susijusių problemų. Kadangi ekonominė veikla sukoncentruota aplink sostinę ir uostus, skubiausi uždaviniai yra modernizuoti pagrindinę geležinkelių ir kelių transporto infrastruktūrą ir sukurti trūkstamas jungtis tarp svarbiausių ekonominės veiklos centrų. Be to, svarbu spręsti spūsčių piko valandomis problemą gerinant viešojo transporto paslaugas, optimizuojant eismo valdymą ir šalinant rinkos iškraipymą ir neigiamą poveikį turinčias mokesčių paskatas, tokias kaip palankios sąlygos bendrovėms priklausantiems automobiliams; |
| --- | --- |

(9)

reikia dar daug ką nuveikti, kad būtų pagerinti išorės konkurencijos su sąnaudomis nesusiję aspektai. Norint išsaugoti ir sustiprinti dabartinį gerovės lygį, daugiau dėmesio reikėtų skirti našumo didinimui ir investavimui į žiniomis grįstą kapitalą. Todėl reikia nuolat dėti pastangas, kad būtų pereita prie aukštesnės vertės grandinės produktų ir susijusių paslaugų, remiantis geresniais rezultatais inovacijų srityje ir panaudojant MTTP rezultatus. Nepaisant aukštos kokybės viešosios mokslinių tyrimų sistemos, Belgijoje yra palyginti nedaug sparčiai augančių įmonių inovatyviuose sektoriuose. Be to, verslo aplinkai trukdo administracinė ir reguliavimo našta, patiriama steigiant bendroves ir plečiant jų veiklą. Akcijų valdymo reikalavimai ir balsavimo teisių, teisinės formos ir daugiadalykės veiklos apribojimai stabdo verslo paslaugų rinkos dinamiką. Veiklos apribojimai ir apribojimai, susiję su mažmeninės prekybos patalpų įsteigimo vieta, turi tokį patį poveikį mažmeninės prekybos sektoriuje. Be to, esama teisingumo sistemos efektyvumo trūkumų, nes mažai taikomos informacinės ir ryšių technologijos. Kartu šie veiksniai sudaro dideles kliūtis privačioms investicijoms. Standartų neatitinkanti infrastruktūra ir ilgalaikiai trukdžiai taip pat kenkia našumo augimui ir investicijoms. Transporto tinkle juntamas didžiausias investicijų trūkumas. Belgijos geografinė padėtis ir joje įsikūrusios tarptautinės organizacijos leido šaliai pritraukti daugybę skirstomųjų centrų, logistikos bazių ir įvairių tarptautinių bendrovių būstinių. Tačiau vis aštrėja eismo spūsčių piko valandomis problema, dėl kurios mažėja šalies patrauklumas užsienio investuotojams, patiriama didelių ekonominių nuostolių ir daroma žala aplinkai. Taip pat numatoma, kad Belgija nepasieks šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sumažinimo iki 2020 m. tikslo, ir šalis turi rimtų su oro užterštumu susijusių problemų. Kadangi ekonominė veikla sukoncentruota aplink sostinę ir uostus, skubiausi uždaviniai yra modernizuoti pagrindinę geležinkelių ir kelių transporto infrastruktūrą ir sukurti trūkstamas jungtis tarp svarbiausių ekonominės veiklos centrų. Be to, svarbu spręsti spūsčių piko valandomis problemą gerinant viešojo transporto paslaugas, optimizuojant eismo valdymą ir šalinant rinkos iškraipymą ir neigiamą poveikį turinčias mokesčių paskatas, tokias kaip palankios sąlygos bendrovėms priklausantiems automobiliams;

| (10) | kitas uždavinys susijęs su šalyje pagaminamos energijos adekvatumu ir apskritai su energijos tiekimo saugumu. Dėl neplanuoto keleto branduolinės energetikos objektų atjungimo kilo susirūpinimas dėl to, kokiais būdais subalansuoti elektros energijos paklausą ir pasiūlą, o tai, kad branduolinės energetikos objektų veiklos laipsniško nutraukimo grafikas buvo ne kartą peržiūrimas, sukūrė aplinką, kuri nėra palanki ilgalaikio investavimo sprendimams priimti. Tai atspindi didesnis importas ir vis labiau nukenčiantis energijos tiekimo saugumas. Nors trumpalaikė su tiekimu susijusi rizika sumažėjo, ilgalaikių investicijų poreikis tebėra didelis. Be iš esmės naujų vidaus gamybos pajėgumų ir tolesnio energetikos tinklų jungčių skaičiaus didinimo, paklausos valdymui plėtoti reikalingi pažangieji elektros energijos tinklai. Atsižvelgiant į tai, kad didelių projektų energetikos sektoriuje rengimo laikotarpis yra labai ilgas ir kad artimiausią dešimtmetį bus didelis pajėgumų pakeitimo poreikis, reikės skubiai imtis veiksmų, visų pirma parengti tinkamą teisinę sistemą, kuri skatintų energijos gamybos pajėgumų didinimą; |
| --- | --- |

(10)

kitas uždavinys susijęs su šalyje pagaminamos energijos adekvatumu ir apskritai su energijos tiekimo saugumu. Dėl neplanuoto keleto branduolinės energetikos objektų atjungimo kilo susirūpinimas dėl to, kokiais būdais subalansuoti elektros energijos paklausą ir pasiūlą, o tai, kad branduolinės energetikos objektų veiklos laipsniško nutraukimo grafikas buvo ne kartą peržiūrimas, sukūrė aplinką, kuri nėra palanki ilgalaikio investavimo sprendimams priimti. Tai atspindi didesnis importas ir vis labiau nukenčiantis energijos tiekimo saugumas. Nors trumpalaikė su tiekimu susijusi rizika sumažėjo, ilgalaikių investicijų poreikis tebėra didelis. Be iš esmės naujų vidaus gamybos pajėgumų ir tolesnio energetikos tinklų jungčių skaičiaus didinimo, paklausos valdymui plėtoti reikalingi pažangieji elektros energijos tinklai. Atsižvelgiant į tai, kad didelių projektų energetikos sektoriuje rengimo laikotarpis yra labai ilgas ir kad artimiausią dešimtmetį bus didelis pajėgumų pakeitimo poreikis, reikės skubiai imtis veiksmų, visų pirma parengti tinkamą teisinę sistemą, kuri skatintų energijos gamybos pajėgumų didinimą;

| (11) | Belgija padarė tam tikrą pažangą reformuodama mokesčių sistemą, visų pirma perkeldama mokesčių naštą nuo darbo jėgos į kitas mokesčių bazes, o tai palaipsniui sumažins darbo jėgos mokesčių pleištą. Gyventojų pajamų mokesčio ir darbdavių mokamų socialinio draudimo įmokų sumažinimas taip pat padės sumažinti atotrūkį. Nepaisant to, mokesčių sistema tebėra sudėtinga, mokesčių bazės siaurėja dėl konkrečių išimčių, atskaitų ir lengvatinių tarifų. Dėl kai kurių iš jų prarandamos pajamos, iškraipoma ekonomika ir atsiranda didelė administracinė našta. Be to, mokesčių perkėlimas biudžeto požiūriu neatrodo neutralus. Reikia dar daug ką nuveikti gerinant mokesčių sistemos sandarą – toliau plėsti mokesčių bazes siekiant mažesnių teisės aktais nustatytų tarifų ir mažesnių iškraipymų. Taip pat yra nemažai galimybių pereiti prie aplinkosaugos mokesčių, šios galimybės susijusios, be kita ko, su palankiomis sąlygomis bendrovėms priklausantiems automobiliams ir su kuro kortelėmis, kurios prisideda prie taršos, spūsčių ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų; |
| --- | --- |

(11)

Belgija padarė tam tikrą pažangą reformuodama mokesčių sistemą, visų pirma perkeldama mokesčių naštą nuo darbo jėgos į kitas mokesčių bazes, o tai palaipsniui sumažins darbo jėgos mokesčių pleištą. Gyventojų pajamų mokesčio ir darbdavių mokamų socialinio draudimo įmokų sumažinimas taip pat padės sumažinti atotrūkį. Nepaisant to, mokesčių sistema tebėra sudėtinga, mokesčių bazės siaurėja dėl konkrečių išimčių, atskaitų ir lengvatinių tarifų. Dėl kai kurių iš jų prarandamos pajamos, iškraipoma ekonomika ir atsiranda didelė administracinė našta. Be to, mokesčių perkėlimas biudžeto požiūriu neatrodo neutralus. Reikia dar daug ką nuveikti gerinant mokesčių sistemos sandarą – toliau plėsti mokesčių bazes siekiant mažesnių teisės aktais nustatytų tarifų ir mažesnių iškraipymų. Taip pat yra nemažai galimybių pereiti prie aplinkosaugos mokesčių, šios galimybės susijusios, be kita ko, su palankiomis sąlygomis bendrovėms priklausantiems automobiliams ir su kuro kortelėmis, kurios prisideda prie taršos, spūsčių ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų;

| (12) | pastaraisiais metais Belgija padarė reikšmingą pažangą reformuodama pensijų sistemą. 2015 m. rugpjūčio 10 d. įstatyme dėl pensinio amžiaus ilginimo, ankstyvo išėjimo į pensiją sąlygų ir minimalaus reikalaujamo amžiaus maitintojo netekimo pensijai gauti yra nustatyti nauji įprastinių pensijų atveju taikomi minimalaus reikalaujamo amžiaus ir darbo stažo kriterijai. Tačiau net ir po pastarųjų reformų numatomas išlaidų pensijoms koeficiento augimas tebėra didelis. Automatinis susiejimas su vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, kaip rekomenduota anksčiau, sumažintų vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę riziką tvarumui. Šiuo klausimu Vyriausybė paskelbė ketinanti įvesti kreditais pagrįstą pensijų sistemą, pagal kurią būtų galima leisti taikyti automatinio koregavimo priemones reaguojant į demografinius pokyčius. Šie klausimai toliau bus atidžiai stebimi per Europos semestrą; |
| --- | --- |

(12)

pastaraisiais metais Belgija padarė reikšmingą pažangą reformuodama pensijų sistemą. 2015 m. rugpjūčio 10 d. įstatyme dėl pensinio amžiaus ilginimo, ankstyvo išėjimo į pensiją sąlygų ir minimalaus reikalaujamo amžiaus maitintojo netekimo pensijai gauti yra nustatyti nauji įprastinių pensijų atveju taikomi minimalaus reikalaujamo amžiaus ir darbo stažo kriterijai. Tačiau net ir po pastarųjų reformų numatomas išlaidų pensijoms koeficiento augimas tebėra didelis. Automatinis susiejimas su vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, kaip rekomenduota anksčiau, sumažintų vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę riziką tvarumui. Šiuo klausimu Vyriausybė paskelbė ketinanti įvesti kreditais pagrįstą pensijų sistemą, pagal kurią būtų galima leisti taikyti automatinio koregavimo priemones reaguojant į demografinius pokyčius. Šie klausimai toliau bus atidžiai stebimi per Europos semestrą;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Belgijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2016 m., ir 2017 m. Panaudoti nenumatytas pajamas valdžios sektoriaus skolos santykiui greičiau mažinti. Susitarti dėl vykdytino fiskalinių tikslų paskirstymo visiems valdžios lygmenims. Supaprastinti mokesčių sistemą ir pašalinti iškraipomąjį poveikį darančias mokesčių išlaidas. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2016 m., ir 2017 m. Panaudoti nenumatytas pajamas valdžios sektoriaus skolos santykiui greičiau mažinti. Susitarti dėl vykdytino fiskalinių tikslų paskirstymo visiems valdžios lygmenims. Supaprastinti mokesčių sistemą ir pašalinti iškraipomąjį poveikį darančias mokesčių išlaidas.

| 2. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais atlikti numatytą 1996 m. įstatymo dėl užimtumo skatinimo ir kokurencingumo apsaugos peržiūrą. Užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida galėtų atitikti našumo raidą. Užtikrinti darbo rinkos aktyvumo skatinimo politikos efektyvumą. Pasistūmėti vykdant švietimo ir profesinio mokymo reformas ir suteikti mokymo paramą palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, ypač migrantų kilmės asmenims. |
| --- | --- |

2.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais atlikti numatytą 1996 m. įstatymo dėl užimtumo skatinimo ir kokurencingumo apsaugos peržiūrą. Užtikrinti, kad darbo užmokesčio raida galėtų atitikti našumo raidą. Užtikrinti darbo rinkos aktyvumo skatinimo politikos efektyvumą. Pasistūmėti vykdant švietimo ir profesinio mokymo reformas ir suteikti mokymo paramą palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, ypač migrantų kilmės asmenims.

| 3. | Stiprinti gebėjimą diegti inovacijas, visų pirma skatinant investuoti į žiniomis grįstą kapitalą. Didinti konkurenciją verslo paslaugų sektoriuje ir mažmeninės prekybos sektoriuje, šalinant nepagrįstus veiklos ir įsisteigimo apribojimus. Spręsti investicijų į transporto infrastruktūrą ir energijos gamybos pajėgumų trūkumo klausimus. |
| --- | --- |

3.

Stiprinti gebėjimą diegti inovacijas, visų pirma skatinant investuoti į žiniomis grįstą kapitalą. Didinti konkurenciją verslo paslaugų sektoriuje ir mažmeninės prekybos sektoriuje, šalinant nepagrįstus veiklos ir įsisteigimo apribojimus. Spręsti investicijų į transporto infrastruktūrą ir energijos gamybos pajėgumų trūkumo klausimus.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/41

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Nyderlandų stabilumo programos

(2016/C 299/10)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Nyderlandai turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3). Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Nyderlandai turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Nyderlandų ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Itin svarbu spręsti labai didelės namų ūkių skolos problemą. Didelis nuolatinis einamosios sąskaitos perteklius, kuris atitinka struktūrinius ekonomikos ypatumus ir politiką ne finansų bendrovių atžvilgiu, tebekelia sunkumų, be kita ko, atsižvelgiant į šalutinį poveikį kitoms euro zonos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Nyderlandų ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Itin svarbu spręsti labai didelės namų ūkių skolos problemą. Didelis nuolatinis einamosios sąskaitos perteklius, kuris atitinka struktūrinius ekonomikos ypatumus ir politiką ne finansų bendrovių atžvilgiu, tebekelia sunkumų, be kita ko, atsižvelgiant į šalutinį poveikį kitoms euro zonos valstybėms narėms;

| (3) | 2016 m. balandžio 28 d. Nyderlandai pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 28 d. Nyderlandai pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą iki 0,1 % BVP 2019 m. Be to, Vyriausybė numato perskaičiuoto struktūrinio balanso (5) pablogėjimą iki -1,4 % BVP 2016 m., o vėlesniais metais – pagerėjimą. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2019 m. Tačiau, remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas dar 2018 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks 65,4 % 2016 m. ir palaipsniui mažės iki 58,9 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad Nyderlandai kiek nukryps nuo prevencinės dalies reikalavimų 2016 m. ir 2016–2017 m. vertinant kartu, jeigu politika nesikeis. Prognozuojama, kad 2016 m. Nyderlandai laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2017 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Nyderlandams iš esmės turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto ir 2016 m., ir 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą iki 0,1 % BVP 2019 m. Be to, Vyriausybė numato perskaičiuoto struktūrinio balanso (5) pablogėjimą iki -1,4 % BVP 2016 m., o vėlesniais metais – pagerėjimą. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2019 m. Tačiau, remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas dar 2018 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks 65,4 % 2016 m. ir palaipsniui mažės iki 58,9 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad Nyderlandai kiek nukryps nuo prevencinės dalies reikalavimų 2016 m. ir 2016–2017 m. vertinant kartu, jeigu politika nesikeis. Prognozuojama, kad 2016 m. Nyderlandai laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2017 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Nyderlandams iš esmės turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto ir 2016 m., ir 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

| (6) | pastaruoju metu augusį užimtumą lėmė išaugęs asmenų, įdarbintų pagal laikinąsias darbo sutartis, ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius. Nors Nyderlandai ėmėsi priemonių šiai problemai spręsti, reikia labiau visapusiško požiūrio. Menki perėjimo nuo laikinųjų prie neterminuotų darbo sutarčių rodikliai vis dar kelia darbo rinkos segmentacijos riziką. Didelis ir didėjantis laikinųjų darbo sutarčių procentas stebimas nepaisant didelių užimtumo apsaugos nuostatų laikinosiose darbo sutartyse ir neterminuotose darbo sutartyse skirtumų. Savarankiškai dirbantys asmenys, nesamdantys kitų darbuotojų, dažnai yra apsidraudę per maža invalidumo, nedarbo ir senatvės draudimo suma, o tai ilgainiui galėtų daryti poveikį socialinės apsaugos sistemos tvarumui. Pradėtos taikyti kelios priemonės, kuriomis buvo sumažinti neterminuotų ir laikinųjų darbo sutarčių skirtumai. Palanki apmokestinimo tvarka ir įpareigojimų mokėti tam tikras socialinio draudimo įmokas nebuvimas vis dar teikia finansinių paskatų dirbti savarankiškai; |
| --- | --- |

(6)

pastaruoju metu augusį užimtumą lėmė išaugęs asmenų, įdarbintų pagal laikinąsias darbo sutartis, ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius. Nors Nyderlandai ėmėsi priemonių šiai problemai spręsti, reikia labiau visapusiško požiūrio. Menki perėjimo nuo laikinųjų prie neterminuotų darbo sutarčių rodikliai vis dar kelia darbo rinkos segmentacijos riziką. Didelis ir didėjantis laikinųjų darbo sutarčių procentas stebimas nepaisant didelių užimtumo apsaugos nuostatų laikinosiose darbo sutartyse ir neterminuotose darbo sutartyse skirtumų. Savarankiškai dirbantys asmenys, nesamdantys kitų darbuotojų, dažnai yra apsidraudę per maža invalidumo, nedarbo ir senatvės draudimo suma, o tai ilgainiui galėtų daryti poveikį socialinės apsaugos sistemos tvarumui. Pradėtos taikyti kelios priemonės, kuriomis buvo sumažinti neterminuotų ir laikinųjų darbo sutarčių skirtumai. Palanki apmokestinimo tvarka ir įpareigojimų mokėti tam tikras socialinio draudimo įmokas nebuvimas vis dar teikia finansinių paskatų dirbti savarankiškai;

| (7) | vienas iš svarbiausių uždavinių sprendžiant didelio namų ūkių įsiskolinimo problemą yra susiję su padėtimi būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių nusistovėjęs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendenciją bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės galima paaiškinti tuo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės paskatos, visų pirma hipotekos palūkanų atskaitymas iš mokėtinų mokesčių. Nuo 2012 m. įgyvendinamos kelios priemonės, kuriomis iš dalies sprendžiama ši problema, tačiau jos nebuvo intensyvinamos vadovaujantis 2015 m. Tarybos rekomendacija. Sklandžiai veikiančiai privačios nuomos rinkai vystytis trukdo subsidijos kituose būsto subsektoriuose. Socialinio būsto sektorius yra vienas didžiausių Sąjungoje, tačiau būstas ne visuomet efektyviai paskiriamas tiems, kuriems labiausiai jo reikia. Nustatyta labiau pajamomis grindžiama nuomos diferenciacija socialinio būsto sektoriuje. Būsto įmonėms reikės atskirti bendros ekonominės svarbos veiklą (t. y. socialinį būstą) nuo kitos veiklos. Kadangi išspręstas kai kurių iškreipiamųjų paskatų, socialinio būsto rinkoje susiejančių nuomos kainą su pajamomis, klausimas, tikslinga šią 2015 m. Tarybos rekomendacijos dalį pakeisti ir rekomenduoti padėties stebėseną. Tačiau būsto rinka tebėra labai iškreipta ir toliau sukuria namų ūkių įsiskolinimui palankų iškraipymą. Reikia, kad šiais klausimais toliau būtų daroma pažanga; |
| --- | --- |

(7)

vienas iš svarbiausių uždavinių sprendžiant didelio namų ūkių įsiskolinimo problemą yra susiję su padėtimi būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių nusistovėjęs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendenciją bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės galima paaiškinti tuo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės paskatos, visų pirma hipotekos palūkanų atskaitymas iš mokėtinų mokesčių. Nuo 2012 m. įgyvendinamos kelios priemonės, kuriomis iš dalies sprendžiama ši problema, tačiau jos nebuvo intensyvinamos vadovaujantis 2015 m. Tarybos rekomendacija. Sklandžiai veikiančiai privačios nuomos rinkai vystytis trukdo subsidijos kituose būsto subsektoriuose. Socialinio būsto sektorius yra vienas didžiausių Sąjungoje, tačiau būstas ne visuomet efektyviai paskiriamas tiems, kuriems labiausiai jo reikia. Nustatyta labiau pajamomis grindžiama nuomos diferenciacija socialinio būsto sektoriuje. Būsto įmonėms reikės atskirti bendros ekonominės svarbos veiklą (t. y. socialinį būstą) nuo kitos veiklos. Kadangi išspręstas kai kurių iškreipiamųjų paskatų, socialinio būsto rinkoje susiejančių nuomos kainą su pajamomis, klausimas, tikslinga šią 2015 m. Tarybos rekomendacijos dalį pakeisti ir rekomenduoti padėties stebėseną. Tačiau būsto rinka tebėra labai iškreipta ir toliau sukuria namų ūkių įsiskolinimui palankų iškraipymą. Reikia, kad šiais klausimais toliau būtų daroma pažanga;

| (8) | be būsto rinkos iškraipymo, privalomos su mokesčiais nesusijusios įmokos antrosios pakopos pensijų sistemai neigiamai atsiliepia namų ūkių disponuojamosioms pajamoms. Antrosios pakopos pensijų sistema veikia gerai kokybės ir adekvatumo prasme, tačiau turi trūkumų sąžiningumo skirtingų kartų asmenų atžvilgiu, skaidrumo ir atsparumo ekonominiams sukrėtimams prasme. Pastaraisiais metais pensijų sistemos tvarumas gerėjo, nes pensinis amžius buvo padidintas iki 67 metų iki 2021 m., o vėlesniais metais susietas su vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Vidutiniškai pensijų įmokos buvo sumažintos nuo tada, kai buvo sumažinta didžiausia nuo mokesčių atleista kaupimo norma. Tinkamas išlaidų ir rizikos pasidalijimo tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų užtikrinimas ir kitomis priemonėmis, ne tik priimtomis indeksavimo ir lėšų rezervo taisyklėmis (finansų vertinimo programa), padėtų namų ūkiams paskirstyti savo finansus augimui palankesniu būdu. Vyriausybė paskelbė ketinanti iš esmės reformuoti antrąją pensijų pakopą dalyvaujant socialiniams partneriams, kad būtų sukurta skaidresnė ir aktuariniu požiūriu sąžiningesnė sistema; |
| --- | --- |

(8)

be būsto rinkos iškraipymo, privalomos su mokesčiais nesusijusios įmokos antrosios pakopos pensijų sistemai neigiamai atsiliepia namų ūkių disponuojamosioms pajamoms. Antrosios pakopos pensijų sistema veikia gerai kokybės ir adekvatumo prasme, tačiau turi trūkumų sąžiningumo skirtingų kartų asmenų atžvilgiu, skaidrumo ir atsparumo ekonominiams sukrėtimams prasme. Pastaraisiais metais pensijų sistemos tvarumas gerėjo, nes pensinis amžius buvo padidintas iki 67 metų iki 2021 m., o vėlesniais metais susietas su vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Vidutiniškai pensijų įmokos buvo sumažintos nuo tada, kai buvo sumažinta didžiausia nuo mokesčių atleista kaupimo norma. Tinkamas išlaidų ir rizikos pasidalijimo tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų užtikrinimas ir kitomis priemonėmis, ne tik priimtomis indeksavimo ir lėšų rezervo taisyklėmis (finansų vertinimo programa), padėtų namų ūkiams paskirstyti savo finansus augimui palankesniu būdu. Vyriausybė paskelbė ketinanti iš esmės reformuoti antrąją pensijų pakopą dalyvaujant socialiniams partneriams, kad būtų sukurta skaidresnė ir aktuariniu požiūriu sąžiningesnė sistema;

| (9) | per ekonomikos krizę labai sumažėjo investavimas, ir jis nuo tada atsigavo tik iš dalies. Atrodo, kad investicijų į visą ekonomiką trūkumas yra labai cikliško pobūdžio. Jį lėmė nuosmukis būsto rinkoje ir fiskalinio konsolidavimo veiksmai. Nors kliūtys investicijoms atrodo nedidelės, panašu, kad mažos investicijos į statybų sektorių ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją yra susijusios su rinkoje vyraujančiu netikrumu ir su reglamentavimu susijusiais veiksniais. Nepaisant gerėjančių sąlygų gauti kreditą, esant dabartinei finansinei padėčiai rizika, kylanti naujų paskolų teikimui, yra padidėjusi. Nuo 2014 m. mažėjo Vyriausybės išlaidos MTTP, o privačios MTTP išlaidos išlieka nedidelės. Todėl 2015 m. Taryba rekomendavo Nyderlandams perorientuoti viešąsias išlaidas į investicijų į MTTP rėmimą ir siekti padidinti privačiąsias MTTP srities išlaidas. Viešosios ir privačiosios išlaidos MTTP yra nedidelės, palyginti su išsilavinimo ir mokymosi pasiekimais ir ekonominiu vystymusi; |
| --- | --- |

(9)

per ekonomikos krizę labai sumažėjo investavimas, ir jis nuo tada atsigavo tik iš dalies. Atrodo, kad investicijų į visą ekonomiką trūkumas yra labai cikliško pobūdžio. Jį lėmė nuosmukis būsto rinkoje ir fiskalinio konsolidavimo veiksmai. Nors kliūtys investicijoms atrodo nedidelės, panašu, kad mažos investicijos į statybų sektorių ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją yra susijusios su rinkoje vyraujančiu netikrumu ir su reglamentavimu susijusiais veiksniais. Nepaisant gerėjančių sąlygų gauti kreditą, esant dabartinei finansinei padėčiai rizika, kylanti naujų paskolų teikimui, yra padidėjusi. Nuo 2014 m. mažėjo Vyriausybės išlaidos MTTP, o privačios MTTP išlaidos išlieka nedidelės. Todėl 2015 m. Taryba rekomendavo Nyderlandams perorientuoti viešąsias išlaidas į investicijų į MTTP rėmimą ir siekti padidinti privačiąsias MTTP srities išlaidas. Viešosios ir privačiosios išlaidos MTTP yra nedidelės, palyginti su išsilavinimo ir mokymosi pasiekimais ir ekonominiu vystymusi;

| (10) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (11) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (12) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 3 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 3 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Nyderlandams 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2016 m. riboti nuokrypį nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2017 m. užtikrinti 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą. Viešąsias išlaidas visų pirma skirti didesnėms investicijoms į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą remti. |
| --- | --- |

1.

2016 m. riboti nuokrypį nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2017 m. užtikrinti 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą. Viešąsias išlaidas visų pirma skirti didesnėms investicijoms į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą remti.

| 2. | Pašalinti likusias darbuotojų įdarbinimo pagal neterminuotas darbo sutartis kliūtis ir sudaryti palankesnes sąlygas pereiti nuo laikinųjų prie neterminuotų darbo sutarčių. Spręsti labai išaugusio savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nesamdo kitų darbuotojų, skaičiaus problemą, be kita ko, mažinant savarankiškai dirbti skatinantį mokesčių iškraipymą, kartu netrukdant verslumui, ir sudarant galimybes savarankiškai dirbantiems asmenims gauti prieinamą socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

2.

Pašalinti likusias darbuotojų įdarbinimo pagal neterminuotas darbo sutartis kliūtis ir sudaryti palankesnes sąlygas pereiti nuo laikinųjų prie neterminuotų darbo sutarčių. Spręsti labai išaugusio savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nesamdo kitų darbuotojų, skaičiaus problemą, be kita ko, mažinant savarankiškai dirbti skatinantį mokesčių iškraipymą, kartu netrukdant verslumui, ir sudarant galimybes savarankiškai dirbantiems asmenims gauti prieinamą socialinę apsaugą.

| 3. | Imtis priemonių, kad antrosios pakopos pensijų sistema taptų skaidresnė, skirtingų kartų asmenų atžvilgiu sąžiningesnė ir atsparesnė sukrėtimams. Imtis priemonių likusiam iškraipymui būsto rinkoje ir namų ūkių įsiskolinimui palankiam iškraipymui sumažinti, visų pirma mažinant galimybes hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių. |
| --- | --- |

3.

Imtis priemonių, kad antrosios pakopos pensijų sistema taptų skaidresnė, skirtingų kartų asmenų atžvilgiu sąžiningesnė ir atsparesnė sukrėtimams. Imtis priemonių likusiam iškraipymui būsto rinkoje ir namų ūkių įsiskolinimui palankiam iškraipymui sumažinti, visų pirma mažinant galimybes hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/45

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Estijos stabilumo programos

(2016/C 299/11)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Estija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Estija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Estija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Estija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | Estijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Estijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Estijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas; |
| --- | --- |

(2)

Estijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Estijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Estijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas;

| (3) | 2016 m. balandžio 28 d. Estija pateikė 2016 m. stabilumo programą, o 2016 m. kovo 10 d. – 2016 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 28 d. Estija pateikė 2016 m. stabilumo programą, o 2016 m. kovo 10 d. – 2016 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato maždaug 0,5 % BVP nominalųjį deficitą 2016–2018 m., o vėliau vėl pasiekti balansą. Struktūriniu požiūriu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – struktūrinį balansą – Estija ir toliau užtikrins visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2017 m. išliks maždaug 10 % BVP, o 2020 m. mažės iki maždaug 9,5 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m., tačiau optimistinis 2017 m. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas kis taip: 2015 m. 0,6 % BVP perteklius, 2016 m. subalansuotas biudžetas, o 2017 m. nedidelis 0,2 % BVP deficitas, ir tai galima laikyti beveik pasiektu vidutinio laikotarpio biudžeto tikslu. Tolesni nuokrypiai būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio tikslo lygio struktūrinį balansą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Estijai turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato maždaug 0,5 % BVP nominalųjį deficitą 2016–2018 m., o vėliau vėl pasiekti balansą. Struktūriniu požiūriu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – struktūrinį balansą – Estija ir toliau užtikrins visą programos laikotarpį. Stabilumo programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2017 m. išliks maždaug 10 % BVP, o 2020 m. mažės iki maždaug 9,5 % BVP. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m., tačiau optimistinis 2017 m. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas kis taip: 2015 m. 0,6 % BVP perteklius, 2016 m. subalansuotas biudžetas, o 2017 m. nedidelis 0,2 % BVP deficitas, ir tai galima laikyti beveik pasiektu vidutinio laikotarpio biudžeto tikslu. Tolesni nuokrypiai būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio tikslo lygio struktūrinį balansą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Estijai turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (6) | Estija ėmėsi svarbių veiksmų dalyvavimui darbo rinkoje didinti, įskaitant darbingumo lygio nustatymo reformos įgyvendinimą. Ši reforma, kuri įsigaliojo 2016 m. sausio mėn. ir bus visiškai įgyvendinta nuo 2017 m. sausio mėn., padidins bendrą darbo jėgos pasiūlą. Padėti vėl integruotis tiems, kas ilgą laiką nedalyvavo darbo rinkoje, bus nelengvas uždavinys. Siekiant padėti asmenims, kuriems skirta darbingumo lygio nustatymo reforma, pradėti dirbti ir likti darbo rinkoje, diegiamos naujos aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, taip pat pakeista finansinės paramos sistema; |
| --- | --- |

(6)

Estija ėmėsi svarbių veiksmų dalyvavimui darbo rinkoje didinti, įskaitant darbingumo lygio nustatymo reformos įgyvendinimą. Ši reforma, kuri įsigaliojo 2016 m. sausio mėn. ir bus visiškai įgyvendinta nuo 2017 m. sausio mėn., padidins bendrą darbo jėgos pasiūlą. Padėti vėl integruotis tiems, kas ilgą laiką nedalyvavo darbo rinkoje, bus nelengvas uždavinys. Siekiant padėti asmenims, kuriems skirta darbingumo lygio nustatymo reforma, pradėti dirbti ir likti darbo rinkoje, diegiamos naujos aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, taip pat pakeista finansinės paramos sistema;

| (7) | Estija ėmėsi veiksmų, kad padidintų paskatas dirbti, visoms pajamų grupėms, įskaitant mažas pajamas gaunančius asmenis, sumažindama darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą. Tai galėjo turėti įtakos tam, kad Estijoje nedarbo lygis yra žemesnis, o žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumo lygis – didesnis už ES vidurkį. Be jau priimtų priemonių, nuo 2017 m. planuojamas papildomas mokesčių grąžinimas mažas pajamas gaunantiems asmenims. Tačiau dėl to nustatomos aukštos faktinės ribinės mokesčių normos, todėl kyla pavojus, kad susidarys mažo darbo užmokesčio spąstai ir bus skatinama darbo užmokestį mokėti vokeliuose. Šių priemonių poveikis bus žinomas tik atlikus jų vertinimą; |
| --- | --- |

(7)

Estija ėmėsi veiksmų, kad padidintų paskatas dirbti, visoms pajamų grupėms, įskaitant mažas pajamas gaunančius asmenis, sumažindama darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą. Tai galėjo turėti įtakos tam, kad Estijoje nedarbo lygis yra žemesnis, o žemos kvalifikacijos darbuotojų užimtumo lygis – didesnis už ES vidurkį. Be jau priimtų priemonių, nuo 2017 m. planuojamas papildomas mokesčių grąžinimas mažas pajamas gaunantiems asmenims. Tačiau dėl to nustatomos aukštos faktinės ribinės mokesčių normos, todėl kyla pavojus, kad susidarys mažo darbo užmokesčio spąstai ir bus skatinama darbo užmokestį mokėti vokeliuose. Šių priemonių poveikis bus žinomas tik atlikus jų vertinimą;

| (8) | 2020 m. mokymosi visą gyvenimą strategijos ir 2015–2018 m. profesinio rengimo ir mokymo programos įgyvendinimas padėjo padidinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų studentų skaičių ir įgytų kvalifikacijų atitiktį darbo rinkos poreikiams. Tikimasi, kad išaugs pameistrystę pasirinkusių profesinio rengimo ir mokymo įstaigų studentų dalis, tačiau profesinio rengimo ir mokymo įstaigų nebaigusių studentų rodiklis tebeverčia susirūpinti; |
| --- | --- |

(8)

2020 m. mokymosi visą gyvenimą strategijos ir 2015–2018 m. profesinio rengimo ir mokymo programos įgyvendinimas padėjo padidinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų studentų skaičių ir įgytų kvalifikacijų atitiktį darbo rinkos poreikiams. Tikimasi, kad išaugs pameistrystę pasirinkusių profesinio rengimo ir mokymo įstaigų studentų dalis, tačiau profesinio rengimo ir mokymo įstaigų nebaigusių studentų rodiklis tebeverčia susirūpinti;

| (9) | vis dar trūksta vietų ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigose 0–3 m. vaikams, tačiau padėtis gerėja, kasmet sukuriama papildomų vietų; |
| --- | --- |

(9)

vis dar trūksta vietų ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigose 0–3 m. vaikams, tačiau padėtis gerėja, kasmet sukuriama papildomų vietų;

| (10) | Estijoje vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas yra didžiausias Sąjungoje – 2014 m. jis siekė 28,3 %. Dėl to kyla pavojus, kad moterų potencialas nebus visapusiškai išnaudotas. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą be kitų veiksnių lemia profesinė ir sektorinė lyčių segregacija darbo rinkoje, darbo užmokesčio nustatymo skaidrumo trūkumas privačiajame sektoriuje ir ilgesnės moterų karjeros pertraukos dėl priežiūros įsipareigojimų. Vyriausybė paskelbė apie keletą priemonių, skirtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti. Planuojamos priemonės, kurios dar turės būti priimtos ir įgyvendintos, be kita ko, yra: gerinti duomenų rinkimą, darbo inspekcijoms pavesti užduotį stebėti, kaip darbdaviai taiko vienodo užmokesčio principą, skatinti darbo užmokesčio nustatymo skaidrumą, suteikti tėvams daugiau paskatų imti dalį vaiko priežiūros atostogų ir pagerinti galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis. Į 2016–2023 m. gerovės planą įtraukti su lyčių lygybe susiję tikslai ir priemonės, skirtos lyčių segregacijai darbo rinkoje panaikinti ir kovoti su stereotipais. Planuojamos priemonės, kuriomis siekiama šeimoms sumažinti priežiūros naštą ir sugrąžinti priežiūros teikėjus į darbo rinką. Tikimasi, kad jos turės teigiamą poveikį moterų dalyvavimui darbo rinkoje; |
| --- | --- |

(10)

Estijoje vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas yra didžiausias Sąjungoje – 2014 m. jis siekė 28,3 %. Dėl to kyla pavojus, kad moterų potencialas nebus visapusiškai išnaudotas. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą be kitų veiksnių lemia profesinė ir sektorinė lyčių segregacija darbo rinkoje, darbo užmokesčio nustatymo skaidrumo trūkumas privačiajame sektoriuje ir ilgesnės moterų karjeros pertraukos dėl priežiūros įsipareigojimų. Vyriausybė paskelbė apie keletą priemonių, skirtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti. Planuojamos priemonės, kurios dar turės būti priimtos ir įgyvendintos, be kita ko, yra: gerinti duomenų rinkimą, darbo inspekcijoms pavesti užduotį stebėti, kaip darbdaviai taiko vienodo užmokesčio principą, skatinti darbo užmokesčio nustatymo skaidrumą, suteikti tėvams daugiau paskatų imti dalį vaiko priežiūros atostogų ir pagerinti galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis. Į 2016–2023 m. gerovės planą įtraukti su lyčių lygybe susiję tikslai ir priemonės, skirtos lyčių segregacijai darbo rinkoje panaikinti ir kovoti su stereotipais. Planuojamos priemonės, kuriomis siekiama šeimoms sumažinti priežiūros naštą ir sugrąžinti priežiūros teikėjus į darbo rinką. Tikimasi, kad jos turės teigiamą poveikį moterų dalyvavimui darbo rinkoje;

| (11) | Estijoje galimybė naudotis viešosiomis paslaugomis nėra užtikrinama visose savivaldybėse, o kokybiškų paslaugų tokiose srityse kaip transportas, švietimas, ilgalaikė vyresnio amžiaus žmonių priežiūra ir kitų socialinių paslaugų teikimas vietos lygmeniu tebekelia problemų. 2016 m. kovo mėn. Vyriausybė Parlamentui pateikė administracinės reformos įstatymo projektą, kad padėtų pagrindą vietos savivaldos institucijų reformai. Įgyvendinant reformą numatomi savanoriški ir Vyriausybės inicijuoti susijungimai, kurių tikslas – pasiūlyti prieinamas bei kokybiškas paslaugas ir užtikrinti efektyvesnį bei kompetentingą valdymą. Iš dalies pakeistame Socialinės apsaugos įstatyme nustatyti būtiniausi reikalavimai devynioms socialinėms paslaugoms, tačiau jo įgyvendinimui kyla pavojus dėl savivaldybių teikiamų paslaugų trūkumų. Siūloma vietos savivaldos institucijų reforma dar nepriimta; |
| --- | --- |

(11)

Estijoje galimybė naudotis viešosiomis paslaugomis nėra užtikrinama visose savivaldybėse, o kokybiškų paslaugų tokiose srityse kaip transportas, švietimas, ilgalaikė vyresnio amžiaus žmonių priežiūra ir kitų socialinių paslaugų teikimas vietos lygmeniu tebekelia problemų. 2016 m. kovo mėn. Vyriausybė Parlamentui pateikė administracinės reformos įstatymo projektą, kad padėtų pagrindą vietos savivaldos institucijų reformai. Įgyvendinant reformą numatomi savanoriški ir Vyriausybės inicijuoti susijungimai, kurių tikslas – pasiūlyti prieinamas bei kokybiškas paslaugas ir užtikrinti efektyvesnį bei kompetentingą valdymą. Iš dalies pakeistame Socialinės apsaugos įstatyme nustatyti būtiniausi reikalavimai devynioms socialinėms paslaugoms, tačiau jo įgyvendinimui kyla pavojus dėl savivaldybių teikiamų paslaugų trūkumų. Siūloma vietos savivaldos institucijų reforma dar nepriimta;

| (12) | Estijos privačiojo ir viešojo sektorių skiriamų investicijų ir BVP santykis yra vienas didžiausių. Vis dėlto šalis dar turi išspręsti kelias problemas, kad dar labiau pagerintų investavimo aplinką. Estija ėmėsi įgyvendinti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų strategiją „Žinių Estija“ ir Verslumo augimo strategiją, kurios kartu sudaro pažangiosios specializacijos sistemą. Šių strategijų sinergijos užtikrinimas gali padėti paskatinti privačias investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, ypač atsižvelgiant į tai, kad verslo investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijas 2014 m. sumažėjo iki 0,6 % BVP, ir kad Estija greičiausiai nepasieks savo tikslo 2020 m. skirti 3 % BVP moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms. Bendrovių, bendradarbiaujančių su mokslo tiriamosiomis institucijomis, yra nedaug, dėl to pateikiama mažai patentų paraiškų. Atrodo, kad pastaraisiais metais Estijos pagamintų prekių eksporto bendra struktūra pasikeitė ir buvo pereita prie mažesnės vertės prekių. Darbo jėgos ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumas gali tapti kliūtimi didesnėms investicijoms į aukštųjų technologijų sektorius; |
| --- | --- |

(12)

Estijos privačiojo ir viešojo sektorių skiriamų investicijų ir BVP santykis yra vienas didžiausių. Vis dėlto šalis dar turi išspręsti kelias problemas, kad dar labiau pagerintų investavimo aplinką. Estija ėmėsi įgyvendinti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų strategiją „Žinių Estija“ ir Verslumo augimo strategiją, kurios kartu sudaro pažangiosios specializacijos sistemą. Šių strategijų sinergijos užtikrinimas gali padėti paskatinti privačias investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, ypač atsižvelgiant į tai, kad verslo investicijos į mokslinius tyrimus ir technologijas 2014 m. sumažėjo iki 0,6 % BVP, ir kad Estija greičiausiai nepasieks savo tikslo 2020 m. skirti 3 % BVP moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms. Bendrovių, bendradarbiaujančių su mokslo tiriamosiomis institucijomis, yra nedaug, dėl to pateikiama mažai patentų paraiškų. Atrodo, kad pastaraisiais metais Estijos pagamintų prekių eksporto bendra struktūra pasikeitė ir buvo pereita prie mažesnės vertės prekių. Darbo jėgos ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumas gali tapti kliūtimi didesnėms investicijoms į aukštųjų technologijų sektorius;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano, jog tikėtina, kad Estija laikysis Stabilumo ir augimo pakto, |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano, jog tikėtina, kad Estija laikysis Stabilumo ir augimo pakto,

REKOMENDUOJA Estijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad vietos lygmeniu būtų teikiamos ir prieinamos aukštos kokybės viešosios paslaugos, ypač socialinės paslaugos, be kita ko, priimant ir įgyvendinant siūlomą vietos savivaldos institucijų reformą. Priimti ir įgyvendinti priemones, skirtas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui sumažinti, įskaitant Gerovės plane numatytas priemones. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad vietos lygmeniu būtų teikiamos ir prieinamos aukštos kokybės viešosios paslaugos, ypač socialinės paslaugos, be kita ko, priimant ir įgyvendinant siūlomą vietos savivaldos institucijų reformą. Priimti ir įgyvendinti priemones, skirtas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui sumažinti, įskaitant Gerovės plane numatytas priemones.

| 2. | Skatinti privačias investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, be kita ko, stiprinant akademinės bendruomenės ir verslo atstovų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.

Skatinti privačias investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, be kita ko, stiprinant akademinės bendruomenės ir verslo atstovų bendradarbiavimą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/49

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Vengrijos konvergencijos programos

(2016/C 299/12)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vengrija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Vengrija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

| (2) | 2016 m. Vengrijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Vengrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Vengrijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas. Konkrečiai, rizika, susijusi su išorės ir vidaus įsipareigojimais, sumažinta, tačiau dideli išorės skolos refinansavimo poreikiai ir neveiksnių paskolų dalis tebekelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Vengrijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Vengrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Vengrijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas. Konkrečiai, rizika, susijusi su išorės ir vidaus įsipareigojimais, sumažinta, tačiau dideli išorės skolos refinansavimo poreikiai ir neveiksnių paskolų dalis tebekelia susirūpinimą;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Vengrija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. – konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Vengrija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. – konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | konvergencijos programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir gegužės 6 d. priedėlyje pateikta tinkamų šių papildomų biudžeto išlaidų apimties ir pobūdžio įrodymų. Komisijos vertinimu, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos sudarė 0,04 % BVP ir šiuo metu papildomų išlaidų 2016 m. nenumatoma. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje ir 6 straipsnio 3 dalyje išdėstytas nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jo poveikis Vengrijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į tas išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Vengrijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis; |
| --- | --- |

(5)

konvergencijos programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir gegužės 6 d. priedėlyje pateikta tinkamų šių papildomų biudžeto išlaidų apimties ir pobūdžio įrodymų. Komisijos vertinimu, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos sudarė 0,04 % BVP ir šiuo metu papildomų išlaidų 2016 m. nenumatoma. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje ir 6 straipsnio 3 dalyje išdėstytas nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jo poveikis Vengrijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į tas išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Vengrijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

| (6) | šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad nominalusis deficitas išaugs iki 2,4 % BVP 2017 m., o vėliau laipsniškai sumažės ir 2020 m. tesieks 1,2 %. Vyriausybė planuoja laipsnišką struktūrinio balanso pagerėjimą, kad iki 2019 m. būtų pasiektas patikslintas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 1,5 % BVP struktūrinis deficitas. Vis dėlto perskaičiuotas (4) struktūrinis deficitas išliktų didesnis negu vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės nuo 75,3 % BVP 2015 m. iki žemesnio nei 65 % BVP lygio 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas iki 2017 m. ir tampa vis palankesnis vėlesniais metais. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos, ypač vėlesniems metams. Pagal Komisijos 2016 m. pavasario prognozę esama didelės rizikos, kad bus labai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2016 ir 2017 m. vertinant kartu. Kita vertus, prognozuojama, kad 2016 ir 2017 m. Vengrija laikysis skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Vengrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, abejais metais reikės papildomų priemonių. |
| --- | --- |

(6)

šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad nominalusis deficitas išaugs iki 2,4 % BVP 2017 m., o vėliau laipsniškai sumažės ir 2020 m. tesieks 1,2 %. Vyriausybė planuoja laipsnišką struktūrinio balanso pagerėjimą, kad iki 2019 m. būtų pasiektas patikslintas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 1,5 % BVP struktūrinis deficitas. Vis dėlto perskaičiuotas (4) struktūrinis deficitas išliktų didesnis negu vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės nuo 75,3 % BVP 2015 m. iki žemesnio nei 65 % BVP lygio 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra iš esmės tikėtinas iki 2017 m. ir tampa vis palankesnis vėlesniais metais. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos, ypač vėlesniems metams. Pagal Komisijos 2016 m. pavasario prognozę esama didelės rizikos, kad bus labai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2016 ir 2017 m. vertinant kartu. Kita vertus, prognozuojama, kad 2016 ir 2017 m. Vengrija laikysis skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Vengrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, abejais metais reikės papildomų priemonių.

| (7) | nors problemų tebėra, sumažintas vidaus finansinis disbalansas, be to, sumažėjo bankų sistemos pažeidžiamumas. Padaryta didelė pažanga mažinant privačiojo sektoriaus skolą, kuri anksčiau daugiausia buvo išreikšta užsienio valiutomis. Atsirado požymių, kad atsigavo skolinimas namų ūkiams, bet skolinimo įmonėms padėtis dar nepasikeitė. Pradėjo atsigauti bankų sektoriaus pelningumas – prie to prisidėjo gerėjanti ekonominė aplinka ir ankstesnės bankų apmokestinimo politikos sušvelninimas. Vis dėlto bankai skolinimą vykdo atsargiai, nors jų kapitalizacija ir likvidumas geri. Likęs pagrindinis bankų uždavinys – sumažinti vis dar didelę neveiksnių paskolų dalį, nes tai varžo naują skolinimą ir mažina pelną. Vis dar kyla didelė neapibrėžtųjų įsipareigojimų rizika, susijusi su padidėjusia valstybės nuosavybe bankų sektoriuje; |
| --- | --- |

(7)

nors problemų tebėra, sumažintas vidaus finansinis disbalansas, be to, sumažėjo bankų sistemos pažeidžiamumas. Padaryta didelė pažanga mažinant privačiojo sektoriaus skolą, kuri anksčiau daugiausia buvo išreikšta užsienio valiutomis. Atsirado požymių, kad atsigavo skolinimas namų ūkiams, bet skolinimo įmonėms padėtis dar nepasikeitė. Pradėjo atsigauti bankų sektoriaus pelningumas – prie to prisidėjo gerėjanti ekonominė aplinka ir ankstesnės bankų apmokestinimo politikos sušvelninimas. Vis dėlto bankai skolinimą vykdo atsargiai, nors jų kapitalizacija ir likvidumas geri. Likęs pagrindinis bankų uždavinys – sumažinti vis dar didelę neveiksnių paskolų dalį, nes tai varžo naują skolinimą ir mažina pelną. Vis dar kyla didelė neapibrėžtųjų įsipareigojimų rizika, susijusi su padidėjusia valstybės nuosavybe bankų sektoriuje;

| (8) | nepaisant mokesčių politikos ir mokesčių administravimo pastarųjų esminių patobulinimų, galima investavimo kliūtis tebėra Vengrijos sektorinių mokesčių taikymo mastas. Atrankioji šių mokesčių struktūra lemia iškraipymus tarp atskirų sektorių. Nors tebegalioja kiti sektoriniai mokesčiai, gerokai sumažintas kredito įstaigų mokestis ir panaikinti progresiniai maisto patikros mokesčio tarifai. Vis dar yra didelis darbo jėgos mokesčių pleištas mažas pajamas gaunantiems asmenims, ypač neturintiems vaikų. Tai gali daryti neigiamą poveikį jų įsidarbinimo galimybėms, taip pat varžyti investavimą. Imtasi priemonių mokesčių pleištui mažinti (įskaitant gyventojų pajamų mokesčio vienodo tarifo sumažinimą vienu procentiniu punktu ir mokesčių lengvatos dėl šeiminės padėties padidinimą du vaikus turintiems asmenims). Vis dėlto priemonės nėra pakankamai tikslinės, kad turėtų didelį poveikį mažas pajamas gaunantiems asmenims. Būtų galima apmokestinimą perkelti nuo darbo jėgos į augimą mažiau iškreipiančias sritis. Imtasi kelių priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti ir tų prievolių vykdymo sąnaudoms mažinti, nors šios sąnaudos tebėra didelės. Nepaisant pagerėjimo pastaraisiais metais, Vengrijai tebereikia spręsti mokesčių surinkimo efektyvumo problemas. Vyriausybė paskelbė apie svarbią institucinę reformą, kuri bus pradėta 2016 m. ir kuria siekiama gerinti mokesčių administravimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(8)

nepaisant mokesčių politikos ir mokesčių administravimo pastarųjų esminių patobulinimų, galima investavimo kliūtis tebėra Vengrijos sektorinių mokesčių taikymo mastas. Atrankioji šių mokesčių struktūra lemia iškraipymus tarp atskirų sektorių. Nors tebegalioja kiti sektoriniai mokesčiai, gerokai sumažintas kredito įstaigų mokestis ir panaikinti progresiniai maisto patikros mokesčio tarifai. Vis dar yra didelis darbo jėgos mokesčių pleištas mažas pajamas gaunantiems asmenims, ypač neturintiems vaikų. Tai gali daryti neigiamą poveikį jų įsidarbinimo galimybėms, taip pat varžyti investavimą. Imtasi priemonių mokesčių pleištui mažinti (įskaitant gyventojų pajamų mokesčio vienodo tarifo sumažinimą vienu procentiniu punktu ir mokesčių lengvatos dėl šeiminės padėties padidinimą du vaikus turintiems asmenims). Vis dėlto priemonės nėra pakankamai tikslinės, kad turėtų didelį poveikį mažas pajamas gaunantiems asmenims. Būtų galima apmokestinimą perkelti nuo darbo jėgos į augimą mažiau iškreipiančias sritis. Imtasi kelių priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti ir tų prievolių vykdymo sąnaudoms mažinti, nors šios sąnaudos tebėra didelės. Nepaisant pagerėjimo pastaraisiais metais, Vengrijai tebereikia spręsti mokesčių surinkimo efektyvumo problemas. Vyriausybė paskelbė apie svarbią institucinę reformą, kuri bus pradėta 2016 m. ir kuria siekiama gerinti mokesčių administravimo efektyvumą;

| (9) | skatinant konkurenciją ir skaidrumą viešųjų pirkimų srityje padaryta nedidelė pažanga (pvz., priimtas naujas Viešųjų pirkimų įstatymas, kurio atitiktį ES teisei dar reikia įvertinti), o privatų verslą ir investicijas varžo nenuspėjami reguliavimo pokyčiai ir administracinė našta. Tai, kad konkurencija viešųjų pirkimų srityje neišaugo, rodo didelis derybų be išankstinio skelbimo apie pirkimą ir sutarčių skyrimo gavus vienintelį pasiūlymą skaičius. 2016 m. gegužės mėn. Vyriausybė pateikė e. pirkimų strategiją. Jos įgyvendinimas ir poveikis didinant veiksmingumą ir skaidrumą turi būti stebimas, o korupcijos pavojus išlieka. Reikėtų iš dalies pakeisti naująją 2015–2018 m. nacionalinę kovos su korupcija veiksmų programą, kad ji būtų veiksmingesnė užkertant kelią korupcijai viešosiose įstaigose ir taikant atgrasomąsias sankcijas. Vyriausybė neatnaujino anksčiau prisiimto įsipareigojimo peržiūrėti 2013 m. informatorių įstatymą, kuriame nėra nuostatų, kuriomis informatoriai būtų tinkamai apsaugoti nuo atsakomųjų veiksmų. Pagal minėtą veiksmų programą planuojama ištaisyti turto deklaravimo sistemos užmojo mažumą, o 2015 m. priimtomis naujomis teisės aktų pataisomis įvesta papildomų apribojimų, susijusių su visuomenės galimybėmis susipažinti su informacija. Vyriausybė ėmėsi priemonių administracinei naštai mažinti, bet įmonėms susirūpinimą toliau kelia Vengrijos ribojamojo pobūdžio taisyklės paslaugų sektoriuose ir reguliavimo aplinkos nepastovumas, o kartu tai didina neapibrėžtumą investuotojams. Didelės patekimo į rinką ir veiklos plėtimo kliūtys – įsisteigimo ir veiklos apribojimai mažmeninės prekybos sektoriuje. Antkainiai Vengrijos mažmeninės prekybos sektoriuje yra treti pagal dydį Sąjungoje ir per pastarąjį dešimtmetį vis didėjo, o išteklių paskirstymo veiksmingumo rodiklis – vienas mažiausių Sąjungoje; |
| --- | --- |

(9)

skatinant konkurenciją ir skaidrumą viešųjų pirkimų srityje padaryta nedidelė pažanga (pvz., priimtas naujas Viešųjų pirkimų įstatymas, kurio atitiktį ES teisei dar reikia įvertinti), o privatų verslą ir investicijas varžo nenuspėjami reguliavimo pokyčiai ir administracinė našta. Tai, kad konkurencija viešųjų pirkimų srityje neišaugo, rodo didelis derybų be išankstinio skelbimo apie pirkimą ir sutarčių skyrimo gavus vienintelį pasiūlymą skaičius. 2016 m. gegužės mėn. Vyriausybė pateikė e. pirkimų strategiją. Jos įgyvendinimas ir poveikis didinant veiksmingumą ir skaidrumą turi būti stebimas, o korupcijos pavojus išlieka. Reikėtų iš dalies pakeisti naująją 2015–2018 m. nacionalinę kovos su korupcija veiksmų programą, kad ji būtų veiksmingesnė užkertant kelią korupcijai viešosiose įstaigose ir taikant atgrasomąsias sankcijas. Vyriausybė neatnaujino anksčiau prisiimto įsipareigojimo peržiūrėti 2013 m. informatorių įstatymą, kuriame nėra nuostatų, kuriomis informatoriai būtų tinkamai apsaugoti nuo atsakomųjų veiksmų. Pagal minėtą veiksmų programą planuojama ištaisyti turto deklaravimo sistemos užmojo mažumą, o 2015 m. priimtomis naujomis teisės aktų pataisomis įvesta papildomų apribojimų, susijusių su visuomenės galimybėmis susipažinti su informacija. Vyriausybė ėmėsi priemonių administracinei naštai mažinti, bet įmonėms susirūpinimą toliau kelia Vengrijos ribojamojo pobūdžio taisyklės paslaugų sektoriuose ir reguliavimo aplinkos nepastovumas, o kartu tai didina neapibrėžtumą investuotojams. Didelės patekimo į rinką ir veiklos plėtimo kliūtys – įsisteigimo ir veiklos apribojimai mažmeninės prekybos sektoriuje. Antkainiai Vengrijos mažmeninės prekybos sektoriuje yra treti pagal dydį Sąjungoje ir per pastarąjį dešimtmetį vis didėjo, o išteklių paskirstymo veiksmingumo rodiklis – vienas mažiausių Sąjungoje;

| (10) | Vengrijos darbo rinkoje įvyko teigimų pokyčių: nedarbas sumažėjo iki prieš krizę buvusio lygio. Sparčiau kuriamos darbo vietos privačiajame sektoriuje, bet prie nedarbo mažinimo prisidėjo ir viešųjų darbų sistema. Ši sistema yra pagrindinė Vengrijos aktyvios darbo rinkos politikos priemonė. Per pastaruosius penkerius metus jos poveikis biudžetui išaugo daugiau nei keturis kartus. Tačiau sistema nepakankamai prisideda prie geresnio dalyvių reintegravimo į atvirą darbo rinką. Per pirmą 2015 m. pusmetį nuolatinį darbą sėkmingai susirado 13,1 % sistemos dalyvių, bet per 180 dienų į ją sugrįžo maždaug 60 % per tą laikotarpį ją palikusių dalyvių. Taigi gerokai rizikuojama, kad dalyviai, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojai ir mažiau palankių regionų gyventojai, sistemos nebepaliks. Nors sistema skirta ilgalaikiams bedarbiams, žemos kvalifikacijos darbuotojams bei bedarbiams, gyvenantiems mažiau palankiose vietovėse, 2015 m. 47 % dalyvių buvo asmenys, įgiję vidurinį arba tretinį išsilavinimą. Viešuosiuose darbuose dalyvaujančių bedarbių dalis taip pat didelė rajonuose, kuriuose darbo rinka gerai veikia. Tikėtina, kad įgyvendinus naujausią valstybinės užimtumo tarnybos reformą jos veiksmingumas sumažės. Dėl valdymo priemonių administracinio sudėtingumo – šiuo metu atsakomybė už valstybinę užimtumo tarnybą paskirstyta keturioms ministerijoms – gali kilti didelė grėsmė koordinavimo veiksmingumui ir didesniam orientavimuisi į rezultatus. Ilgiausia bedarbių išmokų trukmė (trys mėnesiai) yra trumpiausia Sąjungoje ir gerokai trumpesnė negu vidutinis laikas, būtinas darbui susirasti. Skurdo rodikliai gerėja, bet vis dar yra dideli, ypač tarp nepalankiausias sąlygas turinčių grupių, visų pirma romų ir vaikų. Socialinės paramos adekvatumas ir aprėptis tebėra problema, o įgyvendinus naujausias reformas galėtų būti dar labiau apribotos įvairių išmokų gavimo sąlygos; |
| --- | --- |

(10)

Vengrijos darbo rinkoje įvyko teigimų pokyčių: nedarbas sumažėjo iki prieš krizę buvusio lygio. Sparčiau kuriamos darbo vietos privačiajame sektoriuje, bet prie nedarbo mažinimo prisidėjo ir viešųjų darbų sistema. Ši sistema yra pagrindinė Vengrijos aktyvios darbo rinkos politikos priemonė. Per pastaruosius penkerius metus jos poveikis biudžetui išaugo daugiau nei keturis kartus. Tačiau sistema nepakankamai prisideda prie geresnio dalyvių reintegravimo į atvirą darbo rinką. Per pirmą 2015 m. pusmetį nuolatinį darbą sėkmingai susirado 13,1 % sistemos dalyvių, bet per 180 dienų į ją sugrįžo maždaug 60 % per tą laikotarpį ją palikusių dalyvių. Taigi gerokai rizikuojama, kad dalyviai, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojai ir mažiau palankių regionų gyventojai, sistemos nebepaliks. Nors sistema skirta ilgalaikiams bedarbiams, žemos kvalifikacijos darbuotojams bei bedarbiams, gyvenantiems mažiau palankiose vietovėse, 2015 m. 47 % dalyvių buvo asmenys, įgiję vidurinį arba tretinį išsilavinimą. Viešuosiuose darbuose dalyvaujančių bedarbių dalis taip pat didelė rajonuose, kuriuose darbo rinka gerai veikia. Tikėtina, kad įgyvendinus naujausią valstybinės užimtumo tarnybos reformą jos veiksmingumas sumažės. Dėl valdymo priemonių administracinio sudėtingumo – šiuo metu atsakomybė už valstybinę užimtumo tarnybą paskirstyta keturioms ministerijoms – gali kilti didelė grėsmė koordinavimo veiksmingumui ir didesniam orientavimuisi į rezultatus. Ilgiausia bedarbių išmokų trukmė (trys mėnesiai) yra trumpiausia Sąjungoje ir gerokai trumpesnė negu vidutinis laikas, būtinas darbui susirasti. Skurdo rodikliai gerėja, bet vis dar yra dideli, ypač tarp nepalankiausias sąlygas turinčių grupių, visų pirma romų ir vaikų. Socialinės paramos adekvatumas ir aprėptis tebėra problema, o įgyvendinus naujausias reformas galėtų būti dar labiau apribotos įvairių išmokų gavimo sąlygos;

| (11) | 2012 m. pagal EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programą (PISA) vidutinis Vengrijos moksleivių pagrindinių gebėjimų lygis buvo žemesnis už ES vidurkį, o menkų mokymosi pasiekimų vaikų dalis 2009–2012 m. išaugo. Socialinės bei ekonominės padėties ir mokyklos vietos įtaka mokymosi rezultatams yra viena didžiausių Sąjungoje. Dėl švietimo sistemos selektyvumo didėja skirtingų mokyklų rūšių moksleivių rezultatų skirtumai, be to šie skirtumai didėja laikui bėgant. Nevienodos galimybės gauti kokybišką bendrąjį išsilavinimą yra ypač aktualios romams. Išskyrus ikimokyklinį ugdymą, kurio padėtis pastaraisiais metais itin pagerėjo, tebėra didelių visų lygių išsilavinimo, t. y. pradinio ugdymo ir vidurinio bei tretinio išsilavinimo, įgijimo skirtumų tarp romų ir ne romų. Romų mokyklos nebaigimo rodikliai tebėra dideli. Vengrija ėmėsi tam tikrų priemonių, kuriomis siekiama veiksmingiau spręsti prastų mokymosi pasiekimų problemą. Vis dėlto nepateikta svarbios išsamios informacijos apie šių priemonių įgyvendinimą, todėl sunku įvertinti galimą jų poveikį. Dar reikėtų parengti sisteminę įtraukaus bendrojo švietimo skatinimo metodiką. Dar nepaskelbtas mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo strategijos įgyvendinimo planas, apie kurį pranešta. Perėjimas nuo vieno prie kito įvairių formų ir etapų išsilavinimo tebėra sunkus, o įgyvendinant naujausias profesinio mokymo reformas turėtų būti siekiama perėjimui sudaryti palankesnes sąlygas; |
| --- | --- |

(11)

2012 m. pagal EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programą (PISA) vidutinis Vengrijos moksleivių pagrindinių gebėjimų lygis buvo žemesnis už ES vidurkį, o menkų mokymosi pasiekimų vaikų dalis 2009–2012 m. išaugo. Socialinės bei ekonominės padėties ir mokyklos vietos įtaka mokymosi rezultatams yra viena didžiausių Sąjungoje. Dėl švietimo sistemos selektyvumo didėja skirtingų mokyklų rūšių moksleivių rezultatų skirtumai, be to šie skirtumai didėja laikui bėgant. Nevienodos galimybės gauti kokybišką bendrąjį išsilavinimą yra ypač aktualios romams. Išskyrus ikimokyklinį ugdymą, kurio padėtis pastaraisiais metais itin pagerėjo, tebėra didelių visų lygių išsilavinimo, t. y. pradinio ugdymo ir vidurinio bei tretinio išsilavinimo, įgijimo skirtumų tarp romų ir ne romų. Romų mokyklos nebaigimo rodikliai tebėra dideli. Vengrija ėmėsi tam tikrų priemonių, kuriomis siekiama veiksmingiau spręsti prastų mokymosi pasiekimų problemą. Vis dėlto nepateikta svarbios išsamios informacijos apie šių priemonių įgyvendinimą, todėl sunku įvertinti galimą jų poveikį. Dar reikėtų parengti sisteminę įtraukaus bendrojo švietimo skatinimo metodiką. Dar nepaskelbtas mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo strategijos įgyvendinimo planas, apie kurį pranešta. Perėjimas nuo vieno prie kito įvairių formų ir etapų išsilavinimo tebėra sunkus, o įgyvendinant naujausias profesinio mokymo reformas turėtų būti siekiama perėjimui sudaryti palankesnes sąlygas;

| (12) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vengrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vengrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (13) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Vengrijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Dėl didelės rizikos smarkiai nukrypti nuo koregavimo plano užtikrinti 0,3 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 0,6 % BVP 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo pavyktų laikytis įdėjus mažiau pastangų, imantis būtinų struktūrinių priemonių. |
| --- | --- |

1.

Dėl didelės rizikos smarkiai nukrypti nuo koregavimo plano užtikrinti 0,3 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 0,6 % BVP 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo pavyktų laikytis įdėjus mažiau pastangų, imantis būtinų struktūrinių priemonių.

| 2. | Toliau mažinti sektorinius mokesčius ir mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims. Didinti skaidrumą ir konkurenciją viešųjų pirkimų srityje įgyvendinant e. viešuosius pirkimus, skelbiant daugiau konkursų ir papildomai gerinant kovos su korupcija sistemą. Gerinti reguliavimo aplinką paslaugų ir mažmeninės prekybos sektoriuose mažinant ribojamojo pobūdžio taisykles ir užtikrinant nuspėjamumą. |
| --- | --- |

2.

Toliau mažinti sektorinius mokesčius ir mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims. Didinti skaidrumą ir konkurenciją viešųjų pirkimų srityje įgyvendinant e. viešuosius pirkimus, skelbiant daugiau konkursų ir papildomai gerinant kovos su korupcija sistemą. Gerinti reguliavimo aplinką paslaugų ir mažmeninės prekybos sektoriuose mažinant ribojamojo pobūdžio taisykles ir užtikrinant nuspėjamumą.

| 3. | Gerinti sąlygas iš viešųjų darbų sistemos pereiti į pirminę darbo rinką ir stiprinti kitas aktyvios darbo rinkos politikos priemones. Padidinti socialinės paramos bei bedarbių išmokų adekvatumą ir aprėptį. Imtis priemonių mokymosi rezultatams gerinti ir palankių sąlygų neturinčių grupių, visų pirmą romų, aktyvesniam dalyvavimui įtraukioje bendrojo švietimo sistemoje užtikrinti. |
| --- | --- |

3.

Gerinti sąlygas iš viešųjų darbų sistemos pereiti į pirminę darbo rinką ir stiprinti kitas aktyvios darbo rinkos politikos priemones. Padidinti socialinės paramos bei bedarbių išmokų adekvatumą ir aprėptį. Imtis priemonių mokymosi rezultatams gerinti ir palankių sąlygų neturinčių grupių, visų pirmą romų, aktyvesniam dalyvavimui įtraukioje bendrojo švietimo sistemoje užtikrinti.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija.

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/53

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Švedijos konvergencijos programos

(2016/C 299/13)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Švedija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Švedija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | Švedijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Švedijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Švedijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelė ir vis didėjanti namų ūkių skola, susijusi su didelėmis ir vis didėjančiomis būsto kainomis, atsižvelgiant į teigiamus kredito srautus, kelia riziką, kad įvyks nevaldomas koregavimas, turėsiantis poveikio realiajai ekonomikai ir bankų sektoriui. Imtasi makroprudencinės politikos priemonių, tačiau jų gali nepakakti. Tebėra politikos spragų sprendžiant su būstu susijusių mokesčių, hipotekos paskolų amortizacijos, būsto pasiūlos reguliavimo ir nuomos rinkos problemas; |
| --- | --- |

(2)

Švedijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Švedijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Švedijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelė ir vis didėjanti namų ūkių skola, susijusi su didelėmis ir vis didėjančiomis būsto kainomis, atsižvelgiant į teigiamus kredito srautus, kelia riziką, kad įvyks nevaldomas koregavimas, turėsiantis poveikio realiajai ekonomikai ir bankų sektoriui. Imtasi makroprudencinės politikos priemonių, tačiau jų gali nepakakti. Tebėra politikos spragų sprendžiant su būstu susijusių mokesčių, hipotekos paskolų amortizacijos, būsto pasiūlos reguliavimo ir nuomos rinkos problemas;

| (3) | 2016 m. balandžio 28 d. Švedija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 28 d. Švedija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Švedijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja pasiekti -0,4 % BVP nominalų balansą ir visu programos laikotarpiu toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito. Remiantis konvergencijos programa, tikimasi, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks beveik 42,5 % 2016 m. ir laipsniškai sumažės iki 39,1 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir palankus vėlesniais metais. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas 2016 m. bus -0,5 %, o 2017 m. -0,9 % BVP, taigi, viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Galimi nuokrypiai ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo lygio struktūrinį balansą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Švedija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Švedijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja pasiekti -0,4 % BVP nominalų balansą ir visu programos laikotarpiu toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito. Remiantis konvergencijos programa, tikimasi, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks beveik 42,5 % 2016 m. ir laipsniškai sumažės iki 39,1 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir palankus vėlesniais metais. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas 2016 m. bus -0,5 %, o 2017 m. -0,9 % BVP, taigi, viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Galimi nuokrypiai ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo lygio struktūrinį balansą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Švedija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (6) | Švedijoje namų ūkių skolos lygis yra labai aukštas ir per pastaruosius dešimt metų augo tokiu tempu, kuris yra vienas sparčiausių Sąjungoje. Remiantis Švedijos centrinio banko (Riksbank) įverčiais, namų ūkių skolos santykis su metinėmis disponuojamomis pajamomis 2015 m. buvo 175 %, o namų ūkių skolos santykis su BVP – 87 %. Dėl palyginti mažų nekilnojamojo turto mokesčių ir didelio hipotekos palūkanų atskaitymo Švedijoje egzistuoja viena didžiausių Sąjungoje mokesčių paskatų būsto nuosavybei įgyti. Didelis namų ūkių įsiskolinimas kelia riziką makroekonominiam stabilumui. Vyriausybė ėmėsi tam tikrų veiksmų siekdama sumažinti namų ūkių įsiskolinimą, be kita ko, priimdama teisės aktus, kuriais siekiama nustatyti privalomus naujų hipotekos paskolų amortizacijos reikalavimus; juos Parlamentas priėmė 2016 m. kovo 23 d. Priimti šią pagrindinę priemonę gerokai vėluota dėl kilusių klausimų, susijusių su Švedijos makroprudencinės politikos institucijos teisiniu įgaliojimu nustatyti tokį reikalavimą. Jei nebus peržiūrėta teisinė sistema, susijusi su makroprudencinės politikos institucijos įgaliojimais, yra rizikos, kad taip pat gali būti vėluojama priimti kitas priemones, reikalingas Švedijos didėjančiam disbalansui spręsti. Galiausiai Vyriausybė nesiėmė jokių veiksmų, kad pakoreguotų fiskalines paskatas, pavyzdžiui, sumažindama hipotekos paskolų palūkanų atskaitymą iš mokėtinų mokesčių arba peržiūrėdama nekilnojamojo turto mokesčius; |
| --- | --- |

(6)

Švedijoje namų ūkių skolos lygis yra labai aukštas ir per pastaruosius dešimt metų augo tokiu tempu, kuris yra vienas sparčiausių Sąjungoje. Remiantis Švedijos centrinio banko (Riksbank) įverčiais, namų ūkių skolos santykis su metinėmis disponuojamomis pajamomis 2015 m. buvo 175 %, o namų ūkių skolos santykis su BVP – 87 %. Dėl palyginti mažų nekilnojamojo turto mokesčių ir didelio hipotekos palūkanų atskaitymo Švedijoje egzistuoja viena didžiausių Sąjungoje mokesčių paskatų būsto nuosavybei įgyti. Didelis namų ūkių įsiskolinimas kelia riziką makroekonominiam stabilumui. Vyriausybė ėmėsi tam tikrų veiksmų siekdama sumažinti namų ūkių įsiskolinimą, be kita ko, priimdama teisės aktus, kuriais siekiama nustatyti privalomus naujų hipotekos paskolų amortizacijos reikalavimus; juos Parlamentas priėmė 2016 m. kovo 23 d. Priimti šią pagrindinę priemonę gerokai vėluota dėl kilusių klausimų, susijusių su Švedijos makroprudencinės politikos institucijos teisiniu įgaliojimu nustatyti tokį reikalavimą. Jei nebus peržiūrėta teisinė sistema, susijusi su makroprudencinės politikos institucijos įgaliojimais, yra rizikos, kad taip pat gali būti vėluojama priimti kitas priemones, reikalingas Švedijos didėjančiam disbalansui spręsti. Galiausiai Vyriausybė nesiėmė jokių veiksmų, kad pakoreguotų fiskalines paskatas, pavyzdžiui, sumažindama hipotekos paskolų palūkanų atskaitymą iš mokėtinų mokesčių arba peržiūrėdama nekilnojamojo turto mokesčius;

| (7) | Švedijos būsto rinka lieka potencialiu nestabilumo šaltiniu. Per pastaruosius 20 metų būsto kainos augo beveik nuolat, ypač metropolinėse zonose Stokholme ir Geteborge. Būsto kainos didėja ne tik dėl pagrįstų priežasčių, pavyzdžiui, disponuojamųjų pajamų didėjimo, bet ir dėl būsto rinkos struktūrinių trūkumų. Būsto pasiūlą varžo neveiksmingas esamų būstų naudojimas, griežta nuomos kontrolė, maža konkurencija statybos sektoriuje, žemės, ant kurios galėtų būti vykdoma nauja statyba, trūkumas ir ilgos bei sudėtingos planavimo procedūros. Esama kapitalo prieaugio iš nekilnojamojo turto pardavimo sandorių mokesčio struktūra riboja galimybes veiksmingiau panaudoti esamus būstus. Dėl struktūrinių trūkumų nepakankamai investuojama į būstą, tai lemia didelį būsto stygių ir skatina nuolatinį būsto kainų didėjimą. Būsto už prieinamą kainą trūkumas taip pat riboja darbo rinkos judumą ir yra veiksmingos migrantų integracijos į darbo rinką kliūtis. Vyriausybė ėmėsi tam tikrų priemonių, be kita ko, padidino viešąjį investicijų į būsto sektorių finansavimą ir supaprastino kai kurias planavimo procedūras. 2015 m. gruodžio mėn. atliktame konkurencijos statybos sektoriuje tyrime buvo nurodyta keletas galimų priemonių, pavyzdžiui, didinti viešųjų būsto sutarčių skaidrumą. Tačiau Vyriausybė nepadarė pažangos pertvarkant nuomos mokesčio nustatymo sistemą; |
| --- | --- |

(7)

Švedijos būsto rinka lieka potencialiu nestabilumo šaltiniu. Per pastaruosius 20 metų būsto kainos augo beveik nuolat, ypač metropolinėse zonose Stokholme ir Geteborge. Būsto kainos didėja ne tik dėl pagrįstų priežasčių, pavyzdžiui, disponuojamųjų pajamų didėjimo, bet ir dėl būsto rinkos struktūrinių trūkumų. Būsto pasiūlą varžo neveiksmingas esamų būstų naudojimas, griežta nuomos kontrolė, maža konkurencija statybos sektoriuje, žemės, ant kurios galėtų būti vykdoma nauja statyba, trūkumas ir ilgos bei sudėtingos planavimo procedūros. Esama kapitalo prieaugio iš nekilnojamojo turto pardavimo sandorių mokesčio struktūra riboja galimybes veiksmingiau panaudoti esamus būstus. Dėl struktūrinių trūkumų nepakankamai investuojama į būstą, tai lemia didelį būsto stygių ir skatina nuolatinį būsto kainų didėjimą. Būsto už prieinamą kainą trūkumas taip pat riboja darbo rinkos judumą ir yra veiksmingos migrantų integracijos į darbo rinką kliūtis. Vyriausybė ėmėsi tam tikrų priemonių, be kita ko, padidino viešąjį investicijų į būsto sektorių finansavimą ir supaprastino kai kurias planavimo procedūras. 2015 m. gruodžio mėn. atliktame konkurencijos statybos sektoriuje tyrime buvo nurodyta keletas galimų priemonių, pavyzdžiui, didinti viešųjų būsto sutarčių skaidrumą. Tačiau Vyriausybė nepadarė pažangos pertvarkant nuomos mokesčio nustatymo sistemą;

| (8) | nepaisant gana gerų investicijų rezultatų Švedija susiduria su sunkumais, kurie ilguoju laikotarpiu gali neigiamai paveikti jos konkurencingumą. Visų pirma struktūriniai trūkumai būsto rinkoje stabdo šios srities investicijas. Atsižvelgiant į būsto stygiaus keliamus apribojimus nepakanka investicijų į infrastruktūrą siekiant pagerinti susisiekimą miestuose ir tarp jų; |
| --- | --- |

(8)

nepaisant gana gerų investicijų rezultatų Švedija susiduria su sunkumais, kurie ilguoju laikotarpiu gali neigiamai paveikti jos konkurencingumą. Visų pirma struktūriniai trūkumai būsto rinkoje stabdo šios srities investicijas. Atsižvelgiant į būsto stygiaus keliamus apribojimus nepakanka investicijų į infrastruktūrą siekiant pagerinti susisiekimą miestuose ir tarp jų;

| (9) | remiantis PISA tyrimo duomenimis per pastarąjį dešimtmetį Švedijoje labiausiai iš visų EBPO šalių suprastėjo 15 metų amžiaus moksleivių mokymosi rezultatai ir dabar tie rezultatai prastesni tiek už ES, tiek už EBPO vidurkį. Prastėjantys mokyklinio ugdymo rezultatai ilguoju laikotarpiu kelia riziką Švedijos konkurencingumui ir inovacijų diegimo gebėjimams. Papildomą problemą švietimo srityje kelia didelis migrantų kilmės ir ne migrantų kilmės moksleivių mokymosi rezultatų skirtumas. Šiam skirtumui būtina skirti ypač daug dėmesio atsižvelgiant į didelį skaičių pastaruoju metu atvykusių jaunų migrantų, kurie turi būti integruoti į švietimo sistemą. Veiksmingai panaudoti išteklius trukdo tai, kad yra neaiškūs mokyklų finansavimo mechanizmai ir sistemingai nestebimas lėšų panaudojimas skirtingais mokyklų sistemos lygmenimis. Vyriausybė skyrė papildomų lėšų mokyklų rezultatams ir lygybei pagerinti ir imasi priemonių integruoti neseniai atvykusius migrantus į švietimo sistemą; |
| --- | --- |

(9)

remiantis PISA tyrimo duomenimis per pastarąjį dešimtmetį Švedijoje labiausiai iš visų EBPO šalių suprastėjo 15 metų amžiaus moksleivių mokymosi rezultatai ir dabar tie rezultatai prastesni tiek už ES, tiek už EBPO vidurkį. Prastėjantys mokyklinio ugdymo rezultatai ilguoju laikotarpiu kelia riziką Švedijos konkurencingumui ir inovacijų diegimo gebėjimams. Papildomą problemą švietimo srityje kelia didelis migrantų kilmės ir ne migrantų kilmės moksleivių mokymosi rezultatų skirtumas. Šiam skirtumui būtina skirti ypač daug dėmesio atsižvelgiant į didelį skaičių pastaruoju metu atvykusių jaunų migrantų, kurie turi būti integruoti į švietimo sistemą. Veiksmingai panaudoti išteklius trukdo tai, kad yra neaiškūs mokyklų finansavimo mechanizmai ir sistemingai nestebimas lėšų panaudojimas skirtingais mokyklų sistemos lygmenimis. Vyriausybė skyrė papildomų lėšų mokyklų rezultatams ir lygybei pagerinti ir imasi priemonių integruoti neseniai atvykusius migrantus į švietimo sistemą;

| (10) | dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus Švedija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, padidinant BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką, taip pat nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Tai labai svarbus tiek ES, tiek valstybių narių lygmens politinės darbotvarkės klausimas, kurio sprendimas bus stebimas ir analizuojamas, be kita ko, 2017 m. šalies ataskaitoje; |
| --- | --- |

(10)

dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus Švedija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, padidinant BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką, taip pat nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Tai labai svarbus tiek ES, tiek valstybių narių lygmens politinės darbotvarkės klausimas, kurio sprendimas bus stebimas ir analizuojamas, be kita ko, 2017 m. šalies ataskaitoje;

| (11) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Švedijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Švedija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Švedijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Švedija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (12) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano (4), kad Švedija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą ir mano (4), kad Švedija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto;

| (13) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Švedijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Spręsti namų ūkių skolos didėjimo problemą: pakoreguoti fiskalines paskatas, visų pirma laipsniškai ribojant hipotekos paskolų palūkanų atskaitymą iš mokėtinų mokesčių arba didinant periodinius nekilnojamojo turto mokesčius. Užtikrinti, kad makroprudencinės politikos institucija turėtų teisinius įgaliojimus laiku įgyvendinti finansinį stabilumą užtikrinančias priemones. Skatinti investicijas į būstą ir didinti būsto rinkos veiksmingumą, be kita ko, užtikrinant daugiau nuomos kainų nustatymo lankstumo ir peržiūrint kapitalo prieaugio mokesčio struktūrą, kad palengvėtų būsto sandorių sudarymas. |
| --- | --- |

1.

Spręsti namų ūkių skolos didėjimo problemą: pakoreguoti fiskalines paskatas, visų pirma laipsniškai ribojant hipotekos paskolų palūkanų atskaitymą iš mokėtinų mokesčių arba didinant periodinius nekilnojamojo turto mokesčius. Užtikrinti, kad makroprudencinės politikos institucija turėtų teisinius įgaliojimus laiku įgyvendinti finansinį stabilumą užtikrinančias priemones. Skatinti investicijas į būstą ir didinti būsto rinkos veiksmingumą, be kita ko, užtikrinant daugiau nuomos kainų nustatymo lankstumo ir peržiūrint kapitalo prieaugio mokesčio struktūrą, kad palengvėtų būsto sandorių sudarymas.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

4

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/57 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/57

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Austrijos stabilumo programos

(2016/C 299/14)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Austrija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Austrija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Austrija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Austrija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Austrijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Austrijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Austrijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Austrijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas;

| (3) | 2016 m. balandžio 26 d. Austrija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. balandžio 27 d. – 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 26 d. Austrija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą, o 2016 m. balandžio 27 d. – 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Komisijos manymu, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos sudarė 0,09 % BVP ir šiuo metu manoma, kad 2016 m. jos sieks 0,26 % BVP. Šios sumos yra didesnės, palyginti su įverčiais, pateiktais 2016 m. biudžeto plano projekte, kuriame buvo numatyta, kad papildomos išlaidos sieks maždaug 0,08 % BVP ir 0,16 % BVP atitinkamai 2015 ir 2016 m. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad atvykstančių pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jo poveikis Austrijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2015 m. Austrija laikėsi vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir nepasinaudojo galimybe laikinai nuo jo nukrypti. Vis dėlto, siekiant užtikrinti, kad Austrijai taip pat būtų leista laikinai nukrypti, kaip ir šalims, kurios dar nepasiekė savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Austrijai bus leista 2016 ir 2017 m. nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo suma, kuria ji galėjo nukrypti 2015 m. Kalbant apie galimą papildomą nuokrypį 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Austrijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis; |
| --- | --- |

(5)

stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Komisijos manymu, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos sudarė 0,09 % BVP ir šiuo metu manoma, kad 2016 m. jos sieks 0,26 % BVP. Šios sumos yra didesnės, palyginti su įverčiais, pateiktais 2016 m. biudžeto plano projekte, kuriame buvo numatyta, kad papildomos išlaidos sieks maždaug 0,08 % BVP ir 0,16 % BVP atitinkamai 2015 ir 2016 m. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad atvykstančių pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jo poveikis Austrijos viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2015 m. Austrija laikėsi vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir nepasinaudojo galimybe laikinai nuo jo nukrypti. Vis dėlto, siekiant užtikrinti, kad Austrijai taip pat būtų leista laikinai nukrypti, kaip ir šalims, kurios dar nepasiekė savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Austrijai bus leista 2016 ir 2017 m. nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo suma, kuria ji galėjo nukrypti 2015 m. Kalbant apie galimą papildomą nuokrypį 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Austrijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

| (6) | šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis deficitas padidės iki 1,6 % BVP 2016 m., o toliau palaipsniui mažės iki 0,4 % BVP 2020 m. Numatoma, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 0,45 % BVP struktūrinis deficitas iki 2016 m. ir 0,5 % BVP struktūrinis deficitas nuo 2017 m. – bus pasiektas nuo 2018 m. Tačiau, remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas tik nuo 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 86,2 %, o po to palaipsniui mažės ir 2020 m. sieks 76,6 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo biudžeto tikslo. Vis dėlto, jei į vertinimą taip pat nebūtų įtrauktas šiuo metu 2016 m. numatomas papildomas išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis, Austrija 2016 m. turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad bus daug nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo 2017 m. Vis dėlto prognozuojamas nuokrypis 2017 m. nebebūtų didelis, jei būtų atsižvelgta į leidžiamą ribą, siejamą su išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikiu biudžetui, kuri galbūt bus suteikta 2016 m. Prognozuojama, kad 2016 m. Austrija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2017 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Austrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 ir 2017 m., reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(6)

šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis deficitas padidės iki 1,6 % BVP 2016 m., o toliau palaipsniui mažės iki 0,4 % BVP 2020 m. Numatoma, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 0,45 % BVP struktūrinis deficitas iki 2016 m. ir 0,5 % BVP struktūrinis deficitas nuo 2017 m. – bus pasiektas nuo 2018 m. Tačiau, remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas tik nuo 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 86,2 %, o po to palaipsniui mažės ir 2020 m. sieks 76,6 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Vis dėlto priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo biudžeto tikslo. Vis dėlto, jei į vertinimą taip pat nebūtų įtrauktas šiuo metu 2016 m. numatomas papildomas išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis, Austrija 2016 m. turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad bus daug nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo 2017 m. Vis dėlto prognozuojamas nuokrypis 2017 m. nebebūtų didelis, jei būtų atsižvelgta į leidžiamą ribą, siejamą su išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikiu biudžetui, kuri galbūt bus suteikta 2016 m. Prognozuojama, kad 2016 m. Austrija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2017 m., pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, – skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Austrija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

| (7) | pastaruoju metu vykdytos mokesčių reformos poveikis biudžetui dar nėra iki galo aiškus. Imantis priemonių fiskaliniam tvarumui užtikrinti reikėtų atsižvelgti į tai, kad, nepaisant pastaruoju metu vykdytų reformų, darbo jėgai tenkanti mokesčių našta išlieka didelė ir Austrijoje, palyginti su kitomis Europos šalimis, yra didelis mokesčių pleištas. Kita vertus, nepakankamai išnaudojami kiti ekonomikos augimui palankesni mokesčių šaltiniai, leidžiantys mažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą. Spręsti šią problemą padėtų priemonės, kuriomis siekiama mažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą, ją perkeliant kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia augimui; |
| --- | --- |

(7)

pastaruoju metu vykdytos mokesčių reformos poveikis biudžetui dar nėra iki galo aiškus. Imantis priemonių fiskaliniam tvarumui užtikrinti reikėtų atsižvelgti į tai, kad, nepaisant pastaruoju metu vykdytų reformų, darbo jėgai tenkanti mokesčių našta išlieka didelė ir Austrijoje, palyginti su kitomis Europos šalimis, yra didelis mokesčių pleištas. Kita vertus, nepakankamai išnaudojami kiti ekonomikos augimui palankesni mokesčių šaltiniai, leidžiantys mažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą. Spręsti šią problemą padėtų priemonės, kuriomis siekiama mažinti darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą, ją perkeliant kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia augimui;

| (8) | 2015 m. 55–64 metų amžiaus žmonių užimtumo lygis siekė 46,3 % (ES vidurkis – 53,3 %), ir pagal šį rodiklį Austrija užėmė 19-ą vietą, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Nuo 2014 m. taikytos ir jau padarė tam tikrą poveikį papildomos priemonės, skirtos faktiniam senatvės pensijos amžiui padidinti. Kol kas neaišku, ar šios priemonės pakeis tendenciją, pagal kurią faktinio senatvės pensijos amžiaus didėjimas Austrijoje atsilieka nuo Sąjungos vidurkio vidutiniu laikotarpiu. Be to, dėl didėjančios vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėja žmogaus buvimo pensijoje laikotarpis. Teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius bus didinamas ir suderintas su vyrų laipsniškai nuo 2024 iki 2033 m. Austrijoje teisės aktais nustatytas pensinis amžius nėra susietas su ilgėjančia tikėtina gyvenimo trukme. Komisijos apskaičiavimais, 2040 m. pensijų išlaidos padidės 0,8 % BVP, palyginti su 2013 m. Ilgainiui (2060 m.) numatoma, kad pensijų išlaidos padidės 0,5 % BVP. Atitinkamai numatoma, kad sveikatos priežiūros išlaidos nuo 2013 m. iki 2040 m. padidės 1 % BVP, o 2060 m. – 1,3 % BVP. Tai, kartu su numatomu ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimu, kelia vidutinę riziką Austrijos fiskaliniam tvarumui; |
| --- | --- |

(8)

2015 m. 55–64 metų amžiaus žmonių užimtumo lygis siekė 46,3 % (ES vidurkis – 53,3 %), ir pagal šį rodiklį Austrija užėmė 19-ą vietą, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis. Nuo 2014 m. taikytos ir jau padarė tam tikrą poveikį papildomos priemonės, skirtos faktiniam senatvės pensijos amžiui padidinti. Kol kas neaišku, ar šios priemonės pakeis tendenciją, pagal kurią faktinio senatvės pensijos amžiaus didėjimas Austrijoje atsilieka nuo Sąjungos vidurkio vidutiniu laikotarpiu. Be to, dėl didėjančios vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėja žmogaus buvimo pensijoje laikotarpis. Teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius bus didinamas ir suderintas su vyrų laipsniškai nuo 2024 iki 2033 m. Austrijoje teisės aktais nustatytas pensinis amžius nėra susietas su ilgėjančia tikėtina gyvenimo trukme. Komisijos apskaičiavimais, 2040 m. pensijų išlaidos padidės 0,8 % BVP, palyginti su 2013 m. Ilgainiui (2060 m.) numatoma, kad pensijų išlaidos padidės 0,5 % BVP. Atitinkamai numatoma, kad sveikatos priežiūros išlaidos nuo 2013 m. iki 2040 m. padidės 1 % BVP, o 2060 m. – 1,3 % BVP. Tai, kartu su numatomu ilgalaikės priežiūros išlaidų padidėjimu, kelia vidutinę riziką Austrijos fiskaliniam tvarumui;

| (9) | skirtingų valdžios lygmenų (federalinio, žemių ir vietos) fiskaliniai susitarimai yra sudėtingi ir daugelyje politikos sričių, kaip antai sveikatos priežiūros, pajamų bei išlaidų atsakomybė yra nesuderinta. Nors EBPO 2014 m. duomenimis subnacionalinės valdžios politinė atsakomybė sudaro 16 % BVP valdžios sektoriaus išlaidų, subnacionalinio lygmens mokesčių dalis sudaro tik apie 2 % BVP. Tokia sudėtinga struktūra daug kainuoja ir gali mažinti biudžetinę drausmę. Šiuo metu deramasi dėl pajamų paskirstymo tarp trijų valdžios lygmenų laikotarpiu po 2017 m. – tai galimybė šį klausimą išspręsti; |
| --- | --- |

(9)

skirtingų valdžios lygmenų (federalinio, žemių ir vietos) fiskaliniai susitarimai yra sudėtingi ir daugelyje politikos sričių, kaip antai sveikatos priežiūros, pajamų bei išlaidų atsakomybė yra nesuderinta. Nors EBPO 2014 m. duomenimis subnacionalinės valdžios politinė atsakomybė sudaro 16 % BVP valdžios sektoriaus išlaidų, subnacionalinio lygmens mokesčių dalis sudaro tik apie 2 % BVP. Tokia sudėtinga struktūra daug kainuoja ir gali mažinti biudžetinę drausmę. Šiuo metu deramasi dėl pajamų paskirstymo tarp trijų valdžios lygmenų laikotarpiu po 2017 m. – tai galimybė šį klausimą išspręsti;

| (10) | nedarbo lygis Austrijoje tradiciškai yra vienas žemiausių Sąjungoje. Vis dėlto jis didėjo nuo 2011 m. ir 2015 m. pasiekė 5,7 %. Jaunimo nedarbas taip pat nedidelis: 2015 m. aktyvių 15–24 m. asmenų grupėje jis siekė 10,6 %. Austrijoje taip pat didelis užimtumo lygis. Tačiau nors moterų užimtumo lygis, siekiantis 70,2 %, viršija ES vidurkį, dėl vaikų priežiūros arba pagyvenusių žmonių priežiūros įsipareigojimų gana didelė dalis moterų dirba ne visą darbo dieną. Tai prisideda prie vieno didžiausių Sąjungoje vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų ir didelio vyrų ir moterų pensijų skirtumo. Vyresnio amžiaus (55–64 metų) darbuotojų užimtumo lygis yra mažesnis už ES vidurkį; |
| --- | --- |

(10)

nedarbo lygis Austrijoje tradiciškai yra vienas žemiausių Sąjungoje. Vis dėlto jis didėjo nuo 2011 m. ir 2015 m. pasiekė 5,7 %. Jaunimo nedarbas taip pat nedidelis: 2015 m. aktyvių 15–24 m. asmenų grupėje jis siekė 10,6 %. Austrijoje taip pat didelis užimtumo lygis. Tačiau nors moterų užimtumo lygis, siekiantis 70,2 %, viršija ES vidurkį, dėl vaikų priežiūros arba pagyvenusių žmonių priežiūros įsipareigojimų gana didelė dalis moterų dirba ne visą darbo dieną. Tai prisideda prie vieno didžiausių Sąjungoje vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumų ir didelio vyrų ir moterų pensijų skirtumo. Vyresnio amžiaus (55–64 metų) darbuotojų užimtumo lygis yra mažesnis už ES vidurkį;

| (11) | Austrija jau viršijo pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytus švietimo srities tikslus. 2015 m. mokyklos nebaigimo lygis buvo 7,3 %, o tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalis buvo 38,7 %. Vis dėlto švietimo rezultatai labai priklauso nuo socialinės ir ekonominės padėties. Skirtingų kartų judumas švietimo sistemoje yra vienas mažiausių iš visų EBPO šalių, kurių duomenys turimi. Mokyklos nebaigia daugiau nei tris kartus daugiau migrantų kilmės mokinių, nei nemigrantų kilmės mokinių; papildomų sunkumų kelia jaunų privalomo mokyklinio amžiaus ir vyresnių pabėgėlių ir migrantų integravimas į švietimo ir mokymo sistemą; |
| --- | --- |

(11)

Austrija jau viršijo pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytus švietimo srities tikslus. 2015 m. mokyklos nebaigimo lygis buvo 7,3 %, o tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalis buvo 38,7 %. Vis dėlto švietimo rezultatai labai priklauso nuo socialinės ir ekonominės padėties. Skirtingų kartų judumas švietimo sistemoje yra vienas mažiausių iš visų EBPO šalių, kurių duomenys turimi. Mokyklos nebaigia daugiau nei tris kartus daugiau migrantų kilmės mokinių, nei nemigrantų kilmės mokinių; papildomų sunkumų kelia jaunų privalomo mokyklinio amžiaus ir vyresnių pabėgėlių ir migrantų integravimas į švietimo ir mokymo sistemą;

| (12) | nors Austrijos bankai susiduria su sunkumais tiek vidaus, tiek užsienio rinkose, nacionalinio ir Europos lygmens priežiūros veiksmai padėjo riboti riziką, kylančią dėl blogėjančios turto kokybės Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europoje. Kalbant apie sunkumų patiriančių finansų įstaigų restruktūrizavimą ir likvidavimą, į fiskalinę riziką jau atsižvelgta valdžios sektoriaus sąskaitose. Nors negalima atmesti kitos rizikos galimybės, panašu, kad ji susijusi tik su keleto konkrečių įstaigų buvusiais sunkumais; |
| --- | --- |

(12)

nors Austrijos bankai susiduria su sunkumais tiek vidaus, tiek užsienio rinkose, nacionalinio ir Europos lygmens priežiūros veiksmai padėjo riboti riziką, kylančią dėl blogėjančios turto kokybės Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europoje. Kalbant apie sunkumų patiriančių finansų įstaigų restruktūrizavimą ir likvidavimą, į fiskalinę riziką jau atsižvelgta valdžios sektoriaus sąskaitose. Nors negalima atmesti kitos rizikos galimybės, panašu, kad ji susijusi tik su keleto konkrečių įstaigų buvusiais sunkumais;

| (13) | Austrijoje investicijų į visus BVP komponentus, išskyrus būstą, lygis didesnis už ES vidurkį. Tačiau nuo 2012 m. Austrijoje investuota nedaug, nepaisant patikimo įmonių likvidumo ir teigiamų finansavimo sąlygų. Siekiant skatinti investicijas ir augimą, turėtų būti pašalinti administraciniai sunkumai ir kliūtys. Pavyzdžiui, paslaugų teikimo srityje esančios reguliavimo kliūtys ir administracinė našta neskatina pradėti naują verslą. Dėl 2015 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytų kliūčių steigiant tarpdalykines paslaugas teikiančias įmones Austrija ėmėsi svarstyti, ką galima būtų tobulinti, tačiau dar nepriimta jokio sprendimo. Verslo paslaugų srityje ypatingų problemų kyla dėl ribojamų leidimų suteikimo sąlygų ir, kalbant apie tam tikras profesijas, dėl teisinės formos bei akcijų valdymo apribojimų – tai lemia mažą rinkos dinamiškumą ir neigiamus našumo augimo rodiklius. Austrijos pateiktame veiksmų plane, kuris parengtas atlikus galimybių imtis reglamentuojamųjų profesijų ir verstis jomis tarpusavio vertinimą, siūloma nedaug veiksmų, nors tikrai reikalingi platesnio užmojo pasiūlymai; |
| --- | --- |

(13)

Austrijoje investicijų į visus BVP komponentus, išskyrus būstą, lygis didesnis už ES vidurkį. Tačiau nuo 2012 m. Austrijoje investuota nedaug, nepaisant patikimo įmonių likvidumo ir teigiamų finansavimo sąlygų. Siekiant skatinti investicijas ir augimą, turėtų būti pašalinti administraciniai sunkumai ir kliūtys. Pavyzdžiui, paslaugų teikimo srityje esančios reguliavimo kliūtys ir administracinė našta neskatina pradėti naują verslą. Dėl 2015 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytų kliūčių steigiant tarpdalykines paslaugas teikiančias įmones Austrija ėmėsi svarstyti, ką galima būtų tobulinti, tačiau dar nepriimta jokio sprendimo. Verslo paslaugų srityje ypatingų problemų kyla dėl ribojamų leidimų suteikimo sąlygų ir, kalbant apie tam tikras profesijas, dėl teisinės formos bei akcijų valdymo apribojimų – tai lemia mažą rinkos dinamiškumą ir neigiamus našumo augimo rodiklius. Austrijos pateiktame veiksmų plane, kuris parengtas atlikus galimybių imtis reglamentuojamųjų profesijų ir verstis jomis tarpusavio vertinimą, siūloma nedaug veiksmų, nors tikrai reikalingi platesnio užmojo pasiūlymai;

| (14) | dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus Austrija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, todėl padidės BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką ir nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Šis klausimas yra vienas klausimų politinėje darbotvarkėje iš svarbiausių tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmenimis ir jis bus stebimas ir kruopščiai analizuojamas, be kita ko, ir 2017 m. šalies ataskaitoje. |
| --- | --- |

(14)

dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus Austrija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, todėl padidės BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką ir nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Šis klausimas yra vienas klausimų politinėje darbotvarkėje iš svarbiausių tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmenimis ir jis bus stebimas ir kruopščiai analizuojamas, be kita ko, ir 2017 m. šalies ataskaitoje.

| (15) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Austrijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad 2016 ir 2017 m. nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto 2015 m. poveikiu biudžetui, ir to siekiant 2017 m. užtikrinti 0,3 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Užtikrinti sveikatos priežiūros sistemos ir pensijų sistemos tvarumą, susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme. Supaprastinti ir racionalizuoti skirtingų valdžios lygmenų fiskalinius santykius ir atsakomybę. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad 2016 ir 2017 m. nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto 2015 m. poveikiu biudžetui, ir to siekiant 2017 m. užtikrinti 0,3 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Užtikrinti sveikatos priežiūros sistemos ir pensijų sistemos tvarumą, susiejant teisės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme. Supaprastinti ir racionalizuoti skirtingų valdžios lygmenų fiskalinius santykius ir atsakomybę.

| 2. | Padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje. Imtis veiksmų palankių sąlygų neturinčių jaunuolių, visų pirma migrantų kilmės, išsilavinimo lygiui kelti. |
| --- | --- |

2.

Padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje. Imtis veiksmų palankių sąlygų neturinčių jaunuolių, visų pirma migrantų kilmės, išsilavinimo lygiui kelti.

| 3. | Paslaugų srityje sumažinti administracines ir reguliavimo kliūtis investicijoms, tokias kaip ribojamos leidimų suteikimo sąlygos ir teisinės formos bei akcijų valdymo apribojimai, bei kliūtis steigti įvairiose srityse veikiančias įmones. |
| --- | --- |

3.

Paslaugų srityje sumažinti administracines ir reguliavimo kliūtis investicijoms, tokias kaip ribojamos leidimų suteikimo sąlygos ir teisinės formos bei akcijų valdymo apribojimai, bei kliūtis steigti įvairiose srityse veikiančias įmones.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/61 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/61

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovakijos stabilumo programos

(2016/C 299/15)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3); Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Slovakija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3); Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Slovakija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Slovakijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Slovakijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Slovakija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Slovakija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominalųjį balansą gerinti iki –1,9 % BVP 2016 m. ir toliau laipsniškai iki –1,3 % BVP 2017 m. Pagal stabilumo programą vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – užtikrinti 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – turėtų būti pasiektas 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks 52,9 % 2016 m. ir toliau mažės iki 47,3 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad Slovakija kiek nukryps nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m., o 2017 m., jei politika nesikeis, turėtų užtikrinti rekomenduojamą koregavimą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Slovakija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m., reikės papildomų priemonių. Šiuo tikslu itin svarbu nustatyti privalomas viršutines išlaidų ribas (ką padaryti buvo ilgai atidėliota) ir įgyvendinti ekonominio naudingumo programą siekiant padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, taip pat numatant tam tikrų sričių išlaidų peržiūrą; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominalųjį balansą gerinti iki –1,9 % BVP 2016 m. ir toliau laipsniškai iki –1,3 % BVP 2017 m. Pagal stabilumo programą vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – užtikrinti 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – turėtų būti pasiektas 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks 52,9 % 2016 m. ir toliau mažės iki 47,3 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad Slovakija kiek nukryps nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m., o 2017 m., jei politika nesikeis, turėtų užtikrinti rekomenduojamą koregavimą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Slovakija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m., reikės papildomų priemonių. Šiuo tikslu itin svarbu nustatyti privalomas viršutines išlaidų ribas (ką padaryti buvo ilgai atidėliota) ir įgyvendinti ekonominio naudingumo programą siekiant padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, taip pat numatant tam tikrų sričių išlaidų peržiūrą;

| (6) | ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Slovakijoje tebekelia susirūpinimą. Jį daugiausia kelia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų sveikatos priežiūrai ir pensijoms didėjimas. Numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės Slovakijos išlaidų pensijoms padidėjimas iki 2060 m. bus vienas didžiausių Sąjungoje. Slovakijoje teisės aktais nustatytas pensinis amžius yra palyginti nedidelis, iš dalies dėl tikėtinos gyvenimo trukmės veiksnių. Sveikatos priežiūros išlaidos yra pagrindinis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų faktorius. Numatoma, kad viešosios sveikatos priežiūros išlaidos ilguoju laikotarpiu smarkiai augs, nors ir palyginti nuo žemo pradinio lygio. Nepaisant tam tikro sveikatos rodiklių pagerėjimo, jie Slovakijoje vis dar labai prasti. Siekdama padidinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą Vyriausybė vykdė priemones, susijusias tiek su stacionarine, tiek su ambulatorine priežiūra. Tęsiamos pastangos įdiegti integruotą priežiūros modelį. Šios reformos sėkmė, ko gero, priklausys nuo to, kiek pagrindinės suinteresuotosios šalys įsipareigos ją vykdyti, ar bus įtraukti sveikatos priežiūros centrai ir ligoninės, ir nuo tinkamo darbuotojų skaičiaus. Nepaisant priimtų priemonių riboti tolesnį skolos valstybinėse ligoninėse didėjimą, kelių iš jų finansinė padėtis vis dar prasta. Dar yra sunkumų, susijusių su siekiu iš esmės pakeisti neigiamas išlaidų tendencijas, tai yra, pertvarkyti ligoninių pajėgumą, įdiegti numatomą kompensavimo sistemą ir didinti konkurenciją sveikatos priežiūros viešųjų pirkimų srityje. Kalbant apie ambulatorinę priežiūrą, silpną bendrosios praktikos gydytojų vykdomos patekimo pas specialistus kontrolės vaidmenį iš dalies lemia ne visai optimali bendrosios praktikos gydytojų ir specialistų kompetencijos paskirstymo sistema, pagal kurią pirmenybė teikiama brangesnei specializuotai priežiūrai. Kalbant apie mokesčių sritį, Vyriausybės priemonės, kuriomis siekiama kovoti su mokestiniu sukčiavimu, prisidėjo prie geresnio mokesčių, visų pirma pridėtinės vertės mokesčio (PVM), surinkimo. Vis dėlto PVM nepriemoka išlieka didelė, ir tai rodo, jog yra nuolatinių sunkumų užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą. Pastaraisiais metais daug dėmesio skyrus PVM surinkimui mažiau dėmesio skirta kitoms svarbioms mokesčių sritims, pavyzdžiui, pajamų apmokestinimui. Be to, sutelkus dėmesį į auditą liko nepakankamai išplėtotos kitos mokesčių administratoriaus funkcijos, tokios kaip skolų išieškojimas. Tai leidžia daryti išvadą, kad dar reikia gerinti išteklių paskirstymą mokesčių sistemoje. Dar neparengta prievolių vykdymo tikslų nustatymo strategija; |
| --- | --- |

(6)

ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Slovakijoje tebekelia susirūpinimą. Jį daugiausia kelia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų sveikatos priežiūrai ir pensijoms didėjimas. Numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės Slovakijos išlaidų pensijoms padidėjimas iki 2060 m. bus vienas didžiausių Sąjungoje. Slovakijoje teisės aktais nustatytas pensinis amžius yra palyginti nedidelis, iš dalies dėl tikėtinos gyvenimo trukmės veiksnių. Sveikatos priežiūros išlaidos yra pagrindinis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų faktorius. Numatoma, kad viešosios sveikatos priežiūros išlaidos ilguoju laikotarpiu smarkiai augs, nors ir palyginti nuo žemo pradinio lygio. Nepaisant tam tikro sveikatos rodiklių pagerėjimo, jie Slovakijoje vis dar labai prasti. Siekdama padidinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą Vyriausybė vykdė priemones, susijusias tiek su stacionarine, tiek su ambulatorine priežiūra. Tęsiamos pastangos įdiegti integruotą priežiūros modelį. Šios reformos sėkmė, ko gero, priklausys nuo to, kiek pagrindinės suinteresuotosios šalys įsipareigos ją vykdyti, ar bus įtraukti sveikatos priežiūros centrai ir ligoninės, ir nuo tinkamo darbuotojų skaičiaus. Nepaisant priimtų priemonių riboti tolesnį skolos valstybinėse ligoninėse didėjimą, kelių iš jų finansinė padėtis vis dar prasta. Dar yra sunkumų, susijusių su siekiu iš esmės pakeisti neigiamas išlaidų tendencijas, tai yra, pertvarkyti ligoninių pajėgumą, įdiegti numatomą kompensavimo sistemą ir didinti konkurenciją sveikatos priežiūros viešųjų pirkimų srityje. Kalbant apie ambulatorinę priežiūrą, silpną bendrosios praktikos gydytojų vykdomos patekimo pas specialistus kontrolės vaidmenį iš dalies lemia ne visai optimali bendrosios praktikos gydytojų ir specialistų kompetencijos paskirstymo sistema, pagal kurią pirmenybė teikiama brangesnei specializuotai priežiūrai. Kalbant apie mokesčių sritį, Vyriausybės priemonės, kuriomis siekiama kovoti su mokestiniu sukčiavimu, prisidėjo prie geresnio mokesčių, visų pirma pridėtinės vertės mokesčio (PVM), surinkimo. Vis dėlto PVM nepriemoka išlieka didelė, ir tai rodo, jog yra nuolatinių sunkumų užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą. Pastaraisiais metais daug dėmesio skyrus PVM surinkimui mažiau dėmesio skirta kitoms svarbioms mokesčių sritims, pavyzdžiui, pajamų apmokestinimui. Be to, sutelkus dėmesį į auditą liko nepakankamai išplėtotos kitos mokesčių administratoriaus funkcijos, tokios kaip skolų išieškojimas. Tai leidžia daryti išvadą, kad dar reikia gerinti išteklių paskirstymą mokesčių sistemoje. Dar neparengta prievolių vykdymo tikslų nustatymo strategija;

| (7) | nepaisant dėl stipraus ekonomikos atsigavimo ir pastaruoju metu priimtų politikos priemonių pagerėjusios padėties darbo rinkoje, ilgalaikis nedarbas tebekelia rūpesčių. Ilgalaikis nedarbas ir toliau išlieka vienas didžiausių Sąjungoje (7,6 %, palyginti su 4,3 % visoje Sąjungoje trečiąjį 2015 m. ketvirtį). Jis visų pirma paplitęs tarp marginalizuotų romų, žemos kvalifikacijos asmenų ir jaunimo. Nedarbo problemai spręsti imtasi priemonių profesinio rengimo ir mokymo, subsidijuojamų darbo vietų ir profesinio konsultavimo srityse. Vis dėlto daugelio šių reformų įgyvendinimo sėkmė priklausys nuo valstybinės užimtumo tarnybos gebėjimų. Nepaisant to, kad Centrinis darbo biuras buvo reorganizuotas ir pagerintos galimybės mokytis, vis dar yra sunkumų teikiant individualizuotą paramą ilgalaikiams bedarbiams ir pažeidžiamų asmenų grupėms. Romų dalyvavimas Slovakijos darbo rinkoje išlieka labai mažas, o pažanga didinant jų užimtumo lygį yra labai lėta. Žemas išsilavinimo bei įgūdžių lygis ir diskriminacija yra veiksniai, darantys įtaką menkam romų dalyvavimui darbo rinkoje. Mažas vaisingo amžiaus moterų užimtumo lygis gali būti ilgų vaiko priežiūros atostogų (iki trejų metų), vaikų priežiūros įstaigų, ypač skirtų vaikams iki trejų metų, stygiaus, didelių vaikų priežiūros paslaugų kainų ir ribotai taikomo lankstaus darbo grafiko rezultatas. Be to, išlieka regionų skirtumai – nedarbo lygis rytų Slovakijoje vis dar dvigubai didesnis nei Bratislavoje. Kalbant apie darbo rinkos paslaugų valdymą, priemonės, kurių buvo imtasi pastaraisiais mėnesiais, nėra specialiai pritaikytos Slovakijos darbo rinkos struktūriniams uždaviniams spręsti; |
| --- | --- |

(7)

nepaisant dėl stipraus ekonomikos atsigavimo ir pastaruoju metu priimtų politikos priemonių pagerėjusios padėties darbo rinkoje, ilgalaikis nedarbas tebekelia rūpesčių. Ilgalaikis nedarbas ir toliau išlieka vienas didžiausių Sąjungoje (7,6 %, palyginti su 4,3 % visoje Sąjungoje trečiąjį 2015 m. ketvirtį). Jis visų pirma paplitęs tarp marginalizuotų romų, žemos kvalifikacijos asmenų ir jaunimo. Nedarbo problemai spręsti imtasi priemonių profesinio rengimo ir mokymo, subsidijuojamų darbo vietų ir profesinio konsultavimo srityse. Vis dėlto daugelio šių reformų įgyvendinimo sėkmė priklausys nuo valstybinės užimtumo tarnybos gebėjimų. Nepaisant to, kad Centrinis darbo biuras buvo reorganizuotas ir pagerintos galimybės mokytis, vis dar yra sunkumų teikiant individualizuotą paramą ilgalaikiams bedarbiams ir pažeidžiamų asmenų grupėms. Romų dalyvavimas Slovakijos darbo rinkoje išlieka labai mažas, o pažanga didinant jų užimtumo lygį yra labai lėta. Žemas išsilavinimo bei įgūdžių lygis ir diskriminacija yra veiksniai, darantys įtaką menkam romų dalyvavimui darbo rinkoje. Mažas vaisingo amžiaus moterų užimtumo lygis gali būti ilgų vaiko priežiūros atostogų (iki trejų metų), vaikų priežiūros įstaigų, ypač skirtų vaikams iki trejų metų, stygiaus, didelių vaikų priežiūros paslaugų kainų ir ribotai taikomo lankstaus darbo grafiko rezultatas. Be to, išlieka regionų skirtumai – nedarbo lygis rytų Slovakijoje vis dar dvigubai didesnis nei Bratislavoje. Kalbant apie darbo rinkos paslaugų valdymą, priemonės, kurių buvo imtasi pastaraisiais mėnesiais, nėra specialiai pritaikytos Slovakijos darbo rinkos struktūriniams uždaviniams spręsti;

| (8) | švietimo sistema nepakankamai pritaikyta Slovakijos ekonomikos potencialui didinti. Švietimo rezultatai, vertinant pagal tarptautinius standartus, žemi ir dar labiau suprastėjo. Tai daugiausia susiję su mokytojų išsilavinimo neadekvatumu ir nedideliu mokytojo profesijos patrauklumu. Nepaisant to, kad 2016 m. mokytojų atlyginimai padidėjo 4 %, mažas darbo užmokestis ir nepakankamas praktinis mokymas yra vieni iš veiksnių, kodėl šią profesiją jaunimas laiko nepatrauklia. Neseniai priimti kovos su segregacija teisės aktai dar turi būti įgyvendinti, kad būtų pasiekta teigiamų pokyčių ir padidintas romų dalyvavimas bendrojo švietimo, be kita ko, ikimokyklinio ugdymo, sistemoje; |
| --- | --- |

(8)

švietimo sistema nepakankamai pritaikyta Slovakijos ekonomikos potencialui didinti. Švietimo rezultatai, vertinant pagal tarptautinius standartus, žemi ir dar labiau suprastėjo. Tai daugiausia susiję su mokytojų išsilavinimo neadekvatumu ir nedideliu mokytojo profesijos patrauklumu. Nepaisant to, kad 2016 m. mokytojų atlyginimai padidėjo 4 %, mažas darbo užmokestis ir nepakankamas praktinis mokymas yra vieni iš veiksnių, kodėl šią profesiją jaunimas laiko nepatrauklia. Neseniai priimti kovos su segregacija teisės aktai dar turi būti įgyvendinti, kad būtų pasiekta teigiamų pokyčių ir padidintas romų dalyvavimas bendrojo švietimo, be kita ko, ikimokyklinio ugdymo, sistemoje;

| (9) | viešajam administravimui vis dar trūksta veiksmingumo. Dėl susiskaidžiusio ir nepaslankiai organizuoto viešojo administravimo stokojama veiksmingo koordinavimo. 2015 m. spalio mėn. priimta žmogiškųjų išteklių valdymo strategija yra žingsnis reikiama linkme. Tačiau iki šiol nepriimtas naujasis Valstybės tarnybos įstatymas, būtinas sėkmingam strategijos įgyvendinimui. Vyriausybė ėmėsi kelių kovos su korupcija priemonių, tačiau jų poveikis kol kas ribotas. Konkrečiai Slovakijoje pradėta nedaug baudžiamųjų bylų ir yra nedaug patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už korupciją, įskaitant neteisėtą veiklą vykdant viešuosius pirkimus, atvejų. Sutrumpintos didelės apimties investicijų ir infrastruktūros projektų atveju taikomos statybos leidimų išdavimo procedūros. Konkursų kokybė nukenčia dėl nekonsoliduoto valdymo, faktiniais duomenimis grindžiamos viešųjų pirkimų procedūros nebuvimo, menko profesinio pasirengimo, interesų konfliktų, konkrečiai nustatytų konkurso specifikacijų ir pernelyg dažno mažiausios kainos kriterijaus taikymo sudarant sutartį. Nuolat pabrėžiama, kad viešųjų pirkimų trūkumai neigiamai veikia viešųjų išteklių veiksmingą paskirstymą. Dažni teisės aktų pakeitimai ir varginančios administracinės procedūros bei reikalavimai daro poveikį Slovakijos įmonėms. Didelės kai kurioms profesinėms paslaugoms ir tinklų pramonės šakose taikomos administracinės ir reguliavimo kliūtys, sutarčių vykdymo užtikrinimo ir nemokumo problemų sprendimo sričių trūkumai, taip pat užsitęsusios teismų sistemos kokybės problemos kenkia verslo aplinkai ir atgraso investicijas. Buvo imtasi kai kurių priemonių verslo vykdymui palengvinti, pavyzdžiui, 2015 m. spalio mėn. buvo įsteigtas Geresnio reglamentavimo centras, o 2016 m. pradžioje – Nacionalinis verslo centras. Vis dėlto mažojo verslo akto pagal MVĮ vystymo strategiją priėmimas buvo atidėtas; |
| --- | --- |

(9)

viešajam administravimui vis dar trūksta veiksmingumo. Dėl susiskaidžiusio ir nepaslankiai organizuoto viešojo administravimo stokojama veiksmingo koordinavimo. 2015 m. spalio mėn. priimta žmogiškųjų išteklių valdymo strategija yra žingsnis reikiama linkme. Tačiau iki šiol nepriimtas naujasis Valstybės tarnybos įstatymas, būtinas sėkmingam strategijos įgyvendinimui. Vyriausybė ėmėsi kelių kovos su korupcija priemonių, tačiau jų poveikis kol kas ribotas. Konkrečiai Slovakijoje pradėta nedaug baudžiamųjų bylų ir yra nedaug patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už korupciją, įskaitant neteisėtą veiklą vykdant viešuosius pirkimus, atvejų. Sutrumpintos didelės apimties investicijų ir infrastruktūros projektų atveju taikomos statybos leidimų išdavimo procedūros. Konkursų kokybė nukenčia dėl nekonsoliduoto valdymo, faktiniais duomenimis grindžiamos viešųjų pirkimų procedūros nebuvimo, menko profesinio pasirengimo, interesų konfliktų, konkrečiai nustatytų konkurso specifikacijų ir pernelyg dažno mažiausios kainos kriterijaus taikymo sudarant sutartį. Nuolat pabrėžiama, kad viešųjų pirkimų trūkumai neigiamai veikia viešųjų išteklių veiksmingą paskirstymą. Dažni teisės aktų pakeitimai ir varginančios administracinės procedūros bei reikalavimai daro poveikį Slovakijos įmonėms. Didelės kai kurioms profesinėms paslaugoms ir tinklų pramonės šakose taikomos administracinės ir reguliavimo kliūtys, sutarčių vykdymo užtikrinimo ir nemokumo problemų sprendimo sričių trūkumai, taip pat užsitęsusios teismų sistemos kokybės problemos kenkia verslo aplinkai ir atgraso investicijas. Buvo imtasi kai kurių priemonių verslo vykdymui palengvinti, pavyzdžiui, 2015 m. spalio mėn. buvo įsteigtas Geresnio reglamentavimo centras, o 2016 m. pradžioje – Nacionalinis verslo centras. Vis dėlto mažojo verslo akto pagal MVĮ vystymo strategiją priėmimas buvo atidėtas;

| (10) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (11) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Slovakijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti 0,25 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m. ir 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą 2017 m. Pagerinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą. Imtis priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti 0,25 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m. ir 0,5 % BVP fiskalinį koregavimą 2017 m. Pagerinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą. Imtis priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti.

| 2. | Gerinti ilgalaikiams bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms skirtas aktyvumo skatinimo priemones, įskaitant individualizuotas paslaugas ir tikslinius mokymus. Lengvinti galimybes moterims įsidarbinti, visų pirma plečiant įperkamų kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų teikimą. Gerinti švietimo rezultatus didinant mokytojo profesijos patrauklumą ir didinant romų vaikų dalyvavimą nuo ankstyvosios vaikystės bendrojo švietimo sistemoje. |
| --- | --- |

2.

Gerinti ilgalaikiams bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms skirtas aktyvumo skatinimo priemones, įskaitant individualizuotas paslaugas ir tikslinius mokymus. Lengvinti galimybes moterims įsidarbinti, visų pirma plečiant įperkamų kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų teikimą. Gerinti švietimo rezultatus didinant mokytojo profesijos patrauklumą ir didinant romų vaikų dalyvavimą nuo ankstyvosios vaikystės bendrojo švietimo sistemoje.

| 3. | Konsoliduoti valdymą, stiprinti perėjimą nuo vien kaina grindžiamos prie kokybe grindžiamos konkurencijos ir sustiprinti persekiojimą už neteisėtą veiklą vykdant viešuosius pirkimus. Pagerinti viešojo administravimo žmogiškųjų išteklių valdymo skaidrumą, kokybę ir veiksmingumą, visų pirma priimant naują valstybės tarnybos įstatymą, ir padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą. Priimti visapusišką planą siekiant šalinti administracines ir reguliavimo kliūtis įmonėms. |
| --- | --- |

3.

Konsoliduoti valdymą, stiprinti perėjimą nuo vien kaina grindžiamos prie kokybe grindžiamos konkurencijos ir sustiprinti persekiojimą už neteisėtą veiklą vykdant viešuosius pirkimus. Pagerinti viešojo administravimo žmogiškųjų išteklių valdymo skaidrumą, kokybę ir veiksmingumą, visų pirma priimant naują valstybės tarnybos įstatymą, ir padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą. Priimti visapusišką planą siekiant šalinti administracines ir reguliavimo kliūtis įmonėms.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/65 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/65

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Airijos stabilumo programos

(2016/C 299/16)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Airija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, ir atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Airija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Airija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, ir atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Airija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Airijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Airijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma būtina spręsti problemą, kad yra daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų ir didelė valstybės ir privačiojo sektoriaus skola, kurie lemia pažeidžiamumą, nepaisant tam tikro pagerėjimo; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Airijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Airijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma būtina spręsti problemą, kad yra daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų ir didelė valstybės ir privačiojo sektoriaus skola, kurie lemia pažeidžiamumą, nepaisant tam tikro pagerėjimo;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Airija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Airija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje, kuri grindžiama prielaida, kad politika nesikeis, Vyriausybė numato palaipsniui gerinti nominalųjį balansą, kol 2018 m. būtų pasiektas 0,4 % BVP perteklius. Numatoma, kad peržiūrėtas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas – bus pasiektas 2018 m. Tačiau 2016 m. metinis perskaičiuoto (5) struktūrinio balanso pokytis (0,1 % BVP) neužtikrina, kad bus padaryta pakankama pažanga siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 88,2 % 2016 m. ir toliau mažės iki 85,5 % 2017 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus kiek nukrypta nuo rekomenduojamo fiskalinio koregavimo 2016 m., ir prognozuojama, kad 2017 m. Airija turėtų laikytis reikalavimų, jeigu politika nesikeis. Prognozuojama, kad ir 2016 m., ir 2017 m. Airija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, Airija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto 2016 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje, kuri grindžiama prielaida, kad politika nesikeis, Vyriausybė numato palaipsniui gerinti nominalųjį balansą, kol 2018 m. būtų pasiektas 0,4 % BVP perteklius. Numatoma, kad peržiūrėtas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas – bus pasiektas 2018 m. Tačiau 2016 m. metinis perskaičiuoto (5) struktūrinio balanso pokytis (0,1 % BVP) neužtikrina, kad bus padaryta pakankama pažanga siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 88,2 % 2016 m. ir toliau mažės iki 85,5 % 2017 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus kiek nukrypta nuo rekomenduojamo fiskalinio koregavimo 2016 m., ir prognozuojama, kad 2017 m. Airija turėtų laikytis reikalavimų, jeigu politika nesikeis. Prognozuojama, kad ir 2016 m., ir 2017 m. Airija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad, Airija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto 2016 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

| (6) | dėta nedaug pastangų išplėsti mokesčių bazę, o naujausiose mokesčių priemonėse daugiausia dėmesio buvo skirta mokesčių mažinimui ir lengvatoms. Turėtų būti toliau daroma pažanga siekiant, kad mokesčių sistema taptų efektyvesnė ir palankesnė augimui. Airijos valdžios institucijos vykdo tęstinę mokesčių išlaidų peržiūros programą, kurios rezultatai skelbiami metinėje ataskaitoje. Tačiau peržiūros procesas neapima su PVM susijusių mokesčių išlaidų ir mokesčio bazę dar galima išplėsti didinant mažiausiai iškraipančio poveikio mokesčius; |
| --- | --- |

(6)

dėta nedaug pastangų išplėsti mokesčių bazę, o naujausiose mokesčių priemonėse daugiausia dėmesio buvo skirta mokesčių mažinimui ir lengvatoms. Turėtų būti toliau daroma pažanga siekiant, kad mokesčių sistema taptų efektyvesnė ir palankesnė augimui. Airijos valdžios institucijos vykdo tęstinę mokesčių išlaidų peržiūros programą, kurios rezultatai skelbiami metinėje ataskaitoje. Tačiau peržiūros procesas neapima su PVM susijusių mokesčių išlaidų ir mokesčio bazę dar galima išplėsti didinant mažiausiai iškraipančio poveikio mokesčius;

| (7) | išlaidų efektyvumas, vienodas prieinamumas ir tvarumas tebėra esminiai uždaviniai, su kuriais susiduria sveikatos priežiūros sistema. Vykdomos kai kurios konkrečios reformų dalys, tačiau išlaidos vaistams, ypač dėl didelių vienintelio tiekėjo teikiamų vaistų kainų, ir toliau trukdo užtikrinti išlaidų efektyvumą. Finansų valdymas ir informacinės sistemos tebėra silpni, o nevienodos galimybės gauti pirminės sveikatos priežiūros paslaugas vis dar kelia problemų. Apie 40 % gyventojų gali nemokamai naudotis bendrosios praktikos gydytojų paslaugomis, o likusieji turi padengti visas išlaidas. Yra daug netikrumo, susijusio su sveikatos priežiūros sistemos plataus masto reforma, nes universalaus sveikatos draudimo modelio ateitis neaiški; |
| --- | --- |

(7)

išlaidų efektyvumas, vienodas prieinamumas ir tvarumas tebėra esminiai uždaviniai, su kuriais susiduria sveikatos priežiūros sistema. Vykdomos kai kurios konkrečios reformų dalys, tačiau išlaidos vaistams, ypač dėl didelių vienintelio tiekėjo teikiamų vaistų kainų, ir toliau trukdo užtikrinti išlaidų efektyvumą. Finansų valdymas ir informacinės sistemos tebėra silpni, o nevienodos galimybės gauti pirminės sveikatos priežiūros paslaugas vis dar kelia problemų. Apie 40 % gyventojų gali nemokamai naudotis bendrosios praktikos gydytojų paslaugomis, o likusieji turi padengti visas išlaidas. Yra daug netikrumo, susijusio su sveikatos priežiūros sistemos plataus masto reforma, nes universalaus sveikatos draudimo modelio ateitis neaiški;

| (8) | reikėtų patenkinti infrastruktūros poreikius, kad būtų skatinamas ilgalaikis ir subalansuotas augimas ateityje. Po to, kai 2008 m. valstybės investicijos pasiekė aukščiausią lygį (5,2 % BVP), 2013 m. jos sumažėjo iki 1,8 % BVP, 2014 m. šiek tiek atsigavo, tačiau ir tada buvo gerokai mažesnės už ES vidurkį. Be to, atrodo, kad krizė lėmė struktūrinį valdžios sektoriaus išlaidų sudėties pokytį – pereita nuo investicijų prie einamųjų išlaidų. 2010–2013 m. kapitalo išlaidos vidutiniškai sudarė 4,8 % visų išlaidų, o tai mažiau negu pusė ilgalaikio 1995–2008 m. vidurkio. Tai, kad septynerius metus buvo smarkiai sumažėjusios valdžios sektoriaus investicijos, turėjo neigiamą poveikį infrastruktūros kokybei ir adekvatumui ir valdžios sektoriaus paramai investicijoms į nematerialųjį turtą. Yra reikšmingų trūkumų būstų, vandens, viešojo transporto sektoriuose ir klimato kaitos švelninimo pajėgumų trūkumų. Svarbiausiuose šalies miestuose naujos statybos būsto paklausa gerokai viršija pasiūlą. Todėl 2014 m. smarkiai išaugo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto ir nuomos kainos, kurios pradėjo mažėti 2015 m. Per didelės vertės nustatymo įrodymų dar nėra, tačiau nepašalinus apribojimų, ribojančių statybų sektorių ir būsto pasiūlą, įskaitant tam tikrus apribojimus, susijusius su viešąja infrastruktūra, galėtų kilti rizika, jog susidarys disbalansas. Valdžios sektoriaus išlaidų pokytis turėjo įtakos ir viešojo sektoriaus paramai MTTP ir inovacijoms, kuri 2014 m. nesiekė 2007 m. paramos lygio. Šiuo metu Airija užima 22 vietą Sąjungoje, vertinant pagal viešuosius MTTP, išreikštą kaip BVP procentinė dalis. Tai daro neigiamą poveikį MVĮ konkurencingumui; |
| --- | --- |

(8)

reikėtų patenkinti infrastruktūros poreikius, kad būtų skatinamas ilgalaikis ir subalansuotas augimas ateityje. Po to, kai 2008 m. valstybės investicijos pasiekė aukščiausią lygį (5,2 % BVP), 2013 m. jos sumažėjo iki 1,8 % BVP, 2014 m. šiek tiek atsigavo, tačiau ir tada buvo gerokai mažesnės už ES vidurkį. Be to, atrodo, kad krizė lėmė struktūrinį valdžios sektoriaus išlaidų sudėties pokytį – pereita nuo investicijų prie einamųjų išlaidų. 2010–2013 m. kapitalo išlaidos vidutiniškai sudarė 4,8 % visų išlaidų, o tai mažiau negu pusė ilgalaikio 1995–2008 m. vidurkio. Tai, kad septynerius metus buvo smarkiai sumažėjusios valdžios sektoriaus investicijos, turėjo neigiamą poveikį infrastruktūros kokybei ir adekvatumui ir valdžios sektoriaus paramai investicijoms į nematerialųjį turtą. Yra reikšmingų trūkumų būstų, vandens, viešojo transporto sektoriuose ir klimato kaitos švelninimo pajėgumų trūkumų. Svarbiausiuose šalies miestuose naujos statybos būsto paklausa gerokai viršija pasiūlą. Todėl 2014 m. smarkiai išaugo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto ir nuomos kainos, kurios pradėjo mažėti 2015 m. Per didelės vertės nustatymo įrodymų dar nėra, tačiau nepašalinus apribojimų, ribojančių statybų sektorių ir būsto pasiūlą, įskaitant tam tikrus apribojimus, susijusius su viešąja infrastruktūra, galėtų kilti rizika, jog susidarys disbalansas. Valdžios sektoriaus išlaidų pokytis turėjo įtakos ir viešojo sektoriaus paramai MTTP ir inovacijoms, kuri 2014 m. nesiekė 2007 m. paramos lygio. Šiuo metu Airija užima 22 vietą Sąjungoje, vertinant pagal viešuosius MTTP, išreikštą kaip BVP procentinė dalis. Tai daro neigiamą poveikį MVĮ konkurencingumui;

| (9) | nedarbo lygis sumažėjo ir yra mažesnis už ES vidurkį – 2016 m. kovo mėn. jis siekė 8,6 %. Tačiau ilgalaikis nedarbas ir mažas namų ūkių darbo intensyvumas tebekelia susirūpinimą. Visų pirma, nors per pastaruosius metus ilgalaikio nedarbo lygis tapo žemesnis, ilgalaikių bedarbių dalis skaičiuojant pagal visų bedarbių skaičių ketvirtąjį 2015 m. ketvirtį išliko didelė – 56,3 % – ir yra didesnė už ES vidurkį (48,3 %). 2014 m. (naujausi palyginami duomenys) gyventojų, gyvenančių labai mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis siekė 21,1 % ir buvo didžiausia visoje ES; ši tendencija ypač ryški namų ūkiuose, kuriuos sudaro tik vienas iš tėvų. Vaikų (nuo 0 iki 17 metų), kuriems kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika, dalis 2014 m. sumažėjo iki 30,3 %, tačiau ji išlieka didesnė už ES vidurkį (27,8 %). Atitinkamas namų ūkių, kuriuos sudaro tik vienas iš tėvų ir kuriems kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika, rodiklis (2014 m. 62,5 %) yra gerokai didesnis už ES vidurkį (48,2 %); |
| --- | --- |

(9)

nedarbo lygis sumažėjo ir yra mažesnis už ES vidurkį – 2016 m. kovo mėn. jis siekė 8,6 %. Tačiau ilgalaikis nedarbas ir mažas namų ūkių darbo intensyvumas tebekelia susirūpinimą. Visų pirma, nors per pastaruosius metus ilgalaikio nedarbo lygis tapo žemesnis, ilgalaikių bedarbių dalis skaičiuojant pagal visų bedarbių skaičių ketvirtąjį 2015 m. ketvirtį išliko didelė – 56,3 % – ir yra didesnė už ES vidurkį (48,3 %). 2014 m. (naujausi palyginami duomenys) gyventojų, gyvenančių labai mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis siekė 21,1 % ir buvo didžiausia visoje ES; ši tendencija ypač ryški namų ūkiuose, kuriuos sudaro tik vienas iš tėvų. Vaikų (nuo 0 iki 17 metų), kuriems kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika, dalis 2014 m. sumažėjo iki 30,3 %, tačiau ji išlieka didesnė už ES vidurkį (27,8 %). Atitinkamas namų ūkių, kuriuos sudaro tik vienas iš tėvų ir kuriems kyla skurdo ar socialinės atskirties rizika, rodiklis (2014 m. 62,5 %) yra gerokai didesnis už ES vidurkį (48,2 %);

| (10) | Airija pradėjo vykdyti programą „JobPath“, kuria siekiama tenkinti ilgalaikių bedarbių poreikius, ir rengia aktyvumo skatinimo metodą, kad paskatintų asmenis, turinčius galimybių ir noro aktyviau dalyvauti darbo rinkoje. Išlieka uždavinys išplėsti darbo rėmimo paslaugas, kad jos apimtų tradiciškai į darbo rinką nepatenkančius asmenis, įskaitant neįgaliuosius ir asmenis, turinčius priežiūros įsipareigojimų. Apskritai, gerovės sistema veikė tinkamai, kad suvaldytų krizės poveikį skurdui ir nelygybei, tačiau tebėra kliūčių integraciniam augimui. Padaryta tam tikra pažanga laipsniškai nutraukiant pašalpas, tačiau susirūpinimą vis dar kelia neveiklumo spąstai, su kuriais susiduria tam tikti namų ūkiai. Grynosios vaiko priežiūros išlaidos, išreikštos kaip darbo užmokesčio procentinė dalis, Airijoje yra vienos didžiausių Sąjungoje – antros pagal dydį porų atveju ir didžiausios vienišų tėvų atveju. Teikiamų vaiko priežiūros paslaugų kokybė tebekelia susirūpinimą. Pavyzdžiui, 2014 m. procentinė universitetą baigusių asmenų, kurie dirbo ankstyvojo ugdymo ir priežiūros sektoriuje, dalis (15 %) vis dar buvo gerokai mažesnė, nei rekomenduojama. Tam tikrose srityse išlieka gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir atsirado kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, o kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybių vis dar trūksta; taip pat švietimui skirtų išlaidų sumažėjimas gali neigiamai paveikti mokymosi rezultatus ateityje; |
| --- | --- |

(10)

Airija pradėjo vykdyti programą „JobPath“, kuria siekiama tenkinti ilgalaikių bedarbių poreikius, ir rengia aktyvumo skatinimo metodą, kad paskatintų asmenis, turinčius galimybių ir noro aktyviau dalyvauti darbo rinkoje. Išlieka uždavinys išplėsti darbo rėmimo paslaugas, kad jos apimtų tradiciškai į darbo rinką nepatenkančius asmenis, įskaitant neįgaliuosius ir asmenis, turinčius priežiūros įsipareigojimų. Apskritai, gerovės sistema veikė tinkamai, kad suvaldytų krizės poveikį skurdui ir nelygybei, tačiau tebėra kliūčių integraciniam augimui. Padaryta tam tikra pažanga laipsniškai nutraukiant pašalpas, tačiau susirūpinimą vis dar kelia neveiklumo spąstai, su kuriais susiduria tam tikti namų ūkiai. Grynosios vaiko priežiūros išlaidos, išreikštos kaip darbo užmokesčio procentinė dalis, Airijoje yra vienos didžiausių Sąjungoje – antros pagal dydį porų atveju ir didžiausios vienišų tėvų atveju. Teikiamų vaiko priežiūros paslaugų kokybė tebekelia susirūpinimą. Pavyzdžiui, 2014 m. procentinė universitetą baigusių asmenų, kurie dirbo ankstyvojo ugdymo ir priežiūros sektoriuje, dalis (15 %) vis dar buvo gerokai mažesnė, nei rekomenduojama. Tam tikrose srityse išlieka gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir atsirado kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, o kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybių vis dar trūksta; taip pat švietimui skirtų išlaidų sumažėjimas gali neigiamai paveikti mokymosi rezultatus ateityje;

| (11) | didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas atspindi tebevykstančio paskolų vertės sumažėjimo problemą. 2015 m. birželio mėn. pabaigoje privačiojo sektoriaus nekonsoliduota skola siekė 266,3 % BVP, o tai gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nors neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis mažėjo dėl ekonomikos atsigavimo ir vykdomos reztruktūrizavimo veiklos, 2015 m. pabaigoje jis vis dar buvo vienas didžiausių euro zonoje ir sudarė daugiau nei 16 % visų šalies bankų suteiktų paskolų. Be to, 2015 m. pabaigoje 14,7 % hipotekos paskolų mokėjimai vėlavo, o sąskaitos, kurių mokėjimai vėlavo daugiau kaip dvejus metus, sudarė beveik 10 % viso hipotekos paskolų likučio. Nors daroma pažanga, hipotekos paskolų restruktūrizavimas yra dažniausiai laikino pobūdžio, todėl kyla rizika, kad vėl nebus vykdomi įsipareigojimai, ypač tuo atveju, jei pablogėtų makroekonominė padėtis arba būtų patirta išorės sukrėtimų. Šalies bankų suteiktos komercinės paskirties nekilnojamojo turto paskolos ir paskolos MVĮ ir verslui taip pat verčia susirūpinti, nes neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis atitinkamai yra 37,3 % ir 13,8 %. Nors daroma pažanga, prireiks daug daugiau laiko ir pastangų, kad šios sąskaitos būtų tvariai restruktūrizuotos. Vis dar nepakankamai plačiai naudojamos asmenų nemokumo, bankroto ir administravimo (angl. examinership) (pagal Airijos teisę sunkumų patiriančioms įmonėms suteikiama teismo apsauga) procedūros ir kitos dalinio skolos sumažinimo priemonės, kuriomis siekiama atkurti namų ūkių ir įmonių gyvybingumą. Centrinis kreditų registras steigiamas lėtai, nepaisant to, kad jis itin svarbus siekiant paremti apdairų skolinimą; |
| --- | --- |

(11)

didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas atspindi tebevykstančio paskolų vertės sumažėjimo problemą. 2015 m. birželio mėn. pabaigoje privačiojo sektoriaus nekonsoliduota skola siekė 266,3 % BVP, o tai gerokai viršija euro zonos vidurkį. Nors neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis mažėjo dėl ekonomikos atsigavimo ir vykdomos reztruktūrizavimo veiklos, 2015 m. pabaigoje jis vis dar buvo vienas didžiausių euro zonoje ir sudarė daugiau nei 16 % visų šalies bankų suteiktų paskolų. Be to, 2015 m. pabaigoje 14,7 % hipotekos paskolų mokėjimai vėlavo, o sąskaitos, kurių mokėjimai vėlavo daugiau kaip dvejus metus, sudarė beveik 10 % viso hipotekos paskolų likučio. Nors daroma pažanga, hipotekos paskolų restruktūrizavimas yra dažniausiai laikino pobūdžio, todėl kyla rizika, kad vėl nebus vykdomi įsipareigojimai, ypač tuo atveju, jei pablogėtų makroekonominė padėtis arba būtų patirta išorės sukrėtimų. Šalies bankų suteiktos komercinės paskirties nekilnojamojo turto paskolos ir paskolos MVĮ ir verslui taip pat verčia susirūpinti, nes neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis atitinkamai yra 37,3 % ir 13,8 %. Nors daroma pažanga, prireiks daug daugiau laiko ir pastangų, kad šios sąskaitos būtų tvariai restruktūrizuotos. Vis dar nepakankamai plačiai naudojamos asmenų nemokumo, bankroto ir administravimo (angl. examinership) (pagal Airijos teisę sunkumų patiriančioms įmonėms suteikiama teismo apsauga) procedūros ir kitos dalinio skolos sumažinimo priemonės, kuriomis siekiama atkurti namų ūkių ir įmonių gyvybingumą. Centrinis kreditų registras steigiamas lėtai, nepaisant to, kad jis itin svarbus siekiant paremti apdairų skolinimą;

| (12) | 2015 m. buvo priimtas teisinių paslaugų reguliavimo aktas, tačiau vėlyvame proceso etape buvo padaryta nuolaidų teisininkams, o tai iš esmės sumenkino pradinį reformos užmojį. Nauja sistema dar tik pradedama įgyvendinti ir dar per anksti užtikrintai sakyti, kad ji padidins konkurenciją ir sumažins išlaidas. Teisinės paslaugos – indėlis į visus ekonomikos sektorius, o jų išlaidos daro poveikį Airijos konkurencingumui. Faktiškai sumažinti išlaidas galima tik po viešų konsultacijų įtraukus planuojamos reguliavimo sistemos konkurenciją didinančias ir išlaidas mažinančias nuostatas į teisės aktus arba į taisykles, kurias nustatys Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba; |
| --- | --- |

(12)

2015 m. buvo priimtas teisinių paslaugų reguliavimo aktas, tačiau vėlyvame proceso etape buvo padaryta nuolaidų teisininkams, o tai iš esmės sumenkino pradinį reformos užmojį. Nauja sistema dar tik pradedama įgyvendinti ir dar per anksti užtikrintai sakyti, kad ji padidins konkurenciją ir sumažins išlaidas. Teisinės paslaugos – indėlis į visus ekonomikos sektorius, o jų išlaidos daro poveikį Airijos konkurencingumui. Faktiškai sumažinti išlaidas galima tik po viešų konsultacijų įtraukus planuojamos reguliavimo sistemos konkurenciją didinančias ir išlaidas mažinančias nuostatas į teisės aktus arba į taisykles, kurias nustatys Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (15) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą, Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą, Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 3 rekomendacijose;

REKOMENDUOJA Airijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Panaikinus perviršinį deficitą, užtikrinti, kad siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 ir 2017 m. metinis koregavimas būtų 0,6 % BVP. Panaudoti nenumatytą pelną, gautą esant stipriai ekonominei ir finansinei būklei ir iš turto pardavimo, skolos mažinimui paspartinti. Sumažinti pažeidžiamumą įvykus ekonomikos svyravimams ir sukrėtimams, be kita ko, išplečiant mokesčio bazę. Pagerinti išlaidų kokybę, ypač didinant sveikatos priežiūros išlaidų efektyvumą ir pirmenybę teikiant valdžios sektoriaus kapitalo išlaidoms MTTP ir viešajai infrastruktūrai, ypač transporto, vandens paslaugų ir būstų sektoriams. |
| --- | --- |

1.

Panaikinus perviršinį deficitą, užtikrinti, kad siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 ir 2017 m. metinis koregavimas būtų 0,6 % BVP. Panaudoti nenumatytą pelną, gautą esant stipriai ekonominei ir finansinei būklei ir iš turto pardavimo, skolos mažinimui paspartinti. Sumažinti pažeidžiamumą įvykus ekonomikos svyravimams ir sukrėtimams, be kita ko, išplečiant mokesčio bazę. Pagerinti išlaidų kokybę, ypač didinant sveikatos priežiūros išlaidų efektyvumą ir pirmenybę teikiant valdžios sektoriaus kapitalo išlaidoms MTTP ir viešajai infrastruktūrai, ypač transporto, vandens paslaugų ir būstų sektoriams.

| 2. | Plėsti ir paspartinti aktyvumo skatinimo politikos įgyvendinimą siekiant padidinti namų ūkių darbo intensyvumą ir spręsti vaikų skurdo rizikos problemą. Taikyti priemones, skirtas užimtumui skatinti laipsniškai nutraukiant pašalpas ir papildomas išmokas. Gerinti kokybiškų ir prieinamų visą dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų teikimą. |
| --- | --- |

2.

Plėsti ir paspartinti aktyvumo skatinimo politikos įgyvendinimą siekiant padidinti namų ūkių darbo intensyvumą ir spręsti vaikų skurdo rizikos problemą. Taikyti priemones, skirtas užimtumui skatinti laipsniškai nutraukiant pašalpas ir papildomas išmokas. Gerinti kokybiškų ir prieinamų visą dieną teikiamų vaikų priežiūros paslaugų teikimą.

| 3. | Iki galo parengti ilgalaikius restruktūrizavimo sprendimus, kuriais siekiama sumažinti neveiksnias paskolas, užtikrinti namų ūkių skolos tvarumą ir paskatinti skolintojus sumažinti labai įsiskolinusių, tačiau perspektyvių bendrovių skolą. Sparčiau pasiekti, kad centrinis kreditų registras, apimantis visų kategorijų skolintojus ir skolininkus, veiktų visu pajėgumu. |
| --- | --- |

3.

Iki galo parengti ilgalaikius restruktūrizavimo sprendimus, kuriais siekiama sumažinti neveiksnias paskolas, užtikrinti namų ūkių skolos tvarumą ir paskatinti skolintojus sumažinti labai įsiskolinusių, tačiau perspektyvių bendrovių skolą. Sparčiau pasiekti, kad centrinis kreditų registras, apimantis visų kategorijų skolintojus ir skolininkus, veiktų visu pajėgumu.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis konvergencijos programoje pateikta informacija.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/69 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/69

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Lietuvos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Lietuvos stabilumo programos

(2016/C 299/17)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Lietuva nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Lietuva turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Lietuva nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Lietuva turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | Lietuvos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Lietuvos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

Lietuvos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Lietuvos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Lietuva pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Lietuva pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | 2016 m. stabilumo programoje Lietuva paprašė 2017 m. laikinai 0,6 % BVP nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, kad būtų atsižvelgta į svarbias struktūrines reformas, turinčias teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. Tačiau, kol bus pasiektas galutinis susitarimas, tebėra neapibrėžtumo dėl reformų priemonių rinkinio ir jų įgyvendinimo. Todėl, nors Lietuva turi pakankamai fiskalinių galimybių laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano, neatrodo, kad Lietuva atitinka reformų įgyvendinimo reikalavimų atitikimo kriterijų, leidžiantį jai pasinaudoti struktūrinių reformų išlyga. Be to, šiuo metu neįmanoma įvertinti Vyriausybės apskaičiuoto reformos poveikio tikėtinumo. Todėl šių reformų poveikis dar nėra įtrauktas į reikalaujamą koregavimą 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. stabilumo programoje Lietuva paprašė 2017 m. laikinai 0,6 % BVP nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, kad būtų atsižvelgta į svarbias struktūrines reformas, turinčias teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. Tačiau, kol bus pasiektas galutinis susitarimas, tebėra neapibrėžtumo dėl reformų priemonių rinkinio ir jų įgyvendinimo. Todėl, nors Lietuva turi pakankamai fiskalinių galimybių laikinai nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano, neatrodo, kad Lietuva atitinka reformų įgyvendinimo reikalavimų atitikimo kriterijų, leidžiantį jai pasinaudoti struktūrinių reformų išlyga. Be to, šiuo metu neįmanoma įvertinti Vyriausybės apskaičiuoto reformos poveikio tikėtinumo. Todėl šių reformų poveikis dar nėra įtrauktas į reikalaujamą koregavimą 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo;

| (6) | šiuo metu Lietuvai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pagerėjimą nuo 0,8 % BVP deficito 2016 m. iki 0,9 % BVP pertekliaus 2019 m. Numatoma, kad (perskaičiuotu (5)) struktūriniu balansu 2016 m. ir vėliau bus viršijamas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 1 % BVP struktūrinis deficitas. Į koregavimo planą įtraukta 2016 m. sisteminė pensijų reforma, bet neatspindėta 2017 m. planuojama struktūrinė reforma. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 39,9 % BVP 2016 m. sumažės iki 35,7 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2018 m. ir vėliau, dar nepakankamai konkretizuotos. Pagal Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2016 m. struktūrinis balansas bus -1,2 % BVP – šį dydį galima laikyti artimu vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui, o 2017 m. jis bus -0,8 % BVP, t. y. vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas viršijamas. Remiantis stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgiant į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Lietuva turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas; |
| --- | --- |

(6)

šiuo metu Lietuvai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pagerėjimą nuo 0,8 % BVP deficito 2016 m. iki 0,9 % BVP pertekliaus 2019 m. Numatoma, kad (perskaičiuotu (5)) struktūriniu balansu 2016 m. ir vėliau bus viršijamas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – 1 % BVP struktūrinis deficitas. Į koregavimo planą įtraukta 2016 m. sisteminė pensijų reforma, bet neatspindėta 2017 m. planuojama struktūrinė reforma. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 39,9 % BVP 2016 m. sumažės iki 35,7 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2018 m. ir vėliau, dar nepakankamai konkretizuotos. Pagal Komisijos 2016 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2016 m. struktūrinis balansas bus -1,2 % BVP – šį dydį galima laikyti artimu vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui, o 2017 m. jis bus -0,8 % BVP, t. y. vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas viršijamas. Remiantis stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgiant į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Lietuva turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

| (7) | senėjimo, prastų sveikatos priežiūros rezultatų ir didelės grynosios emigracijos nulemtas darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimas gali pakenkti Lietuvos augimo potencialui ir galiausiai jos konvergencijai ateityje, o tai kelia grėsmę jos pensijų ir ilgalaikės priežiūros sistemų tvarumui. Apskaičiuota, kad ne vėliau kaip 2030 m. darbingo amžiaus gyventojų sumažės iš viso 35 %. Jeigu ta tendencija nepasikeis, pritrūks tinkamų darbo jėgos išteklių ir kils grėsmė ilgalaikio ekonomikos augimo bei socialinės apsaugos sistemų, ypač pensijų sistemos, tvarumui; |
| --- | --- |

(7)

senėjimo, prastų sveikatos priežiūros rezultatų ir didelės grynosios emigracijos nulemtas darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimas gali pakenkti Lietuvos augimo potencialui ir galiausiai jos konvergencijai ateityje, o tai kelia grėsmę jos pensijų ir ilgalaikės priežiūros sistemų tvarumui. Apskaičiuota, kad ne vėliau kaip 2030 m. darbingo amžiaus gyventojų sumažės iš viso 35 %. Jeigu ta tendencija nepasikeis, pritrūks tinkamų darbo jėgos išteklių ir kils grėsmė ilgalaikio ekonomikos augimo bei socialinės apsaugos sistemų, ypač pensijų sistemos, tvarumui;

| (8) | vyraujančios demografinės tendencijos pabrėžia poreikį Lietuvoje vykdyti visapusišką pensijų reformą, kad būtų pašalinta grėsmė dabartinės pensijų sistemos vidutinio laikotarpio tvarumui ir adekvatumui. Lietuvos pagyvenusių žmonių skurdo lygis yra vienas didžiausių Sąjungoje. Vis dėlto šiuo metu nėra valstybės mokamų pensijų indeksavimo mechanizmo, o išlaidos socialinio draudimo pensijoms yra palyginti mažos. Seimas dar nepriėmė Vyriausybės pasiūlyto įstatymo projekto įvesti indeksavimo mechanizmą, po 2026 m. pensinį amžių susieti su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais ir pagerinti socialinio draudimo bazinės pensijos finansavimą; |
| --- | --- |

(8)

vyraujančios demografinės tendencijos pabrėžia poreikį Lietuvoje vykdyti visapusišką pensijų reformą, kad būtų pašalinta grėsmė dabartinės pensijų sistemos vidutinio laikotarpio tvarumui ir adekvatumui. Lietuvos pagyvenusių žmonių skurdo lygis yra vienas didžiausių Sąjungoje. Vis dėlto šiuo metu nėra valstybės mokamų pensijų indeksavimo mechanizmo, o išlaidos socialinio draudimo pensijoms yra palyginti mažos. Seimas dar nepriėmė Vyriausybės pasiūlyto įstatymo projekto įvesti indeksavimo mechanizmą, po 2026 m. pensinį amžių susieti su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais ir pagerinti socialinio draudimo bazinės pensijos finansavimą;

| (9) | Lietuvos sveikatos priežiūros rezultatai yra vieni prasčiausių Europos Sąjungoje. Visų pirma 20–64 m. gyventojų mirtingumas yra didžiausias Sąjungoje ir tai turi didelę įtaką potencialiai darbo jėgos pasiūlai ir darbo našumui. Sveikatos priežiūros sistemos trūkumai, be kita ko, apima pernelyg didelį naudojimąsi stacionarine priežiūra ir mažas išlaidas prevencijai bei visuomenės sveikatai. Būtina skirti dėmesio neigiamai demografinei tendencijai; |
| --- | --- |

(9)

Lietuvos sveikatos priežiūros rezultatai yra vieni prasčiausių Europos Sąjungoje. Visų pirma 20–64 m. gyventojų mirtingumas yra didžiausias Sąjungoje ir tai turi didelę įtaką potencialiai darbo jėgos pasiūlai ir darbo našumui. Sveikatos priežiūros sistemos trūkumai, be kita ko, apima pernelyg didelį naudojimąsi stacionarine priežiūra ir mažas išlaidas prevencijai bei visuomenės sveikatai. Būtina skirti dėmesio neigiamai demografinei tendencijai;

| (10) | Lietuvai svarbu daugiau investuoti į žmogiškąjį kapitalą, kad sušvelnintų tam tikrus neigiamus darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimo padarinius ir paremtų šalies perėjimą prie didesnės pridėtinės vertės ekonomikos. Nors išsilavinimo lygis pakilo, didelė dalis moksleivių neturi pakankamų pagrindinių gebėjimų. Turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą mokymo kokybę – tai itin svarbu sprendžiant prastų mokymosi rezultatų ir švietimo sistemos trūkumų problemą. Be to, esama dėstymo aukštojo mokslo įstaigose kokybės ir gebėjimo skatinti inovacijas trūkumų. Vis dar žemas suaugusiųjų mokymosi lygis kenkia pastangoms pagerinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir padidinti našumą. Esama ženklų, kad tam tikruose ekonomikos sektoriuose pradeda trūkti kvalifikuotų darbuotojų. Manoma, kad ši kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problema ateityje vis aštrės. Dėl spartaus darbo užmokesčio augimo ir sulėtėjusio našumo augimo gali sumažėti sąnaudų konkurencingumas. Todėl svarbu didinti švietimo sistemos atitiktį darbo rinkos poreikiams, racionalizuoti švietimo sistemos struktūrą ir finansavimą, plėtoti mokymąsi visą gyvenimą ir gerinti aktyvios darbo rinkos politikos tikslingumą ir veiksmingumą. Lietuva ėmėsi žingsnių, kad pagerintų taikomas aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir kitas darbo ieškantiems asmenims teikiamas paslaugas, tačiau jas galima dar geriau pritaikyti konkrečioms tikslinėms grupėms, visų pirma labai ilgai nedirbantiems ir reikiamų gebėjimų neturintiems asmenims. Išlaidos veiksmingoms darbo rinkos politikos priemonėms išlieka nedidelės, o Lietuvos minimalios socialinės apsaugos sistemos priemonės yra silpnos. Maždaug 27 % Lietuvos gyventojų gresia skurdas arba socialinė atskirtis, o pajamų nelygybė yra viena didžiausių Sąjungoje. Vyriausybė numato didinti nedarbo ir socialinės paramos išmokų aprėptį ir adekvatumą, tačiau dar reikia priimti atitinkamus teisės aktus; |
| --- | --- |

(10)

Lietuvai svarbu daugiau investuoti į žmogiškąjį kapitalą, kad sušvelnintų tam tikrus neigiamus darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimo padarinius ir paremtų šalies perėjimą prie didesnės pridėtinės vertės ekonomikos. Nors išsilavinimo lygis pakilo, didelė dalis moksleivių neturi pakankamų pagrindinių gebėjimų. Turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą mokymo kokybę – tai itin svarbu sprendžiant prastų mokymosi rezultatų ir švietimo sistemos trūkumų problemą. Be to, esama dėstymo aukštojo mokslo įstaigose kokybės ir gebėjimo skatinti inovacijas trūkumų. Vis dar žemas suaugusiųjų mokymosi lygis kenkia pastangoms pagerinti žmogiškojo kapitalo kokybę ir padidinti našumą. Esama ženklų, kad tam tikruose ekonomikos sektoriuose pradeda trūkti kvalifikuotų darbuotojų. Manoma, kad ši kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problema ateityje vis aštrės. Dėl spartaus darbo užmokesčio augimo ir sulėtėjusio našumo augimo gali sumažėti sąnaudų konkurencingumas. Todėl svarbu didinti švietimo sistemos atitiktį darbo rinkos poreikiams, racionalizuoti švietimo sistemos struktūrą ir finansavimą, plėtoti mokymąsi visą gyvenimą ir gerinti aktyvios darbo rinkos politikos tikslingumą ir veiksmingumą. Lietuva ėmėsi žingsnių, kad pagerintų taikomas aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir kitas darbo ieškantiems asmenims teikiamas paslaugas, tačiau jas galima dar geriau pritaikyti konkrečioms tikslinėms grupėms, visų pirma labai ilgai nedirbantiems ir reikiamų gebėjimų neturintiems asmenims. Išlaidos veiksmingoms darbo rinkos politikos priemonėms išlieka nedidelės, o Lietuvos minimalios socialinės apsaugos sistemos priemonės yra silpnos. Maždaug 27 % Lietuvos gyventojų gresia skurdas arba socialinė atskirtis, o pajamų nelygybė yra viena didžiausių Sąjungoje. Vyriausybė numato didinti nedarbo ir socialinės paramos išmokų aprėptį ir adekvatumą, tačiau dar reikia priimti atitinkamus teisės aktus;

| (11) | Seime svarstoma nuodugni Darbo kodekso peržiūra ir socialinis modelis. Ketinama padidinti darbo rinkos santykių lankstumą ir saugumą, tačiau dar reikia priimti atitinkamus teisės aktus. Svarbu, kad įgyvendinant reformą dalyvautų socialiniai partneriai ir būtų palaikomas plataus masto socialinis dialogas; |
| --- | --- |

(11)

Seime svarstoma nuodugni Darbo kodekso peržiūra ir socialinis modelis. Ketinama padidinti darbo rinkos santykių lankstumą ir saugumą, tačiau dar reikia priimti atitinkamus teisės aktus. Svarbu, kad įgyvendinant reformą dalyvautų socialiniai partneriai ir būtų palaikomas plataus masto socialinis dialogas;

| (12) | nuo ekonomikos krizės pradžios investavimas pamažu atsigauna ir ateinančiais metais bus remiamas ES struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis. Vis dėlto našumo augimą stabdo tai, kad naujos technologijos atskiruose ekonomikos sektoriuose diegiamos ir įsisavinamos netolygiai, o inovacijų lygis yra žemas. Privačios investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas taip pat nedidelės, galbūt dėl nepakankamų paskatų verslui vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas ir dėl nepakankamo viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo. Padidinus privačias investicijas galėtų sumažėti rizika, susijusi su Lietuvos viešųjų investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas priklausomumu nuo ES struktūrinių ir investicijų fondų. Tretinio mokslo sistemos kokybė ir inovacijų rezultatai nėra labai geri, nedaug bendradarbiaujama su užsienio universitetais ir mokslinių tyrimų centrais. Mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema yra suskaidyta, jai būdinga sutaptis ir dubliavimas. Tai trukdo Lietuvai pasiekti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pajėgumų kritinę masę, kurios reikia, kad būtų daugiau novatoriškų žinių. Reikia labiau skatinti bendradarbiauti akademinę bendruomenę ir verslą, inter alia, ugdant žmogiškąjį kapitalą ir į jį investuojant, nes tai galėtų padidinti technologijų perdavimą realiajai ekonomikai. Padidinus ribotą Lietuvos įmonių gebėjimą įsisavinti išorės žinias ir jas taikyti komerciniais tikslais, pakiltų inovacijų lygis; |
| --- | --- |

(12)

nuo ekonomikos krizės pradžios investavimas pamažu atsigauna ir ateinančiais metais bus remiamas ES struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis. Vis dėlto našumo augimą stabdo tai, kad naujos technologijos atskiruose ekonomikos sektoriuose diegiamos ir įsisavinamos netolygiai, o inovacijų lygis yra žemas. Privačios investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas taip pat nedidelės, galbūt dėl nepakankamų paskatų verslui vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas ir dėl nepakankamo viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo. Padidinus privačias investicijas galėtų sumažėti rizika, susijusi su Lietuvos viešųjų investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas priklausomumu nuo ES struktūrinių ir investicijų fondų. Tretinio mokslo sistemos kokybė ir inovacijų rezultatai nėra labai geri, nedaug bendradarbiaujama su užsienio universitetais ir mokslinių tyrimų centrais. Mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema yra suskaidyta, jai būdinga sutaptis ir dubliavimas. Tai trukdo Lietuvai pasiekti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pajėgumų kritinę masę, kurios reikia, kad būtų daugiau novatoriškų žinių. Reikia labiau skatinti bendradarbiauti akademinę bendruomenę ir verslą, inter alia, ugdant žmogiškąjį kapitalą ir į jį investuojant, nes tai galėtų padidinti technologijų perdavimą realiajai ekonomikai. Padidinus ribotą Lietuvos įmonių gebėjimą įsisavinti išorės žinias ir jas taikyti komerciniais tikslais, pakiltų inovacijų lygis;

| (13) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lietuva ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lietuva ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (14) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Lietuvai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad 2016 m. ir 2017 m. nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su sistemine pensijų reforma. Sumažinti mokesčių naštą mažas pajamas gaunantiems asmenims, mokesčių naštą perkeliant kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia augimui, ir gerinti mokestinių prievolių vykdymą, visų pirma PVM srityje. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad 2016 m. ir 2017 m. nuokrypis nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su sistemine pensijų reforma. Sumažinti mokesčių naštą mažas pajamas gaunantiems asmenims, mokesčių naštą perkeliant kitiems šaltiniams, kurių apmokestinimas mažiau kenkia augimui, ir gerinti mokestinių prievolių vykdymą, visų pirma PVM srityje.

| 2. | Daugiau investuoti į žmogiškąjį kapitalą ir spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemas didinant švietimo sistemos atitiktį darbo rinkos poreikiams, gerinant mokymo ir suaugusiųjų mokymosi kokybę. Stiprinti aktyvios darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą. Didinti socialinio dialogo mechanizmų vaidmenį. Gerinti sveikatos priežiūros sistemos rezultatus gerinant ambulatorinę priežiūrą, ligų prevenciją ir sveikatos ugdymą. Padidinti nedarbo išmokų ir socialinės paramos aprėptį ir adekvatumą. |
| --- | --- |

2.

Daugiau investuoti į žmogiškąjį kapitalą ir spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemas didinant švietimo sistemos atitiktį darbo rinkos poreikiams, gerinant mokymo ir suaugusiųjų mokymosi kokybę. Stiprinti aktyvios darbo rinkos politikos aprėptį ir veiksmingumą. Didinti socialinio dialogo mechanizmų vaidmenį. Gerinti sveikatos priežiūros sistemos rezultatus gerinant ambulatorinę priežiūrą, ligų prevenciją ir sveikatos ugdymą. Padidinti nedarbo išmokų ir socialinės paramos aprėptį ir adekvatumą.

| 3. | Imtis priemonių našumui padidinti ir gerinti naujų technologijų diegimą ir įsisavinimą visuose ekonomikos sektoriuose. Gerinti inovacijų politikos koordinavimą ir skatinti privačias investicijas, inter alia, plėtojant alternatyvius finansavimo šaltinius. |
| --- | --- |

3.

Imtis priemonių našumui padidinti ir gerinti naujų technologijų diegimą ir įsisavinimą visuose ekonomikos sektoriuose. Gerinti inovacijų politikos koordinavimą ir skatinti privačias investicijas, inter alia, plėtojant alternatyvius finansavimo šaltinius.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/73

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Rumunijos konvergencijos programos

(2016/C 299/18)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

| (2) | 2016 m. Rumunijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Rumunijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Rumunijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Rumunijoje nėra susidaręs makroekonominis disbalansas;

| (3) | 2016 m. balandžio 28 d. Rumunija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 28 d. Rumunija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | trečioji mokėjimų balanso finansinės paramos programa (2013–2015 m.) baigta vykdyti 2015 m. rugsėjo mėn., neatlikus užbaigtos peržiūros. Trečioji oficiali peržiūros misija (2015 m. birželio 16–30 d.), kurios tikslas buvo įvertinti programos sąlygų įgyvendinimą, neužbaigta. Nors keliose srityse padaryta tam tikra pažanga, pagrindinėse politikos srityse pasiekti dabartinės ir ankstesnės programų rezultatai suprastėjo. Priežiūra po minėtos programos įgyvendinimo, pradėta vykdyti 2015 m. spalio 1 d., bus tęsiama tol, kol bus grąžinta bent 70 % paskolų, suteiktų pagal pirmąją mokėjimų balanso programą, t. y. bent iki 2018 m. pavasario; |
| --- | --- |

(5)

trečioji mokėjimų balanso finansinės paramos programa (2013–2015 m.) baigta vykdyti 2015 m. rugsėjo mėn., neatlikus užbaigtos peržiūros. Trečioji oficiali peržiūros misija (2015 m. birželio 16–30 d.), kurios tikslas buvo įvertinti programos sąlygų įgyvendinimą, neužbaigta. Nors keliose srityse padaryta tam tikra pažanga, pagrindinėse politikos srityse pasiekti dabartinės ir ankstesnės programų rezultatai suprastėjo. Priežiūra po minėtos programos įgyvendinimo, pradėta vykdyti 2015 m. spalio 1 d., bus tęsiama tol, kol bus grąžinta bent 70 % paskolų, suteiktų pagal pirmąją mokėjimų balanso programą, t. y. bent iki 2018 m. pavasario;

| (6) | šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo -0,7 % BVP 2015 m. iki -2,9 % BVP 2016 m. ir 2017 m. Manoma, kad struktūrinis balansas taip pat pablogės. Programoje numatoma nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito, – kuris buvo pasiektas 2014 m. ir 2015 m., ir neplanuojama iki jo sugrįžti programos laikotarpiu. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP programos laikotarpiu išliks žemesnis nei 40 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir šiek tiek palankus 2017 m. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus didelių nukrypimų ir 2016 m., ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Be to, Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2017 m. bus 3,4 % BVP, t. y. viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Rumunija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(6)

šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo -0,7 % BVP 2015 m. iki -2,9 % BVP 2016 m. ir 2017 m. Manoma, kad struktūrinis balansas taip pat pablogės. Programoje numatoma nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito, – kuris buvo pasiektas 2014 m. ir 2015 m., ir neplanuojama iki jo sugrįžti programos laikotarpiu. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP programos laikotarpiu išliks žemesnis nei 40 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir šiek tiek palankus 2017 m. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad bus didelių nukrypimų ir 2016 m., ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Be to, Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2017 m. bus 3,4 % BVP, t. y. viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Rumunija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

| (7) | Rumunijos fiskalinė sistema teoriškai yra patikima, tačiau ji nėra veiksmingai taikoma praktiškai. Vykdant įprastą biudžeto procedūrą nebuvo inicijuota ir priimta nė viena iš dabartinių deficitą didinančių fiskalinių priemonių. 2015 m. buvo pažeistas reikalavimas įtraukti Finansų ministerijos patikrintą poveikio vertinimą, skirtą naujoms teisėkūros iniciatyvoms, kurios didina valstybės išlaidas arba mažina valstybės pajamas, laikytis viršutinių išlaidų ribų ir pasiūlyti pajamų sumažėjimo kompensacines priemones. Faktiškai Fiskalinei tarybai duodama labai mažai laiko reaguoti į biudžeto pasiūlymus, o į jos nuomonę ir rekomendacijas nepakankamai atsižvelgiama. 2016 m. Biudžeto įstatyme nustatytas 2,95 % BVP fiskalinio deficito tikslas, dėl to bus daug nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Tai nukrypimas nuo nacionalinės fiskalinės sistemos; |
| --- | --- |

(7)

Rumunijos fiskalinė sistema teoriškai yra patikima, tačiau ji nėra veiksmingai taikoma praktiškai. Vykdant įprastą biudžeto procedūrą nebuvo inicijuota ir priimta nė viena iš dabartinių deficitą didinančių fiskalinių priemonių. 2015 m. buvo pažeistas reikalavimas įtraukti Finansų ministerijos patikrintą poveikio vertinimą, skirtą naujoms teisėkūros iniciatyvoms, kurios didina valstybės išlaidas arba mažina valstybės pajamas, laikytis viršutinių išlaidų ribų ir pasiūlyti pajamų sumažėjimo kompensacines priemones. Faktiškai Fiskalinei tarybai duodama labai mažai laiko reaguoti į biudžeto pasiūlymus, o į jos nuomonę ir rekomendacijas nepakankamai atsižvelgiama. 2016 m. Biudžeto įstatyme nustatytas 2,95 % BVP fiskalinio deficito tikslas, dėl to bus daug nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Tai nukrypimas nuo nacionalinės fiskalinės sistemos;

| (8) | siekiant pagerinti mokesčių surinkimą ir mokestinių prievolių vykdymą, įgyvendinama keletas priemonių. Jos apima privalomus kasos aparatus, sugriežtintas atsiskaitymo grynaisiais pinigais taisykles, naują PVM registravimo tvarką, aktyvesnį mokesčių institucijos (ANAF) vykdomą auditą ir tęsiamą šios institucijos pertvarką. Tačiau didelis mokesčių slėpimo mastas ir žemas mokestinių prievolių vykdymo lygis vis dar kelia problemų. Nedeklaruojamas darbas ir nedeklaruojamas darbo užmokestis ir toliau neigiamai veikia mokestines pajamas ir iškreipia ekonomiką. Priemonių, įskaitant tas, kurias taiko darbo inspekcija ir kuriomis siekiama sumažinti nedeklaruojamą darbą, veiksmingumas išlieka ribotas; |
| --- | --- |

(8)

siekiant pagerinti mokesčių surinkimą ir mokestinių prievolių vykdymą, įgyvendinama keletas priemonių. Jos apima privalomus kasos aparatus, sugriežtintas atsiskaitymo grynaisiais pinigais taisykles, naują PVM registravimo tvarką, aktyvesnį mokesčių institucijos (ANAF) vykdomą auditą ir tęsiamą šios institucijos pertvarką. Tačiau didelis mokesčių slėpimo mastas ir žemas mokestinių prievolių vykdymo lygis vis dar kelia problemų. Nedeklaruojamas darbas ir nedeklaruojamas darbo užmokestis ir toliau neigiamai veikia mokestines pajamas ir iškreipia ekonomiką. Priemonių, įskaitant tas, kurias taiko darbo inspekcija ir kuriomis siekiama sumažinti nedeklaruojamą darbą, veiksmingumas išlieka ribotas;

| (9) | vyrų ir moterų pensinio amžiaus išlyginimo įstatymas Parlamente svarstomas nuo 2013 m. Jį priėmus labai padidėtų vyresnio amžiaus moterų dalyvavimas darbo rinkoje, sumažėtų vyrų ir moterų pensijų skirtumas ir sumažėtų vyresnio amžiaus moterų skurdo rizika; |
| --- | --- |

(9)

vyrų ir moterų pensinio amžiaus išlyginimo įstatymas Parlamente svarstomas nuo 2013 m. Jį priėmus labai padidėtų vyresnio amžiaus moterų dalyvavimas darbo rinkoje, sumažėtų vyrų ir moterų pensijų skirtumas ir sumažėtų vyresnio amžiaus moterų skurdo rizika;

| (10) | 2015 m. darbo rinkos sąlygos pagerėjo. Nedarbo lygis mažas ir užimtumo lygis auga. Ilgalaikio nedarbo lygis žemesnis už ES vidurkį. Tačiau lieka didelių problemų, ypač susijusių su didele nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo dalimi, o informavimo galimybės, siekiant juos veiksmingai įtraukti į veiklą, yra ribotos; |
| --- | --- |

(10)

2015 m. darbo rinkos sąlygos pagerėjo. Nedarbo lygis mažas ir užimtumo lygis auga. Ilgalaikio nedarbo lygis žemesnis už ES vidurkį. Tačiau lieka didelių problemų, ypač susijusių su didele nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo dalimi, o informavimo galimybės, siekiant juos veiksmingai įtraukti į veiklą, yra ribotos;

| (11) | nepaisant privalomo informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimo nacionalinei užimtumo agentūrai, pastaroji vangiai teikia individualiems darbo ieškančių asmenų poreikiams pritaikytas paslaugas ir darbdaviams siūlo nedaug paslaugų. Priimta konkretiems poreikiams pritaikytos paramos teikimo įvairių kategorijų bedarbiams tvarka, tačiau ji dar neįgyvendinta. Užimtumo ir socialinės tarnybos bendradarbiauja labai ribotai, todėl didinti socialinės paramos gavėjų aktyvumą yra dar sunkiau; |
| --- | --- |

(11)

nepaisant privalomo informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimo nacionalinei užimtumo agentūrai, pastaroji vangiai teikia individualiems darbo ieškančių asmenų poreikiams pritaikytas paslaugas ir darbdaviams siūlo nedaug paslaugų. Priimta konkretiems poreikiams pritaikytos paramos teikimo įvairių kategorijų bedarbiams tvarka, tačiau ji dar neįgyvendinta. Užimtumo ir socialinės tarnybos bendradarbiauja labai ribotai, todėl didinti socialinės paramos gavėjų aktyvumą yra dar sunkiau;

| (12) | minimalus darbo užmokestis, kuris yra tarp mažiausių visoje Sąjungoje, nuo 2013 m. labai padidėjo, o dėl objektyvių jo nustatymo kriterijų stokos kyla neaiškumų. Sudaryta trišalė darbo grupė, kuriai pavesta parengti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo reformą, tačiau ir toliau nėra aiškių gairių ar kriterijų, kuriais būtų atsižvelgiama į jos poveikį darbo vietų kūrimui, socialinėms sąlygoms ir konkurencingumui. Apskritai socialinis dialogas tebėra silpnas; |
| --- | --- |

(12)

minimalus darbo užmokestis, kuris yra tarp mažiausių visoje Sąjungoje, nuo 2013 m. labai padidėjo, o dėl objektyvių jo nustatymo kriterijų stokos kyla neaiškumų. Sudaryta trišalė darbo grupė, kuriai pavesta parengti minimalaus darbo užmokesčio nustatymo reformą, tačiau ir toliau nėra aiškių gairių ar kriterijų, kuriais būtų atsižvelgiama į jos poveikį darbo vietų kūrimui, socialinėms sąlygoms ir konkurencingumui. Apskritai socialinis dialogas tebėra silpnas;

| (13) | Rumunijos patiriama skurdo arba socialinės atskirties rizika yra viena didžiausių Sąjungoje. Aktyvesnis socialinės paramos gavėjų įtraukimas į darbo rinką yra labai ribotas, ypač kaimo vietovėse. Socialinis bazinis indeksas, kuriuo grindžiamos socialinių išmokų sumos, nėra reguliariai atnaujinamas pagal ekonominę padėtį, o tai per tam tikrą laiką gali neigiamai paveikti išmokų adekvatumą. Parlamentui priimti pateiktas Minimalių įtraukties pajamų įstatymas turėtų padėti tikslingiau paskirstyti išmokas ir pagerinti jų adekvatumą, taip pat aktyviau įtraukti minimalių įtraukties pajamų gavėjus į darbo rinką. Tačiau keliomis Vyriausybės kovos su skurdu paketo priemonėmis šį klausimą siekiama spręsti taikant integruotą požiūrį (švietimo, sveikatos apsaugos, būsto, socialinės apsaugos, transporto srityse); |
| --- | --- |

(13)

Rumunijos patiriama skurdo arba socialinės atskirties rizika yra viena didžiausių Sąjungoje. Aktyvesnis socialinės paramos gavėjų įtraukimas į darbo rinką yra labai ribotas, ypač kaimo vietovėse. Socialinis bazinis indeksas, kuriuo grindžiamos socialinių išmokų sumos, nėra reguliariai atnaujinamas pagal ekonominę padėtį, o tai per tam tikrą laiką gali neigiamai paveikti išmokų adekvatumą. Parlamentui priimti pateiktas Minimalių įtraukties pajamų įstatymas turėtų padėti tikslingiau paskirstyti išmokas ir pagerinti jų adekvatumą, taip pat aktyviau įtraukti minimalių įtraukties pajamų gavėjus į darbo rinką. Tačiau keliomis Vyriausybės kovos su skurdu paketo priemonėmis šį klausimą siekiama spręsti taikant integruotą požiūrį (švietimo, sveikatos apsaugos, būsto, socialinės apsaugos, transporto srityse);

| (14) | švietimo srityje Rumunija vis dar patiria sunkumų. Kelios strategijos apima mokymąsi visą gyvenimą, profesinį rengimą ir mokymą, tretinį išsilavinimą ir mokyklos nebaigimą. Tačiau mokyklos nebaigusių asmenų skaičius išlieka gerokai didesnis už ES vidurkį, iš dalies dėl to, kad labai vėluojama įgyvendinti 2015 m. patvirtintą strategiją. Prevencinės ir darbo su atsiliekančiaisiais programos yra ribotos. Pažeidžiamos grupės, pvz., romai ir neturtingų šeimų vaikai, ir toliau patiria kliūčių, ypač kaimo vietovėse, norėdami gauti kokybišką išsilavinimą ir baigti mokyklą. Ankstyvojo ugdymo ir priežiūros srityje Rumunija ėmėsi veiksmų, kad padėtų palankių sąlygų neturintiems vaikams (3–6 m.) lankyti darželius. Ankstyvojo ugdymo paslaugų, skirtų 0–3 m. vaikams, teikimas tebėra ribotas. Neseniai priimto teisės akto nuostatos dėl ilgesnių vaiko priežiūros atostogų ir nepakankamos paskatos dirbti gali padidinti kliūtis moterims dalyvauti darbo rinkoje. Vidurinio profesinio rengimo ir mokymo įstaigų dalyvių skaičius viršija ES vidurkį, bet šių įstaigų nebaigusių asmenų dalis išlieka didelė. Tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalis didėja, tačiau aukštojo mokslo kokybė ir ryšys su darbo rinka yra riboti. Dalyvavimo suaugusiųjų švietimo programose lygis labai mažas; |
| --- | --- |

(14)

švietimo srityje Rumunija vis dar patiria sunkumų. Kelios strategijos apima mokymąsi visą gyvenimą, profesinį rengimą ir mokymą, tretinį išsilavinimą ir mokyklos nebaigimą. Tačiau mokyklos nebaigusių asmenų skaičius išlieka gerokai didesnis už ES vidurkį, iš dalies dėl to, kad labai vėluojama įgyvendinti 2015 m. patvirtintą strategiją. Prevencinės ir darbo su atsiliekančiaisiais programos yra ribotos. Pažeidžiamos grupės, pvz., romai ir neturtingų šeimų vaikai, ir toliau patiria kliūčių, ypač kaimo vietovėse, norėdami gauti kokybišką išsilavinimą ir baigti mokyklą. Ankstyvojo ugdymo ir priežiūros srityje Rumunija ėmėsi veiksmų, kad padėtų palankių sąlygų neturintiems vaikams (3–6 m.) lankyti darželius. Ankstyvojo ugdymo paslaugų, skirtų 0–3 m. vaikams, teikimas tebėra ribotas. Neseniai priimto teisės akto nuostatos dėl ilgesnių vaiko priežiūros atostogų ir nepakankamos paskatos dirbti gali padidinti kliūtis moterims dalyvauti darbo rinkoje. Vidurinio profesinio rengimo ir mokymo įstaigų dalyvių skaičius viršija ES vidurkį, bet šių įstaigų nebaigusių asmenų dalis išlieka didelė. Tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalis didėja, tačiau aukštojo mokslo kokybė ir ryšys su darbo rinka yra riboti. Dalyvavimo suaugusiųjų švietimo programose lygis labai mažas;

| (15) | Rumunijos sveikatos srities rezultatai yra prasti. Tiek vyrų, tiek moterų vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė gimstant yra gerokai trumpesnė už ES vidurkį. Galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir pernelyg didelis naudojimasis priežiūra ligoninėse tebėra vienos iš svarbiausių problemų. Dėl plačiai paplitusio neoficialus atsiskaitymo mažas pajamas gaunantys asmenys turi mažiau galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Rumunija priėmė priemones, kuriomis siekia suteikti daugiau galimybių mažas pajamas gaunantiems pensininkams ir atokiose bei izoliuotose bendruomenėse gyvenantiems asmenims gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Kuriamas socialinių ir sveikatos priežiūros tarpininkų tinklas ir pateiktas pasiūlymas dėl bendruomenės paslaugų įstatymo projekto. Neįgalių asmenų deinstitucionalizavimas ir toliau kelia problemų; |
| --- | --- |

(15)

Rumunijos sveikatos srities rezultatai yra prasti. Tiek vyrų, tiek moterų vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė gimstant yra gerokai trumpesnė už ES vidurkį. Galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir pernelyg didelis naudojimasis priežiūra ligoninėse tebėra vienos iš svarbiausių problemų. Dėl plačiai paplitusio neoficialus atsiskaitymo mažas pajamas gaunantys asmenys turi mažiau galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Rumunija priėmė priemones, kuriomis siekia suteikti daugiau galimybių mažas pajamas gaunantiems pensininkams ir atokiose bei izoliuotose bendruomenėse gyvenantiems asmenims gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Kuriamas socialinių ir sveikatos priežiūros tarpininkų tinklas ir pateiktas pasiūlymas dėl bendruomenės paslaugų įstatymo projekto. Neįgalių asmenų deinstitucionalizavimas ir toliau kelia problemų;

| (16) | Rumunija ėmėsi veiksmų, kad išspręstų mažo sveikatos priežiūros sistemos finansavimo ir jos neveiksmingo valstybės išteklių naudojimo problemas. Šios reformos apėmė sveikatos priežiūros sektoriaus įsiskolinimų padengimą, išlaidų vaistams tvarumo didinimą, e. sveikatos sprendimų diegimą, sveikatos priežiūros sistemos finansavimo gerinimą, strategijos, kuria siekiama išteklius iš priežiūros ligoninėje perkelti prevencinei ir pirminei priežiūrai, rengimą ir centralizuotas viešųjų pirkimų procedūras. Tačiau dėl administracinių pajėgumų stygiaus 2014–2020 m. nacionalinės sveikatos priežiūros strategijos įgyvendinimas užtruko. Visų pirma sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą riboja ligoninių sektoriaus modernizavimo vilkinimas ir perėjimas nuo stacionarinės prie ekonomiškesnės ambulatorinės sveikatos priežiūros; |
| --- | --- |

(16)

Rumunija ėmėsi veiksmų, kad išspręstų mažo sveikatos priežiūros sistemos finansavimo ir jos neveiksmingo valstybės išteklių naudojimo problemas. Šios reformos apėmė sveikatos priežiūros sektoriaus įsiskolinimų padengimą, išlaidų vaistams tvarumo didinimą, e. sveikatos sprendimų diegimą, sveikatos priežiūros sistemos finansavimo gerinimą, strategijos, kuria siekiama išteklius iš priežiūros ligoninėje perkelti prevencinei ir pirminei priežiūrai, rengimą ir centralizuotas viešųjų pirkimų procedūras. Tačiau dėl administracinių pajėgumų stygiaus 2014–2020 m. nacionalinės sveikatos priežiūros strategijos įgyvendinimas užtruko. Visų pirma sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą riboja ligoninių sektoriaus modernizavimo vilkinimas ir perėjimas nuo stacionarinės prie ekonomiškesnės ambulatorinės sveikatos priežiūros;

| (17) | pagrindiniai Rumunijos vystymosi skirtumai yra tarp miesto ir kaimo vietovių. Užimtumo, socialinės srities, sveikatos priežiūros ir švietimo rezultatai kaimo vietovėse yra prastesni, ir žmonės turi daug mažiau galimybių mokytis, gauti medicininių, pagrindinių komunalinių ir viešųjų paslaugų dėl silpnų ir suskaidytų vietos administracinių pajėgumų. Tuo tarpu kaimo vietovių socialinį ir ekonominį vystymąsi riboja nepakankamai gerai išvystyta transporto infrastruktūra ir ribotas viešasis ir privatusis transportas, taip pat didelės važinėjimo į darbą išlaidos ir ribotos galimybės naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra. Maža pridėtinė vertė žemės ūkio srityje ir ekonomikos įvairinimo stoka kaimo vietovėse trukdo vystyti tvarią žemės ūkio ekonomiką. Didelė procentinė kaimo vietovių darbo jėgos dalis užsiima natūriniu arba pusiau natūriniu ūkininkavimu, kuris susijęs su paslėptu nedarbu arba neapmokamu šeimos darbu, mažu našumu ir skurdu. Kovos su skurdu pakete, kuris bus daugiausia finansuojamas ES lėšomis, numatomas integruotas kovos su skurdu, taip pat ir kaimo vietovėse, metodas. Yra planų sudaryti integruotas bendruomenių grupes, kurios teiks kelias integruotas paslaugas palankių sąlygų neturinčioms bendruomenėms, tačiau jie dar neįgyvendinti; |
| --- | --- |

(17)

pagrindiniai Rumunijos vystymosi skirtumai yra tarp miesto ir kaimo vietovių. Užimtumo, socialinės srities, sveikatos priežiūros ir švietimo rezultatai kaimo vietovėse yra prastesni, ir žmonės turi daug mažiau galimybių mokytis, gauti medicininių, pagrindinių komunalinių ir viešųjų paslaugų dėl silpnų ir suskaidytų vietos administracinių pajėgumų. Tuo tarpu kaimo vietovių socialinį ir ekonominį vystymąsi riboja nepakankamai gerai išvystyta transporto infrastruktūra ir ribotas viešasis ir privatusis transportas, taip pat didelės važinėjimo į darbą išlaidos ir ribotos galimybės naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra. Maža pridėtinė vertė žemės ūkio srityje ir ekonomikos įvairinimo stoka kaimo vietovėse trukdo vystyti tvarią žemės ūkio ekonomiką. Didelė procentinė kaimo vietovių darbo jėgos dalis užsiima natūriniu arba pusiau natūriniu ūkininkavimu, kuris susijęs su paslėptu nedarbu arba neapmokamu šeimos darbu, mažu našumu ir skurdu. Kovos su skurdu pakete, kuris bus daugiausia finansuojamas ES lėšomis, numatomas integruotas kovos su skurdu, taip pat ir kaimo vietovėse, metodas. Yra planų sudaryti integruotas bendruomenių grupes, kurios teiks kelias integruotas paslaugas palankių sąlygų neturinčioms bendruomenėms, tačiau jie dar neįgyvendinti;

| (18) | strateginė viešojo administravimo reformos sistema jau buvo sukurta 2014 m., tačiau 2015 m. ji buvo vangiai įgyvendinama. Siekiant padidinti viešojo administravimo veiklos skaidrumą ir našumą, 2016 m. priimtos kai kurios svarbios iniciatyvos. Tačiau vėluojant patvirtinti bendrą skaidrų požiūrį į žmogiškųjų išteklių valdymą, ypač dėl įdarbinimo ir (arba) paskyrimo, vertinimo, atlyginimų, karjeros galimybių visų kategorijų darbuotojams ir mokymo, sudaromos sąlygos pagrindines procedūras ir sprendimus taikyti savo nuožiūra. Kartu su nestabiliomis organizacinėmis struktūromis tai daro neigiamą poveikį valstybės tarnybos nepriklausomumui ir profesionalumui, taip pat jos veiksmingumui ir našumui. Sudėtingos administracinės procedūros, neveiksminga viešųjų pirkimų sistema ir plačiai paplitusi korupcija trukdo teikti paslaugas (įskaitant e. valdžios paslaugas) visuomenei ir įmonėms. Ir toliau nepakankamai taikomas strateginis planavimas, programų biudžeto sudarymas, konsultacijų praktika ir įrodymais pagrįstos politikos formavimas. Šios problemos trukdo įgyvendinti svarbią politiką daugelyje sričių, įskaitant veiksmingą turimų ES lėšų ir kitos finansinės paramos panaudojimą; |
| --- | --- |

(18)

strateginė viešojo administravimo reformos sistema jau buvo sukurta 2014 m., tačiau 2015 m. ji buvo vangiai įgyvendinama. Siekiant padidinti viešojo administravimo veiklos skaidrumą ir našumą, 2016 m. priimtos kai kurios svarbios iniciatyvos. Tačiau vėluojant patvirtinti bendrą skaidrų požiūrį į žmogiškųjų išteklių valdymą, ypač dėl įdarbinimo ir (arba) paskyrimo, vertinimo, atlyginimų, karjeros galimybių visų kategorijų darbuotojams ir mokymo, sudaromos sąlygos pagrindines procedūras ir sprendimus taikyti savo nuožiūra. Kartu su nestabiliomis organizacinėmis struktūromis tai daro neigiamą poveikį valstybės tarnybos nepriklausomumui ir profesionalumui, taip pat jos veiksmingumui ir našumui. Sudėtingos administracinės procedūros, neveiksminga viešųjų pirkimų sistema ir plačiai paplitusi korupcija trukdo teikti paslaugas (įskaitant e. valdžios paslaugas) visuomenei ir įmonėms. Ir toliau nepakankamai taikomas strateginis planavimas, programų biudžeto sudarymas, konsultacijų praktika ir įrodymais pagrįstos politikos formavimas. Šios problemos trukdo įgyvendinti svarbią politiką daugelyje sričių, įskaitant veiksmingą turimų ES lėšų ir kitos finansinės paramos panaudojimą;

| (19) | svarbiausiuose ekonomikos sektoriuose dominuojančių valstybės įmonių veiklos rezultatai paprastai yra nepakankamai geri. Šios įmonės ypač paplitusios svarbiausiuose infrastruktūros pramonės sektoriuose, joms tenka 44 % apyvartos ir 77 % užimtumo energetikos sektoriuje ir atitinkamai 24 % ir 28 % transporto sektoriuje. Skubus Vyriausybės potvarkis Nr. 109/2011 dėl valstybės įmonių bendrojo valdymo 2016 m. gegužės 10 d. tapo įstatymu; jis priimtas su pakeitimais, kuriais jis geriau suderinamas su tarptautine gerąja praktika. Rumunija vėl pradėjo samdyti profesionalius vadovus, kurie pakeis laikinąją vadovybę keliose valstybės įmonėse, tačiau pažanga lėtesnė, nei skelbta iš pradžių. Siekiant padidinti valstybės įmonių skaidrumą ir atskaitomybę, būtų naudinga sparčiau priimti metinį biudžetą ir patvirtinti bei skelbti audituotas metines finansines ataskaitas. Rengiamas naujas privatizavimo įstatymas. Tačiau jame gali būti nuostatų, prieštaraujančių įmonių valdymo teisės aktams. Ypač susirūpinimą kelia tai, kad gali sutapti privatizavimo specialiojo administratoriaus ir įmonės vadovybės atsakomybė; |
| --- | --- |

(19)

svarbiausiuose ekonomikos sektoriuose dominuojančių valstybės įmonių veiklos rezultatai paprastai yra nepakankamai geri. Šios įmonės ypač paplitusios svarbiausiuose infrastruktūros pramonės sektoriuose, joms tenka 44 % apyvartos ir 77 % užimtumo energetikos sektoriuje ir atitinkamai 24 % ir 28 % transporto sektoriuje. Skubus Vyriausybės potvarkis Nr. 109/2011 dėl valstybės įmonių bendrojo valdymo 2016 m. gegužės 10 d. tapo įstatymu; jis priimtas su pakeitimais, kuriais jis geriau suderinamas su tarptautine gerąja praktika. Rumunija vėl pradėjo samdyti profesionalius vadovus, kurie pakeis laikinąją vadovybę keliose valstybės įmonėse, tačiau pažanga lėtesnė, nei skelbta iš pradžių. Siekiant padidinti valstybės įmonių skaidrumą ir atskaitomybę, būtų naudinga sparčiau priimti metinį biudžetą ir patvirtinti bei skelbti audituotas metines finansines ataskaitas. Rengiamas naujas privatizavimo įstatymas. Tačiau jame gali būti nuostatų, prieštaraujančių įmonių valdymo teisės aktams. Ypač susirūpinimą kelia tai, kad gali sutapti privatizavimo specialiojo administratoriaus ir įmonės vadovybės atsakomybė;

| (20) | nepaisant teisminių institucijų pastangų panaikinti aukšto lygio korupciją, korupcijos vis dar esama daugelyje ekonomikos sektorių, su ja susiję visų Vyriausybės lygių paskirtieji ir išrinktieji pareigūnai, taip pat viešųjų įstaigų valstybės tarnautojai ir darbuotojai. Įgyvendinamos esminės teismų reformos, tačiau didelis teismų darbo krūvis, teismo sprendimų nuspėjamumas ir tinkamas jų vykdymo užtikrinimas, taip pat teisminėms institucijoms daromas išorės spaudimas tebekelia susirūpinimą. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunija gauna rekomendacijas dėl teismų reformos ir kovos su korupcija. Todėl šios sritys neįtrauktos į Rumunijai skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

(20)

nepaisant teisminių institucijų pastangų panaikinti aukšto lygio korupciją, korupcijos vis dar esama daugelyje ekonomikos sektorių, su ja susiję visų Vyriausybės lygių paskirtieji ir išrinktieji pareigūnai, taip pat viešųjų įstaigų valstybės tarnautojai ir darbuotojai. Įgyvendinamos esminės teismų reformos, tačiau didelis teismų darbo krūvis, teismo sprendimų nuspėjamumas ir tinkamas jų vykdymo užtikrinimas, taip pat teisminėms institucijoms daromas išorės spaudimas tebekelia susirūpinimą. Pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Rumunija gauna rekomendacijas dėl teismų reformos ir kovos su korupcija. Todėl šios sritys neįtrauktos į Rumunijai skirtas rekomendacijas;

| (21) | finansų sektoriaus patikimumas pagerėjo. Tačiau sektorius išlieka pažeidžiamas nacionalinių teisinių iniciatyvų atžvilgiu. Neseniai priimtas skolos panaikinimo įstatymas, atgaline data taikomas dabartinėms paskoloms, gali sudaryti sunkumų tam tikroms kredito įstaigoms ir lemti silpnesnę kreditavimo veiklą. Šis įstatymas gali padidinti riziką finansų sektoriaus stabilumui ir tai gali turėti reikšmės visai ekonomikai. Kiti įvykiai, kurie gali neigiamai paveikti bankus, apima pasiūlymą konvertuoti paskolas užsienio valiuta į paskolas vietos valiuta ir kai kuriuos teismo sprendimus dėl nesąžiningų paskolų sutarčių sąlygų; |
| --- | --- |

(21)

finansų sektoriaus patikimumas pagerėjo. Tačiau sektorius išlieka pažeidžiamas nacionalinių teisinių iniciatyvų atžvilgiu. Neseniai priimtas skolos panaikinimo įstatymas, atgaline data taikomas dabartinėms paskoloms, gali sudaryti sunkumų tam tikroms kredito įstaigoms ir lemti silpnesnę kreditavimo veiklą. Šis įstatymas gali padidinti riziką finansų sektoriaus stabilumui ir tai gali turėti reikšmės visai ekonomikai. Kiti įvykiai, kurie gali neigiamai paveikti bankus, apima pasiūlymą konvertuoti paskolas užsienio valiuta į paskolas vietos valiuta ir kai kuriuos teismo sprendimus dėl nesąžiningų paskolų sutarčių sąlygų;

| (22) | nepakankama arba prastos kokybės infrastruktūra – vienas problemiškiausių veiksnių vykdant verslą Rumunijoje ir kliūtis vykdyti prekybą ir plėtoti ekonomiką. Nepaisant pastaruoju metu pastebėto nedidelio pagerėjimo, Rumunija vis dar užima paskutinę vietą, palyginti su kitomis to paties regiono šalimis, vertinant pastebimą transporto ir telekomunikacijų infrastruktūros kokybę. Jos kelių ir greitkelių tinklas yra mažas, palyginti su kitų šalių tinklais ir šalies dydžiu. Pagrindinio transporto plano priėmimas ir susijusi geležinkelio reforma pakartotinai nukelta; |
| --- | --- |

(22)

nepakankama arba prastos kokybės infrastruktūra – vienas problemiškiausių veiksnių vykdant verslą Rumunijoje ir kliūtis vykdyti prekybą ir plėtoti ekonomiką. Nepaisant pastaruoju metu pastebėto nedidelio pagerėjimo, Rumunija vis dar užima paskutinę vietą, palyginti su kitomis to paties regiono šalimis, vertinant pastebimą transporto ir telekomunikacijų infrastruktūros kokybę. Jos kelių ir greitkelių tinklas yra mažas, palyginti su kitų šalių tinklais ir šalies dydžiu. Pagrindinio transporto plano priėmimas ir susijusi geležinkelio reforma pakartotinai nukelta;

| (23) | nuo 2008 m. viešosios investicijos mažėjo nepaisant didelių galimybių gauti finansavimą, ypač iš ES fondų. Ši tendencija pasikeitė 2015 m., tačiau prognozuojama, kad viešosios investicijos 2016 m. ir vėliau po truputį mažės, kadangi 2014–2020 m. programa dar nėra pradėta įgyvendinti visa apimtimi ir nėra rengiama pakankamai apgalvotų projektų. Rumunija pastaruoju metu deda nuolatines pastangas, kad sustiprintų tarpžinybinį bendradarbiavimą, pertvarkytų viešųjų pirkimų sistemą ir pagerintų investicinių projektų planavimą ir įgyvendinimą. Vis dėlto viešųjų investicijų projektai dar nepakankamai parengti ir jiems gali būti padaryta išorės įtaka. Projektų atrankai vis dar trukdo vidutinio laikotarpio ir ilgalaikio planavimo bei strateginių prioritetų stoka, poreikis pasiekti susitarimą su keliais sprendimus priimančiais subjektais, Viešųjų finansų ministerijos Viešųjų investicijų vertinimo skyriaus riboti vykdymo užtikrinimo įgaliojimai ir atrankos kriterijų stoka vietos plėtros nacionalinėje programoje; |
| --- | --- |

(23)

nuo 2008 m. viešosios investicijos mažėjo nepaisant didelių galimybių gauti finansavimą, ypač iš ES fondų. Ši tendencija pasikeitė 2015 m., tačiau prognozuojama, kad viešosios investicijos 2016 m. ir vėliau po truputį mažės, kadangi 2014–2020 m. programa dar nėra pradėta įgyvendinti visa apimtimi ir nėra rengiama pakankamai apgalvotų projektų. Rumunija pastaruoju metu deda nuolatines pastangas, kad sustiprintų tarpžinybinį bendradarbiavimą, pertvarkytų viešųjų pirkimų sistemą ir pagerintų investicinių projektų planavimą ir įgyvendinimą. Vis dėlto viešųjų investicijų projektai dar nepakankamai parengti ir jiems gali būti padaryta išorės įtaka. Projektų atrankai vis dar trukdo vidutinio laikotarpio ir ilgalaikio planavimo bei strateginių prioritetų stoka, poreikis pasiekti susitarimą su keliais sprendimus priimančiais subjektais, Viešųjų finansų ministerijos Viešųjų investicijų vertinimo skyriaus riboti vykdymo užtikrinimo įgaliojimai ir atrankos kriterijų stoka vietos plėtros nacionalinėje programoje;

| (24) | nepaisant labai pagerėjusio sąnaudų konkurencingumo ir prekybos veiklos rezultatų, Rumunijos su sąnaudomis nesusijęs konkurencingumas ir toliau kelia problemų. Struktūrinės kliūtys trukdo pereiti prie didesnės papildomos vertės ekonomikos ir riboja Rumunijos gebėjimą skatinti tvarų augimą. Sudėtingos administracinės procedūros, kintanti fiskalinė ir mokesčių politika bei silpna verslo aplinka ir toliau neigiamai veikia investicinius sprendimus. Didelis mokesčių slėpimo mastas ir nedeklaruojamas darbas mažina mokestines pajamas ir iškreipia ekonomiką. Galimybės mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą lieka ribotos; |
| --- | --- |

(24)

nepaisant labai pagerėjusio sąnaudų konkurencingumo ir prekybos veiklos rezultatų, Rumunijos su sąnaudomis nesusijęs konkurencingumas ir toliau kelia problemų. Struktūrinės kliūtys trukdo pereiti prie didesnės papildomos vertės ekonomikos ir riboja Rumunijos gebėjimą skatinti tvarų augimą. Sudėtingos administracinės procedūros, kintanti fiskalinė ir mokesčių politika bei silpna verslo aplinka ir toliau neigiamai veikia investicinius sprendimus. Didelis mokesčių slėpimo mastas ir nedeklaruojamas darbas mažina mokestines pajamas ir iškreipia ekonomiką. Galimybės mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą lieka ribotos;

| (25) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Rumunija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(25)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Rumunija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (26) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Rumunijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2016 m. riboti nuokrypį nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Užtikrinti fiskalinės sistemos taikymą ir toliau stiprinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių surinkimą. Užtikrinti, kad teisėkūros iniciatyvos nepakenktų teisiniam tikrumui ir nekeltų rizikos finansiniam stabilumui. Jei būtina, priimti priemones tokiai rizikai mažinti. |
| --- | --- |

1.

2016 m. riboti nuokrypį nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir 2017 m. užtikrinti 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą, nebent vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas būtų pasiektas mažesnėmis pastangomis. Užtikrinti fiskalinės sistemos taikymą ir toliau stiprinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių surinkimą. Užtikrinti, kad teisėkūros iniciatyvos nepakenktų teisiniam tikrumui ir nekeltų rizikos finansiniam stabilumui. Jei būtina, priimti priemones tokiai rizikai mažinti.

| 2. | Stiprinti nacionalinės užimtumo agentūros paslaugas, skirtas darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims, visų pirma pritaikant paslaugas individualiems darbo ieškančių asmenų poreikiams, geriau jas susiejant su socialine parama, įskaitant socialines paslaugas, ir padedant agentūroje neregistruotam jaunimui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, nustatyti objektyvius minimalaus darbo užmokesčio nustatymo kriterijus. Imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias mokyklos nebaigimui, ir teikti daugiau kokybiško švietimo paslaugų, ypač romams. Išlyginti vyrų ir moterų pensinį amžių. |
| --- | --- |

2.

Stiprinti nacionalinės užimtumo agentūros paslaugas, skirtas darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims, visų pirma pritaikant paslaugas individualiems darbo ieškančių asmenų poreikiams, geriau jas susiejant su socialine parama, įskaitant socialines paslaugas, ir padedant agentūroje neregistruotam jaunimui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais, nustatyti objektyvius minimalaus darbo užmokesčio nustatymo kriterijus. Imtis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias mokyklos nebaigimui, ir teikti daugiau kokybiško švietimo paslaugų, ypač romams. Išlyginti vyrų ir moterų pensinį amžių.

| 3. | Pažaboti neoficialų atsiskaitymą sveikatos priežiūros sistemoje ir užtikrinti daugiau galimybių gauti ambulatorinės priežiūros paslaugas. Stiprinti viešojo administravimo žmogiškųjų išteklių valdymo nepriklausomumą ir skaidrumą. Supaprastinti įmonėms ir visuomenei skirtas administracines procedūras. Stiprinti valstybės įmonių bendrąjį valdymą. |
| --- | --- |

3.

Pažaboti neoficialų atsiskaitymą sveikatos priežiūros sistemoje ir užtikrinti daugiau galimybių gauti ambulatorinės priežiūros paslaugas. Stiprinti viešojo administravimo žmogiškųjų išteklių valdymo nepriklausomumą ir skaidrumą. Supaprastinti įmonėms ir visuomenei skirtas administracines procedūras. Stiprinti valstybės įmonių bendrąjį valdymą.

| 4. | Suteikti daugiau galimybių naudotis integruotomis viešosiomis paslaugomis, plėtoti bazinę infrastruktūrą ir skatinti įvairinti ekonomiką, visų pirma kaimo vietovėse. Priimti ir įgyvendinti pagrindinį transporto planą. Stiprinti viešųjų investicijų projektų pirmenybės nustatymą ir rengimą. |
| --- | --- |

4.

Suteikti daugiau galimybių naudotis integruotomis viešosiomis paslaugomis, plėtoti bazinę infrastruktūrą ir skatinti įvairinti ekonomiką, visų pirma kaimo vietovėse. Priimti ir įgyvendinti pagrindinį transporto planą. Stiprinti viešųjų investicijų projektų pirmenybės nustatymą ir rengimą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

4

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/79 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/79

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Suomijos stabilumo programos

(2016/C 299/19)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Suomija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Suomija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Suomija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Suomija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Suomijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Suomijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma būtina spręsti sąnaudų konkurencingumo praradimo problemą; ji kaupėsi kelerius metus ir daugiausia atsirado dėl ilgą laiką sparčiau už našumą didėjusio darbo užmokesčio – dėl to nuo 2008 iki 2012 m. smarkiai pablogėjo einamosios sąskaitos balansas. Analizėje taip pat atkreiptas dėmesys į didelę vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę riziką viešųjų finansų, kurių būklė jau ir taip sunki, tvarumui; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Suomijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Suomijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma būtina spręsti sąnaudų konkurencingumo praradimo problemą; ji kaupėsi kelerius metus ir daugiausia atsirado dėl ilgą laiką sparčiau už našumą didėjusio darbo užmokesčio – dėl to nuo 2008 iki 2012 m. smarkiai pablogėjo einamosios sąskaitos balansas. Analizėje taip pat atkreiptas dėmesys į didelę vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę riziką viešųjų finansų, kurių būklė jau ir taip sunki, tvarumui;

| (3) | 2016 m. balandžio 14 d. Suomija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 14 d. Suomija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | 2016 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Kaip teigia Komisija, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos sudarė 0,05 % BVP ir šiuo metu manoma, kad 2016 m. jos sieks 0,2 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jų poveikis Suomijos viešiesiems finansams yra didelis, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į tas išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Suomijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. stabilumo programoje nurodyta, kad išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikta tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Kaip teigia Komisija, 2015 m. reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos sudarė 0,05 % BVP ir šiuo metu manoma, kad 2016 m. jos sieks 0,2 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jų poveikis Suomijos viešiesiems finansams yra didelis, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Todėl 2015 m. reikiamas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo buvo sumažintas siekiant atsižvelgti į tas išlaidas. Kalbant apie 2016 m., galutinis vertinimas, į kurį bus įtrauktos reikalavimus atitinkančios sumos, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Suomijos valdžios institucijų pateiktais stebėjimų duomenimis;

| (6) | šiuo metu Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. gegužės 18 d. Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą, nes Suomijos valdžios sektoriaus bendroji skola 2015 m. viršijo 60 % BVP pamatinę vertę. Analizėje padaryta išvada, kad skolos kriterijus laikytinas įvykdytu. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pagerėjimą iki -2,5 % BVP 2016 m. ir toliau iki -1,3 % BVP 2020 m. Vyriausybė planuoja iki 2019 m. pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą. Stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 67,4 %, o po to sumažės ir 2020 m. sieks 67,2 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą 2019 m., nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo. Išvados dėl 2016 m. nepasikeistų, jeigu į vertinimą nebūtų įtrauktas išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad nuo rekomenduojamo koregavimo bus daug nukrypta 2017 m. Prognozuojama, kad skolos santykis su BVP ir toliau didės ir 2017 m. sieks 66,9 %. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, jog esama rizikos, kad Suomija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(6)

šiuo metu Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. gegužės 18 d. Komisija pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą, nes Suomijos valdžios sektoriaus bendroji skola 2015 m. viršijo 60 % BVP pamatinę vertę. Analizėje padaryta išvada, kad skolos kriterijus laikytinas įvykdytu. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pagerėjimą iki -2,5 % BVP 2016 m. ir toliau iki -1,3 % BVP 2020 m. Vyriausybė planuoja iki 2019 m. pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą. Stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 67,4 %, o po to sumažės ir 2020 m. sieks 67,2 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Priemonės, kurių reikia norint pasiekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą 2019 m., nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad 2016 m. bus kiek nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo. Išvados dėl 2016 m. nepasikeistų, jeigu į vertinimą nebūtų įtrauktas išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad nuo rekomenduojamo koregavimo bus daug nukrypta 2017 m. Prognozuojama, kad skolos santykis su BVP ir toliau didės ir 2017 m. sieks 66,9 %. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, jog esama rizikos, kad Suomija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

| (7) | numatoma, kad dėl visuomenės senėjimo ir mažėjančios darbo jėgos, išlaidos pensijoms, sveikatos ir ilgalaikei priežiūrai padidės nuo 23,1 % 2013 m. iki 26,9 % BVP 2030 m. 2016 m. sausio mėn. Suomija pradėjo vykdyti pensijų reformą, pagal kurią nuo 2027 m. teisės aktais nustatytas pensinis amžius bus susietas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Savivaldybių teikiamos socialinės ir sveikatos priežiūros paslaugos sudaro 10 % BVP. Numatoma, kad jeigu sistema nebus pertvarkyta, tos išlaidos, vertinant nominaliai, didės 2,4 % per metus ir taip pat didės kaip BVP dalis. Sutarta dėl pagrindinio visapusiškos administracinės reformos ir sveikatos priežiūros bei socialinių paslaugų restruktūrizavimo plano. Pagrindiniai reformos tikslai apima tvarumo atotrūkio sumažinimą 3 mlrd. EUR ilguoju laikotarpiu geriau kontroliuojant išlaidas. Tai bus pasiekta integruojant paslaugas, konsoliduojant paslaugų organizavimą ir jas skaitmeninant. Kad reforma galėtų būti įgyvendinama nuo 2019 m., kaip planuota, dar turi būti išsamiai nustatyti visi reformos elementai ir pokyčių valdymo planai. Vyriausybė paskelbė, kad reformos įgyvendinimo priemonės bus paskelbtos 2016 m. pabaigoje. Iš reformos apimties ir griežto įgyvendinimo tvarkaraščio galima spręsti, kad įgyvendinti reformą bus nelengva. Todėl svarbu laiku priimti pasiūlymus dėl teisės aktų; |
| --- | --- |

(7)

numatoma, kad dėl visuomenės senėjimo ir mažėjančios darbo jėgos, išlaidos pensijoms, sveikatos ir ilgalaikei priežiūrai padidės nuo 23,1 % 2013 m. iki 26,9 % BVP 2030 m. 2016 m. sausio mėn. Suomija pradėjo vykdyti pensijų reformą, pagal kurią nuo 2027 m. teisės aktais nustatytas pensinis amžius bus susietas su tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais. Savivaldybių teikiamos socialinės ir sveikatos priežiūros paslaugos sudaro 10 % BVP. Numatoma, kad jeigu sistema nebus pertvarkyta, tos išlaidos, vertinant nominaliai, didės 2,4 % per metus ir taip pat didės kaip BVP dalis. Sutarta dėl pagrindinio visapusiškos administracinės reformos ir sveikatos priežiūros bei socialinių paslaugų restruktūrizavimo plano. Pagrindiniai reformos tikslai apima tvarumo atotrūkio sumažinimą 3 mlrd. EUR ilguoju laikotarpiu geriau kontroliuojant išlaidas. Tai bus pasiekta integruojant paslaugas, konsoliduojant paslaugų organizavimą ir jas skaitmeninant. Kad reforma galėtų būti įgyvendinama nuo 2019 m., kaip planuota, dar turi būti išsamiai nustatyti visi reformos elementai ir pokyčių valdymo planai. Vyriausybė paskelbė, kad reformos įgyvendinimo priemonės bus paskelbtos 2016 m. pabaigoje. Iš reformos apimties ir griežto įgyvendinimo tvarkaraščio galima spręsti, kad įgyvendinti reformą bus nelengva. Todėl svarbu laiku priimti pasiūlymus dėl teisės aktų;

| (8) | siekiant atkurti Suomijos konkurencingumą būtina keliais atžvilgiais pagerinti darbo rinkos veikimą. 2013 m. pabaigoje centralizuotai pasiekus susitarimą dėl darbo užmokesčio, suvestiniu lygmeniu darbo užmokestis didėjo nuosaikiai. Pagal tą susitarimą sutarto darbo užmokesčio metinis augimas sulėtėjo nuo 1,3 % 2013 m. paskutinįjį ketvirtį iki 0,5 % 2015 m. ketvirtąjį ketvirtį. 2015 m. birželio mėn. socialiniai partneriai nutarė susitarimą pratęsti ir 2016 m. Vis dėlto darbo našumo augimas dar neatsigavo ir todėl numatoma, kad nominaliosios vienetui tenkančios darbo sąnaudos didės, nors ir lėčiau. Vyko derybos siekiant atkurti sąnaudų konkurencingumą. 2016 m. vasario 29 d. socialiniai partneriai sutarė dėl konkurencingumo pakto. Kad susitarimas galėtų būti įgyvendintas, pagal jį turi būti priimti atskiriems sektoriams skirti susitarimai. Konkurencingumo paktą papildys socialinių partnerių sutartos priemonės siekiant užtikrinti didesnį darbo rinkos lankstumą ir naują darbo užmokesčio didėjimo modelį, susiejant darbo užmokestį kituose sektoriuose su darbo užmokesčiu išorės konkurenciją patiriančiuose sektoriuose. Svarbu darbo rinkos priemones įgyvendinti taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į socialinių partnerių vaidmenį; |
| --- | --- |

(8)

siekiant atkurti Suomijos konkurencingumą būtina keliais atžvilgiais pagerinti darbo rinkos veikimą. 2013 m. pabaigoje centralizuotai pasiekus susitarimą dėl darbo užmokesčio, suvestiniu lygmeniu darbo užmokestis didėjo nuosaikiai. Pagal tą susitarimą sutarto darbo užmokesčio metinis augimas sulėtėjo nuo 1,3 % 2013 m. paskutinįjį ketvirtį iki 0,5 % 2015 m. ketvirtąjį ketvirtį. 2015 m. birželio mėn. socialiniai partneriai nutarė susitarimą pratęsti ir 2016 m. Vis dėlto darbo našumo augimas dar neatsigavo ir todėl numatoma, kad nominaliosios vienetui tenkančios darbo sąnaudos didės, nors ir lėčiau. Vyko derybos siekiant atkurti sąnaudų konkurencingumą. 2016 m. vasario 29 d. socialiniai partneriai sutarė dėl konkurencingumo pakto. Kad susitarimas galėtų būti įgyvendintas, pagal jį turi būti priimti atskiriems sektoriams skirti susitarimai. Konkurencingumo paktą papildys socialinių partnerių sutartos priemonės siekiant užtikrinti didesnį darbo rinkos lankstumą ir naują darbo užmokesčio didėjimo modelį, susiejant darbo užmokestį kituose sektoriuose su darbo užmokesčiu išorės konkurenciją patiriančiuose sektoriuose. Svarbu darbo rinkos priemones įgyvendinti taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į socialinių partnerių vaidmenį;

| (9) | dėl mažėjančio darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus svarbu didinti dalyvavimo darbo rinkoje lygį. Tam reikia toliau dėti pastangas, kad į darbo rinką būtų integruoti vyresnio amžiaus darbuotojai, jaunimas, ilgalaikiai bedarbiai ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Užimtumo lygis nuo prieš krizę buvusio aukščiausio lygio (70,6 % 2008 m.) sumažėjo daugiau kaip dviem procentiniais punktais iki 68,5 % 2015 m., o nedarbas padidėjo nuo 6,4 % iki 9,4 %. Pagyvenusių žmonių užimtumo lygis palaipsniui didėjo, tačiau išliko kai kurių ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybių, konkrečiai susijusių su pratęstu bedarbio pašalpų mokėjimu vyresnio amžiaus darbuotojams iki išėjimo į pensiją (bedarbio pašalpos išsaugojimo priemonė); jeigu jos nebus sumažintos, jos galėtų apriboti teigiamą 2016 m. pradėtos vykdyti pensijų reformos poveikį. Bedarbio pašalpos išsaugojimo priemonės parametrų pakeitimų, padarytų vykdant ankstesnę pensijų reformą, poveikis bus įvertintas 2019 m. 2008–2014 m. labai padidėjo ilgalaikio nedarbo lygis – nuo 1,2 % iki 1,9 % visos darbo jėgos, nepaisant to, kad daug ilgalaikių bedarbių galiausiai pasitraukia iš darbo jėgos. Jaunimo nedarbas 2015 m. padidėjo iki 22,4 %. Prasti darbo rinkos rezultatai didžiausią poveikį daro žemos kvalifikacijos darbuotojams. Mažinant aktyvios darbo rinkos politikos biudžetą tuo metu, kai tokių priemonių poreikis didėja, galėtų pakenkti pirmiau nurodytų grupių asmenų grįžimo į darbą galimybėms. Kalbant apie aktyvumo skatinimą, sudėtinga skirtingų rūšių išmokų sistema gali lemti didelį neveiklumo lygį ir mažo darbo užmokesčio spąstus. Spręsti tų spąstų problemą ir nustatyti teigiamas paskatas priimti darbo pasiūlymą, pavyzdžiui, tobulinti galimybę derinti darbą su išmokomis, itin svarbu atsižvelgiant į aktyvios darbo rinkos politikos biudžeto mažinimą. Tai, kad 2015 m. į Suomiją atvyko gana daug migrantų ir pabėgėlių, galėtų padėti atsverti visuomenės senėjimo padarinius, tačiau tik tuo atveju, jei jie bus sėkmingai integruoti į darbo rinką ir švietimo sistemą. Darbo rinkoje yra paklausos ir pasiūlos atitikimo problemų, iš dalies dėl struktūrinių ekonomikos pokyčių, nes naujos darbo vietos kuriamos ne tuose geografiniuose rajonuose ir pramonės šakose, kuriuose jos buvo prarastos. Reikalingos priemonės, kuriomis būtų didinama įperkamo būsto Helsinkio regione pasiūla, ir veiksminga politika siekiant padėti žmonėms atnaujinti savo gebėjimus ir susirasti darbą; |
| --- | --- |

(9)

dėl mažėjančio darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus svarbu didinti dalyvavimo darbo rinkoje lygį. Tam reikia toliau dėti pastangas, kad į darbo rinką būtų integruoti vyresnio amžiaus darbuotojai, jaunimas, ilgalaikiai bedarbiai ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Užimtumo lygis nuo prieš krizę buvusio aukščiausio lygio (70,6 % 2008 m.) sumažėjo daugiau kaip dviem procentiniais punktais iki 68,5 % 2015 m., o nedarbas padidėjo nuo 6,4 % iki 9,4 %. Pagyvenusių žmonių užimtumo lygis palaipsniui didėjo, tačiau išliko kai kurių ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybių, konkrečiai susijusių su pratęstu bedarbio pašalpų mokėjimu vyresnio amžiaus darbuotojams iki išėjimo į pensiją (bedarbio pašalpos išsaugojimo priemonė); jeigu jos nebus sumažintos, jos galėtų apriboti teigiamą 2016 m. pradėtos vykdyti pensijų reformos poveikį. Bedarbio pašalpos išsaugojimo priemonės parametrų pakeitimų, padarytų vykdant ankstesnę pensijų reformą, poveikis bus įvertintas 2019 m. 2008–2014 m. labai padidėjo ilgalaikio nedarbo lygis – nuo 1,2 % iki 1,9 % visos darbo jėgos, nepaisant to, kad daug ilgalaikių bedarbių galiausiai pasitraukia iš darbo jėgos. Jaunimo nedarbas 2015 m. padidėjo iki 22,4 %. Prasti darbo rinkos rezultatai didžiausią poveikį daro žemos kvalifikacijos darbuotojams. Mažinant aktyvios darbo rinkos politikos biudžetą tuo metu, kai tokių priemonių poreikis didėja, galėtų pakenkti pirmiau nurodytų grupių asmenų grįžimo į darbą galimybėms. Kalbant apie aktyvumo skatinimą, sudėtinga skirtingų rūšių išmokų sistema gali lemti didelį neveiklumo lygį ir mažo darbo užmokesčio spąstus. Spręsti tų spąstų problemą ir nustatyti teigiamas paskatas priimti darbo pasiūlymą, pavyzdžiui, tobulinti galimybę derinti darbą su išmokomis, itin svarbu atsižvelgiant į aktyvios darbo rinkos politikos biudžeto mažinimą. Tai, kad 2015 m. į Suomiją atvyko gana daug migrantų ir pabėgėlių, galėtų padėti atsverti visuomenės senėjimo padarinius, tačiau tik tuo atveju, jei jie bus sėkmingai integruoti į darbo rinką ir švietimo sistemą. Darbo rinkoje yra paklausos ir pasiūlos atitikimo problemų, iš dalies dėl struktūrinių ekonomikos pokyčių, nes naujos darbo vietos kuriamos ne tuose geografiniuose rajonuose ir pramonės šakose, kuriuose jos buvo prarastos. Reikalingos priemonės, kuriomis būtų didinama įperkamo būsto Helsinkio regione pasiūla, ir veiksminga politika siekiant padėti žmonėms atnaujinti savo gebėjimus ir susirasti darbą;

| (10) | verslo aplinka Suomijoje yra tokia pat gera arba geresnė nei kitose išsivysčiusios ekonomikos šalyse. Vis dėlto nepakankama konkurencija, visų pirma paslaugų, daugiausia skirtų vietos rinkai, tokių kaip mažmeninės prekybos ir transporto paslaugų, rinkoje, neigiamai veikia bendrą Suomijos ekonomikos konkurencingumą. Įmonės perteklinius reguliavimo reikalavimus įvardijo kaip patekimo į rinką ir augimo kai kuriose rinkose kliūtis. Siekiant skatinti verslumą ir investicijas reikia spręsti šių perteklinių reikalavimų problemą. Mažmeninės prekybos sektoriuje pertvarkius planavimo taisykles bus nustatytos lankstesnės taisyklės dėl parduotuvių dydžio ir vietos. Užsienio prekybai atviras sektorius toliau restruktūrizuojasi ir jam būtų naudinga plėtoti naujas rinkas, produktus ir paslaugas, ypač turinčius didelę pridėtinę vertę. Skatinti struktūrinius pokyčius galėtų padėti politika, kuria remiama įmonių plėtra, tarptautinimas ir inovacijos. 2015 m. rudenį buvo priimta teisės aktų pakeitimų, tačiau dauguma jų bus įgyvendinti tik 2016–2018 m. Vyriausybė paskelbė, kad bus vykdomos tolesnės struktūrinės reformos siekiant padidinti konkurenciją rinkoje; |
| --- | --- |

(10)

verslo aplinka Suomijoje yra tokia pat gera arba geresnė nei kitose išsivysčiusios ekonomikos šalyse. Vis dėlto nepakankama konkurencija, visų pirma paslaugų, daugiausia skirtų vietos rinkai, tokių kaip mažmeninės prekybos ir transporto paslaugų, rinkoje, neigiamai veikia bendrą Suomijos ekonomikos konkurencingumą. Įmonės perteklinius reguliavimo reikalavimus įvardijo kaip patekimo į rinką ir augimo kai kuriose rinkose kliūtis. Siekiant skatinti verslumą ir investicijas reikia spręsti šių perteklinių reikalavimų problemą. Mažmeninės prekybos sektoriuje pertvarkius planavimo taisykles bus nustatytos lankstesnės taisyklės dėl parduotuvių dydžio ir vietos. Užsienio prekybai atviras sektorius toliau restruktūrizuojasi ir jam būtų naudinga plėtoti naujas rinkas, produktus ir paslaugas, ypač turinčius didelę pridėtinę vertę. Skatinti struktūrinius pokyčius galėtų padėti politika, kuria remiama įmonių plėtra, tarptautinimas ir inovacijos. 2015 m. rudenį buvo priimta teisės aktų pakeitimų, tačiau dauguma jų bus įgyvendinti tik 2016–2018 m. Vyriausybė paskelbė, kad bus vykdomos tolesnės struktūrinės reformos siekiant padidinti konkurenciją rinkoje;

| (11) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Suomija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Suomija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (12) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (13) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Suomijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti bent 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 0,6 % BVP 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Panaudoti visas nenumatytas papildomas pajamas, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis. Užtikrinti, kad būtų laiku priimta ir įgyvendinta administracinė reforma, siekiant padidinti socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų efektyvumą. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti bent 0,5 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 0,6 % BVP 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Panaudoti visas nenumatytas papildomas pajamas, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis. Užtikrinti, kad būtų laiku priimta ir įgyvendinta administracinė reforma, siekiant padidinti socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų efektyvumą.

| 2. | Atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį užtikrinti, kad taikant darbo užmokesčio nustatymo sistemą būtų skatinamas derėjimasis dėl darbo užmokesčio vietos lygmeniu ir šalinamas nelankstumas, taip didinant konkurencingumą ir skatinant labiau į eksportą orientuotus pramonės metodus. Didinti paskatas priimti darbo pasiūlymus ir užtikrinti tikslines ir pakankamas aktyvios darbo rinkos politikos priemones, įskaitant migrantų kilmės asmenims skirtas priemones. Imtis priemonių, kuriomis būtų mažinami regioniniai skirtumai ir gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. |
| --- | --- |

2.

Atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį užtikrinti, kad taikant darbo užmokesčio nustatymo sistemą būtų skatinamas derėjimasis dėl darbo užmokesčio vietos lygmeniu ir šalinamas nelankstumas, taip didinant konkurencingumą ir skatinant labiau į eksportą orientuotus pramonės metodus. Didinti paskatas priimti darbo pasiūlymus ir užtikrinti tikslines ir pakankamas aktyvios darbo rinkos politikos priemones, įskaitant migrantų kilmės asmenims skirtas priemones. Imtis priemonių, kuriomis būtų mažinami regioniniai skirtumai ir gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis.

| 3. | Toliau dėti pastangas didinti konkurenciją paslaugų sektoriuje, įskaitant mažmeninės prekybos rinką. Skatinti verslumą ir investicijas, be kita ko, mažinant administracinę ir reguliavimo naštą, kad būtų skatinama didelę pridėtinę vertę turinčių produktų gamyba. |
| --- | --- |

3.

Toliau dėti pastangas didinti konkurenciją paslaugų sektoriuje, įskaitant mažmeninės prekybos rinką. Skatinti verslumą ir investicijas, be kita ko, mažinant administracinę ir reguliavimo naštą, kad būtų skatinama didelę pridėtinę vertę turinčių produktų gamyba.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/83

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Latvijos stabilumo programos

(2016/C 299/20)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Latvija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Latvija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Latvija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Latvija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | Latvijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Latvijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

Latvijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Latvijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2016 m. balandžio 14 d. Latvija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 14 d. Latvija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | 2016 m. stabilumo programoje Latvija paprašė 2017 m. laikinai 0,5 % BVP nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į svarbias struktūrines reformas, kurios padės pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma pagal 2014–2020 m. Sveikatos strategiją šiuo metu vykdomą sveikatos priežiūros sektoriaus reformą. Stabilumo programoje pateikiama informacijos apie reformą santrauka. Reforma siekiama iki 2020 m. sveikatos priežiūrai skiriamą valstybės finansavimą padidinti iki 4 % BVP, palyginti su 3 % BVP 2015 m. Tikimasi, kad, visiškai įgyvendinus reformą, iki 2023 m. užimtumas išaugs 0,6 %, o BVP lygis – 2,2 % ir tai turės teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. Vertinama, kad teigiamas poveikis augimui ir ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui yra tikėtinas. Šiuo metu Latvija vertintina kaip atitinkanti reikalavimus, kad prašomas 2017 m. laikinas nuokrypis būtų laikomas priimtinu, su sąlyga, kad ji tinkamai įgyvendins sutartas reformas, kurių pažanga bus stebima įgyvendinant Europos semestrą. Tačiau leidžiamo laikino nuokrypio suma priklauso nuo to, kaip bus laikomasi minimalaus kriterijaus (t. y. 1,7 % BVP dydžio struktūrinio deficito). Todėl Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje nurodoma, kad yra galimybių 2017 m. nuo koregavimo plano laikinai papildomai nukrypti 0,1 % BVP; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. stabilumo programoje Latvija paprašė 2017 m. laikinai 0,5 % BVP nukrypti nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, kad būtų atsižvelgta į svarbias struktūrines reformas, kurios padės pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma pagal 2014–2020 m. Sveikatos strategiją šiuo metu vykdomą sveikatos priežiūros sektoriaus reformą. Stabilumo programoje pateikiama informacijos apie reformą santrauka. Reforma siekiama iki 2020 m. sveikatos priežiūrai skiriamą valstybės finansavimą padidinti iki 4 % BVP, palyginti su 3 % BVP 2015 m. Tikimasi, kad, visiškai įgyvendinus reformą, iki 2023 m. užimtumas išaugs 0,6 %, o BVP lygis – 2,2 % ir tai turės teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui. Vertinama, kad teigiamas poveikis augimui ir ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui yra tikėtinas. Šiuo metu Latvija vertintina kaip atitinkanti reikalavimus, kad prašomas 2017 m. laikinas nuokrypis būtų laikomas priimtinu, su sąlyga, kad ji tinkamai įgyvendins sutartas reformas, kurių pažanga bus stebima įgyvendinant Europos semestrą. Tačiau leidžiamo laikino nuokrypio suma priklauso nuo to, kaip bus laikomasi minimalaus kriterijaus (t. y. 1,7 % BVP dydžio struktūrinio deficito). Todėl Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje nurodoma, kad yra galimybių 2017 m. nuo koregavimo plano laikinai papildomai nukrypti 0,1 % BVP;

| (6) | šiuo metu Latvijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą, kad 2019 m. jis pasiektų 0,5 % BVP. Numatytame koregavimo plane siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito – atsižvelgta į prašomus nuokrypius, susijusius su sistemine pensijų reforma 2017 m. ir 2018 m. ir į esminę struktūrinę reformą sveikatos priežiūros sektoriuje 2017–2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 40 % BVP 2016 m. sumažės iki 38 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, bendrame vertinime atkreipiamas dėmesys į riziką, kad galimas tam tikras nuokrypis 2016 m., o jeigu politika nesikeis, ir 2016 m. bei 2017 m. vertinant kartu. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Latvija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto siekiant užtikrinti, kad 2016 m. būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(6)

šiuo metu Latvijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato laipsnišką nominaliojo balanso pagerėjimą, kad 2019 m. jis pasiektų 0,5 % BVP. Numatytame koregavimo plane siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo – 1 % BVP struktūrinio deficito – atsižvelgta į prašomus nuokrypius, susijusius su sistemine pensijų reforma 2017 m. ir 2018 m. ir į esminę struktūrinę reformą sveikatos priežiūros sektoriuje 2017–2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP nuo 40 % BVP 2016 m. sumažės iki 38 % 2018 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, bendrame vertinime atkreipiamas dėmesys į riziką, kad galimas tam tikras nuokrypis 2016 m., o jeigu politika nesikeis, ir 2016 m. bei 2017 m. vertinant kartu. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Latvija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto siekiant užtikrinti, kad 2016 m. būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

| (7) | darbo jėgos pasiūlą riboja darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimas, o darbo užmokestis didėja greičiau nei našumas, todėl kyla grėsmė sąnaudų konkurencingumui. Todėl siekiant paremti konkurencingumą reikia priemonių, kuriomis didinamos galimybės įsidarbinti ir gerinamas žmogiškasis kapitalas; |
| --- | --- |

(7)

darbo jėgos pasiūlą riboja darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimas, o darbo užmokestis didėja greičiau nei našumas, todėl kyla grėsmė sąnaudų konkurencingumui. Todėl siekiant paremti konkurencingumą reikia priemonių, kuriomis didinamos galimybės įsidarbinti ir gerinamas žmogiškasis kapitalas;

| (8) | Latvijos skurdo grėsmės ir socialinės atskirties rodikliai yra vieni didžiausių ES. Vykdomas parengiamasis darbas siekiant nustatyti minimalių pajamų lygį, tačiau dėl jo taikymo yra netikrumo, o jo visuotinio taikymo mastas dėl fiskalinių sąnaudų yra mažinamas. Be to, nuo 2009 m. socialinės paramos išmokų adekvatumas nepadidintas, o tai kliudo veiksmingai mažinti skurdą. Minimalių pajamų lygio reforma turėtų sumažinti dabartinę socialinės paramos fragmentaciją ir paskatinti užimtumą; |
| --- | --- |

(8)

Latvijos skurdo grėsmės ir socialinės atskirties rodikliai yra vieni didžiausių ES. Vykdomas parengiamasis darbas siekiant nustatyti minimalių pajamų lygį, tačiau dėl jo taikymo yra netikrumo, o jo visuotinio taikymo mastas dėl fiskalinių sąnaudų yra mažinamas. Be to, nuo 2009 m. socialinės paramos išmokų adekvatumas nepadidintas, o tai kliudo veiksmingai mažinti skurdą. Minimalių pajamų lygio reforma turėtų sumažinti dabartinę socialinės paramos fragmentaciją ir paskatinti užimtumą;

| (9) | aktyvumo skatinimo priemonių aprėptis tebėra maža, visų pirma ilgalaikių bedarbių atžvilgiu. Tai, kartu su prasta sveikatos priežiūra ir nepakankamomis socialinėmis paslaugomis, trukdo veiksmingai reintegruotis į darbo rinką. Padidinus aktyvumo skatinimo priemonių naudojimą būtų paskatintas užimtumas; |
| --- | --- |

(9)

aktyvumo skatinimo priemonių aprėptis tebėra maža, visų pirma ilgalaikių bedarbių atžvilgiu. Tai, kartu su prasta sveikatos priežiūra ir nepakankamomis socialinėmis paslaugomis, trukdo veiksmingai reintegruotis į darbo rinką. Padidinus aktyvumo skatinimo priemonių naudojimą būtų paskatintas užimtumas;

| (10) | dėl nedidelio sveikatos priežiūrai skiriamo viešojo finansavimo, susijusių struktūrinių trūkumų, didelių mokėjimų savo lėšomis ir neoptimalaus išlaidų efektyvumo didelės gyventojų dalies sveikatos priežiūros poreikiai lieka nepatenkinti. Nors galimybėms gauti sveikatos priežiūros paslaugas kritiniais medicininiais atvejais teikiamas prioritetas, finansiniai suvaržymai riboja paslaugų teikimą apskritai; |
| --- | --- |

(10)

dėl nedidelio sveikatos priežiūrai skiriamo viešojo finansavimo, susijusių struktūrinių trūkumų, didelių mokėjimų savo lėšomis ir neoptimalaus išlaidų efektyvumo didelės gyventojų dalies sveikatos priežiūros poreikiai lieka nepatenkinti. Nors galimybėms gauti sveikatos priežiūros paslaugas kritiniais medicininiais atvejais teikiamas prioritetas, finansiniai suvaržymai riboja paslaugų teikimą apskritai;

| (11) | Latvija padarė pažangą vykdydama aukštojo mokslo sistemos reformą, visų pirma numatė paskatas už kokybę ir sukūrė nepriklausomą akreditavimo sistemą, tačiau būtina gerinti profesinį rengimą ir mokymą, visų pirma pertvarkyti mokymo programas ir sukurti mokymosi darbo vietoje reguliavimo sistemą, kad būtų pagerinta jų kokybė ir prieinamumas. Rengiant pameistrystės programas gali būti svarbus socialinių partnerių vaidmuo, kaip nurodyta Profesinio mokymo įstatyme; |
| --- | --- |

(11)

Latvija padarė pažangą vykdydama aukštojo mokslo sistemos reformą, visų pirma numatė paskatas už kokybę ir sukūrė nepriklausomą akreditavimo sistemą, tačiau būtina gerinti profesinį rengimą ir mokymą, visų pirma pertvarkyti mokymo programas ir sukurti mokymosi darbo vietoje reguliavimo sistemą, kad būtų pagerinta jų kokybė ir prieinamumas. Rengiant pameistrystės programas gali būti svarbus socialinių partnerių vaidmuo, kaip nurodyta Profesinio mokymo įstatyme;

| (12) | investicijas stabdo su inovacijomis susijusios problemos, verslo aplinkos trūkumai ir darbo jėgos mažėjimas. Menkos inovacijų paskatos ir susiskaidžiusi mokslinių tyrimų bazė trukdo Latvijai greitai ir veiksmingai pereiti prie didesnės pridėtinės vertės ir žinioms imlesnės veiklos. Investuoti dar labiau trukdo žemas investuotojų apsaugos lygis taikant nemokumo sistemą, taip pat viešojo administravimo neveiksmingumo apraiškos; |
| --- | --- |

(12)

investicijas stabdo su inovacijomis susijusios problemos, verslo aplinkos trūkumai ir darbo jėgos mažėjimas. Menkos inovacijų paskatos ir susiskaidžiusi mokslinių tyrimų bazė trukdo Latvijai greitai ir veiksmingai pereiti prie didesnės pridėtinės vertės ir žinioms imlesnės veiklos. Investuoti dar labiau trukdo žemas investuotojų apsaugos lygis taikant nemokumo sistemą, taip pat viešojo administravimo neveiksmingumo apraiškos;

| (13) | Vyriausybė ėmėsi priemonių, kad sumažintų esamą viešųjų mokslinių tyrimų bazės susiskaidymą, pagerintų jos kokybę ir sustiprintų verslo sektoriaus inovacijų gebėjimus. Nepaisant pažangos, ir viešosios, ir verslo investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas tebėra labai menkos, palyginti su ES vidurkiu. Reikia toliau konsoliduoti mokslinių tyrimų bazę, kartu didinant tyrėjų skaičių ir gerinant tyrimų kokybę. Visiškai įgyvendinus pažangiosios specializacijos strategija grindžiamas reformas ir visapusiškai naudojant visas esamas politikos priemones būtų paskatintos privačios investicijos į inovacijas; |
| --- | --- |

(13)

Vyriausybė ėmėsi priemonių, kad sumažintų esamą viešųjų mokslinių tyrimų bazės susiskaidymą, pagerintų jos kokybę ir sustiprintų verslo sektoriaus inovacijų gebėjimus. Nepaisant pažangos, ir viešosios, ir verslo investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas tebėra labai menkos, palyginti su ES vidurkiu. Reikia toliau konsoliduoti mokslinių tyrimų bazę, kartu didinant tyrėjų skaičių ir gerinant tyrimų kokybę. Visiškai įgyvendinus pažangiosios specializacijos strategija grindžiamas reformas ir visapusiškai naudojant visas esamas politikos priemones būtų paskatintos privačios investicijos į inovacijas;

| (14) | nemokumo režimą verslo įmonės suvokia kaip kliūtį investicijoms, atsižvelgiant į tai, kad turto susigrąžinimo rodikliai yra žemi, o bankroto administratoriai prižiūrimi nedaug; |
| --- | --- |

(14)

nemokumo režimą verslo įmonės suvokia kaip kliūtį investicijoms, atsižvelgiant į tai, kad turto susigrąžinimo rodikliai yra žemi, o bankroto administratoriai prižiūrimi nedaug;

| (15) | Latvija pradėjo kelias sėkmingas iniciatyvas, kad padidintų teisingumo sistemos veiksmingumą ir kokybę. Vis dėlto, nors valstybės pareigūnams taikoma interesų konfliktų prevencijos tvarka yra išsami, ji yra sudėtinga ir nelanksti, ja daugiausia dėmesio skiriama ne atskirų atvejų nagrinėjimui iš esmės, bet formaliam atitikties užtikrinimui. Be to, Kovos su korupcija ir korupcijos prevencijos tarnybą susilpnino vidaus įtampa, todėl ji tapo nestabili, sumažėjo visuomenės pasitikėjimas jos veikla ir pačios tarnybos noras pirmenybę skirti didelio atgarsio byloms; |
| --- | --- |

(15)

Latvija pradėjo kelias sėkmingas iniciatyvas, kad padidintų teisingumo sistemos veiksmingumą ir kokybę. Vis dėlto, nors valstybės pareigūnams taikoma interesų konfliktų prevencijos tvarka yra išsami, ji yra sudėtinga ir nelanksti, ja daugiausia dėmesio skiriama ne atskirų atvejų nagrinėjimui iš esmės, bet formaliam atitikties užtikrinimui. Be to, Kovos su korupcija ir korupcijos prevencijos tarnybą susilpnino vidaus įtampa, todėl ji tapo nestabili, sumažėjo visuomenės pasitikėjimas jos veikla ir pačios tarnybos noras pirmenybę skirti didelio atgarsio byloms;

| (16) | bendras viešojo administravimo neveiksmingumas, kurį iš esmės lemia palyginti didelė darbuotojų kaita, vėlavimas įgyvendinti viešosios tarnybos reformą ir silpnas projektų valdymas, nepadeda užtikrinti palankios investavimo aplinkos. Viešojo sektoriaus atlyginimai nėra tinkamai susieti su atsakomybe; |
| --- | --- |

(16)

bendras viešojo administravimo neveiksmingumas, kurį iš esmės lemia palyginti didelė darbuotojų kaita, vėlavimas įgyvendinti viešosios tarnybos reformą ir silpnas projektų valdymas, nepadeda užtikrinti palankios investavimo aplinkos. Viešojo sektoriaus atlyginimai nėra tinkamai susieti su atsakomybe;

| (17) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Latvija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą, ES lygio indėliu prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Latvija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą, ES lygio indėliu prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

| (18) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) visų pirma pateikta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) visų pirma pateikta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Latvijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad nuokrypis nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m. ir 2017 m. neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su sistemine pensijų reforma ir esmine sveikatos priežiūros sektoriaus struktūrine reforma. Sumažinti mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims: perorientuoti apmokestinimą pereinant prie augimui palankių aplinkosaugos ir nekilnojamojo turto mokesčių ir gerinant mokestinių prievolių vykdymą. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad nuokrypis nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m. ir 2017 m. neviršytų leidžiamos ribos, siejamos su sistemine pensijų reforma ir esmine sveikatos priežiūros sektoriaus struktūrine reforma. Sumažinti mokesčių pleištą mažas pajamas gaunantiems asmenims: perorientuoti apmokestinimą pereinant prie augimui palankių aplinkosaugos ir nekilnojamojo turto mokesčių ir gerinant mokestinių prievolių vykdymą.

| 2. | Padidinti socialinės paramos išmokų adekvatumą ir sustiprinti išmokų gavėjams teikiamos paramos ieškant darbo ir jį išlaikant priemones, be kita ko, padidinant aktyvumo skatinimo priemonių aprėptį. Paspartinti profesinio mokymo programų reformą, dalyvaujant socialiniams partneriams nustatyti mokymosi darbo vietoje reguliavimo sistemą ir padidinti jų pasiūlą. Pagerinti sveikatos priežiūros sistemos prieinamumą, kokybę ir išlaidų efektyvumą. |
| --- | --- |

2.

Padidinti socialinės paramos išmokų adekvatumą ir sustiprinti išmokų gavėjams teikiamos paramos ieškant darbo ir jį išlaikant priemones, be kita ko, padidinant aktyvumo skatinimo priemonių aprėptį. Paspartinti profesinio mokymo programų reformą, dalyvaujant socialiniams partneriams nustatyti mokymosi darbo vietoje reguliavimo sistemą ir padidinti jų pasiūlą. Pagerinti sveikatos priežiūros sistemos prieinamumą, kokybę ir išlaidų efektyvumą.

| 3. | Tęsti mokslo tiriamųjų įstaigų konsolidavimą ir numatyti privataus investavimo į inovacijas paskatas. Sustiprinti interesų konfliktų prevencijos tvarką ir nustatyti visiems viešojo sektoriaus darbuotojams taikomą bendrą teisinę sistemą. Padidinti bankroto administratorių atskaitomybę ir viešąją priežiūrą. |
| --- | --- |

3.

Tęsti mokslo tiriamųjų įstaigų konsolidavimą ir numatyti privataus investavimo į inovacijas paskatas. Sustiprinti interesų konfliktų prevencijos tvarką ir nustatyti visiems viešojo sektoriaus darbuotojams taikomą bendrą teisinę sistemą. Padidinti bankroto administratorių atskaitomybę ir viešąją priežiūrą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/87 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/87

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Danijos konvergencijos programos

(2016/C 299/21)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Danija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

| (2) | 2016 m. Danijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Danijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2016 m. balandžio 26 d. Danija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 26 d. Danija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas pagerės ir 2020 m. bus pasiektas subalansuotas biudžetas. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2016 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 35,1 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze prognozuojama, kad 2016 m. ir 2017 m. Danija užtikrins rekomenduojamą fiskalinį koregavimą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Danijai turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas pagerės ir 2020 m. bus pasiektas subalansuotas biudžetas. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2016 m. Konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 35,1 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze prognozuojama, kad 2016 m. ir 2017 m. Danija užtikrins rekomenduojamą fiskalinį koregavimą. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Danijai turėtų pavykti laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (6) | Danijos tvaraus augimo sąlyga – darbo jėgos pasiūlos užtikrinimas senėjant visuomenei. Keliomis pastarųjų metų esminėmis darbo rinkos reformomis visų pirma siekiama suteikti daugiau paskatų dirbti ir didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą. Šios reformos galėtų padėti Danijai siekti užimtumo tikslo pagal strategiją „Europa 2020“ ir didinti šalies gerovės modelio tvarumą. Tačiau dar daug trūksta, kad būtų pasiektas pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytas nacionalinis socialinės įtraukties tikslas sumažinti žmonių, gyvenančių labai mažo užimtumo namų ūkiuose, skaičių. Vis dar reikia užtikrinti palankių sąlygų neturinčių asmenų įtrauktį į darbo rinką ir gerinti galimybes jiems įsidarbinti. Tai visų pirma pasakytina apie migrantų iš ES nepriklausančių šalių kilmės asmenis, įskaitant tuos, kurie Danijoje gyvena ilgai, ir menkai išsilavinusius jaunuolius. 2016 m. trišalėse derybose sutartos integravimo į darbo rinką priemonės galėtų pataisyti padėtį naujai atvykusiems pabėgėliams ir migrantams. Tačiau vis dar reikėtų imtis daugiau priemonių, kad į darbo rinką būtų veiksmingiau įtraukiamos kitos marginalizuotos grupės; |
| --- | --- |

(6)

Danijos tvaraus augimo sąlyga – darbo jėgos pasiūlos užtikrinimas senėjant visuomenei. Keliomis pastarųjų metų esminėmis darbo rinkos reformomis visų pirma siekiama suteikti daugiau paskatų dirbti ir didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą. Šios reformos galėtų padėti Danijai siekti užimtumo tikslo pagal strategiją „Europa 2020“ ir didinti šalies gerovės modelio tvarumą. Tačiau dar daug trūksta, kad būtų pasiektas pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytas nacionalinis socialinės įtraukties tikslas sumažinti žmonių, gyvenančių labai mažo užimtumo namų ūkiuose, skaičių. Vis dar reikia užtikrinti palankių sąlygų neturinčių asmenų įtrauktį į darbo rinką ir gerinti galimybes jiems įsidarbinti. Tai visų pirma pasakytina apie migrantų iš ES nepriklausančių šalių kilmės asmenis, įskaitant tuos, kurie Danijoje gyvena ilgai, ir menkai išsilavinusius jaunuolius. 2016 m. trišalėse derybose sutartos integravimo į darbo rinką priemonės galėtų pataisyti padėtį naujai atvykusiems pabėgėliams ir migrantams. Tačiau vis dar reikėtų imtis daugiau priemonių, kad į darbo rinką būtų veiksmingiau įtraukiamos kitos marginalizuotos grupės;

| (7) | kad būtų išlaikytas santykinai aukštas Danijoje užtikrinamas gerovės lygis, labai svarbu didinti našumo augimą. Tačiau pastaruosius du dešimtmečius našumas auga vangiai. Vienas iš nustatytų veiksnių – nuolatinis konkurencijos trūkumas vidaus paslaugų sektoriuje, visų pirma mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose. Todėl Danijai reikia dėti daugiau pastangų siekiant padidinti našumą statybų sektoriuje: panaikinti kliūtis ir užtikrinti leidimų išdavimo schemų proporcingumą, kai tokios schemos laikomos būtinomis. Šaliai taip pat reikia sumažinti mažmeninės prekybos subjektams taikomus apribojimus, visų pirma įgyvendinant Vyriausybės nustatytas reformas; |
| --- | --- |

(7)

kad būtų išlaikytas santykinai aukštas Danijoje užtikrinamas gerovės lygis, labai svarbu didinti našumo augimą. Tačiau pastaruosius du dešimtmečius našumas auga vangiai. Vienas iš nustatytų veiksnių – nuolatinis konkurencijos trūkumas vidaus paslaugų sektoriuje, visų pirma mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose. Todėl Danijai reikia dėti daugiau pastangų siekiant padidinti našumą statybų sektoriuje: panaikinti kliūtis ir užtikrinti leidimų išdavimo schemų proporcingumą, kai tokios schemos laikomos būtinomis. Šaliai taip pat reikia sumažinti mažmeninės prekybos subjektams taikomus apribojimus, visų pirma įgyvendinant Vyriausybės nustatytas reformas;

| (8) | nuo tada, kai per ekonomikos krizę privačiųjų investicijų smarkiai sumažėjo, bendras investavimo lygis Danijoje yra žemas. Tai iš dalies rodo, kad po to, kai sprogo būsto kainų burbulas, mažai investuojama į būstą ir kad nepanaudojami įmonių sektoriaus pajėgumai. Jeigu būtų paskatintas investavimas, Danijai būtų lengviau sustiprinti ekonomikos augimą ir padidinti našumą. Nustatyta, kad investavimo kliūčių esama paslaugų sektoriuje ir mokslinių tyrimų srityje. Mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose esama kliūčių patekti į rinką, kurios savo ruožtu veikia konkurenciją ir našumo augimą. Galėtų būti dedama daugiau pastangų universitetinių mokslinių tyrimų rezultatus paversti verslo inovacijomis; |
| --- | --- |

(8)

nuo tada, kai per ekonomikos krizę privačiųjų investicijų smarkiai sumažėjo, bendras investavimo lygis Danijoje yra žemas. Tai iš dalies rodo, kad po to, kai sprogo būsto kainų burbulas, mažai investuojama į būstą ir kad nepanaudojami įmonių sektoriaus pajėgumai. Jeigu būtų paskatintas investavimas, Danijai būtų lengviau sustiprinti ekonomikos augimą ir padidinti našumą. Nustatyta, kad investavimo kliūčių esama paslaugų sektoriuje ir mokslinių tyrimų srityje. Mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose esama kliūčių patekti į rinką, kurios savo ruožtu veikia konkurenciją ir našumo augimą. Galėtų būti dedama daugiau pastangų universitetinių mokslinių tyrimų rezultatus paversti verslo inovacijomis;

| (9) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–2 rekomendacijose;

| (10) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Danijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | 2016 m. siekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir užtikrinti metinį 0,25 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2017 m. |
| --- | --- |

1.

2016 m. siekti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo ir užtikrinti metinį 0,25 % BVP fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2017 m.

| 2. | Didinti našumą ir privačiojo sektoriaus investicijas: didinti konkurenciją vidaus paslaugų sektoriuje, visų pirma sudarant lengvesnes sąlygas patekti į rinką mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose. Skatinti įmonių ir universitetų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.

Didinti našumą ir privačiojo sektoriaus investicijas: didinti konkurenciją vidaus paslaugų sektoriuje, visų pirma sudarant lengvesnes sąlygas patekti į rinką mažmeninės prekybos ir statybų sektoriuose. Skatinti įmonių ir universitetų bendradarbiavimą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

4

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/90

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovėnijos stabilumo programos

(2016/C 299/22)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Slovėnija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Lietuva turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Slovėnija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Lietuva turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Slovėnijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Slovėnijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Slovėnijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Bankų sektoriaus trūkumai, įmonių įsiskolinimas, investicijų trūkumas ir rizika ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui lemia pažeidžiamumą, kurį reikės panaikinti. Slovėnijos bankų sektorius atgavo pasitikėjimą. Tačiau kredito augimas vis dar neigiamas, o neveiksnių paskolų lygis tebėra palyginti aukštas. Labai svarbu, kad Slovėnija pašalintų riziką fiskaliniam tvarumui, kylančią dėl didėjančio spaudimo sveikatos priežiūros ir pensijų sistemoms, ir sumažintų padidėjusią valstybės skolą. Toliau būtina šalinti kliūtis investicijoms, visų pirma viešojo administravimo srityje. Būtina padidinti socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką ir įgyvendinant struktūrines reformas, visų pirma susijusias su pensijų, sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir darbo rinkos politika; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Slovėnijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Slovėnijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Slovėnijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Bankų sektoriaus trūkumai, įmonių įsiskolinimas, investicijų trūkumas ir rizika ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui lemia pažeidžiamumą, kurį reikės panaikinti. Slovėnijos bankų sektorius atgavo pasitikėjimą. Tačiau kredito augimas vis dar neigiamas, o neveiksnių paskolų lygis tebėra palyginti aukštas. Labai svarbu, kad Slovėnija pašalintų riziką fiskaliniam tvarumui, kylančią dėl didėjančio spaudimo sveikatos priežiūros ir pensijų sistemoms, ir sumažintų padidėjusią valstybės skolą. Toliau būtina šalinti kliūtis investicijoms, visų pirma viešojo administravimo srityje. Būtina padidinti socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką ir įgyvendinant struktūrines reformas, visų pirma susijusias su pensijų, sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir darbo rinkos politika;

| (3) | 2016 m. balandžio 15 d. Slovėnija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 15 d. Slovėnija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | 2016 m. Slovėnijos stabilumo programoje nurodoma, kad išskirtinio pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikiama tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Komisijos nuomone, reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos 2015 m. sudarė 0,06 % BVP, ir šiuo metu tikimasi, kad 2016 m. jos sudarys 0,07 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jų poveikis Slovėnijos viešiesiems finansams yra didelis, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Nors ši nuostata netaikoma 2015 m., nes tuo metu Slovėnijai buvo taikoma perviršinio deficito procedūra, galutinis 2016 m. vertinimas, įskaitant dėl reikalavimus atitinkančių sumų, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Slovėnijos institucijų pateiktais stebėtaisiais duomenimis; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. Slovėnijos stabilumo programoje nurodoma, kad išskirtinio pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra didelis, ir pateikiama tinkamų įrodymų apie šių papildomų biudžeto išlaidų apimtį ir pobūdį. Komisijos nuomone, reikalavimus atitinkančios papildomos išlaidos 2015 m. sudarė 0,06 % BVP, ir šiuo metu tikimasi, kad 2016 m. jos sudarys 0,07 % BVP. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos yra priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas yra išskirtinis atvejis, jų poveikis Slovėnijos viešiesiems finansams yra didelis, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant laikinai nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Nors ši nuostata netaikoma 2015 m., nes tuo metu Slovėnijai buvo taikoma perviršinio deficito procedūra, galutinis 2016 m. vertinimas, įskaitant dėl reikalavimus atitinkančių sumų, bus atliktas 2017 m. pavasarį, remiantis Slovėnijos institucijų pateiktais stebėtaisiais duomenimis;

| (6) | nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Slovėnijai šiuo metu taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato palaipsniui gerinti nominalųjį balansą nuo 2,2 % BVP 2016 m. iki 0,4 % BVP 2019 m. Numatoma, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, kuris neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, – bus pasiektas 2020 m., jau pasibaigus programai. Tačiau perskaičiavus struktūrinį balansą (5) matyti, kad 2019 m. bus 1,2 % BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 80,2 % BVP 2016 m. ir toliau mažės iki 73,8 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2017 m. Slovėnijos gamybos apimties atotrūkis bus 1,8 % BVP, potencialus augimas – 1,1 % BVP, o realiojo BVP augimas – 2,3 % BVP. Remiantis šiomis prognozėmis, numatoma, kad 2017 m. Slovėnijoje bus pakilimas ir reikės atlikti 1 % BVP struktūrinį koregavimą. Tačiau konkrečiu Slovėnijos atveju dėl susidariusios tam tikros padėties darbo rinkoje, itin didelio ekonomikos susitraukimo 2008–2013 m. laikotarpiu ir įgyvendinamų struktūrinių reformų esama reikšmingo netikrumo dėl potencialaus augimo ir gamybos apimties atotrūkio skaičiavimų. Remiantis ilgesnį laikotarpį apimančiais alternatyviais gamybos apimties atotrūkio skaičiavimais, atliktais atsižvelgiant į šiuo metu vykdomą apskaičiavimo metodo peržiūrą, manoma, kad Slovėnijos gamybos apimties atotrūkis mažės lėčiau, taigi kol kas anksti daryti išvadą, kad 2017 m. Slovėnijoje bus ekonomikos pakilimas. Todėl šiuo metu atrodo tinkamiau reikalauti struktūrinių pastangų 2017 m. pagal įprastų aplinkybių scenarijų. Esama rizikos, kad bus šiek tiek nukrypta nuo rekomenduoto koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. nukrypimas gali būti didelis. Išvados dėl 2016 m. nepasikeistų, jeigu į vertinimą nebūtų įtrauktas išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui. Prognozuojama, kad 2016 m. ir iš esmės 2017 m. Slovėnija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Slovėnija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(6)

nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Slovėnijai šiuo metu taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato palaipsniui gerinti nominalųjį balansą nuo 2,2 % BVP 2016 m. iki 0,4 % BVP 2019 m. Numatoma, kad vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, kuris neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, – bus pasiektas 2020 m., jau pasibaigus programai. Tačiau perskaičiavus struktūrinį balansą (5) matyti, kad 2019 m. bus 1,2 % BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 80,2 % BVP 2016 m. ir toliau mažės iki 73,8 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2017 m. Slovėnijos gamybos apimties atotrūkis bus 1,8 % BVP, potencialus augimas – 1,1 % BVP, o realiojo BVP augimas – 2,3 % BVP. Remiantis šiomis prognozėmis, numatoma, kad 2017 m. Slovėnijoje bus pakilimas ir reikės atlikti 1 % BVP struktūrinį koregavimą. Tačiau konkrečiu Slovėnijos atveju dėl susidariusios tam tikros padėties darbo rinkoje, itin didelio ekonomikos susitraukimo 2008–2013 m. laikotarpiu ir įgyvendinamų struktūrinių reformų esama reikšmingo netikrumo dėl potencialaus augimo ir gamybos apimties atotrūkio skaičiavimų. Remiantis ilgesnį laikotarpį apimančiais alternatyviais gamybos apimties atotrūkio skaičiavimais, atliktais atsižvelgiant į šiuo metu vykdomą apskaičiavimo metodo peržiūrą, manoma, kad Slovėnijos gamybos apimties atotrūkis mažės lėčiau, taigi kol kas anksti daryti išvadą, kad 2017 m. Slovėnijoje bus ekonomikos pakilimas. Todėl šiuo metu atrodo tinkamiau reikalauti struktūrinių pastangų 2017 m. pagal įprastų aplinkybių scenarijų. Esama rizikos, kad bus šiek tiek nukrypta nuo rekomenduoto koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. nukrypimas gali būti didelis. Išvados dėl 2016 m. nepasikeistų, jeigu į vertinimą nebūtų įtrauktas išskirtinio atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui. Prognozuojama, kad 2016 m. ir iš esmės 2017 m. Slovėnija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Slovėnija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

| (7) | 2015 m. liepos mėn. Parlamentas priėmė Fiskalinių taisyklių įstatymą. Tačiau nepriklausoma fiskalinė taryba, prižiūrėsianti taisyklių įgyvendinimą, dar nepaskirta. Be to, Viešųjų finansų įstatymo pataisos, kurių reikia, kad Fiskalinių taisyklių įstatymas visapusiškai veiktų ir kuriomis siekiama įstatymu nustatyti daugiamečio biudžeto sudarymo metodą, dar nepadarytos; |
| --- | --- |

(7)

2015 m. liepos mėn. Parlamentas priėmė Fiskalinių taisyklių įstatymą. Tačiau nepriklausoma fiskalinė taryba, prižiūrėsianti taisyklių įgyvendinimą, dar nepaskirta. Be to, Viešųjų finansų įstatymo pataisos, kurių reikia, kad Fiskalinių taisyklių įstatymas visapusiškai veiktų ir kuriomis siekiama įstatymu nustatyti daugiamečio biudžeto sudarymo metodą, dar nepadarytos;

| (8) | dėl aukšto valstybės skolos lygio, gerokai viršijančio 60 % BVP, Slovėnija tampa pažeidžiama nominaliojo augimo ir palūkanų normų šokų atžvilgiu. Be to, Slovėnijos gyventojai senėja greičiau nei daugumoje valstybių narių. Slovėnijai kyla didelė su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu susijusi rizika, atsižvelgiant į tai, kad šalies ilgalaikio tvarumo atotrūkio rodiklis yra aukščiausias iš visų valstybių narių ir jį nulėmė prognozuojamas su pensijomis susijusių viešųjų išlaidų, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros išlaidų didėjimas. Prognozuojamos viešosios išlaidos pensijoms yra didžiausios iš visų valstybių narių, apskaičiuota, kad jos padidės nuo 11,8 % BVP 2013 m. iki 15,3 % BVP 2060 m. Prognozuojama, kad senėjimo indeksas 2013–2060 m. padidės daugiau nei dvigubai, todėl susidarys didelis spaudimas pensijų sistemoms. Prognozuojami netiesioginiai su senėjimo išlaidomis susiję įsipareigojimai atspindi ilgalaikius gyventojų senėjimo keliamus uždavinius. Be to, galima tikėtis, kad darbuotojams, neturintiems reikiamo darbo stažo, ateityje kils adekvatumo problemų, nes vis daugiau žmonių neturi reikiamo darbo stažo arba turi trumpą darbo stažą, be kita ko, todėl, kad į darbo rinką jie patenka vėlai ir dirba nepastovius darbus, ir todėl, kad draudimo įmokų tankio rodiklis yra žemas. 2016 m. balandžio mėn. paskelbta Baltoji knyga dėl pensijų suteiks pagrindą plataus masto viešosioms konsultacijoms. Į konsultacijų rezultatus bus atsižvelgta rengiant naują pensijų reformą, kuri turėtų būti priimta per šią Parlamento kadenciją ir kuri greitai bus pradėta įgyvendinti susitarus su socialiniais partneriais dėl pagrindinių reformos elementų, visų pirma dėl pensinio amžiaus, pensijų dydžio, indeksavimo ir antrosios pakopos pensijų sistemos optimizavimo; |
| --- | --- |

(8)

dėl aukšto valstybės skolos lygio, gerokai viršijančio 60 % BVP, Slovėnija tampa pažeidžiama nominaliojo augimo ir palūkanų normų šokų atžvilgiu. Be to, Slovėnijos gyventojai senėja greičiau nei daugumoje valstybių narių. Slovėnijai kyla didelė su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu susijusi rizika, atsižvelgiant į tai, kad šalies ilgalaikio tvarumo atotrūkio rodiklis yra aukščiausias iš visų valstybių narių ir jį nulėmė prognozuojamas su pensijomis susijusių viešųjų išlaidų, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros išlaidų didėjimas. Prognozuojamos viešosios išlaidos pensijoms yra didžiausios iš visų valstybių narių, apskaičiuota, kad jos padidės nuo 11,8 % BVP 2013 m. iki 15,3 % BVP 2060 m. Prognozuojama, kad senėjimo indeksas 2013–2060 m. padidės daugiau nei dvigubai, todėl susidarys didelis spaudimas pensijų sistemoms. Prognozuojami netiesioginiai su senėjimo išlaidomis susiję įsipareigojimai atspindi ilgalaikius gyventojų senėjimo keliamus uždavinius. Be to, galima tikėtis, kad darbuotojams, neturintiems reikiamo darbo stažo, ateityje kils adekvatumo problemų, nes vis daugiau žmonių neturi reikiamo darbo stažo arba turi trumpą darbo stažą, be kita ko, todėl, kad į darbo rinką jie patenka vėlai ir dirba nepastovius darbus, ir todėl, kad draudimo įmokų tankio rodiklis yra žemas. 2016 m. balandžio mėn. paskelbta Baltoji knyga dėl pensijų suteiks pagrindą plataus masto viešosioms konsultacijoms. Į konsultacijų rezultatus bus atsižvelgta rengiant naują pensijų reformą, kuri turėtų būti priimta per šią Parlamento kadenciją ir kuri greitai bus pradėta įgyvendinti susitarus su socialiniais partneriais dėl pagrindinių reformos elementų, visų pirma dėl pensinio amžiaus, pensijų dydžio, indeksavimo ir antrosios pakopos pensijų sistemos optimizavimo;

| (9) | prognozuojama, kad viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai dėl gyventojų senėjimo iki 2060 m. padidės daugiau nei dvigubai. Todėl Slovėnijai kyla didelis su fiskaliniu tvarumu susijęs uždavinys. Prognozuojama, kad 80 m. ir vyresnių gyventojų dalis padidės trigubai: nuo 4,6 % 2013 m. iki 12,4 % 2060 m. 2003–2013 m. bendros išlaidos ilgalaikei priežiūrai padidėjo 85 % ir privačiosios išlaidos auga sparčiau nei viešosios. Slovėnijoje nėra integruotos ilgalaikės priežiūros sistemos. Slovėnija daugiausia išleidžia oficialioms išmokoms natūra, kurių didžioji dalis išleidžiama ne priežiūrai namuose, bet institucinei priežiūrai, nors abu skaičiai nesiekia ES vidurkio. Galima gerokai padidinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumą: stiprinti pirminės priežiūros, kaip prevencinės priemonės, gerinimo priemones, pereiti nuo stacionarinės prie ambulatorinės priežiūros, gerinti ligoninių efektyvumą ir valdymą, gerinti sveikatos priežiūros paslaugų užsakymo ir mokėjimo už jas procedūras, rengti geresnę informaciją apie išlaidas siekiant pritaikyti importuotą suskirstymu į grupes pagal diagnozę grįstą modelį ir toliau plėtoti kokybės stebėjimo sistemą. Bendrų viešųjų pirkimų dalis yra nedidelė, daug dėmesio skiriama mažiausios kainos sutarties sudarymo kriterijui. Baigta išsami sveikatos sistemos peržiūra, Vyriausybė 2015 m. pabaigoje priėmė, o Parlamentas 2016 m. kovo mėn. patvirtino rezoliuciją dėl 2016–2025 m. nacionalinio sveikatos sistemos pertvarkymo plano. Rezoliucija yra strateginis sveikatos priežiūros sistemos vystymo planas. Kai kurios iš joje numatytų priemonių įgyvendinamos, o pasiūlymai dėl kai kurių kitų itin svarbių privalomojo pobūdžio įgyvendinimo priemonių rengiami ir kol kas dar nepateikti. Taip pat tebėra neaišku, ar reforma bus išspręstos pagrindinės problemos, pavyzdžiui, dėl integruotųjų automatinio stabilizavimo sistemų, kurios sušvelnintų pajamų svyravimus per verslo ciklą, arba dėl galimybės naudotis paslaugomis ir teikiamų paslaugų kokybės. Ilgalaikės priežiūros įstatymo ir Sveikatos priežiūros ir sveikatos draudimo įstatymo priėmimas nuolat atidedamas ir pagal dabartinį jų priėmimo planą jie turėtų būti priimti antrąjį 2016 m. pusmetį; |
| --- | --- |

(9)

prognozuojama, kad viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai dėl gyventojų senėjimo iki 2060 m. padidės daugiau nei dvigubai. Todėl Slovėnijai kyla didelis su fiskaliniu tvarumu susijęs uždavinys. Prognozuojama, kad 80 m. ir vyresnių gyventojų dalis padidės trigubai: nuo 4,6 % 2013 m. iki 12,4 % 2060 m. 2003–2013 m. bendros išlaidos ilgalaikei priežiūrai padidėjo 85 % ir privačiosios išlaidos auga sparčiau nei viešosios. Slovėnijoje nėra integruotos ilgalaikės priežiūros sistemos. Slovėnija daugiausia išleidžia oficialioms išmokoms natūra, kurių didžioji dalis išleidžiama ne priežiūrai namuose, bet institucinei priežiūrai, nors abu skaičiai nesiekia ES vidurkio. Galima gerokai padidinti sveikatos priežiūros sistemos išlaidų efektyvumą: stiprinti pirminės priežiūros, kaip prevencinės priemonės, gerinimo priemones, pereiti nuo stacionarinės prie ambulatorinės priežiūros, gerinti ligoninių efektyvumą ir valdymą, gerinti sveikatos priežiūros paslaugų užsakymo ir mokėjimo už jas procedūras, rengti geresnę informaciją apie išlaidas siekiant pritaikyti importuotą suskirstymu į grupes pagal diagnozę grįstą modelį ir toliau plėtoti kokybės stebėjimo sistemą. Bendrų viešųjų pirkimų dalis yra nedidelė, daug dėmesio skiriama mažiausios kainos sutarties sudarymo kriterijui. Baigta išsami sveikatos sistemos peržiūra, Vyriausybė 2015 m. pabaigoje priėmė, o Parlamentas 2016 m. kovo mėn. patvirtino rezoliuciją dėl 2016–2025 m. nacionalinio sveikatos sistemos pertvarkymo plano. Rezoliucija yra strateginis sveikatos priežiūros sistemos vystymo planas. Kai kurios iš joje numatytų priemonių įgyvendinamos, o pasiūlymai dėl kai kurių kitų itin svarbių privalomojo pobūdžio įgyvendinimo priemonių rengiami ir kol kas dar nepateikti. Taip pat tebėra neaišku, ar reforma bus išspręstos pagrindinės problemos, pavyzdžiui, dėl integruotųjų automatinio stabilizavimo sistemų, kurios sušvelnintų pajamų svyravimus per verslo ciklą, arba dėl galimybės naudotis paslaugomis ir teikiamų paslaugų kokybės. Ilgalaikės priežiūros įstatymo ir Sveikatos priežiūros ir sveikatos draudimo įstatymo priėmimas nuolat atidedamas ir pagal dabartinį jų priėmimo planą jie turėtų būti priimti antrąjį 2016 m. pusmetį;

| (10) | darbo rinkos rezultatai palaipsniui gerėja, o socialinės sąlygos stabilizavosi. Darbo vietų kūrimas smarkiai paspartėjo, o nedarbas mažėja. Tačiau vyresnių ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimo lygis vis dar kelia problemų. Ilgalaikiai bedarbiai vis dar sudaro daugiau nei pusę visų bedarbių ir didelė dalis ilgalaikių bedarbių yra žemos kvalifikacijos arba vyresni nei 50 m. asmenys. 2016–2020 m. Aktyvios darbo rinkos politikos priemonių gairėmis toliau laikomasi iki šiol taikyto požiūrio, o šios politikos srities išlaidos tebėra mažos. 2015 m. lapkričio mėn. patvirtintos laikinos išimtys, leidžiančios darbdaviams nemokėti socialinio draudimo įmokų už naujai įdarbintus vyresnius nei 55 m. darbuotojus. Tikimasi, kad 2016 m. bus pateikta daugiau priemonių, kuriomis prailginamas darbingas amžius, be kita ko, pritaikant darbo aplinką, kurios taip pat svarbios pensijų sistemos tvarumui. Darbo užmokestis augo proporcingai našumo didėjimui, taigi toliau buvo remiamas išorės konkurencingumas. 2015 m. lapkričio mėn. Parlamentas patvirtino profesinių sąjungų pasiūlytą įstatymo projektą, kuriuo iš naujo nustatytas minimalus darbo užmokestis į jį neįtraukiant tam tikrų priedų. Todėl darbdavių organizacijos pasitraukė iš socialinio susitarimo ir dėl to smarkiai susilpnėjo socialinis dialogas; |
| --- | --- |

(10)

darbo rinkos rezultatai palaipsniui gerėja, o socialinės sąlygos stabilizavosi. Darbo vietų kūrimas smarkiai paspartėjo, o nedarbas mažėja. Tačiau vyresnių ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimo lygis vis dar kelia problemų. Ilgalaikiai bedarbiai vis dar sudaro daugiau nei pusę visų bedarbių ir didelė dalis ilgalaikių bedarbių yra žemos kvalifikacijos arba vyresni nei 50 m. asmenys. 2016–2020 m. Aktyvios darbo rinkos politikos priemonių gairėmis toliau laikomasi iki šiol taikyto požiūrio, o šios politikos srities išlaidos tebėra mažos. 2015 m. lapkričio mėn. patvirtintos laikinos išimtys, leidžiančios darbdaviams nemokėti socialinio draudimo įmokų už naujai įdarbintus vyresnius nei 55 m. darbuotojus. Tikimasi, kad 2016 m. bus pateikta daugiau priemonių, kuriomis prailginamas darbingas amžius, be kita ko, pritaikant darbo aplinką, kurios taip pat svarbios pensijų sistemos tvarumui. Darbo užmokestis augo proporcingai našumo didėjimui, taigi toliau buvo remiamas išorės konkurencingumas. 2015 m. lapkričio mėn. Parlamentas patvirtino profesinių sąjungų pasiūlytą įstatymo projektą, kuriuo iš naujo nustatytas minimalus darbo užmokestis į jį neįtraukiant tam tikrų priedų. Todėl darbdavių organizacijos pasitraukė iš socialinio susitarimo ir dėl to smarkiai susilpnėjo socialinis dialogas;

| (11) | padaryta pažanga tvarkant neveiksnias paskolas, nors jų lygis vis dar aukštas, palyginti su laikotarpiu iki krizės. Slovėnija įgyvendino kelias politikos priemones, kad padidintų bankų sektoriaus tvarumą. Šios priemonės apima bankų neveiksnių paskolų tvarkymo pajėgumo didinimą ir priemonių, kuriomis nustatomi specialūs neveiksnių paskolų mažinimo tikslai, įvedimą. Slovėnija taip pat pradėjo taikyti kelias kredito rizikos valdymo priemones. Teigiamų rezultatų tikimasi 2016 m. viduryje. Vis dėlto tolesnis neveiksnių paskolų pertvarkymas ir kredito rizikos valdymas išlieka politikos prioritetais trumpuoju laikotarpiu. Veiklos ir finansinis didžiausių įmonių pertvarkymas baigtas, o pagrindiniai restruktūrizavimo susitarimai nuolat stebimi. Bankų turto valdymo bendrovė (BTVB) veikia visu pajėgumu, nustatyta jos 2017–2022 m. strategija. Nors BTVB padarė pažangą tvarkydama savo paskolų knygą, ji tebekelia didelę riziką viešųjų finansų tvarumui. 2015 m. 2,9 % BVP valdžios sektoriaus deficito rodiklyje jos veikla sudarė 1 % BVP. Panašu, kad BTVB veikla prižiūrima nepakankamai, nes valdžios institucijos nepakankamai tiksliai įvertino BTVB nulemtą deficitą (2015 m. – 0,7 % BVP) ir nesuvokė BTVB atliekamų nurašymų lygio. Galima naudotis ir papildomomis restruktūrizavimo priemonėmis. Remdamasi esmine pažanga, padaryta restruktūrizuojant didžiausias įmones, Slovėnija pradėjo restruktūrizuoti kelias MVĮ. Šiuo metu bankai įgyvendina MVĮ restruktūrizavimo gaires. Padaryta pažanga gerinant MVĮ ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą. Vis dėlto galimybės naudotis alternatyviais finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui rizikos kapitalu, yra ribotos. Mažosios įmonės vis dar pernelyg priklauso nuo bankų skolinimo, nepaisant to, kad rinkoje galima naudotis vis daugiau skolos ir nuosavybės priemonių. Taigi šis segmentas yra labai pažeidžiamas kredito rinkos pokyčių; |
| --- | --- |

(11)

padaryta pažanga tvarkant neveiksnias paskolas, nors jų lygis vis dar aukštas, palyginti su laikotarpiu iki krizės. Slovėnija įgyvendino kelias politikos priemones, kad padidintų bankų sektoriaus tvarumą. Šios priemonės apima bankų neveiksnių paskolų tvarkymo pajėgumo didinimą ir priemonių, kuriomis nustatomi specialūs neveiksnių paskolų mažinimo tikslai, įvedimą. Slovėnija taip pat pradėjo taikyti kelias kredito rizikos valdymo priemones. Teigiamų rezultatų tikimasi 2016 m. viduryje. Vis dėlto tolesnis neveiksnių paskolų pertvarkymas ir kredito rizikos valdymas išlieka politikos prioritetais trumpuoju laikotarpiu. Veiklos ir finansinis didžiausių įmonių pertvarkymas baigtas, o pagrindiniai restruktūrizavimo susitarimai nuolat stebimi. Bankų turto valdymo bendrovė (BTVB) veikia visu pajėgumu, nustatyta jos 2017–2022 m. strategija. Nors BTVB padarė pažangą tvarkydama savo paskolų knygą, ji tebekelia didelę riziką viešųjų finansų tvarumui. 2015 m. 2,9 % BVP valdžios sektoriaus deficito rodiklyje jos veikla sudarė 1 % BVP. Panašu, kad BTVB veikla prižiūrima nepakankamai, nes valdžios institucijos nepakankamai tiksliai įvertino BTVB nulemtą deficitą (2015 m. – 0,7 % BVP) ir nesuvokė BTVB atliekamų nurašymų lygio. Galima naudotis ir papildomomis restruktūrizavimo priemonėmis. Remdamasi esmine pažanga, padaryta restruktūrizuojant didžiausias įmones, Slovėnija pradėjo restruktūrizuoti kelias MVĮ. Šiuo metu bankai įgyvendina MVĮ restruktūrizavimo gaires. Padaryta pažanga gerinant MVĮ ir labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą. Vis dėlto galimybės naudotis alternatyviais finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui rizikos kapitalu, yra ribotos. Mažosios įmonės vis dar pernelyg priklauso nuo bankų skolinimo, nepaisant to, kad rinkoje galima naudotis vis daugiau skolos ir nuosavybės priemonių. Taigi šis segmentas yra labai pažeidžiamas kredito rinkos pokyčių;

| (12) | investicijų augimas pastaraisiais metais prislopęs ir tai riboja Slovėnijos ekonominius rezultatus ir ateities augimo perspektyvas. Privačiųjų investicijų per ekonomikos krizę smarkiai sumažėjo ir nuo tada jų dalis BVP mažėja. Kadangi viešosios investicijos labai priklauso nuo ES fondų dinamikos, siekiant paskatinti ir palaikyti ekonomikos augimą reikia produktyvesnių investicijų. Tiesioginės užsienio investicijos Slovėnijoje per pastaruosius dvejus metus smarkiai išaugo, daugiausia dėl intensyvesnių privatizavimo veiksmų. Vis dėlto Slovėnijos verslo aplinkai tebekenkia vykstantis finansinio įsiskolinimo mažinimas ir didelė administracinė našta, visų pirma statybos, teritorijų planavimo, mokestinių prievolių vykdymo srityse, taip pat galimybės naudotis reglamentuojamųjų profesijų paslaugomis ir jas teikti ribojamojo pobūdžio reglamentavimas, ir visa tai trukdo pritraukti investicijų. Tai, ar Slovėnijoje bus palengvintos sąlygos užsiimti verslu, priklauso nuo to, ar padidės verslo pasitikėjimas ir ar bus toliau šalinamas viešojo administravimo neveiksmingumas ir naikinamas biurokratizmas, kurį lemia didelis įstatymų ir poįstatyminių teisės aktų skaičius ir dažni teisės aktų keitimai. Maždaug pusė į Vyriausybės bendrąjį dokumentą įtrauktų administracinės naštos mažinimo priemonių įgyvendinta, tačiau kai kurios tinkamos priemonės, ypač dėl statybos leidimų ir teritorijų planavimo, atidėtos; |
| --- | --- |

(12)

investicijų augimas pastaraisiais metais prislopęs ir tai riboja Slovėnijos ekonominius rezultatus ir ateities augimo perspektyvas. Privačiųjų investicijų per ekonomikos krizę smarkiai sumažėjo ir nuo tada jų dalis BVP mažėja. Kadangi viešosios investicijos labai priklauso nuo ES fondų dinamikos, siekiant paskatinti ir palaikyti ekonomikos augimą reikia produktyvesnių investicijų. Tiesioginės užsienio investicijos Slovėnijoje per pastaruosius dvejus metus smarkiai išaugo, daugiausia dėl intensyvesnių privatizavimo veiksmų. Vis dėlto Slovėnijos verslo aplinkai tebekenkia vykstantis finansinio įsiskolinimo mažinimas ir didelė administracinė našta, visų pirma statybos, teritorijų planavimo, mokestinių prievolių vykdymo srityse, taip pat galimybės naudotis reglamentuojamųjų profesijų paslaugomis ir jas teikti ribojamojo pobūdžio reglamentavimas, ir visa tai trukdo pritraukti investicijų. Tai, ar Slovėnijoje bus palengvintos sąlygos užsiimti verslu, priklauso nuo to, ar padidės verslo pasitikėjimas ir ar bus toliau šalinamas viešojo administravimo neveiksmingumas ir naikinamas biurokratizmas, kurį lemia didelis įstatymų ir poįstatyminių teisės aktų skaičius ir dažni teisės aktų keitimai. Maždaug pusė į Vyriausybės bendrąjį dokumentą įtrauktų administracinės naštos mažinimo priemonių įgyvendinta, tačiau kai kurios tinkamos priemonės, ypač dėl statybos leidimų ir teritorijų planavimo, atidėtos;

| (13) | 2015–2020 m. viešojo administravimo plėtros strategija, priimta, kad Slovėnija atitiktų 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų naudojimo sąlygas, taikoma įvairiems portfeliams, o kad ji būtų įgyvendinta tinkamai ir laiku, labai svarbu užtikrinti tarpžinybinį veiksmų derinimą. 2016 m. vasario mėn. Vyriausybė priėmė antrąją tarpinę visiško korupcijos netoleravimo programos įgyvendinimo ataskaitą. Įgyvendinant šią programą padaryta tam tikra pažanga. Tačiau tam tikros programoje numatytos priemonės (bendri viešieji pirkimai sveikatos priežiūros srityje, nusikaltimų bankų sektoriuje tyrimas ir Sąžiningumo užtikrinimo ir korupcijos prevencijos įstatymo priėmimas) atidėtos. Numatytas Sąžiningumo užtikrinimo ir korupcijos prevencijos įstatymo dalinis pakeitimas suteiks galimybę pagerinti Korupcijos prevencijos komisijos veikimą,, kadangi bus sprendžiamos pasitikėjimo ir jos darbo veiksmingumo problemos. Kiek tai susiję su teisingumo sistema, dar labiau sutrumpinta teismo procesų trukmė ir sumažintas buvęs labai didelis nagrinėjamų bylų skaičius (tai iš dalies nulėmė mažesnis gaunamų bylų skaičius). Sumažinimą iš dalies lėmė ir procesinis bei statistinis vykdymo užtikrinimo bylų vertinimas. Aukščiausiasis teismas toliau atnaujina verslo procesus teismuose ir pertvarko bylų valdymo sistemas. Nepaisant patobulintos nemokumo sistemos, pagal kurią verslui suteikiama daugiau galimybių reorganizuotis, likvidavimo procedūros tebėra ilgos ir neveiksmingos; |
| --- | --- |

(13)

2015–2020 m. viešojo administravimo plėtros strategija, priimta, kad Slovėnija atitiktų 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų naudojimo sąlygas, taikoma įvairiems portfeliams, o kad ji būtų įgyvendinta tinkamai ir laiku, labai svarbu užtikrinti tarpžinybinį veiksmų derinimą. 2016 m. vasario mėn. Vyriausybė priėmė antrąją tarpinę visiško korupcijos netoleravimo programos įgyvendinimo ataskaitą. Įgyvendinant šią programą padaryta tam tikra pažanga. Tačiau tam tikros programoje numatytos priemonės (bendri viešieji pirkimai sveikatos priežiūros srityje, nusikaltimų bankų sektoriuje tyrimas ir Sąžiningumo užtikrinimo ir korupcijos prevencijos įstatymo priėmimas) atidėtos. Numatytas Sąžiningumo užtikrinimo ir korupcijos prevencijos įstatymo dalinis pakeitimas suteiks galimybę pagerinti Korupcijos prevencijos komisijos veikimą,, kadangi bus sprendžiamos pasitikėjimo ir jos darbo veiksmingumo problemos. Kiek tai susiję su teisingumo sistema, dar labiau sutrumpinta teismo procesų trukmė ir sumažintas buvęs labai didelis nagrinėjamų bylų skaičius (tai iš dalies nulėmė mažesnis gaunamų bylų skaičius). Sumažinimą iš dalies lėmė ir procesinis bei statistinis vykdymo užtikrinimo bylų vertinimas. Aukščiausiasis teismas toliau atnaujina verslo procesus teismuose ir pertvarko bylų valdymo sistemas. Nepaisant patobulintos nemokumo sistemos, pagal kurią verslui suteikiama daugiau galimybių reorganizuotis, likvidavimo procedūros tebėra ilgos ir neveiksmingos;

| (14) | valstybė vis dar daug dalyvauja ekonomikoje. Valstybė yra didžiausias darbdavys, turto valdytojas ir įmonių skolos turėtojas Slovėnijoje. Atsižvelgdama į Slovėnijai 2012–2015 m. pateiktas rekomendacijas šiuo klausimu, šalis pateikė naują Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės sistemą. Į ją įtraukta valstybės nuosavybės valdymo strategija, turto rezultatų nustatymo kriterijai ir 2016 m. valdymo planas. Ši sistema papildo naująjį valstybės įmonėms skirtą įmonių valdymo kodeksą, priimtą 2014 m. pabaigoje. Strategija patvirtina dabartinį valstybės dalyvavimą ekonomikoje ir daugiau dėmesio skiria geresniems valstybės įmonių rezultatams. Todėl labai svarbu, kad Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė įgyvendintų pertvarkytą sistemą, siekiant užtikrinti Vyriausybės nuosavybės ir reguliavimo funkcijų atskyrimą ir profesionalų valstybės įmonių valdymą. Kartu su būsimu atrinkto turto privatizavimu, tai turėtų sumažinti neapibrėžtuosius šios srities įsipareigojimus biudžetui. Nova Ljubljanska Banka (NLB) privatizavimas turi būti pradėtas 2016 m. atsižvelgiant į Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės valdymo planą; |
| --- | --- |

(14)

valstybė vis dar daug dalyvauja ekonomikoje. Valstybė yra didžiausias darbdavys, turto valdytojas ir įmonių skolos turėtojas Slovėnijoje. Atsižvelgdama į Slovėnijai 2012–2015 m. pateiktas rekomendacijas šiuo klausimu, šalis pateikė naują Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės sistemą. Į ją įtraukta valstybės nuosavybės valdymo strategija, turto rezultatų nustatymo kriterijai ir 2016 m. valdymo planas. Ši sistema papildo naująjį valstybės įmonėms skirtą įmonių valdymo kodeksą, priimtą 2014 m. pabaigoje. Strategija patvirtina dabartinį valstybės dalyvavimą ekonomikoje ir daugiau dėmesio skiria geresniems valstybės įmonių rezultatams. Todėl labai svarbu, kad Slovėnijos valstybės kontroliuojančioji bendrovė įgyvendintų pertvarkytą sistemą, siekiant užtikrinti Vyriausybės nuosavybės ir reguliavimo funkcijų atskyrimą ir profesionalų valstybės įmonių valdymą. Kartu su būsimu atrinkto turto privatizavimu, tai turėtų sumažinti neapibrėžtuosius šios srities įsipareigojimus biudžetui. Nova Ljubljanska Banka (NLB) privatizavimas turi būti pradėtas 2016 m. atsižvelgiant į Slovėnijos valstybės kontroliuojančiosios bendrovės valdymo planą;

| (15) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose;

| (16) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (17) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 3 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 3 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Slovėnijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Panaikinus perviršinį deficitą, užtikrinti, kad siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 ir 2017 m. metinis koregavimas būtų 0,6 % BVP. Nustatyti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, atitinkantį Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Sustiprinti fiskalinę sistemą: paskirti nepriklausomą fiskalinę tarybą ir iš dalies pakeisti Viešųjų finansų įstatymą. Užbaigti ir įgyvendinti ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų reformą, kad išlaidų požiūriu jos būtų efektyvesnės, siekiant užtikrinti ilgalaikį prieinamų ir kokybiškų priežiūros paslaugų tvarumą. Iki 2017 m. pabaigos patvirtinti priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą ir adekvatumą. |
| --- | --- |

1.

Panaikinus perviršinį deficitą, užtikrinti, kad siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 ir 2017 m. metinis koregavimas būtų 0,6 % BVP. Nustatyti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, atitinkantį Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Sustiprinti fiskalinę sistemą: paskirti nepriklausomą fiskalinę tarybą ir iš dalies pakeisti Viešųjų finansų įstatymą. Užbaigti ir įgyvendinti ilgalaikės priežiūros ir sveikatos priežiūros sistemų reformą, kad išlaidų požiūriu jos būtų efektyvesnės, siekiant užtikrinti ilgalaikį prieinamų ir kokybiškų priežiūros paslaugų tvarumą. Iki 2017 m. pabaigos patvirtinti priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą ir adekvatumą.

| 2. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais padidinti žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes, be kita ko, taikant tikslines mokymosi visą gyvenimą ir aktyvumo skatinimo priemones. |
| --- | --- |

2.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais padidinti žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes, be kita ko, taikant tikslines mokymosi visą gyvenimą ir aktyvumo skatinimo priemones.

| 3. | Pagerinti kreditingų įmonių finansavimo sąlygas, be kita ko, palengvinant ilgalaikį neveiksnių paskolų pertvarkymą ir galimybes naudotis alternatyviais finansavimo šaltiniais. Užtikrinti tinkamą bankų turto valdymo bendrovės strategijos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.

Pagerinti kreditingų įmonių finansavimo sąlygas, be kita ko, palengvinant ilgalaikį neveiksnių paskolų pertvarkymą ir galimybes naudotis alternatyviais finansavimo šaltiniais. Užtikrinti tinkamą bankų turto valdymo bendrovės strategijos įgyvendinimą.

| 4. | Imtis viešojo administravimo modernizavimo priemonių siekiant sumažinti verslui tenkančią naštą. Pagerinti valstybės įmonių valdymą ir rezultatus. |
| --- | --- |

4.

Imtis viešojo administravimo modernizavimo priemonių siekiant sumažinti verslui tenkančią naštą. Pagerinti valstybės įmonių valdymą ir rezultatus.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/96

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Kroatijos konvergencijos programos

(2016/C 299/23)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Kroatija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Kroatija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2016 m. Kroatijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Kroatijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma būtina spręsti pažeidžiamumo problemą, susijusią su didele viešojo sektoriaus, įmonių ir išorės skola esant dideliam nedarbui. Kiti trūkumai, dėl kurių reikia imtis konkrečių politikos veiksmų, apima fiskalinį valdymą, valstybės įmonių valdymą, viešojo administravimo veiksmingumą ir neveiksnių paskolų pertvarkymą; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Kroatijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Kroatijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma būtina spręsti pažeidžiamumo problemą, susijusią su didele viešojo sektoriaus, įmonių ir išorės skola esant dideliam nedarbui. Kiti trūkumai, dėl kurių reikia imtis konkrečių politikos veiksmų, apima fiskalinį valdymą, valstybės įmonių valdymą, viešojo administravimo veiksmingumą ir neveiksnių paskolų pertvarkymą;

| (3) | 2016 m. balandžio 28 d. Kroatija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Nacionalinėje reformų programoje pateikta pakankamai ambicinga reformų darbotvarkė, kuri, jei pavyktų ją visiškai įgyvendinti iki nustatytų terminų, padėtų pašalinti makroekonominį disbalansą. Joje nurodytos susijusios priemonės viešųjų finansų valdymui, padėčiai sveikatos sektoriuje ir verslo aplinkai gerinti ir įsipareigojama vykdyti viešojo administravimo, pensijų sistemos ir socialinės apsaugos plataus užmojo reformas bei gerinti valstybės įmonių valdymą. Remiantis Kroatijos politikos įsipareigojimų vertinimu, šiuo etapu nebūtina aktyviau vykdyti makroekonominio disbalanso procedūros; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 28 d. Kroatija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Nacionalinėje reformų programoje pateikta pakankamai ambicinga reformų darbotvarkė, kuri, jei pavyktų ją visiškai įgyvendinti iki nustatytų terminų, padėtų pašalinti makroekonominį disbalansą. Joje nurodytos susijusios priemonės viešųjų finansų valdymui, padėčiai sveikatos sektoriuje ir verslo aplinkai gerinti ir įsipareigojama vykdyti viešojo administravimo, pensijų sistemos ir socialinės apsaugos plataus užmojo reformas bei gerinti valstybės įmonių valdymą. Remiantis Kroatijos politikos įsipareigojimų vertinimu, šiuo etapu nebūtina aktyviau vykdyti makroekonominio disbalanso procedūros;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė tikisi, kad 2016 m. nominalusis deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP, t. y. 2,6 % BVP, vėliau dar mažės ir iki 2019 m. pasieks 1,0 % BVP. Be to, Vyriausybė tikisi programos laikotarpiu pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 1,75 % BVP struktūrinį deficitą. 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasiekė aukščiausią tašką – 86,7 %, tačiau konvergencijos programoje numatoma, kad jis palaipsniui mažės ir 2019 m. sieks 80,0 %. Vertinant nominaliąja verte, programoje nurodytos skolos santykio su BVP projekcijos atitinka skolos mažinimo kriterijų. Tačiau nors makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas realiąja verte, nominaliojo BVP augimas yra didesnis, nei prognozuota Komisijos prognozėje, ypač 2016 m. Todėl prognozuotas skolos santykio sumažinimas priklauso nuo palankių nominaliojo augimo projekcijų; be to, jis apima didelius skolą mažinančius atsargų ir srautų koregavimus pardavus finansinį turtą, kurie nėra pakankamai konkretizuoti. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, daugiausia nekonkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 2,7 % BVP ir atitiks nominaliojo deficito tikslą, įtrauktą į 2014 m. sausio 21 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį. Planuojama, kad rekomenduojamas fiskalinių pastangų lygis pagal perviršinio deficito procedūrą bus pasiektas. Tačiau Komisijos prognozė nerodo, kad bus pasiektas ateities perspektyvomis grindžiamas skolos mažinimo kriterijus. 2017 m. 0,2 % BVP struktūrinio koregavimo pakaktų, kad būtų pasiektas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, tačiau norint pasiekti skolos mažinimo kriterijų, reikėtų didesnio struktūrinio koregavimo. Konkrečiai, būtų tinkamas didesnis už 0,5 % BVP kriterijų koregavimas, atsižvelgiant į didelę skolą ir dabartines ciklo sąlygas Kroatijoje. Šiuo metu prognozuojama, kad struktūrinis balansas 2017 m. pablogės 0,2 % BVP. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Kroatija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė tikisi, kad 2016 m. nominalusis deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP, t. y. 2,6 % BVP, vėliau dar mažės ir iki 2019 m. pasieks 1,0 % BVP. Be to, Vyriausybė tikisi programos laikotarpiu pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 1,75 % BVP struktūrinį deficitą. 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasiekė aukščiausią tašką – 86,7 %, tačiau konvergencijos programoje numatoma, kad jis palaipsniui mažės ir 2019 m. sieks 80,0 %. Vertinant nominaliąja verte, programoje nurodytos skolos santykio su BVP projekcijos atitinka skolos mažinimo kriterijų. Tačiau nors makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas realiąja verte, nominaliojo BVP augimas yra didesnis, nei prognozuota Komisijos prognozėje, ypač 2016 m. Todėl prognozuotas skolos santykio sumažinimas priklauso nuo palankių nominaliojo augimo projekcijų; be to, jis apima didelius skolą mažinančius atsargų ir srautų koregavimus pardavus finansinį turtą, kurie nėra pakankamai konkretizuoti. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, daugiausia nekonkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 2,7 % BVP ir atitiks nominaliojo deficito tikslą, įtrauktą į 2014 m. sausio 21 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį. Planuojama, kad rekomenduojamas fiskalinių pastangų lygis pagal perviršinio deficito procedūrą bus pasiektas. Tačiau Komisijos prognozė nerodo, kad bus pasiektas ateities perspektyvomis grindžiamas skolos mažinimo kriterijus. 2017 m. 0,2 % BVP struktūrinio koregavimo pakaktų, kad būtų pasiektas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, tačiau norint pasiekti skolos mažinimo kriterijų, reikėtų didesnio struktūrinio koregavimo. Konkrečiai, būtų tinkamas didesnis už 0,5 % BVP kriterijų koregavimas, atsižvelgiant į didelę skolą ir dabartines ciklo sąlygas Kroatijoje. Šiuo metu prognozuojama, kad struktūrinis balansas 2017 m. pablogės 0,2 % BVP. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Kroatija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;

| (6) | nepaisant tam tikro padėties pagerėjimo, kurį lėmė biudžeto įstatymo 2015 m. dalinis pakeitimas, Kroatijos biudžeto planavimas ir toliau pasižymi dideliais trūkumais. Daugiametės biudžeto sistemos ir metinių biudžetų sąsajos vis dar menkos ir nėra aiškių taisyklių dėl biudžeto planų keitimo per metus. Atskirų biudžeto vienetų strateginis planavimas nėra sistemingai tikrinamas ir jis nepakankamai padeda suderinti politikos prioritetus ir vidutinio laikotarpio fiskalinius tikslus. Biudžeto procedūroje mažai dėmesio skiriama didelėms nebiudžetinėms operacijoms ir apskaitos koregavimui, kurie turi įtakos valdžios sektoriaus deficitui ir skolai. Šiuo metu peržiūrimos skaitinės fiskalinės taisyklės. Vienas pagrindinių uždavinių – padaryti jas veiksmingesnes ir geriau suderintas su Stabilumo ir augimo paktu. Taip pat reikia stengtis gerinti statistinį biudžeto planavimo pagrindą; |
| --- | --- |

(6)

nepaisant tam tikro padėties pagerėjimo, kurį lėmė biudžeto įstatymo 2015 m. dalinis pakeitimas, Kroatijos biudžeto planavimas ir toliau pasižymi dideliais trūkumais. Daugiametės biudžeto sistemos ir metinių biudžetų sąsajos vis dar menkos ir nėra aiškių taisyklių dėl biudžeto planų keitimo per metus. Atskirų biudžeto vienetų strateginis planavimas nėra sistemingai tikrinamas ir jis nepakankamai padeda suderinti politikos prioritetus ir vidutinio laikotarpio fiskalinius tikslus. Biudžeto procedūroje mažai dėmesio skiriama didelėms nebiudžetinėms operacijoms ir apskaitos koregavimui, kurie turi įtakos valdžios sektoriaus deficitui ir skolai. Šiuo metu peržiūrimos skaitinės fiskalinės taisyklės. Vienas pagrindinių uždavinių – padaryti jas veiksmingesnes ir geriau suderintas su Stabilumo ir augimo paktu. Taip pat reikia stengtis gerinti statistinį biudžeto planavimo pagrindą;

| (7) | Fiskalinės politikos komisija, atsakinga už fiskalinių taisyklių laikymosi stebėseną nacionaliniu lygmeniu, yra glaudžiai susijusi su nacionalinėmis fiskalinėmis institucijomis ir jai trūksta darbuotojų. Šiomis sąlygomis jos politinis ir veiklos nepriklausomumas yra neužtikrintas. Paskelbta, kad Fiskalinės politikos komisijos institucinė struktūra ir įgaliojimai bus peržiūrėti trečiąjį 2016 m. ketvirtį; |
| --- | --- |

(7)

Fiskalinės politikos komisija, atsakinga už fiskalinių taisyklių laikymosi stebėseną nacionaliniu lygmeniu, yra glaudžiai susijusi su nacionalinėmis fiskalinėmis institucijomis ir jai trūksta darbuotojų. Šiomis sąlygomis jos politinis ir veiklos nepriklausomumas yra neužtikrintas. Paskelbta, kad Fiskalinės politikos komisijos institucinė struktūra ir įgaliojimai bus peržiūrėti trečiąjį 2016 m. ketvirtį;

| (8) | Kroatija pradėjo reformuoti komunalinių mokesčių sistemą, kuri nurodyta kaip platesnės nekilnojamojo turto apmokestinimo reformos etapas. Bendros įplaukos iš periodinių nekilnojamojo turto mokesčių ir komunalinių mokesčių, vertinant jas kaip procentinę BVP dalį, yra santykinai mažos; |
| --- | --- |

(8)

Kroatija pradėjo reformuoti komunalinių mokesčių sistemą, kuri nurodyta kaip platesnės nekilnojamojo turto apmokestinimo reformos etapas. Bendros įplaukos iš periodinių nekilnojamojo turto mokesčių ir komunalinių mokesčių, vertinant jas kaip procentinę BVP dalį, yra santykinai mažos;

| (9) | pagrindinės problemos – aukštas mokesčių nepriemokų lygis, sukčiavimas PVM ir šešėlinė ekonomika. Imamasi priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti, įskaitant atitikties rizikos valdymo sistemos plėtojimą. Vis dėlto priemonių, kurių imtasi, veiksmingumo įrodymų dar mažai; |
| --- | --- |

(9)

pagrindinės problemos – aukštas mokesčių nepriemokų lygis, sukčiavimas PVM ir šešėlinė ekonomika. Imamasi priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti, įskaitant atitikties rizikos valdymo sistemos plėtojimą. Vis dėlto priemonių, kurių imtasi, veiksmingumo įrodymų dar mažai;

| (10) | susikaupusi valstybės skola yra didelė ir vis dar auga, todėl būtina laikytis ateities perspektyvomis grindžiamo iniciatyvaus požiūrio į valstybės skolos valdymą. Planuojama netrukus priimti 2016–2018 m. skolos valdymo strategiją. Tačiau Kroatijai vis dar trūksta visapusiškesnio požiūrio į skolos valdymą, kuris, be kita ko, apimtų metines peržiūras, kuriose būtų atsižvelgiama į rinkos pokyčius, taip pat tinkamą rizikos valdymo strategiją ir susijusių užduočių vykdymo funkcijos stiprinimą; |
| --- | --- |

(10)

susikaupusi valstybės skola yra didelė ir vis dar auga, todėl būtina laikytis ateities perspektyvomis grindžiamo iniciatyvaus požiūrio į valstybės skolos valdymą. Planuojama netrukus priimti 2016–2018 m. skolos valdymo strategiją. Tačiau Kroatijai vis dar trūksta visapusiškesnio požiūrio į skolos valdymą, kuris, be kita ko, apimtų metines peržiūras, kuriose būtų atsižvelgiama į rinkos pokyčius, taip pat tinkamą rizikos valdymo strategiją ir susijusių užduočių vykdymo funkcijos stiprinimą;

| (11) | didelė dalis darbingo amžiaus gyventojų nedalyvauja darbo rinkoje. Viena pagrindinių priežasčių – ankstyvas išėjimas į pensiją, įskaitant darbingiausio amžiaus vyrus. Anksčiau išeiti į pensiją įmanoma likus visiems penkeriems metams iki teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus, o finansinės paskatos dirbti iki to amžiaus (ir ilgiau) yra silpnos. Be to, pensijų sistemai būdingos specialios nuostatos, taikytinos tam tikrų kategorijų darbuotojams, ir daug ankstyvo išėjimo į pensiją pasirinkimo galimybių tam tikrų profesijų atstovams. Teisės aktais nustatytas vyrų ir moterų pensinis amžius vienodinamas ir prailgintas iki 67 metų, tačiau tai daroma lėtai. Ir dabartinis, ir būsimas pensijų adekvatumas yra mažas, dėl to kyla didelė skurdo senatvėje rizika, ypač tiems, kurių darbo stažas yra neilgas; |
| --- | --- |

(11)

didelė dalis darbingo amžiaus gyventojų nedalyvauja darbo rinkoje. Viena pagrindinių priežasčių – ankstyvas išėjimas į pensiją, įskaitant darbingiausio amžiaus vyrus. Anksčiau išeiti į pensiją įmanoma likus visiems penkeriems metams iki teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus, o finansinės paskatos dirbti iki to amžiaus (ir ilgiau) yra silpnos. Be to, pensijų sistemai būdingos specialios nuostatos, taikytinos tam tikrų kategorijų darbuotojams, ir daug ankstyvo išėjimo į pensiją pasirinkimo galimybių tam tikrų profesijų atstovams. Teisės aktais nustatytas vyrų ir moterų pensinis amžius vienodinamas ir prailgintas iki 67 metų, tačiau tai daroma lėtai. Ir dabartinis, ir būsimas pensijų adekvatumas yra mažas, dėl to kyla didelė skurdo senatvėje rizika, ypač tiems, kurių darbo stažas yra neilgas;

| (12) | didelio neveiklumo problemą padidina didelis nedarbas; mažas darbo jėgos potencialo panaudojimas stabdo augimą. Jaunimo nedarbas lieka didelė problema, rodanti, kad yra švietimo sistemos trūkumų, ir dar galima tobulinti Jaunimo garantijų iniciatyvos veiksmingumą, stebėseną ir vertinimą. Pastaruoju metu ilgalaikio nedarbo lygis sumažėjo, tačiau jis vis tiek maždaug dukart didesnis už ES vidurkį. Dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis išlieka labai mažas dėl nepakankamai išvystytos suaugusiųjų švietimo sistemos; |
| --- | --- |

(12)

didelio neveiklumo problemą padidina didelis nedarbas; mažas darbo jėgos potencialo panaudojimas stabdo augimą. Jaunimo nedarbas lieka didelė problema, rodanti, kad yra švietimo sistemos trūkumų, ir dar galima tobulinti Jaunimo garantijų iniciatyvos veiksmingumą, stebėseną ir vertinimą. Pastaruoju metu ilgalaikio nedarbo lygis sumažėjo, tačiau jis vis tiek maždaug dukart didesnis už ES vidurkį. Dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis išlieka labai mažas dėl nepakankamai išvystytos suaugusiųjų švietimo sistemos;

| (13) | regionuose skiriasi socialinės apsaugos išlaidos vienam gyventojui ir nenuosekliai taikomi atrankos kriterijai, kurie susiję su visuotinės socialinės apsaugos sistemomis, ir tie, kurie skirti konkrečioms kategorijoms. Be to, tik nedidelė dalis bendro socialinės apsaugos biudžeto išleidžiama nacionalinei minimalių pajamų sistemai. Tai lemia neveiksmingumą ir nepakankamą apsaugą labiausiai skurstantiems žmonėms. Socialinės apsaugos sistemos reforma buvo vilkinama dėl įvairių išmokų konsolidavimo ir vieno langelio principu veikiančių sistemų, kaip bendrų administracinių socialinės apsaugos paslaugų teikimo punktų, diegimo; |
| --- | --- |

(13)

regionuose skiriasi socialinės apsaugos išlaidos vienam gyventojui ir nenuosekliai taikomi atrankos kriterijai, kurie susiję su visuotinės socialinės apsaugos sistemomis, ir tie, kurie skirti konkrečioms kategorijoms. Be to, tik nedidelė dalis bendro socialinės apsaugos biudžeto išleidžiama nacionalinei minimalių pajamų sistemai. Tai lemia neveiksmingumą ir nepakankamą apsaugą labiausiai skurstantiems žmonėms. Socialinės apsaugos sistemos reforma buvo vilkinama dėl įvairių išmokų konsolidavimo ir vieno langelio principu veikiančių sistemų, kaip bendrų administracinių socialinės apsaugos paslaugų teikimo punktų, diegimo;

| (14) | funkcinis viešojo administravimo kompetencijų pasiskirstymas tarp centrinio ir vietos lygmens yra sudėtingas, o sistema suskaidyta. Decentralizuotų administracinių funkcijų paskirstymas neatitinka atsakingų vietos padalinių fiskalinių pajėgumų. Todėl vietos padaliniai tampa labai priklausomi nuo centrinės valdžios pervedimų, o teikiant viešąsias paslaugas tarp regionų egzistuoja dideli skirtumai. Viešojo administravimo susiskaidymas kenkia paslaugų teikimui, verslo aplinkai ir viešųjų išlaidų veiksmingumui. Viešojo administravimo reformos vykdymas iš esmės nepasistūmėjo į priekį. Savanoriškam vietos valdžios padalinių susijungimui įgyvendinti parengta teisinė sistema, tačiau nenumatyta paskatų šiai galimybei pasirinkti. Lėtai vykdomas valstybės agentūrų sistemos racionalizavimas; |
| --- | --- |

(14)

funkcinis viešojo administravimo kompetencijų pasiskirstymas tarp centrinio ir vietos lygmens yra sudėtingas, o sistema suskaidyta. Decentralizuotų administracinių funkcijų paskirstymas neatitinka atsakingų vietos padalinių fiskalinių pajėgumų. Todėl vietos padaliniai tampa labai priklausomi nuo centrinės valdžios pervedimų, o teikiant viešąsias paslaugas tarp regionų egzistuoja dideli skirtumai. Viešojo administravimo susiskaidymas kenkia paslaugų teikimui, verslo aplinkai ir viešųjų išlaidų veiksmingumui. Viešojo administravimo reformos vykdymas iš esmės nepasistūmėjo į priekį. Savanoriškam vietos valdžios padalinių susijungimui įgyvendinti parengta teisinė sistema, tačiau nenumatyta paskatų šiai galimybei pasirinkti. Lėtai vykdomas valstybės agentūrų sistemos racionalizavimas;

| (15) | apibrėžiant darbo sudėtingumą, papildomas lengvatas ir darbo užmokesčio priedus, viešojo sektoriaus darbo užmokesčiai reglamentuojami tarp viešųjų institucijų nesuderintomis nuostatomis. Dėl to Vyriausybei sunkiau kontroliuoti darbo užmokesčio išlaidas ir prastėja viešojo sektoriaus veiksmingumas. Kadangi viešajam sektoriui tenka santykinai didelė bendro užimtumo procentinė dalis, viešojo sektoriaus darbo užmokesčio pokyčiai svarbūs ir visai ekonomikai; |
| --- | --- |

(15)

apibrėžiant darbo sudėtingumą, papildomas lengvatas ir darbo užmokesčio priedus, viešojo sektoriaus darbo užmokesčiai reglamentuojami tarp viešųjų institucijų nesuderintomis nuostatomis. Dėl to Vyriausybei sunkiau kontroliuoti darbo užmokesčio išlaidas ir prastėja viešojo sektoriaus veiksmingumas. Kadangi viešajam sektoriui tenka santykinai didelė bendro užimtumo procentinė dalis, viešojo sektoriaus darbo užmokesčio pokyčiai svarbūs ir visai ekonomikai;

| (16) | ekonomikoje yra daug valstybei priklausančių įmonių. Valdymo trūkumai, įskaitant tinkamos veiklos rezultatų stebėsenos stoką, ir toliau lemia daug mažesnį valstybės įmonių pelningumą, palyginti su panašiomis privačiomis įmonėmis, o tai neigiamai veikia viešuosius finansus. Įtraukus valstybės įmonių akcijas į biržos sąrašus galima padėti pagerinti tų įmonių valdymą, visų pirma skatinant plėtoti ataskaitų teikimo ir vidaus kontrolės mechanizmus. Veiksmai, kuriais siekiama sudaryti galimybes perduoti valstybės įmones privačion nuosavybėn, pernai buvo vykdomi lėtai; |
| --- | --- |

(16)

ekonomikoje yra daug valstybei priklausančių įmonių. Valdymo trūkumai, įskaitant tinkamos veiklos rezultatų stebėsenos stoką, ir toliau lemia daug mažesnį valstybės įmonių pelningumą, palyginti su panašiomis privačiomis įmonėmis, o tai neigiamai veikia viešuosius finansus. Įtraukus valstybės įmonių akcijas į biržos sąrašus galima padėti pagerinti tų įmonių valdymą, visų pirma skatinant plėtoti ataskaitų teikimo ir vidaus kontrolės mechanizmus. Veiksmai, kuriais siekiama sudaryti galimybes perduoti valstybės įmones privačion nuosavybėn, pernai buvo vykdomi lėtai;

| (17) | nacionalinis skatinamojo finansavimo bankas „Kroatijos rekonstrukcijos ir plėtros bankas“ (HBOR), kuris yra valstybės įmonė, galėtų atlikti lemiamą vaidmenį Kroatijos ekonomikai atsigaunant. Jo skolinimo veikla galėtų turėti didelį poveikį investavimo skatinimui ir kartu padėti spręsti rinkos nepakankamumo problemas. Siekiant apriboti su HBOR veikla susijusią riziką, ypač dėl to, kad jis vis aktyviau dalyvauja tiesioginio skolinimo veikloje, būtina tinkama reglamentavimo sistema ir patikimas jo valdymas; |
| --- | --- |

(17)

nacionalinis skatinamojo finansavimo bankas „Kroatijos rekonstrukcijos ir plėtros bankas“ (HBOR), kuris yra valstybės įmonė, galėtų atlikti lemiamą vaidmenį Kroatijos ekonomikai atsigaunant. Jo skolinimo veikla galėtų turėti didelį poveikį investavimo skatinimui ir kartu padėti spręsti rinkos nepakankamumo problemas. Siekiant apriboti su HBOR veikla susijusią riziką, ypač dėl to, kad jis vis aktyviau dalyvauja tiesioginio skolinimo veikloje, būtina tinkama reglamentavimo sistema ir patikimas jo valdymas;

| (18) | HBOR kredito portfelio nepriklausomas turto kokybės patikrinimas, kurį valdžios institucijos planuoja atlikti 2017 m., yra vienas iš žingsnių sprendžiant pirmiau nurodytus uždavinius. Tuo tarpu svarbu stiprinti HBOR taikytinus stebėsenos ir atskaitomybės mechanizmus; |
| --- | --- |

(18)

HBOR kredito portfelio nepriklausomas turto kokybės patikrinimas, kurį valdžios institucijos planuoja atlikti 2017 m., yra vienas iš žingsnių sprendžiant pirmiau nurodytus uždavinius. Tuo tarpu svarbu stiprinti HBOR taikytinus stebėsenos ir atskaitomybės mechanizmus;

| (19) | Europos struktūrinių ir investicijų fondų panaudojimo lygis kol kas buvo žemas dėl tokių veiksnių, kaip nepakankamas administracinis pajėgumas, varginančios procedūros ir ribotas kiekis jau parengtų įgyvendinti projektų; |
| --- | --- |

(19)

Europos struktūrinių ir investicijų fondų panaudojimo lygis kol kas buvo žemas dėl tokių veiksnių, kaip nepakankamas administracinis pajėgumas, varginančios procedūros ir ribotas kiekis jau parengtų įgyvendinti projektų;

| (20) | Kroatijos verslo aplinka ir toliau pasižymi dideliais trūkumais, dėl kurių prastėja investavimo sąlygos. Verslo aplinką vis dar varžo daug parafiskalinių mokesčių, kurie taikomi įmonėms. Reglamentavimo aplinka paslaugų teikėjams ir reglamentuojamosioms profesijoms išlieka ribojamojo pobūdžio. Ribojamos galimybės imtis tam tikrų reglamentuojamųjų profesijų, įskaitant teisės specialistų ir mokesčių konsultantų profesijas, ir verstis jomis. Kroatija svarsto šių apribojimų poreikį ir proporcingumą, tačiau procesas užtruko. Be to, reglamentuojamųjų profesijų atstovams ir įmonėms neigiamą poveikį daro didelė administracinė našta; |
| --- | --- |

(20)

Kroatijos verslo aplinka ir toliau pasižymi dideliais trūkumais, dėl kurių prastėja investavimo sąlygos. Verslo aplinką vis dar varžo daug parafiskalinių mokesčių, kurie taikomi įmonėms. Reglamentavimo aplinka paslaugų teikėjams ir reglamentuojamosioms profesijoms išlieka ribojamojo pobūdžio. Ribojamos galimybės imtis tam tikrų reglamentuojamųjų profesijų, įskaitant teisės specialistų ir mokesčių konsultantų profesijas, ir verstis jomis. Kroatija svarsto šių apribojimų poreikį ir proporcingumą, tačiau procesas užtruko. Be to, reglamentuojamųjų profesijų atstovams ir įmonėms neigiamą poveikį daro didelė administracinė našta;

| (21) | reglamentavimo nestabilumas ir, subjektyviu vertinimu, prasta teisės aktų kokybė taip pat kenkia verslo aplinkai. Ilgai trunkantys teismo procesai, daug neišnagrinėtų bylų ir nenuosekli teismų praktika šiuo metu kelia teismų sistemos, ypač komercinių teismų, kokybės ir veiksmingumo problemų. Informacinės ir ryšių technologijų sistemos yra nepakankamai išvystytos, visų pirma ryšių su šalimis palaikymo teismo procesuose ir teismo dokumentų teikimo elektroninėmis priemonėmis srityse; |
| --- | --- |

(21)

reglamentavimo nestabilumas ir, subjektyviu vertinimu, prasta teisės aktų kokybė taip pat kenkia verslo aplinkai. Ilgai trunkantys teismo procesai, daug neišnagrinėtų bylų ir nenuosekli teismų praktika šiuo metu kelia teismų sistemos, ypač komercinių teismų, kokybės ir veiksmingumo problemų. Informacinės ir ryšių technologijų sistemos yra nepakankamai išvystytos, visų pirma ryšių su šalimis palaikymo teismo procesuose ir teismo dokumentų teikimo elektroninėmis priemonėmis srityse;

| (22) | spendžiant ekonomikai tenkančios skolos naštos problemą, labai svarbu pertvarkyti neveiksnias paskolas. Šioje srityje imtasi svarbių veiksmų stiprinant iki bankroto bylos iškėlimo taikomą sistemą ir bankroto sistemą, kurios skirtos įmonėms, ir priimant fizinių asmenų bankroto procedūrą. Būtina vykdyti išsamią naujų sistemų poveikio stebėseną. Tačiau nurašytų sumų apmokestinimo tvarkos teisinis neapibrėžtumas vis dar trukdo greitai panaikinti bankų neveiksnių paskolų sankaupą; |
| --- | --- |

(22)

spendžiant ekonomikai tenkančios skolos naštos problemą, labai svarbu pertvarkyti neveiksnias paskolas. Šioje srityje imtasi svarbių veiksmų stiprinant iki bankroto bylos iškėlimo taikomą sistemą ir bankroto sistemą, kurios skirtos įmonėms, ir priimant fizinių asmenų bankroto procedūrą. Būtina vykdyti išsamią naujų sistemų poveikio stebėseną. Tačiau nurašytų sumų apmokestinimo tvarkos teisinis neapibrėžtumas vis dar trukdo greitai panaikinti bankų neveiksnių paskolų sankaupą;

| (23) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kroatija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kroatija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (24) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo konvergencijos programą; jos nuomonė (4) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (25) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(25)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Kroatijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad iki 2016 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas. Vėliau 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą. Panaudoti visas nenumatytas papildomas pajamas, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis. Iki 2016 m. rugsėjo mėn. sugriežtinti skaitines fiskalines taisykles ir sustiprinti Fiskalinės politikos komisijos nepriklausomumą ir įgaliojimus. Iki 2016 m. pabaigos pagerinti biudžeto planavimą ir sustiprinti daugiametę biudžeto sistemą. Iki 2016 m. pabaigos pradėti nekilnojamojo turto periodinio apmokestinimo reformą. Stiprinti valstybės skolos valdymo sistemą. Priimti ir pradėti įgyvendinti 2016–2018 m. skolos valdymo strategiją. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad iki 2016 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas. Vėliau 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą. Panaudoti visas nenumatytas papildomas pajamas, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis. Iki 2016 m. rugsėjo mėn. sugriežtinti skaitines fiskalines taisykles ir sustiprinti Fiskalinės politikos komisijos nepriklausomumą ir įgaliojimus. Iki 2016 m. pabaigos pagerinti biudžeto planavimą ir sustiprinti daugiametę biudžeto sistemą. Iki 2016 m. pabaigos pradėti nekilnojamojo turto periodinio apmokestinimo reformą. Stiprinti valstybės skolos valdymo sistemą. Priimti ir pradėti įgyvendinti 2016–2018 m. skolos valdymo strategiją.

| 2. | Iki 2016 m. pabaigos imtis priemonių, kuriomis būtų demotyvuojama anksti išeiti į pensiją, spartinamas perėjimas prie ilgesnio teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus bei derinamos tam tikrų kategorijų darbuotojams taikomos pensijų nuostatos ir bendros sistemos taisyklės. Numatyti tinkamas kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemones, siekiant padidinti darbingo amžiaus gyventojų įsidarbinimo galimybes, daugiausia dėmesio skiriant žemos kvalifikacijos asmenims ir ilgalaikiams bedarbiams. Konsoliduoti socialinės apsaugos išmokas, įskaitant specialias sistemas, derinant atrankos kriterijus bei integruojant jų administravimą, ir skirti paramą tiems, kuriems jos reikia labiausiai. |
| --- | --- |

2.

Iki 2016 m. pabaigos imtis priemonių, kuriomis būtų demotyvuojama anksti išeiti į pensiją, spartinamas perėjimas prie ilgesnio teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus bei derinamos tam tikrų kategorijų darbuotojams taikomos pensijų nuostatos ir bendros sistemos taisyklės. Numatyti tinkamas kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemones, siekiant padidinti darbingo amžiaus gyventojų įsidarbinimo galimybes, daugiausia dėmesio skiriant žemos kvalifikacijos asmenims ir ilgalaikiams bedarbiams. Konsoliduoti socialinės apsaugos išmokas, įskaitant specialias sistemas, derinant atrankos kriterijus bei integruojant jų administravimą, ir skirti paramą tiems, kuriems jos reikia labiausiai.

| 3. | Iki 2016 m. pabaigos pradėti mažinti viešojo administravimo susiskaidymą ir gerinti funkcinį viešojo administravimo kompetencijų pasiskirstymą, siekiant padidinti veiksmingumą ir sumažinti teritorinius skirtumus viešųjų paslaugų teikimo srityje. Pasikonsultavus su socialiniais partneriais, suderinti visų viešojo administravimo įstaigų ir valstybės tarnybų darbo užmokesčio nustatymo sistemas. Paspartinti valstybės turto perleidimo procesą ir sustiprinti valstybės įmonių veiklos rezultatų stebėseną ir valdybų atskaitomybę, be kita ko, paspartinant valstybės įmonių akcijų įtraukimą į biržos sąrašus. |
| --- | --- |

3.

Iki 2016 m. pabaigos pradėti mažinti viešojo administravimo susiskaidymą ir gerinti funkcinį viešojo administravimo kompetencijų pasiskirstymą, siekiant padidinti veiksmingumą ir sumažinti teritorinius skirtumus viešųjų paslaugų teikimo srityje. Pasikonsultavus su socialiniais partneriais, suderinti visų viešojo administravimo įstaigų ir valstybės tarnybų darbo užmokesčio nustatymo sistemas. Paspartinti valstybės turto perleidimo procesą ir sustiprinti valstybės įmonių veiklos rezultatų stebėseną ir valdybų atskaitomybę, be kita ko, paspartinant valstybės įmonių akcijų įtraukimą į biržos sąrašus.

| 4. | Iš esmės sumažinti parafiskalinius mokesčius. Pašalinti nepagrįstus reglamentavimo apribojimus, kurie trukdo imtis reglamentuojamųjų profesijų ir verstis jomis. Sumažinti verslui tenkančią administracinę naštą. |
| --- | --- |

4.

Iš esmės sumažinti parafiskalinius mokesčius. Pašalinti nepagrįstus reglamentavimo apribojimus, kurie trukdo imtis reglamentuojamųjų profesijų ir verstis jomis. Sumažinti verslui tenkančią administracinę naštą.

| 5. | Imtis priemonių, kuriomis būtų pagerinta komercinių ir administracinių teismų sistemos kokybė ir veiksmingumas. Palengvinti neveiksnių paskolų pertvarkymą, visų pirma gerinant su juo susijusią apmokestinimo tvarką. |
| --- | --- |

5.

Imtis priemonių, kuriomis būtų pagerinta komercinių ir administracinių teismų sistemos kokybė ir veiksmingumas. Palengvinti neveiksnių paskolų pertvarkymą, visų pirma gerinant su juo susijusią apmokestinimo tvarką.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

4

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/101

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Liuksemburgo stabilumo programos

(2016/C 299/24)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Liuksemburgas turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Liuksemburgas turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | Liuksemburgo ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Liuksemburgo pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

Liuksemburgo ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Ataskaitoje įvertinta Liuksemburgo pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Liuksemburgas pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Liuksemburgas pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Liuksemburgui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2017 m. pasiekti subalansuotą biudžetą, o vėlesniais metais – nedidelį perteklių, kuris iki 2020 m. turėtų siekti 0,4 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo bus ir toliau laikomasi visą programos laikotarpį. Tačiau stabilumo programoje Liuksemburgas skelbia, kad nuo 2017 m. vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas bus nebe 0,5 % BVP struktūrinis perteklius (tikslas iki 2016 m.), o 0,5 % BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 23,5 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas, išskyrus 2017 m. ir 2018 m., kai jis yra palankus. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis perteklius 2016 m. sumažės iki 1,4 % BVP, o 2017 m. mažės toliau iki 0,3 % BVP, taigi ir toliau viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Galimi nuokrypiai ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo lygio struktūrinį balansą ir į poreikį užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma pensijų srityje. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Liuksemburgas turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Liuksemburgui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2017 m. pasiekti subalansuotą biudžetą, o vėlesniais metais – nedidelį perteklių, kuris iki 2020 m. turėtų siekti 0,4 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo bus ir toliau laikomasi visą programos laikotarpį. Tačiau stabilumo programoje Liuksemburgas skelbia, kad nuo 2017 m. vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas bus nebe 0,5 % BVP struktūrinis perteklius (tikslas iki 2016 m.), o 0,5 % BVP struktūrinis deficitas. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP laipsniškai sumažės iki 23,5 % BVP 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas, išskyrus 2017 m. ir 2018 m., kai jis yra palankus. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis perteklius 2016 m. sumažės iki 1,4 % BVP, o 2017 m. mažės toliau iki 0,3 % BVP, taigi ir toliau viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Galimi nuokrypiai ateityje būtų vertinami atsižvelgiant į reikalavimą išlaikyti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo lygio struktūrinį balansą ir į poreikį užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma pensijų srityje. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Liuksemburgas turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| (6) | Liuksemburgo valdžios institucijos paskelbė visapusiškos mokesčių reformos, kuri turėtų įsigalioti 2017 m., pagrindines kryptis. Įgyvendinant reformą daugiausia pakeitimų numatoma tiesioginio apmokestinimo (tiek asmenų, tiek bendrovių) srityje. Jos tikslas – palaipsniui sumažinti pelno mokesčio tarifą (siekiant padidinti konkurencingumą) ir padidinti gyventojų pajamų mokesčio progresyvumą (siekiant padidinti teisingumą). Be to, padidinus tam tikras mokesčių išlaidas, ypač susijusias su būsto sektoriumi, kyla rizika susiaurinti mokesčio bazę. Tam tikri tarptautiniai įvykiai taip pat gali turėti įtakos Liuksemburgo mokesčių sistemos struktūrai ir parodyti, kad bent dalis fiskalinių pajamų yra pažeidžiama. Siekiant užtikrinti šių pajamų nuspėjamumą, yra galimybių toliau plėsti mokesčių bazę, visų pirma peržiūrint šiuo metu mažus būsto nuosavybės mokesčius, ir geriau panaudoti alternatyvius šaltinius, įskaitant aplinkosaugos mokesčius. Šiuo atžvilgiu lengvatinio pajamų iš intelektinės nuosavybės apmokestinimo panaikinimas leidžia šiek tiek išplėsti pelno mokesčio bazę. Mokesčių reformų priėmimas ir įgyvendinimas bus atidžiai stebimi atsižvelgiant į Europos semestrą; |
| --- | --- |

(6)

Liuksemburgo valdžios institucijos paskelbė visapusiškos mokesčių reformos, kuri turėtų įsigalioti 2017 m., pagrindines kryptis. Įgyvendinant reformą daugiausia pakeitimų numatoma tiesioginio apmokestinimo (tiek asmenų, tiek bendrovių) srityje. Jos tikslas – palaipsniui sumažinti pelno mokesčio tarifą (siekiant padidinti konkurencingumą) ir padidinti gyventojų pajamų mokesčio progresyvumą (siekiant padidinti teisingumą). Be to, padidinus tam tikras mokesčių išlaidas, ypač susijusias su būsto sektoriumi, kyla rizika susiaurinti mokesčio bazę. Tam tikri tarptautiniai įvykiai taip pat gali turėti įtakos Liuksemburgo mokesčių sistemos struktūrai ir parodyti, kad bent dalis fiskalinių pajamų yra pažeidžiama. Siekiant užtikrinti šių pajamų nuspėjamumą, yra galimybių toliau plėsti mokesčių bazę, visų pirma peržiūrint šiuo metu mažus būsto nuosavybės mokesčius, ir geriau panaudoti alternatyvius šaltinius, įskaitant aplinkosaugos mokesčius. Šiuo atžvilgiu lengvatinio pajamų iš intelektinės nuosavybės apmokestinimo panaikinimas leidžia šiek tiek išplėsti pelno mokesčio bazę. Mokesčių reformų priėmimas ir įgyvendinimas bus atidžiai stebimi atsižvelgiant į Europos semestrą;

| (7) | Liuksemburgo valdžios institucijos, pripažindamos riziką, susijusią su didele priklausomybe nuo finansų sektoriaus, siekė įvairinti ekonomiką. Atsižvelgiant į dideles darbo sąnaudas šalyje, veikla, kurios pridėtinė vertė didesnė, turi potencialą pasiūlyti alternatyvių augimo galimybių. Todėl Liuksemburgo ekonomikos įvairinimo sėkmė didele dalimi priklauso nuo tų sektorių, kuriems darbo sąnaudos turi ne tokį didelį poveikį. Tokie sektoriai daugiausia pagrįsti moksliniais tyrimais ir inovacijomis, todėl jie yra imlūs technologijoms ir žinioms. Tolesnė ir taip jau sėkmingo nefinansinių paslaugų sektoriaus plėtra taip pat galėtų padėti įvairinti ekonomiką. Sumažinus arba pašalinus esamas ekonominę plėtrą ribojančias kliūtis investicijoms ir inovacijoms būtų išlaisvintas inovacijų potencialas ir padedama įvairinti. Nors valstybės investicijos viršija euro zonos vidurkį, privačios investicijos atsilieka. Siekiant išlaikyti ekonomikos augimo perspektyvas, labai svarbu išlaikyti aukštą investicijų lygį. Šalies ataskaitoje pateikta analizė rodo, kad Liuksemburgo taikomos verslo paslaugas ir mažmeninės prekybos subjektų įsisteigimą reglamentuojančios normos yra griežčiausios Sąjungoje. Svarbiausi apribojimai verslo paslaugų sektoriuje yra susiję su akcijų valdymo reikalavimais, balsavimo teisėmis ir daugiadalykiais apribojimais, o mažmeninės prekybos sektoriuje – su veiklos ir įsisteigimo reikalavimais; |
| --- | --- |

(7)

Liuksemburgo valdžios institucijos, pripažindamos riziką, susijusią su didele priklausomybe nuo finansų sektoriaus, siekė įvairinti ekonomiką. Atsižvelgiant į dideles darbo sąnaudas šalyje, veikla, kurios pridėtinė vertė didesnė, turi potencialą pasiūlyti alternatyvių augimo galimybių. Todėl Liuksemburgo ekonomikos įvairinimo sėkmė didele dalimi priklauso nuo tų sektorių, kuriems darbo sąnaudos turi ne tokį didelį poveikį. Tokie sektoriai daugiausia pagrįsti moksliniais tyrimais ir inovacijomis, todėl jie yra imlūs technologijoms ir žinioms. Tolesnė ir taip jau sėkmingo nefinansinių paslaugų sektoriaus plėtra taip pat galėtų padėti įvairinti ekonomiką. Sumažinus arba pašalinus esamas ekonominę plėtrą ribojančias kliūtis investicijoms ir inovacijoms būtų išlaisvintas inovacijų potencialas ir padedama įvairinti. Nors valstybės investicijos viršija euro zonos vidurkį, privačios investicijos atsilieka. Siekiant išlaikyti ekonomikos augimo perspektyvas, labai svarbu išlaikyti aukštą investicijų lygį. Šalies ataskaitoje pateikta analizė rodo, kad Liuksemburgo taikomos verslo paslaugas ir mažmeninės prekybos subjektų įsisteigimą reglamentuojančios normos yra griežčiausios Sąjungoje. Svarbiausi apribojimai verslo paslaugų sektoriuje yra susiję su akcijų valdymo reikalavimais, balsavimo teisėmis ir daugiadalykiais apribojimais, o mažmeninės prekybos sektoriuje – su veiklos ir įsisteigimo reikalavimais;

| (8) | pastaraisiais dešimtmečiais nuolat augusios būsto kainos ir kelerius ateinančius metus prognozuojama sparti gyventojų ir užimtumo dinamika galėtų tapti kliūtimi numatytam gyventojų skaičiaus ir darbo jėgos augimui. Tokia perspektyva dar labiau tikėtina atsižvelgiant į tai, kad ekonomika didžia dalimi priklauso nuo aukštos kvalifikacijos darbuotojų iš kaimyninių šalių, kurie sudaro apie vieną trečdalį visų darbuotojų, indėlio. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų dinamiką lemia pasiūlos ir paklausos neatitikimas, ypač būsto už prieinamą kainą trūkumas. Dėl to, kad trūksta žemės naujos statyboms, o administracinė veikla, susijusi su statybos leidimų suteikimo procedūromis, neoptimali, būsto pasiūlai trūksta lankstumo. Reikšminga mokesčių subsidijų, teikiamų įgyvendinant dabartinę politiką, dalis taip pat greičiausiai bus nustatoma pagal būsto kainą, nes būsto pasiūla nelanksti. Taip pat reikėtų sustiprinti pastangas suteikti socialinį būstą už prieinamą kainą. Dabartinė būsto rinka ne tik atbaido namų ūkius nuo minties pasirinkti Liuksemburgą nuolatine gyvenamąja vieta, tačiau kartu paaštrina eismo spūsčių ir taršos problemą. 2015 m. pranešime apie gyventojų senėjimą pateiktos naujos demografinės prognozės taip pat toliau skatina šalinti kliūtis investicijoms į transporto ir būsto sektorius ir į jas reikėtų atsižvelgti būsimuose keturių sektorių (būsto, transporto, ekonominės veiklos zonų ir gamtos kraštovaizdžio) planuose; |
| --- | --- |

(8)

pastaraisiais dešimtmečiais nuolat augusios būsto kainos ir kelerius ateinančius metus prognozuojama sparti gyventojų ir užimtumo dinamika galėtų tapti kliūtimi numatytam gyventojų skaičiaus ir darbo jėgos augimui. Tokia perspektyva dar labiau tikėtina atsižvelgiant į tai, kad ekonomika didžia dalimi priklauso nuo aukštos kvalifikacijos darbuotojų iš kaimyninių šalių, kurie sudaro apie vieną trečdalį visų darbuotojų, indėlio. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų dinamiką lemia pasiūlos ir paklausos neatitikimas, ypač būsto už prieinamą kainą trūkumas. Dėl to, kad trūksta žemės naujos statyboms, o administracinė veikla, susijusi su statybos leidimų suteikimo procedūromis, neoptimali, būsto pasiūlai trūksta lankstumo. Reikšminga mokesčių subsidijų, teikiamų įgyvendinant dabartinę politiką, dalis taip pat greičiausiai bus nustatoma pagal būsto kainą, nes būsto pasiūla nelanksti. Taip pat reikėtų sustiprinti pastangas suteikti socialinį būstą už prieinamą kainą. Dabartinė būsto rinka ne tik atbaido namų ūkius nuo minties pasirinkti Liuksemburgą nuolatine gyvenamąja vieta, tačiau kartu paaštrina eismo spūsčių ir taršos problemą. 2015 m. pranešime apie gyventojų senėjimą pateiktos naujos demografinės prognozės taip pat toliau skatina šalinti kliūtis investicijoms į transporto ir būsto sektorius ir į jas reikėtų atsižvelgti būsimuose keturių sektorių (būsto, transporto, ekonominės veiklos zonų ir gamtos kraštovaizdžio) planuose;

| (9) | užtikrinti ekonomikos įvairinimą gali būti sudėtinga dėl to, kad kai kuriuose sektoriuose darbo užmokesčio pokyčiai gali neatitikti našumo pokyčių. Tai dar labiau sumažina galimų tikslinių sektorių skaičių, paliekant iš esmės tik tuos, kurių pridėtinė vertė didelė. Per pastarąjį dešimtmetį Liuksemburge vienetui tenkančios darbo sąnaudos augo sparčiau negu daugelyje euro zonos valstybių narių. Visuose ekonomikos sektoriuose taikomas automatinis darbo užmokesčio indeksavimas riboja darbo užmokesčio svyravimą įvairiuose sektoriuose ir dėl jo gali būti neatsižvelgta į darbo našumo diferencialus. Tačiau dėl ilgai trunkančio mažos infliacijos laikotarpio nebuvo taikytas automatinis darbo užmokesčio koregavimas ir darbo užmokesčio pokyčiai buvo nedideli. Dėl nedidelių darbo užmokesčio pokyčių ir staigaus produkcijos apimties padidėjimo sumažėjo nuostoliai dėl sąnaudų konkurencingumo. Tomis aplinkybėmis darbo užmokesčio pokyčių stebėsena yra pagrįsta; |
| --- | --- |

(9)

užtikrinti ekonomikos įvairinimą gali būti sudėtinga dėl to, kad kai kuriuose sektoriuose darbo užmokesčio pokyčiai gali neatitikti našumo pokyčių. Tai dar labiau sumažina galimų tikslinių sektorių skaičių, paliekant iš esmės tik tuos, kurių pridėtinė vertė didelė. Per pastarąjį dešimtmetį Liuksemburge vienetui tenkančios darbo sąnaudos augo sparčiau negu daugelyje euro zonos valstybių narių. Visuose ekonomikos sektoriuose taikomas automatinis darbo užmokesčio indeksavimas riboja darbo užmokesčio svyravimą įvairiuose sektoriuose ir dėl jo gali būti neatsižvelgta į darbo našumo diferencialus. Tačiau dėl ilgai trunkančio mažos infliacijos laikotarpio nebuvo taikytas automatinis darbo užmokesčio koregavimas ir darbo užmokesčio pokyčiai buvo nedideli. Dėl nedidelių darbo užmokesčio pokyčių ir staigaus produkcijos apimties padidėjimo sumažėjo nuostoliai dėl sąnaudų konkurencingumo. Tomis aplinkybėmis darbo užmokesčio pokyčių stebėsena yra pagrįsta;

| (10) | ilguoju laikotarpiu su amžiumi susiję įsipareigojimai tebekelia pavojų, ypač kiek tai susiję su pensijų išlaidomis. Liuksemburgas nedaug pasistūmėjo siekdamas panaikinti teisės aktų nustatyto ir faktinio pensinio amžiaus atotrūkį apribojant ankstyvą išėjimą į pensiją. 2015 m. liepos mėn. Parlamentui buvo pateiktas įstatymo, kuriuo keičiamos ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos, projektas. Tačiau nors viena sistema bus panaikinta, bus iš dalies palengvintos galimybės dalyvauti kitose priešpensinėse sistemose. 2015 m. liepos mėn. buvo priimtas ir nuo 2016 m. sausio 1 d. įgyvendinamas įstatymas dėl neįgalių darbuotojų perklasifikavimo. Pagal šį įstatymą neįgaliems darbuotojams sudaryta daugiau galimybių išlikti darbo rinkoje, vadinasi, sumažės žmonių, dalyvaujančių ankstyvo išėjimo į pensiją sistemoje, skaičius. Ankstyvas išėjimas į pensiją išlieka plačiai paplitęs ir yra nedaug paskatų dirbti ilgiau. Vis dar trūksta išsamios amžiaus politikos strategijos, kaip užtikrinti, kad vyresnio amžiaus darbuotojai ilgiau dirbtų, ir suteikti paskatų bei įgūdžių jiems sugrįžti į darbą. Amžiaus paktas, kuriuo siekiama skatinti įmones, kuriose dirba daugiau kaip 150 darbuotojų, išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojus, vis dar svarstomas Parlamente; |
| --- | --- |

(10)

ilguoju laikotarpiu su amžiumi susiję įsipareigojimai tebekelia pavojų, ypač kiek tai susiję su pensijų išlaidomis. Liuksemburgas nedaug pasistūmėjo siekdamas panaikinti teisės aktų nustatyto ir faktinio pensinio amžiaus atotrūkį apribojant ankstyvą išėjimą į pensiją. 2015 m. liepos mėn. Parlamentui buvo pateiktas įstatymo, kuriuo keičiamos ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos, projektas. Tačiau nors viena sistema bus panaikinta, bus iš dalies palengvintos galimybės dalyvauti kitose priešpensinėse sistemose. 2015 m. liepos mėn. buvo priimtas ir nuo 2016 m. sausio 1 d. įgyvendinamas įstatymas dėl neįgalių darbuotojų perklasifikavimo. Pagal šį įstatymą neįgaliems darbuotojams sudaryta daugiau galimybių išlikti darbo rinkoje, vadinasi, sumažės žmonių, dalyvaujančių ankstyvo išėjimo į pensiją sistemoje, skaičius. Ankstyvas išėjimas į pensiją išlieka plačiai paplitęs ir yra nedaug paskatų dirbti ilgiau. Vis dar trūksta išsamios amžiaus politikos strategijos, kaip užtikrinti, kad vyresnio amžiaus darbuotojai ilgiau dirbtų, ir suteikti paskatų bei įgūdžių jiems sugrįžti į darbą. Amžiaus paktas, kuriuo siekiama skatinti įmones, kuriose dirba daugiau kaip 150 darbuotojų, išlaikyti vyresnio amžiaus darbuotojus, vis dar svarstomas Parlamente;

| (11) | pagal 2012 m. pensijų reformą, kas penkerius metus nuo reformos priėmimo reikėtų stebėti ir įvertinti pensijų sistemos tvarumą. Vyriausybė patvirtino, kad ketina paspartinti vertinimą ir jį atlikti 2016 m., o ne 2017 m., kaip iš pradžių planuota, ir sudarė darbo grupę pensijų klausimu, kurios užduotis – atlikti vertinimą. Nebuvo padaryta pažangos susiejant teisės aktų nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme, kaip anksčiau rekomendavo Taryba. Liuksemburgas yra vienintelė valstybė narė, kuri nenumato 2013–2060 m. didinti teisės aktų nustatyto ir ankstyvo išėjimo į pensiją amžiaus. 2015 m. pranešime apie gyventojų senėjimą prognozuotas su amžiumi susijusių išlaidų padidėjimas sumažintas, tačiau tai paaiškinta beveik vien tik palankesnėmis demografinėmis prognozėmis, nors nepriimta jokių naujų reformų. NET po šios peržiūros prognozuojamas išlaidų pensijoms didėjimas išlieka didžiausias Sąjungoje. Be to, Liuksemburgui gresia rizika, susijusi su numatomu ilgalaikės priežiūros išlaidų, kurios, išreikštos BVP dalimi, yra vienos didžiausių iš visų valstybių narių, padidėjimu. Tai savo ruožtu yra grindžiama didžiausiu prognozuojamu neaktyvių gyventojų dalies padidėjimu Sąjungoje iki 2060 m. Atliktas parengiamasis darbas, susijęs su reforma, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikės priežiūros draudimo ilgalaikį tvarumą; |
| --- | --- |

(11)

pagal 2012 m. pensijų reformą, kas penkerius metus nuo reformos priėmimo reikėtų stebėti ir įvertinti pensijų sistemos tvarumą. Vyriausybė patvirtino, kad ketina paspartinti vertinimą ir jį atlikti 2016 m., o ne 2017 m., kaip iš pradžių planuota, ir sudarė darbo grupę pensijų klausimu, kurios užduotis – atlikti vertinimą. Nebuvo padaryta pažangos susiejant teisės aktų nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme, kaip anksčiau rekomendavo Taryba. Liuksemburgas yra vienintelė valstybė narė, kuri nenumato 2013–2060 m. didinti teisės aktų nustatyto ir ankstyvo išėjimo į pensiją amžiaus. 2015 m. pranešime apie gyventojų senėjimą prognozuotas su amžiumi susijusių išlaidų padidėjimas sumažintas, tačiau tai paaiškinta beveik vien tik palankesnėmis demografinėmis prognozėmis, nors nepriimta jokių naujų reformų. NET po šios peržiūros prognozuojamas išlaidų pensijoms didėjimas išlieka didžiausias Sąjungoje. Be to, Liuksemburgui gresia rizika, susijusi su numatomu ilgalaikės priežiūros išlaidų, kurios, išreikštos BVP dalimi, yra vienos didžiausių iš visų valstybių narių, padidėjimu. Tai savo ruožtu yra grindžiama didžiausiu prognozuojamu neaktyvių gyventojų dalies padidėjimu Sąjungoje iki 2060 m. Atliktas parengiamasis darbas, susijęs su reforma, kuria siekiama užtikrinti ilgalaikės priežiūros draudimo ilgalaikį tvarumą;

| (12) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose;

| (13) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano (5), kad Liuksemburgas turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto, |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir mano (5), kad Liuksemburgas turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti ilgalaikį valstybinių pensijų tvarumą didinant faktinį pensinį amžių, ribojant ankstyvą išėjimą į pensiją, didinant paskatas dirbti ilgiau ir susiejant teisės aktų nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti ilgalaikį valstybinių pensijų tvarumą didinant faktinį pensinį amžių, ribojant ankstyvą išėjimą į pensiją, didinant paskatas dirbti ilgiau ir susiejant teisės aktų nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo trukme.

| 2. | Pašalinti ekonominę plėtrą ribojančias kliūtis investicijoms ir inovacijoms verslo paslaugų sektoriuje. Šalinti kliūtis, trukdančias investicijoms į gyvenamąjį būstą. |
| --- | --- |

2.

Pašalinti ekonominę plėtrą ribojančias kliūtis investicijoms ir inovacijoms verslo paslaugų sektoriuje. Šalinti kliūtis, trukdančias investicijoms į gyvenamąjį būstą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/105 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/105

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Maltos stabilumo programos

(2016/C 299/25)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Malta turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Malta turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Maltos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Maltos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2016 m. balandžio 15 d. Malta pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 15 d. Malta pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (4), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje (4), Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad nominalusis balansas 2019 m. taps perteklinis ir sieks 0,1 % BVP. Struktūrinis balansas palaipsniui gerės, kad Maltos vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, būtų pasiektas ne vėliau kaip 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad 2016 m. bendras valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 62,6 %, o po to toliau mažės ir 2019 m. pasieks 55,5 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir atsargus 2017–2019 m. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama didelės rizikos, kad bus smarkiai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 bei 2016 m. vertinant kartu, iš esmės dėl nukrypimo 2015 m., kuris turi būti ištaisytas 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Nukrypimas 2015 m. iš dalies gali būti paaiškintas investicijų padidėjimu, kurį daugiausia lėmė išskirtinai didelis ES lėšų įsisavinimas besibaigiant 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui. Siekiant sumažinti nuokrypį per dvejus metus 2015–2016 m., į 2016 m. stabilumo programą įtraukta papildomų priemonių 2016 metams, kurios dar negalėjo būti įtrauktos į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę. Šiomis priemonėmis siekiama sumažinti pirmines išlaidas (0,16 % BVP), visų pirma atlygio darbuotojams, tarpinio vartojimo ir kapitalo pervedimų srityse. Be to, kai kurių 2016–2019 m. pajamų priemonių įverčiai buvo pakoreguoti siekiant atsižvelgti į naujesnę informaciją, taip pat faktinį priemonių poveikį 2015 m. Visas priemones vertinant bendrai, jų grynasis deficitą mažinantis poveikis siekia 0,2 % BVP. Jei būtų atsižvelgta į šias priemones, pagerėtų struktūrinės pastangos, palyginti su Komisijos prognoze, o struktūrinis balansas rodytų tam tikrą nukrypimą vidutiniškai per dvejus metus 2015–2016 m., tačiau 2017 m. išliktų didelio nukrypimo rizika. Prognozuojama, kad 2016 ir 2017 m. Malta laikysis skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, jog esama rizikos, kad Malta nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad nominalusis balansas 2019 m. taps perteklinis ir sieks 0,1 % BVP. Struktūrinis balansas palaipsniui gerės, kad Maltos vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, būtų pasiektas ne vėliau kaip 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad 2016 m. bendras valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 62,6 %, o po to toliau mažės ir 2019 m. pasieks 55,5 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir atsargus 2017–2019 m. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama didelės rizikos, kad bus smarkiai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 bei 2016 m. vertinant kartu, iš esmės dėl nukrypimo 2015 m., kuris turi būti ištaisytas 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Nukrypimas 2015 m. iš dalies gali būti paaiškintas investicijų padidėjimu, kurį daugiausia lėmė išskirtinai didelis ES lėšų įsisavinimas besibaigiant 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui. Siekiant sumažinti nuokrypį per dvejus metus 2015–2016 m., į 2016 m. stabilumo programą įtraukta papildomų priemonių 2016 metams, kurios dar negalėjo būti įtrauktos į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę. Šiomis priemonėmis siekiama sumažinti pirmines išlaidas (0,16 % BVP), visų pirma atlygio darbuotojams, tarpinio vartojimo ir kapitalo pervedimų srityse. Be to, kai kurių 2016–2019 m. pajamų priemonių įverčiai buvo pakoreguoti siekiant atsižvelgti į naujesnę informaciją, taip pat faktinį priemonių poveikį 2015 m. Visas priemones vertinant bendrai, jų grynasis deficitą mažinantis poveikis siekia 0,2 % BVP. Jei būtų atsižvelgta į šias priemones, pagerėtų struktūrinės pastangos, palyginti su Komisijos prognoze, o struktūrinis balansas rodytų tam tikrą nukrypimą vidutiniškai per dvejus metus 2015–2016 m., tačiau 2017 m. išliktų didelio nukrypimo rizika. Prognozuojama, kad 2016 ir 2017 m. Malta laikysis skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, jog esama rizikos, kad Malta nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

| (6) | ilgalaikis Maltos valstybės finansų tvarumas tebekelia susirūpinimą. Jis daugiausia kyla dėl tokių su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų, kaip sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir pensijų, poveikio biudžetui. Su pensijų sistema susijęs uždavinys dvejopas: užtikrinti tvarumą, kartu garantuojant pakankamas pensines pajamas. 2013 m. pensijų išlaidos siekė 9,6 % BVP, t. y. buvo mažesnės už ES vidurkį, tačiau numatoma, kad iki 2060 m. jos padidės iki 12,8 % – vieno didžiausių lygių Sąjungoje. 2016 m. kovo mėn. Vyriausybė patvirtino keletą priemonių pensijų sistemos tvarumo ir adekvatumo klausimui spręsti, tačiau jų poveikis biudžetui dar neįvertintas. Siekiant padidinti sistemos adekvatumą, numatoma 2016 m. keisti įmokomis grindžiamą valstybinę minimalią pensiją, siekiant, kad iki 2027 m. ji pasiektų 60 % pajamų medianos, ir išplėsti jos aprėptį. Reformos efektyvumas priklausys nuo to, ar bus užtikrintos vyresnio amžiaus žmonių įsidarbinimo galimybės. Numatoma, kad viešosios išlaidos greičiau už ES vidurkį didės ne tik pensijoms, bet ir sveikatos priežiūrai bei ilgalaikei priežiūrai – atitinkamai 2,1 % ir 1,2 % BVP. Siekdamos pagerinti išlaidų veiksmingumą valdžios institucijos priėmė nacionalinę sveikatos priežiūros sistemų strategiją ir vykdo sveikatos priežiūros išlaidų peržiūrą. Vis dėlto dar turi pasitvirtinti, kad šios pastangos leis sutaupyti lėšų. Tvarumui ilguoju laikotarpiu užtikrinti potencialiai sutaupytas lėšas reikėtų naudoti numatomam išlaidų didėjimui kompensuoti; |
| --- | --- |

(6)

ilgalaikis Maltos valstybės finansų tvarumas tebekelia susirūpinimą. Jis daugiausia kyla dėl tokių su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų, kaip sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros ir pensijų, poveikio biudžetui. Su pensijų sistema susijęs uždavinys dvejopas: užtikrinti tvarumą, kartu garantuojant pakankamas pensines pajamas. 2013 m. pensijų išlaidos siekė 9,6 % BVP, t. y. buvo mažesnės už ES vidurkį, tačiau numatoma, kad iki 2060 m. jos padidės iki 12,8 % – vieno didžiausių lygių Sąjungoje. 2016 m. kovo mėn. Vyriausybė patvirtino keletą priemonių pensijų sistemos tvarumo ir adekvatumo klausimui spręsti, tačiau jų poveikis biudžetui dar neįvertintas. Siekiant padidinti sistemos adekvatumą, numatoma 2016 m. keisti įmokomis grindžiamą valstybinę minimalią pensiją, siekiant, kad iki 2027 m. ji pasiektų 60 % pajamų medianos, ir išplėsti jos aprėptį. Reformos efektyvumas priklausys nuo to, ar bus užtikrintos vyresnio amžiaus žmonių įsidarbinimo galimybės. Numatoma, kad viešosios išlaidos greičiau už ES vidurkį didės ne tik pensijoms, bet ir sveikatos priežiūrai bei ilgalaikei priežiūrai – atitinkamai 2,1 % ir 1,2 % BVP. Siekdamos pagerinti išlaidų veiksmingumą valdžios institucijos priėmė nacionalinę sveikatos priežiūros sistemų strategiją ir vykdo sveikatos priežiūros išlaidų peržiūrą. Vis dėlto dar turi pasitvirtinti, kad šios pastangos leis sutaupyti lėšų. Tvarumui ilguoju laikotarpiu užtikrinti potencialiai sutaupytas lėšas reikėtų naudoti numatomam išlaidų didėjimui kompensuoti;

| (7) | nepaisant didelių investicijų, švietimo ir mokymo rezultatai vis dar prastesni už siekiamus. Tai daro poveikį darbo jėgos pasiūlos kokybei ir dalyvavimo darbo rinkoje lygiui. Maltos darbo jėgos išsilavinimo lygis vis dar yra vienas mažiausių Sąjungoje. Malta įgyvendina visapusišką mokymosi visą gyvenimą strategiją, tačiau dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis, visų pirma menkai išsilavinusiųjų, vis dar nepakankamas. Šios srities uždaviniai: vykdyti tikslinę informavimo veiklą, gerinti mokymosi galimybes ir kurti švietimo bei mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystes. 2015 m. buvo patvirtintas teisinis pranešimas dėl mokytojų tęstinio profesinio tobulinimosi instituto (the Institute for Education) sukūrimo. Pagrindiniai instituto tikslai: i) teikti mokytojams jų kasdienėje profesinėje veikloje reikalingų įgūdžių; ii) atlikti švietimo darbuotojų centro, kuriame jie galėtų susitikti ir keistis patirtimi, funkciją ir iii) skatinti lyderystę švietimo srityje. Šiuo metu institutas pradeda veikti ir tikimasi, kad jis taps pagrindine įstaiga mokytojų profesinio tobulinimosi poreikiams tenkinti. Reikės stebėti šioje srityje daromą pažangą; |
| --- | --- |

(7)

nepaisant didelių investicijų, švietimo ir mokymo rezultatai vis dar prastesni už siekiamus. Tai daro poveikį darbo jėgos pasiūlos kokybei ir dalyvavimo darbo rinkoje lygiui. Maltos darbo jėgos išsilavinimo lygis vis dar yra vienas mažiausių Sąjungoje. Malta įgyvendina visapusišką mokymosi visą gyvenimą strategiją, tačiau dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose lygis, visų pirma menkai išsilavinusiųjų, vis dar nepakankamas. Šios srities uždaviniai: vykdyti tikslinę informavimo veiklą, gerinti mokymosi galimybes ir kurti švietimo bei mokymo įstaigų ir darbdavių partnerystes. 2015 m. buvo patvirtintas teisinis pranešimas dėl mokytojų tęstinio profesinio tobulinimosi instituto (the Institute for Education) sukūrimo. Pagrindiniai instituto tikslai: i) teikti mokytojams jų kasdienėje profesinėje veikloje reikalingų įgūdžių; ii) atlikti švietimo darbuotojų centro, kuriame jie galėtų susitikti ir keistis patirtimi, funkciją ir iii) skatinti lyderystę švietimo srityje. Šiuo metu institutas pradeda veikti ir tikimasi, kad jis taps pagrindine įstaiga mokytojų profesinio tobulinimosi poreikiams tenkinti. Reikės stebėti šioje srityje daromą pažangą;

| (8) | be vienkartinių didelės apimties projektų 2014–2015 m. apskritai investicijos Maltoje yra prislopusios ir tai leidžia daryti išvadą apie struktūrinius ekonomikos pokyčius bei trukdžius. Tai daugiausia susiję su didėjančia mažiau kapitalui imlių paslaugų sektorių svarba, dėl kurios ateityje mažės investicijų į ekonomiką poreikis. Vis dėlto išlieka tam tikrų sunkumų, darančių įtaką šalies investavimo veiklai, kaip antai nepakankamas gebėjimas diegti inovacijas, įgūdžių stygius, viešojo administravimo ir teisingumo sistemos neveiksmingumas, reguliavimo našta ir didelės eismo spūstys; |
| --- | --- |

(8)

be vienkartinių didelės apimties projektų 2014–2015 m. apskritai investicijos Maltoje yra prislopusios ir tai leidžia daryti išvadą apie struktūrinius ekonomikos pokyčius bei trukdžius. Tai daugiausia susiję su didėjančia mažiau kapitalui imlių paslaugų sektorių svarba, dėl kurios ateityje mažės investicijų į ekonomiką poreikis. Vis dėlto išlieka tam tikrų sunkumų, darančių įtaką šalies investavimo veiklai, kaip antai nepakankamas gebėjimas diegti inovacijas, įgūdžių stygius, viešojo administravimo ir teisingumo sistemos neveiksmingumas, reguliavimo našta ir didelės eismo spūstys;

| (9) | transporto ir logistikos infrastruktūra yra viena pagrindinių kliūčių užsienio investicijoms. Maltos ekonomika patiria didelių su transportu susijusių išorės išlaidų. Jos daugiausia kyla dėl neveiksmingo šalies transporto tinklo panaudojimo ir realių alternatyvų asmeninių lengvųjų automobilių naudojimui nebuvimo. Be to, didelis asmeninių transporto priemonių skaičius, tarša ir eismo spūstys kelia riziką šalies transporto sektoriaus tvarumui. Dar neįgyvendinta jokia visapusiška transporto strategija, nepaisant to, kad kaip išankstinė sąlyga siekiant naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais (2014–2020 m.), kurie bus naudojami transporto investicijoms bendrai finansuoti, turi būti parengta nacionalinė transporto strategija ir pagrindinis planas; |
| --- | --- |

(9)

transporto ir logistikos infrastruktūra yra viena pagrindinių kliūčių užsienio investicijoms. Maltos ekonomika patiria didelių su transportu susijusių išorės išlaidų. Jos daugiausia kyla dėl neveiksmingo šalies transporto tinklo panaudojimo ir realių alternatyvų asmeninių lengvųjų automobilių naudojimui nebuvimo. Be to, didelis asmeninių transporto priemonių skaičius, tarša ir eismo spūstys kelia riziką šalies transporto sektoriaus tvarumui. Dar neįgyvendinta jokia visapusiška transporto strategija, nepaisant to, kad kaip išankstinė sąlyga siekiant naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais (2014–2020 m.), kurie bus naudojami transporto investicijoms bendrai finansuoti, turi būti parengta nacionalinė transporto strategija ir pagrindinis planas;

| (10) | Vyriausybė ėmėsi keleto priemonių siekdama pagerinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybes gauti finansavimą. Šiomis priemonėmis siekta suteikti nuosavo ir rizikos kapitalo, kurio stygius pastaraisiais metais buvo įvardytas kaip trukdis. Be to, ateityje numatoma įsteigti centrinį kreditų registrą ir plėtros banką, o Maltos vertybinių popierių biržoje sukurti platformą, konkrečiai skirtą padėti MVĮ gauti lėšų kapitalo rinkoje. Sunkumų gauti ne bankų teikiamą finansavimą išlieka, tačiau Maltos MVĮ turi geresnių galimybių gauti finansavimą nei daugelio kitų ES šalių MVĮ; |
| --- | --- |

(10)

Vyriausybė ėmėsi keleto priemonių siekdama pagerinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybes gauti finansavimą. Šiomis priemonėmis siekta suteikti nuosavo ir rizikos kapitalo, kurio stygius pastaraisiais metais buvo įvardytas kaip trukdis. Be to, ateityje numatoma įsteigti centrinį kreditų registrą ir plėtros banką, o Maltos vertybinių popierių biržoje sukurti platformą, konkrečiai skirtą padėti MVĮ gauti lėšų kapitalo rinkoje. Sunkumų gauti ne bankų teikiamą finansavimą išlieka, tačiau Maltos MVĮ turi geresnių galimybių gauti finansavimą nei daugelio kitų ES šalių MVĮ;

| (11) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose;

| (12) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą, o jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Maltai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Atsižvelgiant į didelę riziką smarkiai nukrypti nuo koregavimo plano, užtikrinti 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 ir 2017 m., imantis būtinų struktūrinių priemonių. Sustiprinti priemones siekiant užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. |
| --- | --- |

1.

Atsižvelgiant į didelę riziką smarkiai nukrypti nuo koregavimo plano, užtikrinti 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 ir 2017 m., imantis būtinų struktūrinių priemonių. Sustiprinti priemones siekiant užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą.

| 2. | Imtis priemonių gerinti darbo jėgos pasiūlą, visų pirma didinant žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose. |
| --- | --- |

2.

Imtis priemonių gerinti darbo jėgos pasiūlą, visų pirma didinant žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/109

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Portugalijos stabilumo programos

(2016/C 299/26)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Portugalija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Tą rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Portugalija turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Portugalijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelė valstybės ir privačiojo sektoriaus skola ir didelė dalis neveiksnių paskolų lemia pažeidžiamumą esant dideliam nedarbui. Tebėra politikos spragų sprendžiant produktų ir paslaugų rinkų, įmonių skolos restruktūrizavimo, fiskalines ir tam tikrų darbo rinkos sričių problemas; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Portugalijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma daug susikaupusių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelė valstybės ir privačiojo sektoriaus skola ir didelė dalis neveiksnių paskolų lemia pažeidžiamumą esant dideliam nedarbui. Tebėra politikos spragų sprendžiant produktų ir paslaugų rinkų, įmonių skolos restruktūrizavimo, fiskalines ir tam tikrų darbo rinkos sričių problemas;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Portugalija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Portugalijos nacionalinėje reformų programoje su pakankamai plačiu užmoju siekiama šalinti perviršinį disbalansą, joje išdėstytos atitinkamos priemonės, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą ir mažinti privačiojo sektoriaus skolą ir atsižvelgiama į 2016 m. šalies ataskaitoje nurodytus uždavinius bei euro zonai skirtas rekomendacijas, visų pirma suteikti naują postūmį investicijoms ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą. Jeigu šios priemonės bus visapusiškai ir greitai įgyvendintos, jos padėtų spręsti Portugalijos makroekonominio disbalanso problemą. Remiantis Portugalijos politikos įsipareigojimų vertinimu, šiuo etapu nebūtina aktyviau vykdyti makroekonominio disbalanso procedūros; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Portugalija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu. Portugalijos nacionalinėje reformų programoje su pakankamai plačiu užmoju siekiama šalinti perviršinį disbalansą, joje išdėstytos atitinkamos priemonės, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą ir mažinti privačiojo sektoriaus skolą ir atsižvelgiama į 2016 m. šalies ataskaitoje nurodytus uždavinius bei euro zonai skirtas rekomendacijas, visų pirma suteikti naują postūmį investicijoms ir užtikrinti valstybės finansų tvarumą. Jeigu šios priemonės bus visapusiškai ir greitai įgyvendintos, jos padėtų spręsti Portugalijos makroekonominio disbalanso problemą. Remiantis Portugalijos politikos įsipareigojimų vertinimu, šiuo etapu nebūtina aktyviau vykdyti makroekonominio disbalanso procedūros;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Ji iki 2015 m. termino nepanaikino perviršinio deficito ir neužtikrino Tarybos rekomenduotų fiskalinių pastangų. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2016 m. panaikinti perviršinį deficitą ir pasiekti 2,2 % BVP nominalaus deficito tikslą. Kai perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas, Portugalijai bus taikoma prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Numatoma, kad nuo 2016 m. iki 2020 m. (perskaičiuotas (5)) struktūrinis balansas pagerės tik maždaug 0,35 % BVP per metus, t. y. mažiau už reikalaujamą 0,6 % BVP dydį, ir vidutinio laikotarpio tikslo – 0,25 % BVP struktūrinio pertekliaus – programos laikotarpiu pasiekti nenumatoma. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2016 m. sumažės iki 124,8 % ir toliau mažės iki 110,3 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra gana optimistinis. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 2,7 % BVP, t. y. bus mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2017 m. bus 2,3 % BVP. Numatoma, kad struktūrinis deficitas 2016 m. ir 2017 m. šiek tiek padidės, todėl fiskalinės pastangos neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Be to, nenumatoma, kad 2017 m. Portugalija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Portugalija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad nuostatų būtų laikomasi 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Ji iki 2015 m. termino nepanaikino perviršinio deficito ir neužtikrino Tarybos rekomenduotų fiskalinių pastangų. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2016 m. panaikinti perviršinį deficitą ir pasiekti 2,2 % BVP nominalaus deficito tikslą. Kai perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas, Portugalijai bus taikoma prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Numatoma, kad nuo 2016 m. iki 2020 m. (perskaičiuotas (5)) struktūrinis balansas pagerės tik maždaug 0,35 % BVP per metus, t. y. mažiau už reikalaujamą 0,6 % BVP dydį, ir vidutinio laikotarpio tikslo – 0,25 % BVP struktūrinio pertekliaus – programos laikotarpiu pasiekti nenumatoma. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2016 m. sumažės iki 124,8 % ir toliau mažės iki 110,3 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra gana optimistinis. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 2,7 % BVP, t. y. bus mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2017 m. bus 2,3 % BVP. Numatoma, kad struktūrinis deficitas 2016 m. ir 2017 m. šiek tiek padidės, todėl fiskalinės pastangos neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Be to, nenumatoma, kad 2017 m. Portugalija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Portugalija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad nuostatų būtų laikomasi 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;

| (6) | Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 1 dalį Komisija reguliariai stebės, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių Portugalija imsis atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį; todėl Komisija rekomenduos Tarybai atitinkamus veiksmus, kurių reikia imtis pagal perviršinio deficito procedūrą; |
| --- | --- |

(6)

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 10 straipsnio 1 dalį Komisija reguliariai stebės, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių Portugalija imsis atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį; todėl Komisija rekomenduos Tarybai atitinkamus veiksmus, kurių reikia imtis pagal perviršinio deficito procedūrą;

| (7) | reikiamą fiskalinį koregavimą galėtų labai padėti užtikrinti laiku ir griežtai įgyvendinamas pertvarkytas biudžeto sistemos įstatymas, įsipareigojimų kontrolės įstatymas ir toliau gerinamas pajamų surinkimas ir išlaidų kontrolė. Portugalijai reikia spręsti du uždavinius – užtikrinti ilgalaikį sveikatos priežiūros sistemos fiskalinį tvarumą ir tuo pat metu išlaikyti galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas didinant sistemos veiksmingumą. Nors šiuo metu Portugalijos viešosios išlaidos, palyginti su visomis sveikatos priežiūros išlaidomis, yra vienos iš mažiausių Sąjungoje, prognozuojama, kad viešosios sveikatos priežiūros išlaidos iki 2060 m. padidės 2,5 % BVP – daugiausiai ES. Dar nesiimta visapusiškų priemonių siekiant skatinti ligų prevenciją ir visuomenės sveikatos politiką, taip pat užtikrinti pirminių sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ankstyvuoju ir mažiau lėšų reikalaujančiu etapu, siekiant išspręsti ilgalaikio tvarumo sveikatos priežiūros sektoriuje uždavinius. Svarbus uždavinys trumpuoju laikotarpiu tebėra tiksliai planuoti ir vykdyti biudžetą ligoninėse, siekiant užtikrinti, kad būtų padengtas jų įsiskolinimas. Nors pastaruoju metu vykdytomis reformomis siekta spręsti ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo užtikrinimo klausimą, trumpojo ir vidutinio laikotarpių pensijų sistemos tvarumo uždaviniai dar neišspręsti. Valstybinei pensijų sistemai būdingi didelės apimties biudžeto pervedimai ir kartų nelygybės problema. Atidedamas reformų vykdymas ir politikos spragos vis dar mažina valstybės įmonių, visų pirma transporto sektoriaus, fiskalinį tvarumą. Siekiant sutaupyti lėšų fiskalinėje srityje būtina tų įmonių restruktūrizavimo planuose stiprinti veiksmingumą didinančias priemones; |
| --- | --- |

(7)

reikiamą fiskalinį koregavimą galėtų labai padėti užtikrinti laiku ir griežtai įgyvendinamas pertvarkytas biudžeto sistemos įstatymas, įsipareigojimų kontrolės įstatymas ir toliau gerinamas pajamų surinkimas ir išlaidų kontrolė. Portugalijai reikia spręsti du uždavinius – užtikrinti ilgalaikį sveikatos priežiūros sistemos fiskalinį tvarumą ir tuo pat metu išlaikyti galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas didinant sistemos veiksmingumą. Nors šiuo metu Portugalijos viešosios išlaidos, palyginti su visomis sveikatos priežiūros išlaidomis, yra vienos iš mažiausių Sąjungoje, prognozuojama, kad viešosios sveikatos priežiūros išlaidos iki 2060 m. padidės 2,5 % BVP – daugiausiai ES. Dar nesiimta visapusiškų priemonių siekiant skatinti ligų prevenciją ir visuomenės sveikatos politiką, taip pat užtikrinti pirminių sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ankstyvuoju ir mažiau lėšų reikalaujančiu etapu, siekiant išspręsti ilgalaikio tvarumo sveikatos priežiūros sektoriuje uždavinius. Svarbus uždavinys trumpuoju laikotarpiu tebėra tiksliai planuoti ir vykdyti biudžetą ligoninėse, siekiant užtikrinti, kad būtų padengtas jų įsiskolinimas. Nors pastaruoju metu vykdytomis reformomis siekta spręsti ilgalaikio pensijų sistemos tvarumo užtikrinimo klausimą, trumpojo ir vidutinio laikotarpių pensijų sistemos tvarumo uždaviniai dar neišspręsti. Valstybinei pensijų sistemai būdingi didelės apimties biudžeto pervedimai ir kartų nelygybės problema. Atidedamas reformų vykdymas ir politikos spragos vis dar mažina valstybės įmonių, visų pirma transporto sektoriaus, fiskalinį tvarumą. Siekiant sutaupyti lėšų fiskalinėje srityje būtina tų įmonių restruktūrizavimo planuose stiprinti veiksmingumą didinančias priemones;

| (8) | daug pastangų dėta siekiant pažaboti mokesčių slėpimą toliau didinant mokesčių administravimo veiksmingumą. Imamasi priemonių, kuriomis siekiama kovoti su mokestiniu sukčiavimu, gerinti keitimąsi informacija su finansų įstaigomis ir stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą. Vis dėlto, nepaisant padarytos pažangos, dar yra galimybių stiprinti mokestinių prievolių vykdymą. Mokesčių administravimo pertvarkymas siekiant padidinti jo veiksmingumą taip pat padėtų skatinti investicijas; |
| --- | --- |

(8)

daug pastangų dėta siekiant pažaboti mokesčių slėpimą toliau didinant mokesčių administravimo veiksmingumą. Imamasi priemonių, kuriomis siekiama kovoti su mokestiniu sukčiavimu, gerinti keitimąsi informacija su finansų įstaigomis ir stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą. Vis dėlto, nepaisant padarytos pažangos, dar yra galimybių stiprinti mokestinių prievolių vykdymą. Mokesčių administravimo pertvarkymas siekiant padidinti jo veiksmingumą taip pat padėtų skatinti investicijas;

| (9) | apskritai darbo užmokestis kito nedaug – tai atitinka aukštą nedarbo lygį ir poreikį skatinti išorės balanso atkūrimą, taip pat atsižvelgiant į našumo augimą vidutiniu laikotarpiu. Kolektyvinės derybos sektorių lygmeniu prisidėjo prie šios tendencijos, nors kolektyvinių derybų sistemos ypatybės vis dar riboja koregavimo įmonių lygmeniu apimtį. Mažos infliacijos ir didelio nedarbo lygio aplinkybėmis minimalus darbo užmokestis 2016 m. sausio mėn. buvo padidintas nuo 505 EUR iki 530 EUR per mėnesį ir planuojama toliau palaipsniui jį didinti iki 600 EUR per mėnesį 2019 m. (mokama 14 kartų per metus). Pagal minimalaus darbo užmokesčio kaip vidutinio darbo užmokesčio procentinės dalies rodiklį, Portugalija yra ES šalių sąrašo viduryje, tačiau ji priklauso šalims, kuriose minimalus darbo užmokestis, išreikštas darbo užmokesčio medianos procentine dalimi, yra didžiausias. Tai leidžia daryti išvadą, kad Portugalijoje darbo užmokesčio pasiskirstymas gerokai pasislinkęs link mažesnio darbo užmokesčio ir kad toliau didinant minimalų darbo užmokestį galėtų greitai padidėti jį gaunančių darbuotojų (kurie 2016 m. sudarė beveik ketvirtadalį visų darbuotojų) dalis. Nors tai galėtų padėti mažinti dirbančiųjų skurdo intensyvumą, tai taip pat didina spaudimą visai darbo užmokesčio struktūrai ir verčia bendrą darbo užmokestį didėti. Jei šis didėjimas nebus suderintas su našumo didėjimu, tai gali kelti pavojų užimtumo ir konkurencingumo perspektyvoms, visų pirma darbui imliuose sektoriuose. Tai taip pat gali mažinti paskatas investuoti į įgūdžius; |
| --- | --- |

(9)

apskritai darbo užmokestis kito nedaug – tai atitinka aukštą nedarbo lygį ir poreikį skatinti išorės balanso atkūrimą, taip pat atsižvelgiant į našumo augimą vidutiniu laikotarpiu. Kolektyvinės derybos sektorių lygmeniu prisidėjo prie šios tendencijos, nors kolektyvinių derybų sistemos ypatybės vis dar riboja koregavimo įmonių lygmeniu apimtį. Mažos infliacijos ir didelio nedarbo lygio aplinkybėmis minimalus darbo užmokestis 2016 m. sausio mėn. buvo padidintas nuo 505 EUR iki 530 EUR per mėnesį ir planuojama toliau palaipsniui jį didinti iki 600 EUR per mėnesį 2019 m. (mokama 14 kartų per metus). Pagal minimalaus darbo užmokesčio kaip vidutinio darbo užmokesčio procentinės dalies rodiklį, Portugalija yra ES šalių sąrašo viduryje, tačiau ji priklauso šalims, kuriose minimalus darbo užmokestis, išreikštas darbo užmokesčio medianos procentine dalimi, yra didžiausias. Tai leidžia daryti išvadą, kad Portugalijoje darbo užmokesčio pasiskirstymas gerokai pasislinkęs link mažesnio darbo užmokesčio ir kad toliau didinant minimalų darbo užmokestį galėtų greitai padidėti jį gaunančių darbuotojų (kurie 2016 m. sudarė beveik ketvirtadalį visų darbuotojų) dalis. Nors tai galėtų padėti mažinti dirbančiųjų skurdo intensyvumą, tai taip pat didina spaudimą visai darbo užmokesčio struktūrai ir verčia bendrą darbo užmokestį didėti. Jei šis didėjimas nebus suderintas su našumo didėjimu, tai gali kelti pavojų užimtumo ir konkurencingumo perspektyvoms, visų pirma darbui imliuose sektoriuose. Tai taip pat gali mažinti paskatas investuoti į įgūdžius;

| (10) | Portugalijos darbo rinka 2014 m. ir 2015 m. toliau atsigavo ir buvo dėta daug pastangų siekiant pertvarkyti aktyvumo skatinimo politiką, modernizuoti valstybinę užimtumo tarnybą ir didinti darbo biržoje neregistruotų jaunų žmonių įtrauktį, nors kai kurių įgyvendinimo problemų tebėra. Atsižvelgiant į šiuo metu pablogėjusią socialinę padėtį, visų pirma padidėjusį vaikų skurdo lygį, taip pat buvo imtasi svarbių priemonių siekiant sustiprinti socialinę paramą; jos pirmiausia susijusios su minimalių pajamų sistema, išmokomis vaikui ir mažomis pensijomis. Šių priemonių poveikis mažinant skurdo intensyvumą dar turi būti įvertintas. Vis dėlto vis dar susiduriama su sunkumais siekiant integruoti daug ilgalaikių bedarbių, ir tai neigiamai veikia ekonomikos augimą bei socialinę padėtį. Dar yra galimybių toliau skatinti ilgalaikių bedarbių aktyvumą imantis tikslinių darbo rinkos politikos priemonių ir gerinant užimtumo ir socialinių tarnybų koordinavimą. Nors ekonomikai atsigaunant atsirado daug naujų darbo vietų su nuolatinėmis darbo sutartimis, darbo rinkos segmentacija tebėra didelė. Pagal terminuotas darbo sutartis dirbančių darbuotojų dalis tebėra viena didžiausių Europoje, o perėjimo nuo laikinų prie nuolatinių sutarčių lygis nedidelis; |
| --- | --- |

(10)

Portugalijos darbo rinka 2014 m. ir 2015 m. toliau atsigavo ir buvo dėta daug pastangų siekiant pertvarkyti aktyvumo skatinimo politiką, modernizuoti valstybinę užimtumo tarnybą ir didinti darbo biržoje neregistruotų jaunų žmonių įtrauktį, nors kai kurių įgyvendinimo problemų tebėra. Atsižvelgiant į šiuo metu pablogėjusią socialinę padėtį, visų pirma padidėjusį vaikų skurdo lygį, taip pat buvo imtasi svarbių priemonių siekiant sustiprinti socialinę paramą; jos pirmiausia susijusios su minimalių pajamų sistema, išmokomis vaikui ir mažomis pensijomis. Šių priemonių poveikis mažinant skurdo intensyvumą dar turi būti įvertintas. Vis dėlto vis dar susiduriama su sunkumais siekiant integruoti daug ilgalaikių bedarbių, ir tai neigiamai veikia ekonomikos augimą bei socialinę padėtį. Dar yra galimybių toliau skatinti ilgalaikių bedarbių aktyvumą imantis tikslinių darbo rinkos politikos priemonių ir gerinant užimtumo ir socialinių tarnybų koordinavimą. Nors ekonomikai atsigaunant atsirado daug naujų darbo vietų su nuolatinėmis darbo sutartimis, darbo rinkos segmentacija tebėra didelė. Pagal terminuotas darbo sutartis dirbančių darbuotojų dalis tebėra viena didžiausių Europoje, o perėjimo nuo laikinų prie nuolatinių sutarčių lygis nedidelis;

| (11) | didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas tebėra svarbi Portugalijos ekonomikos pažeidžiamumo sritis, o sąlygos mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą tebėra sudėtingos. Padaryta tam tikra pažanga mažinant įmonių skolos naštą ir sudarant sąlygas privačiojo sektoriaus įsiskolinimui sumažinti, tačiau Portugalijos privatusis sektorius tebėra vienas iš labiausiai įsiskolinusių Sąjungoje. Tai yra viena iš pagrindinių kliūčių investicijoms ir potencialios gamybos apimties augimui. Ne finansų bendrovės koreguoja savo balansus, tačiau mažesniu mastu nei namų ūkiai. Didelis ir toliau augantis neveiksnių paskolų lygis verslo sektoriuje daro spaudimą tiek ne finansų sektoriaus, tiek finansų sektoriaus balansui ir yra svarbi kliūtis investicijoms. Įvairiais lygmenimis buvo imtasi veiksmų įmonių įsiskolinimo problemai spręsti, tačiau rezultatai yra vangūs. Vis dar didelis įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas, susijęs su pelno apmokestinimu. Per pastaruosius kelerius metus Vyriausybė bandė spręsti šią problemą įvesdama kapitalo nepakankamumo taisykles ir įmonių nuosavo kapitalo lengvatą. Vis dėlto 2015 m. skola finansuojamų investicijų ir nuosavu kapitalu finansuojamų investicijų kapitalo sąnaudų (prieš ir po apmokestinimo) skirtumas išliko vienas didžiausių Sąjungoje. Įmonėms, visų pirma mažosioms, vidutinėms ir pradedančiosioms, gauti kreditą tebėra brangu ir sunku. Galimybių pasinaudoti alternatyviais finansavimo šaltiniais, tokiais kaip privatusis kapitalas, rizikos kapitalas, sutelktinis finansavimas ir neformalių investuotojų teikiamas finansavimas, nedaug, ir tie šaltiniai labai menkai išplėtoti; |
| --- | --- |

(11)

didelis privačiojo sektoriaus įsiskolinimas tebėra svarbi Portugalijos ekonomikos pažeidžiamumo sritis, o sąlygos mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą tebėra sudėtingos. Padaryta tam tikra pažanga mažinant įmonių skolos naštą ir sudarant sąlygas privačiojo sektoriaus įsiskolinimui sumažinti, tačiau Portugalijos privatusis sektorius tebėra vienas iš labiausiai įsiskolinusių Sąjungoje. Tai yra viena iš pagrindinių kliūčių investicijoms ir potencialios gamybos apimties augimui. Ne finansų bendrovės koreguoja savo balansus, tačiau mažesniu mastu nei namų ūkiai. Didelis ir toliau augantis neveiksnių paskolų lygis verslo sektoriuje daro spaudimą tiek ne finansų sektoriaus, tiek finansų sektoriaus balansui ir yra svarbi kliūtis investicijoms. Įvairiais lygmenimis buvo imtasi veiksmų įmonių įsiskolinimo problemai spręsti, tačiau rezultatai yra vangūs. Vis dar didelis įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas, susijęs su pelno apmokestinimu. Per pastaruosius kelerius metus Vyriausybė bandė spręsti šią problemą įvesdama kapitalo nepakankamumo taisykles ir įmonių nuosavo kapitalo lengvatą. Vis dėlto 2015 m. skola finansuojamų investicijų ir nuosavu kapitalu finansuojamų investicijų kapitalo sąnaudų (prieš ir po apmokestinimo) skirtumas išliko vienas didžiausių Sąjungoje. Įmonėms, visų pirma mažosioms, vidutinėms ir pradedančiosioms, gauti kreditą tebėra brangu ir sunku. Galimybių pasinaudoti alternatyviais finansavimo šaltiniais, tokiais kaip privatusis kapitalas, rizikos kapitalas, sutelktinis finansavimas ir neformalių investuotojų teikiamas finansavimas, nedaug, ir tie šaltiniai labai menkai išplėtoti;

| (12) | nepaisant pažangos, reguliavimo kliūtys ir silpni instituciniai gebėjimai vis dar stabdo verslo augimą, konkurencingumą ir investicijas. Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumas, visų pirma sprendžiant mokestinius ginčus, tebėra menkas. Viešieji pirkimai Portugalijoje iš esmės yra skaidrūs. Vis dėlto, remiantis specialios interneto platformos „BASE“ duomenimis, Portugalijos perkančiosios organizacijos dažnai naudoja tiesioginio skyrimo procedūrą, pagal kurią 2013–2015 m. laikotarpiu vidutiniškai buvo sudaryta 87,3 % visų viešųjų sutarčių; tai atitinka 47 % visos sutarčių sumos. Vis dar reikia užtikrinti koncesijos sutarčių bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių skaidrumą, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu. Finansų ministerijos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės darbo grupė prižiūri kai kurias centrinės administracijos valdomas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, tačiau koncesijoms, regioninėms ir vietos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms tokia priežiūra netaikoma. Vis dar vėluojama įgyvendinti uostų sektoriaus reformas ir išlieka kliūčių į rinką patekti naujiems dalyviams. Registruoti įmones tapo lengviau, bet licencijavimas tebėra sudėtingas, o sudėtingos administracinės procedūros mažina investuotojų pasitikėjimą. Vis dar yra problemų, susijusių su procedūromis, taikomomis siekiant patekti į statybų rinką, gauti statybos leidimą ir veiksmingai įgyvendinti integruotas aplinkosaugos leidimų išdavimo taisykles. Reguliavimo kliūtys kai kuriuose verslo paslaugų sektoriuose, visų pirma teisinių paslaugų, kliudo veiksmingai paskirstyti išteklius. Profesines organizacijas reglamentuojantys teisės aktai, visų pirma susiję su jų įstatais ir vidaus taisyklėmis, yra ribojamojo pobūdžio ir gali kliudyti tiek fiziniams, tiek juridiniams asmenims verstis atitinkamomis profesijomis. Tai visų pirma daro poveikį teisinėms profesijoms, kurioms, be kita ko, taikomi reklamos ir daugiasritės veiklos apribojimai; |
| --- | --- |

(12)

nepaisant pažangos, reguliavimo kliūtys ir silpni instituciniai gebėjimai vis dar stabdo verslo augimą, konkurencingumą ir investicijas. Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumas, visų pirma sprendžiant mokestinius ginčus, tebėra menkas. Viešieji pirkimai Portugalijoje iš esmės yra skaidrūs. Vis dėlto, remiantis specialios interneto platformos „BASE“ duomenimis, Portugalijos perkančiosios organizacijos dažnai naudoja tiesioginio skyrimo procedūrą, pagal kurią 2013–2015 m. laikotarpiu vidutiniškai buvo sudaryta 87,3 % visų viešųjų sutarčių; tai atitinka 47 % visos sutarčių sumos. Vis dar reikia užtikrinti koncesijos sutarčių bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių skaidrumą, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu. Finansų ministerijos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės darbo grupė prižiūri kai kurias centrinės administracijos valdomas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, tačiau koncesijoms, regioninėms ir vietos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms tokia priežiūra netaikoma. Vis dar vėluojama įgyvendinti uostų sektoriaus reformas ir išlieka kliūčių į rinką patekti naujiems dalyviams. Registruoti įmones tapo lengviau, bet licencijavimas tebėra sudėtingas, o sudėtingos administracinės procedūros mažina investuotojų pasitikėjimą. Vis dar yra problemų, susijusių su procedūromis, taikomomis siekiant patekti į statybų rinką, gauti statybos leidimą ir veiksmingai įgyvendinti integruotas aplinkosaugos leidimų išdavimo taisykles. Reguliavimo kliūtys kai kuriuose verslo paslaugų sektoriuose, visų pirma teisinių paslaugų, kliudo veiksmingai paskirstyti išteklius. Profesines organizacijas reglamentuojantys teisės aktai, visų pirma susiję su jų įstatais ir vidaus taisyklėmis, yra ribojamojo pobūdžio ir gali kliudyti tiek fiziniams, tiek juridiniams asmenims verstis atitinkamomis profesijomis. Tai visų pirma daro poveikį teisinėms profesijoms, kurioms, be kita ko, taikomi reklamos ir daugiasritės veiklos apribojimai;

| (13) | Portugalija atsilieka mokslo įstaigų ir įmonių atstovų bendradarbiavimo ir žinių komercinimo srityje. Universitetų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimo kliūtys yra didelės tiek dėl reguliavimo ir biurokratinių kliūčių, tiek dėl paskatų bendradarbiauti mokslo sistemoje stygiaus. Tai mažina absolventų įsidarbinimo galimybes ir inovacijas. Pradėtos naujos trumpojo ciklo technikos dalykų studijos suteikė naujų politechnikos mokslo įstaigų ir regioninių ekonomikos dalyvių bendradarbiavimo galimybių, bet universitetų programos į modernizavimo procesą neįtrauktos; |
| --- | --- |

(13)

Portugalija atsilieka mokslo įstaigų ir įmonių atstovų bendradarbiavimo ir žinių komercinimo srityje. Universitetų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimo kliūtys yra didelės tiek dėl reguliavimo ir biurokratinių kliūčių, tiek dėl paskatų bendradarbiauti mokslo sistemoje stygiaus. Tai mažina absolventų įsidarbinimo galimybes ir inovacijas. Pradėtos naujos trumpojo ciklo technikos dalykų studijos suteikė naujų politechnikos mokslo įstaigų ir regioninių ekonomikos dalyvių bendradarbiavimo galimybių, bet universitetų programos į modernizavimo procesą neįtrauktos;

| (14) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (15) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (6) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (16) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Portugalijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas laikantis atitinkamų sprendimų arba rekomendacijų pagal perviršinio deficito procedūrą, imantis būtinų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudojant deficitui ir skolai mažinti. Vėliau, 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą. Iki 2017 m. vasario mėn. atlikti išsamią išlaidų peržiūrą ir stiprinti išlaidų kontrolę, išlaidų efektyvumą ir tinkamą biudžeto sudarymą visais viešojo administravimo lygmenimis. Užtikrinti sveikatos priežiūros sektoriaus ilgalaikį tvarumą neribojant galimybių gauti pirminę sveikatos priežiūrą. Sumažinti biudžeto pervedimus pensijų sistemoje. Iki 2016 m. pabaigos perorientuoti esamus valstybės įmonių restruktūrizavimo planus. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas laikantis atitinkamų sprendimų arba rekomendacijų pagal perviršinio deficito procedūrą, imantis būtinų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudojant deficitui ir skolai mažinti. Vėliau, 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą. Iki 2017 m. vasario mėn. atlikti išsamią išlaidų peržiūrą ir stiprinti išlaidų kontrolę, išlaidų efektyvumą ir tinkamą biudžeto sudarymą visais viešojo administravimo lygmenimis. Užtikrinti sveikatos priežiūros sektoriaus ilgalaikį tvarumą neribojant galimybių gauti pirminę sveikatos priežiūrą. Sumažinti biudžeto pervedimus pensijų sistemoje. Iki 2016 m. pabaigos perorientuoti esamus valstybės įmonių restruktūrizavimo planus.

| 2. | Konsultuojantis su socialiniais partneriais užtikrinti, kad minimalus darbo užmokestis atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus visuose sektoriuose. |
| --- | --- |

2.

Konsultuojantis su socialiniais partneriais užtikrinti, kad minimalus darbo užmokestis atitiktų užimtumo ir konkurencingumo skatinimo tikslus visuose sektoriuose.

| 3. | Užtikrinti veiksmingą ilgalaikių bedarbių aktyvumo skatinimą ir pagerinti užimtumo ir socialinių tarnybų koordinavimą. Didinti paskatas įmonėms samdyti darbuotojus pagal neterminuotas darbo sutartis. |
| --- | --- |

3.

Užtikrinti veiksmingą ilgalaikių bedarbių aktyvumo skatinimą ir pagerinti užimtumo ir socialinių tarnybų koordinavimą. Didinti paskatas įmonėms samdyti darbuotojus pagal neterminuotas darbo sutartis.

| 4. | Iki 2016 m. spalio mėn. imtis priemonių siekiant sudaryti geresnes sąlygas sutvarkyti kredito įstaigų balansus ir spręsti didelio neveiksnių paskolų lygio problemą. Mažinti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą, susijusį su pelno apmokestinimu, ir pagerinti pradedančiųjų ir mažųjų bei vidutinių įmonių galimybes gauti finansavimą kapitalo rinkoje. |
| --- | --- |

4.

Iki 2016 m. spalio mėn. imtis priemonių siekiant sudaryti geresnes sąlygas sutvarkyti kredito įstaigų balansus ir spręsti didelio neveiksnių paskolų lygio problemą. Mažinti įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą, susijusį su pelno apmokestinimu, ir pagerinti pradedančiųjų ir mažųjų bei vidutinių įmonių galimybes gauti finansavimą kapitalo rinkoje.

| 5. | Padidinti viešųjų pirkimų pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes bei koncesijos sutartis skaidrumą ir veiksmingumą. Iki 2016 m. pabaigos pagerinti ir paspartinti administracines ir licencijų išdavimo procedūras, paspartinti mokestinių ginčų sprendimą ir sumažinti reguliavimo kliūtis, visų pirma teikiant verslo paslaugas. Skatinti universitetų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

5.

Padidinti viešųjų pirkimų pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes bei koncesijos sutartis skaidrumą ir veiksmingumą. Iki 2016 m. pabaigos pagerinti ir paspartinti administracines ir licencijų išdavimo procedūras, paspartinti mokestinių ginčų sprendimą ir sumažinti reguliavimo kliūtis, visų pirma teikiant verslo paslaugas. Skatinti universitetų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Komisijos pagal bendrai sutartą metodiką perskaičiuotas struktūrinis balansas, remiantis stabilumo programoje pateikta informacija.

5

(6)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

6

---

| 18.8.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 299/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 299/114

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2016 m. liepos 12 d.

dėl 2016 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Prancūzijos stabilumo programos

(2016/C 299/27)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Lietuva turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta; |
| --- | --- |

(1)

2015 m. lapkričio 26 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2016 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino metinėje augimo apžvalgoje nustatytus prioritetus. 2015 m. lapkričio 26 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos. Šią rekomendaciją Europos Vadovų Taryba patvirtino 2016 m. vasario 18–19 d., o Taryba ją priėmė 2016 m. kovo 8 d. (3) Kaip šalis, kurios valiuta yra euro, atsižvelgdama į glaudžias ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomikos sąsajas, Lietuva turėtų užtikrinti, kad ta rekomendacija būtų visiškai ir laiku įgyvendinta;

| (2) | 2016 m. Prancūzijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Prancūzijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Konkrečiai, Prancūzijoje, kurios augimo rodiklis vidutiniškas, o infliacijos – žemas, valstybės skola yra didelė ir toliau didėja, be to, jai būdingas sumažėjęs konkurencingumas. Itin svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Prancūzijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika; |
| --- | --- |

(2)

2016 m. Prancūzijos ataskaita paskelbta 2016 m. vasario 26 d. Joje įvertinta Prancūzijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2015 m. liepos 14 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas ir siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukta ir nuodugni apžvalga pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį. 2016 m. kovo 8 d. Komisija pateikė nuodugnios apžvalgos rezultatus. Atlikusi analizę Komisija daro išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Konkrečiai, Prancūzijoje, kurios augimo rodiklis vidutiniškas, o infliacijos – žemas, valstybės skola yra didelė ir toliau didėja, be to, jai būdingas sumažėjęs konkurencingumas. Itin svarbu imtis veiksmų, kad būtų sumažinta neigiamų padarinių Prancūzijos ekonomikai rizika ir, atsižvelgiant į šalies ekonomikos dydį, neigiamo šalutinio poveikio visai ekonominei ir pinigų sąjungai rizika;

| (3) | 2016 m. balandžio 29 d. Prancūzija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. balandžio 29 d. Prancūzija pateikė 2016 m. nacionalinę reformų programą ir 2016 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (4) | į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse; |
| --- | --- |

(4)

į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

| (5) | šiuo metu Prancūzijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja perviršinį deficitą panaikinti iki 2017 m., laikydamasi 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacijos. Planuojama, kad nominalusis deficitas toliau mažės ir 2019 m. tesieks 1,2 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,4 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2018 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP taps didžiausias – 96,5 % BVP – 2017 m. ir vėliau sumažės iki 93,3 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad nominalusis deficitas 2016 m. pasieks 3,4 % BVP ir atitiks 2015 m. Tarybos rekomenduotą tikslą. Numatoma, kad jei politika nesikeis, 2017 m. nominalusis deficitas sieks 3,2 % BVP, taigi kyla rizika, kad bus nesilaikoma perviršinio deficito panaikinimo termino. Rekomenduojamą fiskalinių pastangų lygį pasiekti 2016 ir 2017 m. neplanuojama, nes Prancūzijos vykdoma konsolidavimo strategija pirmiausia grindžiama ciklo sąlygų pagerėjimu ir nepasikeitusia mažų palūkanų aplinka, o kadangi šių veiksnių valdžios institucijos nekontroliuoja, kyla atitikties rizika. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Prancūzija, nors šiuo metu ir planuoja pasiekti savo nominalaus deficito tikslą 2016 m., nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas iki 2017 m., reikės papildomų priemonių; |
| --- | --- |

(5)

šiuo metu Prancūzijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja perviršinį deficitą panaikinti iki 2017 m., laikydamasi 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacijos. Planuojama, kad nominalusis deficitas toliau mažės ir 2019 m. tesieks 1,2 % BVP. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 0,4 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2018 m. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP taps didžiausias – 96,5 % BVP – 2017 m. ir vėliau sumažės iki 93,3 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad nominalusis deficitas 2016 m. pasieks 3,4 % BVP ir atitiks 2015 m. Tarybos rekomenduotą tikslą. Numatoma, kad jei politika nesikeis, 2017 m. nominalusis deficitas sieks 3,2 % BVP, taigi kyla rizika, kad bus nesilaikoma perviršinio deficito panaikinimo termino. Rekomenduojamą fiskalinių pastangų lygį pasiekti 2016 ir 2017 m. neplanuojama, nes Prancūzijos vykdoma konsolidavimo strategija pirmiausia grindžiama ciklo sąlygų pagerėjimu ir nepasikeitusia mažų palūkanų aplinka, o kadangi šių veiksnių valdžios institucijos nekontroliuoja, kyla atitikties rizika. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Prancūzija, nors šiuo metu ir planuoja pasiekti savo nominalaus deficito tikslą 2016 m., nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas iki 2017 m., reikės papildomų priemonių;

| (6) | Prancūzijoje viešųjų išlaidų santykis su BVP yra vienas didžiausių Sąjungoje ir, nepaisant to, kad 2015 m. šiek tiek sumažėjo, tebėra gerokai didesnis nei euro zonos vidurkis. Prancūzija įgyvendina planą visų valdžios lygmenų viešąsias išlaidas sumažinti 50 mlrd. EUR, palyginti su didėjimo tendencija 2015–2017 m., tačiau gali nepavykti iš esmės sumažinti viešųjų išlaidų. Šio plano produktyvumas padidėtų detalizavus priemones, kuriomis grindžiamas išlaidų mažinimas, ir užtikrinus, kad nustatant taupymo priemones būtų atsižvelgiama į artimą nuliui infliaciją; |
| --- | --- |

(6)

Prancūzijoje viešųjų išlaidų santykis su BVP yra vienas didžiausių Sąjungoje ir, nepaisant to, kad 2015 m. šiek tiek sumažėjo, tebėra gerokai didesnis nei euro zonos vidurkis. Prancūzija įgyvendina planą visų valdžios lygmenų viešąsias išlaidas sumažinti 50 mlrd. EUR, palyginti su didėjimo tendencija 2015–2017 m., tačiau gali nepavykti iš esmės sumažinti viešųjų išlaidų. Šio plano produktyvumas padidėtų detalizavus priemones, kuriomis grindžiamas išlaidų mažinimas, ir užtikrinus, kad nustatant taupymo priemones būtų atsižvelgiama į artimą nuliui infliaciją;

| (7) | vienas iš uždavinių tebėra pagal planą toliau mažinti išlaidų santykį, nes didelių galimo taupymo sričių nustatymo procesas nedavė pakankamų rezultatų, o išlaidų peržiūrų rezultatai iki šiol buvo kuklūs. Būsto sektoriuje Prancūzijos išlaidos beveik dvigubai didesnės nei kitų Europos šalių, tačiau rezultatai būsto rinkoje nėra daug geresni. Vietos valdžios institucijų investavimo pajėgumus galėtų apsaugoti bendras poveikis įgyvendinus suplanuotą centrinės valdžios dotacijų vietos valdžios institucijoms mažinimą ir griežtesnę vietos valdžios išlaidų kontrolę, visų pirma pažabojant jų administracinių išlaidų augimą. Tinkama tokio lėšų taupymo nustatymo priemonė galėtų būti išlaidų peržiūros. Be to, sistemos efektyvumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu galėtų padidinti pastaroji vietos administracijos reforma; |
| --- | --- |

(7)

vienas iš uždavinių tebėra pagal planą toliau mažinti išlaidų santykį, nes didelių galimo taupymo sričių nustatymo procesas nedavė pakankamų rezultatų, o išlaidų peržiūrų rezultatai iki šiol buvo kuklūs. Būsto sektoriuje Prancūzijos išlaidos beveik dvigubai didesnės nei kitų Europos šalių, tačiau rezultatai būsto rinkoje nėra daug geresni. Vietos valdžios institucijų investavimo pajėgumus galėtų apsaugoti bendras poveikis įgyvendinus suplanuotą centrinės valdžios dotacijų vietos valdžios institucijoms mažinimą ir griežtesnę vietos valdžios išlaidų kontrolę, visų pirma pažabojant jų administracinių išlaidų augimą. Tinkama tokio lėšų taupymo nustatymo priemonė galėtų būti išlaidų peržiūros. Be to, sistemos efektyvumą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu galėtų padidinti pastaroji vietos administracijos reforma;

| (8) | trumpuoju laikotarpiu daug lėšų sutaupyti nepavyks, jei nebus reikšmingai apribotas socialinės apsaugos išlaidų, kurios sudaro daugiau kaip pusę valdžios sektoriaus išlaidų, didėjimas. Pensijų sistemos tvarumas buvo padidintas pasiekus susitarimą dėl papildomų pensijų sistemų 2015 m., tačiau trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu ir visų pirma nepalankiomis makroekonominėmis sąlygomis pensijų sistema ir toliau galėtų būti deficitinė. Be to, vykdant ankstesnes pensijų reformas sumažinti dabartinį didelį viešųjų pensijų išlaidų santykį tikimasi tik po 2025 m. Prancūzija nustatė didelio užmojo 2016 ir 2017 m. tikslus apriboti sveikatos priežiūros išlaidų augimą. Šiuos tikslus galėtų papildyti tolesnės pastangos nustatyti, kaip vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu padidinti efektyvumą; |
| --- | --- |

(8)

trumpuoju laikotarpiu daug lėšų sutaupyti nepavyks, jei nebus reikšmingai apribotas socialinės apsaugos išlaidų, kurios sudaro daugiau kaip pusę valdžios sektoriaus išlaidų, didėjimas. Pensijų sistemos tvarumas buvo padidintas pasiekus susitarimą dėl papildomų pensijų sistemų 2015 m., tačiau trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu ir visų pirma nepalankiomis makroekonominėmis sąlygomis pensijų sistema ir toliau galėtų būti deficitinė. Be to, vykdant ankstesnes pensijų reformas sumažinti dabartinį didelį viešųjų pensijų išlaidų santykį tikimasi tik po 2025 m. Prancūzija nustatė didelio užmojo 2016 ir 2017 m. tikslus apriboti sveikatos priežiūros išlaidų augimą. Šiuos tikslus galėtų papildyti tolesnės pastangos nustatyti, kaip vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu padidinti efektyvumą;

| (9) | siekiant sumažinti darbo sąnaudas ir pagerinti įmonių pelno dydžius buvo imtasi specialių politikos priemonių: suteiktas 20 mlrd. EUR mokesčių kreditas, skirtas konkurencingumui ir užimtumui, taip pat pagal atsakomybės ir solidarumo paktą 10 mlrd. EUR papildomai sumažintos darbdavių socialinės įmokos. Šių priemonių, kurios sudaro 1,5 % BVP ir padeda mažinti Prancūzijos ir euro zonos vidutinių darbo sąnaudų skirtumą, veiksmingumui gali kliudyti jų struktūra. Siekiant užtikrinti, kad šiomis išlaidų mažinimo priemonėmis būtų pasiektas numatytas efektyvumas, jų planuojamų vertinimų rezultatai padės priimti sprendimus dėl būsimos šių programų struktūros. Atliekant šiuos vertinimus ypač svarbu išanalizuoti poveikį darbo užmokesčio nustatymui ir užimtumui; |
| --- | --- |

(9)

siekiant sumažinti darbo sąnaudas ir pagerinti įmonių pelno dydžius buvo imtasi specialių politikos priemonių: suteiktas 20 mlrd. EUR mokesčių kreditas, skirtas konkurencingumui ir užimtumui, taip pat pagal atsakomybės ir solidarumo paktą 10 mlrd. EUR papildomai sumažintos darbdavių socialinės įmokos. Šių priemonių, kurios sudaro 1,5 % BVP ir padeda mažinti Prancūzijos ir euro zonos vidutinių darbo sąnaudų skirtumą, veiksmingumui gali kliudyti jų struktūra. Siekiant užtikrinti, kad šiomis išlaidų mažinimo priemonėmis būtų pasiektas numatytas efektyvumas, jų planuojamų vertinimų rezultatai padės priimti sprendimus dėl būsimos šių programų struktūros. Atliekant šiuos vertinimus ypač svarbu išanalizuoti poveikį darbo užmokesčio nustatymui ir užimtumui;

| (10) | šiuo metu esant dideliam nedarbui kyla rizika, kad darbo sąnaudos, susijusios su minimaliu darbo užmokesčiu, trukdys įdarbinti žemos kvalifikacijos asmenis. Nors minimalus darbo užmokestis, palyginti su medianiniu darbo užmokesčiu, yra didelis, su minimaliu darbo užmokesčiu susijusios darbo sąnaudos sumažėjo dėl atleidimo nuo socialinių įmokų. Minimalaus darbo užmokesčio didinimas skatina daugumos kategorijų darbuotojų darbo užmokesčio didėjimą ir didėjančią esamų ir naujų darbuotojų darbo užmokesčio nelygybės riziką. Dėl minimalaus darbo užmokesčio indeksavimo mechanizmo taikymo vidutinio darbo užmokesčio didėjimas ir minimalaus darbo užmokesčio pokyčiai yra glaudžiai tarpusavyje susiję, dėl to vėluoja būtina darbo užmokesčio korekcija reaguojant į prastą ekonominę situaciją; |
| --- | --- |

(10)

šiuo metu esant dideliam nedarbui kyla rizika, kad darbo sąnaudos, susijusios su minimaliu darbo užmokesčiu, trukdys įdarbinti žemos kvalifikacijos asmenis. Nors minimalus darbo užmokestis, palyginti su medianiniu darbo užmokesčiu, yra didelis, su minimaliu darbo užmokesčiu susijusios darbo sąnaudos sumažėjo dėl atleidimo nuo socialinių įmokų. Minimalaus darbo užmokesčio didinimas skatina daugumos kategorijų darbuotojų darbo užmokesčio didėjimą ir didėjančią esamų ir naujų darbuotojų darbo užmokesčio nelygybės riziką. Dėl minimalaus darbo užmokesčio indeksavimo mechanizmo taikymo vidutinio darbo užmokesčio didėjimas ir minimalaus darbo užmokesčio pokyčiai yra glaudžiai tarpusavyje susiję, dėl to vėluoja būtina darbo užmokesčio korekcija reaguojant į prastą ekonominę situaciją;

| (11) | įvykdžius naujausias reformas, darbdaviams suteiktas tik ribotas lankstumas nukrypti nuo pramonės šakos lygmens susitarimų. Tai susiję su visais įdarbinimo sąlygų aspektais, įskaitant darbo užmokestį, darbo laiką, įdarbinimą ir darbo sąlygas, be to, tai riboja įmonių galimybes darbo jėgą pritaikyti prie savo poreikių. Šiuo metu pramonės šakos gali neleisti įmonėms, atsižvelgiant į individualius atvejus ir pasitarus su socialiniais partneriais, spręsti dėl sąlygų, kuriomis darbo laikas gali skirtis nuo darbo laiko, nustatyto pramonės šakos lygmens susitarimuose. Konsultuojantis su socialiniais partneriais būtų galima palengvinti nukrypimų nuo pramonės šakos lygmens susitarimų ir bendrų teisinių nuostatų dėl įdarbinimo sąlygų taikymą priimant įmonės lygmens susitarimus; |
| --- | --- |

(11)

įvykdžius naujausias reformas, darbdaviams suteiktas tik ribotas lankstumas nukrypti nuo pramonės šakos lygmens susitarimų. Tai susiję su visais įdarbinimo sąlygų aspektais, įskaitant darbo užmokestį, darbo laiką, įdarbinimą ir darbo sąlygas, be to, tai riboja įmonių galimybes darbo jėgą pritaikyti prie savo poreikių. Šiuo metu pramonės šakos gali neleisti įmonėms, atsižvelgiant į individualius atvejus ir pasitarus su socialiniais partneriais, spręsti dėl sąlygų, kuriomis darbo laikas gali skirtis nuo darbo laiko, nustatyto pramonės šakos lygmens susitarimuose. Konsultuojantis su socialiniais partneriais būtų galima palengvinti nukrypimų nuo pramonės šakos lygmens susitarimų ir bendrų teisinių nuostatų dėl įdarbinimo sąlygų taikymą priimant įmonės lygmens susitarimus;

| (12) | 2015 m. nedarbo lygis išaugo iki 10,4 %. Jaunuolių, ne ES piliečių ir žemesnės kvalifikacijos asmenų nedarbas yra didesnis. Darbo rinkos struktūra vis labiau krypsta į kraštutinumus: aukštos kvalifikacijos darbuotojai įdarbinami pagal neterminuotąsias darbo sutartis, bet nesikeičia žemos kvalifikacijos darbo vietų, kurios tampa vis nepastovesnės, dalis. 2015 m. terminuotųjų darbo sutarčių, kurios trumpesnės nei mėnuo, dalis, palyginti su visais įdarbinimo atvejais, išaugo iki beveik 70 %. Gali būti, kad prie darbo rinkos didelės segmentacijos prisideda darbo sutartis reglamentuojanti teisinė sistema, visų pirma teisės aktai dėl atleidimo iš darbo pagal neterminuotąsias sutartis. Ilgalaikis darbo rinkos padėties blogėjimas kelia nedarbo išmokų sistemos tvarumo problemų. 2016 m. vasario mėn. planuota, kad deficitas sudarys 4,5 mlrd. EUR 2015 m., 4,2 mlrd. EUR 2016 m. ir 3,6 mlrd. EUR 2017 m. Dėl to sistemos skola dar labiau išaugs: nuo 25,8 mlrd. EUR 2015 m. iki 30,0 mlrd. EUR 2016 m. ir 33,6 mlrd. EUR 2017 m. Išmokų skaičiavimas skatina darbuotojus kaskart įsidarbinti trumpam laikui visą darbo dieną užuot ilgą laiką dirbus nevisą darbo dieną, o darbdavius – siūlyti trumpalaikį įdarbinimą su lengvatomis dirbantiems asmenims. Be to, bedarbių išmokų sistemos struktūra, visų pirma susijusi su tinkamumo gauti išmokas sąlygomis ir proporcingu išmokų mažinimu, gali silpninti paskatas grįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

(12)

2015 m. nedarbo lygis išaugo iki 10,4 %. Jaunuolių, ne ES piliečių ir žemesnės kvalifikacijos asmenų nedarbas yra didesnis. Darbo rinkos struktūra vis labiau krypsta į kraštutinumus: aukštos kvalifikacijos darbuotojai įdarbinami pagal neterminuotąsias darbo sutartis, bet nesikeičia žemos kvalifikacijos darbo vietų, kurios tampa vis nepastovesnės, dalis. 2015 m. terminuotųjų darbo sutarčių, kurios trumpesnės nei mėnuo, dalis, palyginti su visais įdarbinimo atvejais, išaugo iki beveik 70 %. Gali būti, kad prie darbo rinkos didelės segmentacijos prisideda darbo sutartis reglamentuojanti teisinė sistema, visų pirma teisės aktai dėl atleidimo iš darbo pagal neterminuotąsias sutartis. Ilgalaikis darbo rinkos padėties blogėjimas kelia nedarbo išmokų sistemos tvarumo problemų. 2016 m. vasario mėn. planuota, kad deficitas sudarys 4,5 mlrd. EUR 2015 m., 4,2 mlrd. EUR 2016 m. ir 3,6 mlrd. EUR 2017 m. Dėl to sistemos skola dar labiau išaugs: nuo 25,8 mlrd. EUR 2015 m. iki 30,0 mlrd. EUR 2016 m. ir 33,6 mlrd. EUR 2017 m. Išmokų skaičiavimas skatina darbuotojus kaskart įsidarbinti trumpam laikui visą darbo dieną užuot ilgą laiką dirbus nevisą darbo dieną, o darbdavius – siūlyti trumpalaikį įdarbinimą su lengvatomis dirbantiems asmenims. Be to, bedarbių išmokų sistemos struktūra, visų pirma susijusi su tinkamumo gauti išmokas sąlygomis ir proporcingu išmokų mažinimu, gali silpninti paskatas grįžti į darbo rinką;

| (13) | perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką tebėra sunkus ir nuo to labiausiai kenčia žemiausios kvalifikacijos jaunuoliai. Skirtingų regioninių strategijų ir riboto pameistrystės sistemos pajėgumo prisitaikyti prie naujų ekonominių poreikių kontekste šia sistema žemos kvalifikacijos darbuotojai naudojasi vis mažiau. Mokymo pasiūla bedarbiams, žemesnės kvalifikacijos darbuotojams ir MVĮ darbuotojams tebėra nepakankama. Vykdomos profesinio mokymo reformos, be kita ko, susijusios su valdymu, paskatomis ir konsultavimu, taip pat naujas tikslinis bedarbių mokymo planas dar nėra visapusiškai įgyvendinti ir turėtų būti sustiprinti. Produktyviai paskirstyti išteklius trukdo nepakankamas įvairių įstaigų, dalyvaujančių organizuojant tęstinį profesinį mokymą, bendradarbiavimas. Iš naujo subalansuoti galimybes gauti tokį mokymą gali padėti būsima asmeninė darbuotojo paskyra (pranc. compte personnel d'activité); |
| --- | --- |

(13)

perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką tebėra sunkus ir nuo to labiausiai kenčia žemiausios kvalifikacijos jaunuoliai. Skirtingų regioninių strategijų ir riboto pameistrystės sistemos pajėgumo prisitaikyti prie naujų ekonominių poreikių kontekste šia sistema žemos kvalifikacijos darbuotojai naudojasi vis mažiau. Mokymo pasiūla bedarbiams, žemesnės kvalifikacijos darbuotojams ir MVĮ darbuotojams tebėra nepakankama. Vykdomos profesinio mokymo reformos, be kita ko, susijusios su valdymu, paskatomis ir konsultavimu, taip pat naujas tikslinis bedarbių mokymo planas dar nėra visapusiškai įgyvendinti ir turėtų būti sustiprinti. Produktyviai paskirstyti išteklius trukdo nepakankamas įvairių įstaigų, dalyvaujančių organizuojant tęstinį profesinį mokymą, bendradarbiavimas. Iš naujo subalansuoti galimybes gauti tokį mokymą gali padėti būsima asmeninė darbuotojo paskyra (pranc. compte personnel d'activité);

| (14) | Prancūzijos verslo aplinka ir toliau vertinama vidutiniškai; visų pirma tai susiję su valstybės reguliavimo našta – pagal šį rodiklį Prancūzijos rezultatai prasti, palyginti su kitomis šalimis. Paprastinimo programa vykdoma pagal planą, bet įgyvendinimo pažanga nevienoda, ypač kiek tai susiję su įmonėms skirtomis priemonėmis, o keliose srityse tebėra neišspręstų problemų; |
| --- | --- |

(14)

Prancūzijos verslo aplinka ir toliau vertinama vidutiniškai; visų pirma tai susiję su valstybės reguliavimo našta – pagal šį rodiklį Prancūzijos rezultatai prasti, palyginti su kitomis šalimis. Paprastinimo programa vykdoma pagal planą, bet įgyvendinimo pažanga nevienoda, ypač kiek tai susiję su įmonėms skirtomis priemonėmis, o keliose srityse tebėra neišspręstų problemų;

| (15) | Prancūzijoje, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, mažesnių įmonių dalis neproporcingai didelė, dėl to mažėja jų našumas. Nesitikima, kad dėl naujausių iniciatyvų, kuriomis siekiama sušvelninti su dydžiu susijusių reikalavimų poveikį, iš esmės bus paveiktas įmonių augimas, visų pirma atsižvelgiant į kai kurių priemonių ribotą taikymo sritį ir laikiną pobūdį. Todėl Prancūzijos įmonių augimą ir toliau ribos slenksčio efektas; |
| --- | --- |

(15)

Prancūzijoje, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, mažesnių įmonių dalis neproporcingai didelė, dėl to mažėja jų našumas. Nesitikima, kad dėl naujausių iniciatyvų, kuriomis siekiama sušvelninti su dydžiu susijusių reikalavimų poveikį, iš esmės bus paveiktas įmonių augimas, visų pirma atsižvelgiant į kai kurių priemonių ribotą taikymo sritį ir laikiną pobūdį. Todėl Prancūzijos įmonių augimą ir toliau ribos slenksčio efektas;

| (16) | kai kuriuose paslaugų sektoriuose konkurencija pagerėjo, bet kliūčių tebėra kituose sektoriuose, visų pirma verslo paslaugų, kurių didžiosios dalies naujausios reformos nepalietė, sektoriuje ir tinklų pramonės šakose. Patekimo į rinką kliūtys ir taisyklės bei tarifai riboja ekonominę veiklą, susijusią su reglamentuojamosiomis profesijomis, ir mažina kitų sektorių, kurie naudojasi šiomis paslaugomis, našumą. 2015 m. priėmus E. Macrono įstatymą, apribojimų sumažėjo, tačiau būtinos tolesnės pastangos. Papildomų problemų kyla dėl leidimų išdavimo reikalavimų ribojamojo taikymo; |
| --- | --- |

(16)

kai kuriuose paslaugų sektoriuose konkurencija pagerėjo, bet kliūčių tebėra kituose sektoriuose, visų pirma verslo paslaugų, kurių didžiosios dalies naujausios reformos nepalietė, sektoriuje ir tinklų pramonės šakose. Patekimo į rinką kliūtys ir taisyklės bei tarifai riboja ekonominę veiklą, susijusią su reglamentuojamosiomis profesijomis, ir mažina kitų sektorių, kurie naudojasi šiomis paslaugomis, našumą. 2015 m. priėmus E. Macrono įstatymą, apribojimų sumažėjo, tačiau būtinos tolesnės pastangos. Papildomų problemų kyla dėl leidimų išdavimo reikalavimų ribojamojo taikymo;

| (17) | nepaisant viešosios paramos inovacijoms dosnumo, Prancūzija ir toliau atsilieka nuo šios srities lyderių ES. Per pastaruosius 15 metų padidėjo viešųjų paramos inovacijoms programų skaičius ir nestabilumas, dėl to kyla klausimų dėl bendro šių programų koordinavimo, nuoseklumo ir produktyvumo. Tai visų pirma daro poveikį MVĮ; |
| --- | --- |

(17)

nepaisant viešosios paramos inovacijoms dosnumo, Prancūzija ir toliau atsilieka nuo šios srities lyderių ES. Per pastaruosius 15 metų padidėjo viešųjų paramos inovacijoms programų skaičius ir nestabilumas, dėl to kyla klausimų dėl bendro šių programų koordinavimo, nuoseklumo ir produktyvumo. Tai visų pirma daro poveikį MVĮ;

| (18) | Mokesčių santykis su BVP yra vienas iš didžiausių Sąjungoje. Jų sudėtis nėra palanki ekonomikos augimui, nes daro didelį poveikį gamybos veiksniams, bet palyginti nedidelį – vartojimui. Įmonių mokesčiai 2014 m. pradėjo šiek tiek mažėti ir Prancūzija pradėjo mažinti aplinkosaugos mokesčių atotrūkį nuo ES vidurkio, bet PVM pajamos tebėra mažos kaip BVP dalis ir kaip viso apmokestinimo procentinė dalis dėl mažų tarifų, plačiai taikomų sumažintų tarifų ir didelio atleidimo nuo PVM atvejų skaičiaus, palyginti su ES vidurkiu. Be to, kad šiuo metu laipsniškai naikinamas įmonėms nustatytas papildomas solidarumo mokestis ir panaikintas išskirtinis įmonių pajamų mokestis, dar turės būti visapusiškai apibrėžti konkretūs veiksmai siekiant paskelbto tikslo iki 2020 m. iki 28 % sumažinti teisės aktais nustatytą įmonių pelno mokesčio tarifą; |
| --- | --- |

(18)

Mokesčių santykis su BVP yra vienas iš didžiausių Sąjungoje. Jų sudėtis nėra palanki ekonomikos augimui, nes daro didelį poveikį gamybos veiksniams, bet palyginti nedidelį – vartojimui. Įmonių mokesčiai 2014 m. pradėjo šiek tiek mažėti ir Prancūzija pradėjo mažinti aplinkosaugos mokesčių atotrūkį nuo ES vidurkio, bet PVM pajamos tebėra mažos kaip BVP dalis ir kaip viso apmokestinimo procentinė dalis dėl mažų tarifų, plačiai taikomų sumažintų tarifų ir didelio atleidimo nuo PVM atvejų skaičiaus, palyginti su ES vidurkiu. Be to, kad šiuo metu laipsniškai naikinamas įmonėms nustatytas papildomas solidarumo mokestis ir panaikintas išskirtinis įmonių pajamų mokestis, dar turės būti visapusiškai apibrėžti konkretūs veiksmai siekiant paskelbto tikslo iki 2020 m. iki 28 % sumažinti teisės aktais nustatytą įmonių pelno mokesčio tarifą;

| (19) | mokesčių sistema labai sudėtinga. Tebėra daug neproduktyvių mokesčių, iš kurių gaunama mažai pajamų arba jų visai negaunama, gyventojų pajamų apmokestinimas itin sudėtingas, o tai susiję su didelėmis administracinėmis sąnaudomis. Nepaisant to, kad į 2014–2019 m. viešųjų finansų programavimo įstatymą įtrauktas reikalavimas reguliariai vertinti ir stebėti mokesčių išlaidas, 2016 m. prognozuojamas nedidelis mokesčių išlaidų, kurios didėjo keletą metų, sumažėjimas; |
| --- | --- |

(19)

mokesčių sistema labai sudėtinga. Tebėra daug neproduktyvių mokesčių, iš kurių gaunama mažai pajamų arba jų visai negaunama, gyventojų pajamų apmokestinimas itin sudėtingas, o tai susiję su didelėmis administracinėmis sąnaudomis. Nepaisant to, kad į 2014–2019 m. viešųjų finansų programavimo įstatymą įtrauktas reikalavimas reguliariai vertinti ir stebėti mokesčių išlaidas, 2016 m. prognozuojamas nedidelis mokesčių išlaidų, kurios didėjo keletą metų, sumažėjimas;

| (20) | apskritai kliūtys privačiojo sektoriaus investicijoms yra nedidelės, o pagrindiniai suvaržymai yra didelė reguliavimo našta ir dideli pelno mokesčio tarifai. Investavimo aplinka pagerėtų pagerinus verslo aplinką, sumažinus gamybos mokesčius ir įmonių pelno mokesčius ir supaprastinus mokesčių sistemą. Visos priemonės, kurių imtasi Prancūzijos įmonių konkurencingumui, susijusiam ir nesusijusiam su sąnaudomis, gerinti, galėtų padidinti investavimo lygį ir paskatinti įmones investuoti į materialųjį ir žmogiškąjį kapitalą siekiant didinti našumą. Ilgalaikio augimo potencialą taip pat riboja menkos investicijos į inovacijų veiklą; |
| --- | --- |

(20)

apskritai kliūtys privačiojo sektoriaus investicijoms yra nedidelės, o pagrindiniai suvaržymai yra didelė reguliavimo našta ir dideli pelno mokesčio tarifai. Investavimo aplinka pagerėtų pagerinus verslo aplinką, sumažinus gamybos mokesčius ir įmonių pelno mokesčius ir supaprastinus mokesčių sistemą. Visos priemonės, kurių imtasi Prancūzijos įmonių konkurencingumui, susijusiam ir nesusijusiam su sąnaudomis, gerinti, galėtų padidinti investavimo lygį ir paskatinti įmones investuoti į materialųjį ir žmogiškąjį kapitalą siekiant didinti našumą. Ilgalaikio augimo potencialą taip pat riboja menkos investicijos į inovacijų veiklą;

| (21) | atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Prancūzija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Prancūzija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose;

| (22) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą; jos nuomonė (5) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (23) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1–5 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Prancūzijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Užtikrinti, kad iki 2017 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas tuo tikslu imantis reikiamų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudojant deficitui ir skolai sumažinti. Iki 2016 m. pabaigos patikslinti planuojamą išlaidų mažinimą ateinančiais metais ir įdėti daugiau pastangų, kad atliekant išlaidų, įskaitant vietos valdžios išlaidas, peržiūras būtų sutaupoma daugiau lėšų. Sustiprinti nepriklausomus viešosios politikos vertinimus siekiant nustatyti, kaip padidinti visų valdžios sektoriaus pasektorių efektyvumą. |
| --- | --- |

1.

Užtikrinti, kad iki 2017 m. perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas tuo tikslu imantis reikiamų struktūrinių priemonių ir visas nenumatytas pajamas panaudojant deficitui ir skolai sumažinti. Iki 2016 m. pabaigos patikslinti planuojamą išlaidų mažinimą ateinančiais metais ir įdėti daugiau pastangų, kad atliekant išlaidų, įskaitant vietos valdžios išlaidas, peržiūras būtų sutaupoma daugiau lėšų. Sustiprinti nepriklausomus viešosios politikos vertinimus siekiant nustatyti, kaip padidinti visų valdžios sektoriaus pasektorių efektyvumą.

| 2. | Užtikrinti, kad darbo sąnaudų sumažėjimas būtų tvarus ir kad minimalaus darbo užmokesčio pokyčiai derėtų su darbo vietų kūrimu ir konkurencingumu. Reformuoti darbo teisę, kad darbdaviai turėtų daugiau paskatų darbuotojus įdarbinti pagal neterminuotąsias darbo sutartis. |
| --- | --- |

2.

Užtikrinti, kad darbo sąnaudų sumažėjimas būtų tvarus ir kad minimalaus darbo užmokesčio pokyčiai derėtų su darbo vietų kūrimu ir konkurencingumu. Reformuoti darbo teisę, kad darbdaviai turėtų daugiau paskatų darbuotojus įdarbinti pagal neterminuotąsias darbo sutartis.

| 3. | Gerinti švietimo sektoriaus ir darbo rinkos sąsajas, visų pirma reformuojant pameistrystės sistemą ir profesinį mokymą, daugiausia dėmesio skiriant žemos kvalifikacijos darbuotojams. Iki 2016 m. pabaigos imtis veiksmų bedarbių išmokų sistemai reformuoti, kad būtų vėl užtikrintas sistemos biudžeto tvarumas ir suteikta daugiau paskatų grįžti į darbo rinką. |
| --- | --- |

3.

Gerinti švietimo sektoriaus ir darbo rinkos sąsajas, visų pirma reformuojant pameistrystės sistemą ir profesinį mokymą, daugiausia dėmesio skiriant žemos kvalifikacijos darbuotojams. Iki 2016 m. pabaigos imtis veiksmų bedarbių išmokų sistemai reformuoti, kad būtų vėl užtikrintas sistemos biudžeto tvarumas ir suteikta daugiau paskatų grįžti į darbo rinką.

| 4. | Pašalinti kliūtis veiklos paslaugų, visų pirma verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų, sektoriuje. Imtis veiksmų inovacijų politikos programoms supaprastinti ir jų produktyvumui padidinti. Iki 2016 m. pabaigos toliau pertvarkyti su dydžiu susijusius teisinių nuostatų kriterijus, stabdančius įmonių augimą, ir pagal paprastinimo programą toliau paprastinti įmonėms taikomas administracines, fiskalines ir apskaitos taisykles. |
| --- | --- |

4.

Pašalinti kliūtis veiklos paslaugų, visų pirma verslo paslaugų ir reglamentuojamųjų profesijų, sektoriuje. Imtis veiksmų inovacijų politikos programoms supaprastinti ir jų produktyvumui padidinti. Iki 2016 m. pabaigos toliau pertvarkyti su dydžiu susijusius teisinių nuostatų kriterijus, stabdančius įmonių augimą, ir pagal paprastinimo programą toliau paprastinti įmonėms taikomas administracines, fiskalines ir apskaitos taisykles.

| 5. | Imtis veiksmų, kad būtų sumažinti gamybos mokesčiai ir teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas, kartu išplečiant vartojimo mokesčių bazę, visų pirma susijusią su PVM. Iki 2016 m. pabaigos panaikinti neproduktyvias mokesčių išlaidas ir mokesčius, iš kurių gaunama mažai pajamų arba jų visai negaunama, ir patvirtinti išskaičiuojamojo gyventojų pajamų mokesčio reformą. |
| --- | --- |

5.

Imtis veiksmų, kad būtų sumažinti gamybos mokesčiai ir teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas, kartu išplečiant vartojimo mokesčių bazę, visų pirma susijusią su PVM. Iki 2016 m. pabaigos panaikinti neproduktyvias mokesčių išlaidas ir mokesčius, iš kurių gaunama mažai pajamų arba jų visai negaunama, ir patvirtinti išskaičiuojamojo gyventojų pajamų mokesčio reformą.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. KAŽIMÍR

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 96, 2016 3 11, p. 1.

3

(4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

4

(5)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

5

---