# Eiropas Savienības C 253/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.253.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 253 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 21. septembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.253.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 253

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 21. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 253/01 | Euro maiņas kurss | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 253/01

Euro maiņas kurss

1

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 253/02 | Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro dažu tādu plastikāta maisu un maisiņu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Ķīnas Tautas Republikā | 2 |
| 2010/C 253/03 | Sūdzības lietas CHAP 2010/19 izbeigšanas priekšlikums | 5 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 253/04 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 6 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 253/02

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro dažu tādu plastikāta maisu un maisiņu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Ķīnas Tautas Republikā

2

2010/C 253/03

Sūdzības lietas CHAP 2010/19 izbeigšanas priekšlikums

5

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 253/04

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

6

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 21.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 253/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 20. septembris

2010/C 253/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3074 |
| JPY | Japānas jena | 112,07 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4474 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83830 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1780 |
| CHF | Šveices franks | 1,3160 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9540 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,675 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 281,25 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7091 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9483 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2640 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9562 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3826 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3487 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1527 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7937 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7434 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 518,87 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,3300 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,7783 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2843 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 737,59 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0569 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,576 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,5500 |
| THB | Taizemes bāts | 40,203 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2406 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7020 |
| INR | Indijas rūpija | 59,7650 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3074

JPY

Japānas jena

112,07

DKK

Dānijas krona

7,4474

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83830

SEK

Zviedrijas krona

9,1780

CHF

Šveices franks

1,3160

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,9540

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,675

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

281,25

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7091

PLN

Polijas zlots

3,9483

RON

Rumānijas leja

4,2640

TRY

Turcijas lira

1,9562

AUD

Austrālijas dolārs

1,3826

CAD

Kanādas dolārs

1,3487

HKD

Hongkongas dolārs

10,1527

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7937

SGD

Singapūras dolārs

1,7434

KRW

Dienvidkorejas vona

1 518,87

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,3300

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,7783

HRK

Horvātijas kuna

7,2843

IDR

Indonēzijas rūpija

11 737,59

MYR

Malaizijas ringits

4,0569

PHP

Filipīnu peso

57,576

RUB

Krievijas rublis

40,5500

THB

Taizemes bāts

40,203

BRL

Brazīlijas reāls

2,2406

MXN

Meksikas peso

16,7020

INR

Indijas rūpija

59,7650

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 21.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 253/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 253/2

---

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro dažu tādu plastikāta maisu un maisiņu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Ķīnas Tautas Republikā

2010/C 253/02

Eiropas Komisija (“Komisija”) ir saņēmusi pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”).

1.   Pieprasījums veikt pārskatīšanu

Pieprasījumu iesniedza Greenwood Houseware (Zuhai) Ltd. (“pieteikuma iesniedzējs”), eksportētājs no Ķīnas Tautas Republikas.

Pieprasījums attiecas tikai uz dempinga pārbaudi saistībā ar pieprasījuma iesniedzēju.

2.   Ražojums

Ražojums, uz ko attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plastikāta maisi un maisiņi, kuros pēc svara ir vismaz 20 % polietilēna un kuru biezums sloksnēs nepārsniedz 100 mikrometru (μm) (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 un ex 3923 29 90.

3.   Spēkā esošie pasākumi

Pašlaik spēkā ir galīgs antidempinga maksājums, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 189/2009 (3), noteikts dažu tādu plastikāta maisu un maisiņu importam, kuru izcelsme, cita starpā, ir Ķīnas Tautas Republikā.

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījums atbilstoši 11. panta 3. punktam ir pamatots ar pieprasījuma iesniedzēja sniegtiem pirmšķietamiem pierādījumiem par to, ka attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas.

Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus, kuri liecina, ka attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama, lai neitralizētu dempingu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka atbilst TER piešķiršanas nosacījumiem, it sevišķi tādēļ, ka ir uzlabojis grāmatvedību. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis pirmšķietamus pierādījumus, kuri liecina, ka, pateicoties būtiskām izmaiņām uzņēmuma struktūrā un ražošanas procesā, tas tagad atbilst atsevišķa režīma piešķiršanas kritērijiem, kuri noteikti pamatregulas 9. panta 5. punktā. Pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas uz Savienību un saliktās normālās vērtības Malaizijā salīdzinājums liecina, ka dempinga starpība varētu būt ievērojami mazāka, nekā pašreizējais pasākuma līmenis. Tāpēc, veicot pārskatīšanu, izmeklēs iepriekš minētos jautājumus.

Tādējādi turpmāka pasākumu piemērošana pašreizējā līmenī, kas bija pamatots ar iepriekš noteikto dempinga līmeni, varētu nebūt nepieciešama, lai neitralizētu dempingu.

5.   Dempinga noteikšanas procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam Komisija ar šo sāk izmeklēšanu.

Izmeklēšanā tiks noteikts, vai pieteikuma iesniedzējs pašlaik darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem, kas definēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, vai pieteikuma iesniedzējs atbilst atsevišķa režīma piešķiršanas nosacījumiem, kas definēti pamatregulas 9. panta 5. punktā, un novērtēs vajadzību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju.

Konstatējot, ka pasākumi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir jāatceļ vai jāgroza, var rasties vajadzība grozīt maksājuma likmi, ko pašlaik piemēro attiecīgā ražojuma importam no citiem uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā, kuri nav konkrēti minēti I pielikumā Regulai (EK) Nr. 1425/2006, kurā izdarīti grozījumi.

a)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas pieprasījuma iesniedzējam un attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm. Šī informācija un pierādījumi, ar ko tā pamatota, jāsaņem Komisijā šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšana

Ar šo visas ieinteresētās personas tiek aicinātas darīt zināmu savu viedokli, sniegt informāciju, kas nav iekļauta anketā, un apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un pierādījumi, ar ko tā pamatota, jāsaņem Komisijā 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Šis pieprasījums jāiesniedz 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

c)   Tirgus ekonomikas režīms/atsevišķs režīms

Ja pieprasījuma iesniedzējs sniedz pietiekamus pierādījumus tam, ka tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, t. i., atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību noteiks saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šim nolūkam konkrētajā termiņā, kas noteikts šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunktā, jāiesniedz pienācīgi pamatots pieprasījums. Komisija nosūtīs pieprasījuma veidlapu uzņēmumam un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm. Šo pieprasījuma veidlapu pieteikuma iesniedzējs var izmantot, lai pieprasītu atsevišķu režīmu, t. i., ka tas atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.

d)   Tirgus ekonomikas valsts izvēle

Ja pieprasījuma iesniedzējam nepiešķir tirgus ekonomikas režīmu, bet tas atbilst prasībām, lai tam noteiktu individuālu maksājumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu izmantos attiecīgu tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Komisija paredz šim nolūkam atkārtoti izmantot Malaiziju, tāpat kā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti pasākumi, kurus piemēro attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas Tautas Republikas. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas izteikt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību, ievērojot šā paziņojuma 6. punkta c) apakšpunktā noteikto termiņu.

Turklāt, ja pieteikuma iesniedzējam piešķir tirgus ekonomikas režīmu, Komisija vajadzības gadījumā var izmantot secinājumus par normālo vērtību, kas noteikta atbilstošā tirgus ekonomikas valstī, piemēram, lai aizstātu kādu no Ķīnas Tautas Republikas izmaksu vai cenu elementiem, kas nav ticami un ir nepieciešami normālās vērtības noteikšanai, ja Ķīnas Tautas Republikā nav pieejami ticami nepieciešamie dati. Komisija apsver iespēju izmantot Malaiziju arī šim nolūkam.

6.   Termiņi

a)   Vispārēji termiņi

i)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāinformē par sevi, jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem un visa pārējā informācija

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā sniegto informāciju, visām ieinteresētajām personām jāsazinās ar Komisiju, lai informētu par sevi, jādara zināms savs viedoklis un jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem vai visa pārējā informācija 37 dienu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi. Jāņem vērā, ka lielāko daļu pamatregulā noteikto procesuālo tiesību var īstenot tad, ja ieinteresētā persona ir informējusi par sevi iepriekš minētajā termiņā.

ii)   Uzklausīšana

Turklāt visas ieinteresētās personas tajā pašā 37 dienu termiņā var lūgt, lai Komisija tās uzklausa.

b)   Konkrēts termiņš pieprasījumu iesniegšanai par tirgus ekonomikas režīmu un/vai atsevišķa režīma piemērošanu

Pieteikuma iesniedzēja pienācīgi pamatots pieprasījums par tirgus ekonomikas režīma piemērošanu, kas minēts šā paziņojuma 5. punkta c) apakšpunktā, jāsaņem Komisijā 15 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts šis paziņojums.

c)   Konkrēts termiņš, lai izraudzītos tirgus ekonomikas valsti

Izmeklēšanā iesaistītās personas var paust vēlēšanos izteikt apsvērumus par Malaizijas atbilstību, kuru saskaņā ar 5. panta d) apakšpunktu paredzēts izmantot par tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Šie apsvērumi jāsaņem Komisijā 10 dienu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts šis paziņojums.

7.   Rakstiski iesniegta informācija, atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste

Visa informācija un pieprasījumi, ko iesniedz ieinteresētās personas, jāsniedz rakstiski (nevis elektroniski, ja vien nav norādīts citādi), un tajā jānorāda ieinteresētās personas nosaukums, adrese, elektroniskā pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visai informācijai, ko rakstiski iesniedz ieinteresētās personas, ieskaitot šajā paziņojumā pieprasīto informāciju, atbildes uz anketas jautājumiem un saraksti, kas jāapstrādā konfidenciāli, jābūt ar norādi “Limited” (4), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “For Inspection By Interested Parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

8.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad kāda ieinteresētā persona liedz pieeju nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to paredzētajos termiņos, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var sagatavot apstiprinošu vai noraidošu konstatējumu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā, un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var izmantot pieejamos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ tiek izmantoti pieejamie fakti, šai personai rezultāts var būt nelabvēlīgāks nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu pabeidz 15 mēnešu laikā no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts šis paziņojums.

Pamatregulas 11. panta 7. punktā minētās prasības neattiecas uz šo paziņojumu.

10.   Personas datu apstrāde

Jāņem vērā, ka šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Jāņem arī vērā, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības īstenot tiesības uz aizstāvību, tās var lūgt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot izšķirt strīdus par procesuāliem jautājumiem, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, it īpaši jautājumos par lietas dokumentu pieejamību, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un rakstisku un/vai mutisku viedokļa sniegšanu. Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var skatīt uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  OV L 270, 29.9.2006., 4. lpp.

(3)  OV L 67, 12.3.2009., 5. lpp.

(4)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Šis dokuments ir konfidenciāls saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par VVTT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

| 21.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 253/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 253/5

---

Sūdzības lietas CHAP 2010/19 izbeigšanas priekšlikums

2010/C 253/03

Komisijas dienesti ir pabeiguši izmeklēšanu sūdzības lietā CHAP 2010/19 par to personu atalgojumu, kurām nav pamata kvalifikācijas medicīnā, bet kurām Itālijā ir pieeja specializētām mācībām sešās specifiskās jomās: klīniskā bioķīmija, mikrobioloģija un virusoloģija, patoloģija, medicīniskā ģenētika, pārtikas zinātne un farmakoloģija.

Izvērtējuši sūdzības iesniedzēju iesniegto sūdzību un dokumentus, ņemot vērā šajā jomā piemērojamās Kopienas tiesības, Komisijas dienesti secināja, ka šajā posmā konkrētajā lietā nav konstatējams Direktīvas 2005/36/EK pārkāpums.

Direktīva 93/16/EEK ir piemērojama tikai attiecībā uz ārstiem, tāpēc dalībvalstu pienākums nodrošināt to, ka specializētie ārsti, kuri piedalās mācībās, visu mācību laiku saņem atbilstīgu atalgojumu, attiecas tikai uz personām, kuras ir pabeigušas ārsta pamatapmācību. Šis pienākums tiešā veidā izriet no Direktīvas 82/76/EEK, ar kuru tika grozīta Direktīva 75/363/EEK. Abas minētās direktīvas tika kodificētas ar Direktīvu 93/16/EEK, kura savukārt tika atcelta ar Direktīvu 2005/36/EK. Direktīvas 2005/36/EK 25. panta 3. punktā ir paredzēts šāds atbilstošs atalgojums ārstiem, kuri ir pabeiguši pamatapmācību.

Direktīvas 82/76/EEK transponēšanas termiņš bija 1983. gada 1. janvāris. Eiropas Kopienu Tiesa ar savu 1987. gada 7. jūlija spriedumu atzina, ka Itālija nav izpildījusi savu pienākumu, jo nav noteiktajā termiņā transponējusi Direktīvu 82/76/EEK. Ar 1991. gada Likumdošanas dekrētu Nr. 257/91 (kas stājās spēkā 1991. gada 1. septembrī) Itālija transponēja minēto direktīvu.

Tas, ka Itālija ļauj piedalīties noteiktās specializētās apmācībās personām, kuras ir pabeigušas citu zinātnisko apmācību, nevis medicīnas pamatapmācību, nekādi nemaina dalībvalstīm noteikto pienākumu nodrošināt atbilstošu atalgojumu visiem ārstiem, kas piedalās specializētu ārstu apmācībās.

Līdz ar to, un ja četru nedēļu laikā no šā paziņojuma publicēšanas datuma netiks iesniegti jauni fakti, kas norādītu par pārkāpuma esību, Komisijas dienesti izbeigs šo sūdzības lietu.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 21.9.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 253/6

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 253/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“KARP ZATORSKI”

EK Nr.: PL-PDO-005-0401-26.04.2007

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

“Karp zatorski”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Polija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.7. grupa. | Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi. |
| --- | --- |

1.7. grupa.

Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi.

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Karp zatorski” (Cyprinus carpio) ir hibrīds, kas izaudzēts, krustojot Zatoras (Zator) tīrās līnijas karpu ar Ungārijas, Dienvidslāvijas, Golišas (Gołysz) un Izraēlas (Dor-70) tīro līniju karpām. “Karp zatorski” ir dzīvas zivis, ko pārdod svaigā, nepārstrādātā veidā. “Karp zatorski” audzē vienīgi zemē izraktos zivju dīķos saskaņā ar Zatorā lietoto metodi, kuras pamatā ir divgadīgas audzēšanas sistēma.

Ārējais izskats:

—   tirdzniecībā piedāvājamo karpu svars– no 1 100 g līdz 1 800 g,

—   krāsa– karpa ir olīvkrāsā vai zilganā olīvkrāsā,

—   zvīņojums– sudrabotas zvīņas, kas izvietotas bultveidīgi, gar sāniem kā lampasi vai seglveidīgi.

Zatoras karpas gaļas ķīmiskais sastāvs:

—   sausna– 22,50 %,

—   koppelni– 1,23 %,

—   olbaltumvielas– 19,25 %,

—   koptauki– 1,55 %.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Zivju barība galvenokārt ir dīķos izaugusī dabiskā barība. Pateicoties attiecīgā apgabala zivju dīķu produktivitātei, zivju ēdināšanas pamatā ir dabiskas izcelsmes barība, kas izaugusi dīķos. Visos audzēšanas posmos karpām izēdina papildu barību uz graudaugu bāzes (kvieši, mieži, tritikāle, kukurūza), kura 70 % apjomā iegūta 4. punktā noteiktajā apgabalā un kurai, pateicoties augsnes un klimatiskajām īpašībām, piemīt augsta barības vērtība, un kura atbilst augstām sanitāri higiēniskajām prasībām. Iepērkot graudus karpu barībai, īpaša uzmanība tiek veltīta to kvalitātei un mitruma saturam, kas nedrīkst pārsniegt 11 %. Iepirkt barību, kuras izcelsme ir ārpus “Karp zatorski” karpu audzēšanas apgabala, pieļaujams tikai tad, ja 4. punktā noteiktajā apgabalā izaudzētās barības piedāvājums ir nepietiekams. “Karp zatorski” audzēšanai neizmanto nekādus mākslīgus barības līdzekļus un barības piedevas.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visiem “Karp zatorski” audzēšanas posmiem jānotiek 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Zivis, kas izaudzētas, krustojot Zatoras tīrās līnijas karpu ar Ungārijas, Dienvidslāvijas, Golišas un Izraēlas (Dor-70) tīro līniju karpām, ir ātraudzīgākas, izturīgākas pret slimībām, tām ir augstvērtīgāka gaļa un tās ir īpaši labi piemērotas dabiskajiem apstākļiem, kas valda 4. punktā noteiktajā apgabalā. Viss ražošanas cikls pilnībā pamatojas uz Zatoras audzēšanas metodi, kas no citām atšķiras ar saīsinātu karpas audzēšanas ciklu, kurš nepārsniedz divus gadus. “Karp zatorski” audzēšanas ciklu veido 5 posmi.

1.   Nārstošana

Nārstošanai izvēlas īpatņus ar vislabākajām īpašībām. Karpas nārsto dabiskos zemes nārsta dīķos. Pieļaujams arī nārstošanu veikt mākslīgi inkubatoros. Tādā veidā izšķīlušies kurkuļi tiek ielaisti zivju mazuļu dīķos, apejot vasaras mazuļu audzēšanas dīķus.

2.   Zivju mazuļu audzēšana

No nārsta dīķiem saķertos kurkuļus pārvieto uz dīķiem, kuros audzē vasaras mazuļus. Šajos dīķos jāuztur liels zivju mazuļu blīvums. Šis blīvums var būt līdz 200 tūkstošiem kurkuļu uz hektāra. Vasaras mazuļus ņem ārā, kad tie sasnieguši 2 līdz 4 g lielu svaru.

3.   Rudens mazuļu audzēšana un ziemošana

Jūlijā zivju mazuļu audzēšanas dīķus piepilda ar vasaras mazuļiem, bet dažos gadījumos – ar kurkuļiem, kas saķerti nārsta dīķos. Mazuļu dīķos zivīm izēdina 3.4. punktā minēto barību uz labības bāzes. Iesākumā barību tām izēdina smalku miltu veidā, bet pēc tam, zivīm augot, dod arvien rupjāk samaltu barību. Līdz septembra beigām zivis baro trīs reizes nedēļā. Pirmās sezonas beigās katram zivju īpatnim jāsver no 60 līdz 150 g. Rudens mazuļus pārvieto uz zivju mazuļu pārziemošanas dīķiem. Ir svarīgi uzraudzīt zivju dīķus katru dienu.

4.   Dīķu piepildīšana ar patēriņam paredzētajām zivīm

Pavasarī karpas izņem no mazuļu dīķiem un ielaiž tās patēriņam paredzēto zivju dīķos. No maija līdz septembrim zivis baro saskaņā ar noteiktu plānu. Visintensīvāk tās baro jūnijā, jūlijā un augustā. Karpas ķer oktobrī. Zivis izņem un pārvieto uz īpašiem transportēšanas baseiniem. Pēc pārvešanas zivis šķiro pēc lieluma, pēc tam sver un transportē uz zivju baseiniem. Zivju baseini ir 1,7 līdz 2,0 m dziļi dīķi, tie ir atbrīvoti no ūdensaugiem un nodrošināti ar labu ūdens un skābekļa padevi. Pateicoties tam, “Karp zatorski” karpām nav dūņu smakas.

5.   Karpu izņemšana no zivju baseiniem

Decembrī (neilgi pirms svētkiem) zivis izņem no zivju baseiniem un tad “Karp zatorski” aiztransportē uz pārdošanas punktiem, kur zivis ievieto īpašos baseinos, kas bagātināti ar skābekli.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Nosaukumu “Karp zatorski” izmanto dzīvo zivju pārdošanas vajadzībām; tāpēc arī zivju vairumpiegādē transporta cisternās ar mehāniskiem transportlīdzekļiem nosaukumam jābūt uz rēķiniem, piegādes kvītīm un pavadzīmēm, un to var norādīt arī uz transporta cisternām vai mehāniskā transportlīdzekļa. Mazumtirdzniecības punktos zivis ievieto īpašos baseinos, kas bagātināti ar skābekli. Šie baseini identificējami ar saredzamiem uzrakstiem “Karp zatorski”.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Karp zatorski” audzē 3 pagastu teritorijā, kuri atrodas Mazpolijas vojevodistes rietumdaļā. Šie pagasti ir Zatora (Zator) un Pžecišova (Przeciszów) Osvencimas (Oświęcim) apriņķī, kā arī Spitkovice (Spytkowice) Vadovices (Wadowice) apriņķī. Šā apgabala platība ir 134 km2, turklāt vairumu produkcijas iegūst Zatoras pagasta teritorijā.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Dabas faktori

Virszemes ūdeņi

Raksturīga “Karp zatorski” ražošanas apgabala īpašība ir biezais ūdensteču tīkls: upju tīklu papildina biezs meliorācijas kanālu tīkls, kā arī kanāli, pa kuriem pievada ūdeni dažādajiem dīķiem. Zivju dīķi aizņem aptuveni 22 % Zatoras pagasta platības. Tas nozīmē augstu dabisko produktivitāti, proti, lielu biomasas pieaugumu. Karpu dīķos šajā apgabalā ir liels daudzums dabiskās zivju barības: zooplanktons, fitoplanktons, kā arī bentoss. Tā kā 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir liels daudzums ūdenstilpņu, tad šis apgabals nodēvēts par “Karpu ieleju”.

Gruntsūdeņi

“Karp zatorski” ražošanas apgabals izvietots Piekarpatu hidroģeoloģiskajā reģionā. Gruntsūdens līmenis atrodas 5 līdz 10 m zem zemes virsas. Ūdens slāņa vidējais biezums saskaņā ar aplēsēm ir 4,8 m, bet infiltrācijas ātrums – 244 mm/24 h. Šiem ūdeņiem piemīt laba kvalitāte (atbilst Ib kvalitātes klasei).

Klimats

“Karp zatorski” ražošanas apgabals atrodas Centrāleiropas klimatiskajā zonā Karpatu klimatiskā reģiona zemākajā daļā, kur valda siltāks klimats. Tur ir kontinentālā un jūras klimata ietekmes krustpunkts. Klimata veidu ietekmē arī kaimiņapgabalos esošo kalnu tuvums. Veģetācijas periods (kad diennakts vidējā temperatūra ir virs 5 °C) ilgst 224 dienas, augu intensīvas veģetācijas periods (kad diennakts vidējā temperatūra ir virs 10 °C) – no aprīļa beigām līdz oktobra vidum, bet bezsalnu perioda vidējais ilgums ir 172 dienas.

Augsnes

“Karp zatorski” ražošanas apgabalā ir liela augsnes veidu dažādība: brūnaugsnes un izskalotās podzolaugsnes, aluviālo sanesu augsnes, māla augsnes, melnzemes, kā arī kūdras un purva augsnes.

Aizsargātie lauku apgabali

Apgabalam, kurā audzē “Karp zatorski”, jo īpaši raksturīgs tīrs gaiss, kā arī liela reti sastopamas faunas un floras dažādība. Šīs lielās dabas vides bagātības rosināja Vispolijas Putnu aizsardzības biedrību (Ogólnopolskie Towarzystwo Ochrony Ptaków), pamatojoties uz Birdlife International izstrādātajiem kritērijiem, ieteikt iekļaut šo apgabalu – Lejasskavas ielejas (Doliny Dolnej Skawy (PL 125)) – Natura 2000 sistēmā kā īpaši aizsargātu apgabalu Ekoloģiskā tīkla ietvaros. Šai sistēmai ir būtiska nozīme Eiropas Savienības dabas rezervātu aizsardzībā.

Cilvēkfaktori

Zvejniecība un karpu audzēšana Zatorā aizsākusies jau XI un XII gadsimta mijā. Kopš tā laika šeit attīstījusies zivsaimniecība un pēc tam zivju audzēšana dīķos. Tas ir visvecākais šāda veida centrs reģionā. Dīķsaimniecības attīstību veicināja blīvs ūdensteču tīkls (upes: Sola (Soła), Skava (Skwa) un Augšvisla (górna Wisła)), augsnes īpašības, kas labvēlīgas četru galveno veidu labības audzēšanai, kura ir karpu barības avots, mērens klimats un iespēja transportēt zivis pa upes ceļu līdz Krakovai un tās apkārtnei. Dīķi ir ierīkoti kreļļu virknes veidā gar upēm. Dīķi piepildās un iztukšojas saskaņā ar gravitācijas spēku iedarbību, tie var izžūt. Zivsaimniecība strauji attīstījās pēc Pirmā pasaules kara beigām. Atjaunoti kara laikā iznīcinātie dīķi, ieviestas jaunas tehnoloģijas, kā arī tiesiski reglamentēta zivju mazumtirdzniecība – Krakovā atvērts pirmais zivju veikals. 1946. gadā valsts īpašumu pārvaldību Zatorā pārņem Jageloņa universitāte, tiek nodibināts Lopkopības institūts, kurā noritēja darbs karpu noderīgo īpašību uzlabošanā.

Ģeogrāfiskajā apgabalā, kas aprakstīts 4. punktā, tika audzētas vietējās līnijas karpas, kura no 1955. gada tika saglabāta kā inbredlīnija un nekad nebija tikusi audzēta tirdzniecībai. Vietējie karpu audzētāji un zinātnieki, pateicoties novērojumiem, izpētei un pieredzei, ieguva Zatoras vietējās tīrās līnijas karpu krustojumus ar citām karpu līnijām, kas vislabāk pielāgojušās šajā apgabalā valdošajiem apstākļiem. No 1946. gada pakāpeniski ieviesa Zatoras metodi karpu audzēšanā pēc divgadīgas sistēmas, kas pirmajā audzēšanas gadā ļauj palielināt zivju svara pieaugumu no 60 līdz 150 g ar 86 % izdzīvošanas rādītāju. Šī metode, kuras pamatā ir reģiona ūdenstilpņu bagātīgā dabīgā barības bāze, ļāva samazināt karpu audzēšanas ciklu līdz diviem gadiem. Tādējādi šī metode ļauj iegūt karpas ar 1 100 g līdz 1 800 g lielu svaru, ko nodrošina zivju lielais augšanas potenciāls otrajā audzēšanas gadā. Lielākā daļa ar “Karp zatorski” audzēšanu saistīto darbību tiek veiktas ar rokām, tādēļ svarīga ir cilvēku zinātība un pieredze. Gadu gaitā uzkrājot pieredzi, karpu audzētāji apgūst iemaņas pildīt dažādus ražošanas procesa uzdevumus, piemēram, samazināt audzējamo zivju blīvumu, izraugoties audzēšanai labākos īpatņus no 200 tūkstošiem kurkuļu uz vienu hektāru zivju baseina platības; tas ļauj samazināt slimību izplatīšanās iespējas, ierobežot produkcijas zudumus un optimizēt dabiskās barības izmantošanu. Liela nozīme ir arī prasmei izbarojamās labības putraimu lielumu un daudzumu pielāgot zivju svaram.

5.2.   Produkta specifika:

“Karp zatorski” raksturīgās īpašības, kad dara to par specifisku produktu, ir šādas:

| — | drukns ķermenis, |
| --- | --- |

—

drukns ķermenis,

| — | barības izmantojamības koeficients (izlietotie barības līdzekļi/dzīvsvara pieaugums) – 2,2–2,4, |
| --- | --- |

—

barības izmantojamības koeficients (izlietotie barības līdzekļi/dzīvsvara pieaugums) – 2,2–2,4,

| — | ātraudzība, |
| --- | --- |

—

ātraudzība,

| — | gaļas iznākums – 61–64 %, |
| --- | --- |

—

gaļas iznākums – 61–64 %,

| — | kondīcijas koeficients (Fultona koeficients) – 3,9–5,0, |
| --- | --- |

—

kondīcijas koeficients (Fultona koeficients) – 3,9–5,0,

| — | gaļai nav dūņu smakas, tai ir svaiga zivju smarža un izsmalcināta garša, |
| --- | --- |

—

gaļai nav dūņu smakas, tai ir svaiga zivju smarža un izsmalcināta garša,

| — | koeficients piebarošanai ar labību – 5, |
| --- | --- |

—

koeficients piebarošanai ar labību – 5,

| — | izdzīvotība – 86 %, |
| --- | --- |

—

izdzīvotība – 86 %,

| — | pretošanās pakāpe slimībām – augstāka par vidējo. |
| --- | --- |

—

pretošanās pakāpe slimībām – augstāka par vidējo.

Lai iegūtu šādu produktu, vajadzīgi divi audzēšanas gadi.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Karp zatorski” sevišķā kvalitāte cieši saistīta ar 4. punktā noteiktā ģeogrāfiskā apgabala dabisko vidi. “Karp zatorski” sevišķās īpašības atkarīgas ne tikai no dabas vides, bet arī no vietējām turēšanas un audzēšanas tradīcijām. Iegūt karpas ar 5.2. punktā aprakstītajām specifiskajām īpašībām ļāva tikai šo dažādo faktoru mijiedarbība.

Dabas faktori, kas aprakstīti 5.1 punktā, veicina augstas kvalitātes dabiskās barības nodrošināšanu zivju dīķos. Turklāt audzēšanas apgabala augsnes un klimatiskie apstākļi ir labvēlīgi četru pamatveidu labības audzēšanai. Īpaši dīķu augstās produktivitātes dēļ karpu izdzīvošana atkarīga no dabīgās barības, iztiekot bez mākslīgas barības vai barības piedevām. Pateicoties dīķu augstajai produktivitātei, kas ļauj atteikties no viegli fermentējamās mākslīgās ogļūdeņražus saturošās barības, slimību izraisošu patogēnu parādīšanās ir ierobežota. Tas ietekmē “Karp zatorski” veselību, kā arī produkta sevišķās organoleptiskās īpašības, galvenokārt svaigas zivs smaržu un zivju izsmalcināto garšu. Iepriekš minētās ģeogrāfiskā apgabala īpašības izšķirīgā veidā nosaka arī tādu zivju iegūšanu, kam piemīt augsts barības izmantojamības koeficients un liels ēdamās daļas saturs, par ko liecina 5.2. punktā norādītais kondīcijas koeficients. “Karp zatorski” produkcija ir cieši saistīta ar šo karpu izcelsmes vietu, kas pazīstama ar dabisku ūdensavotu un ūdenstilpņu tuvumu: upes un to pietekas nodrošina dīķsaimniecības ar tām vajadzīgo ūdeni pietiekamā daudzumā. Reljefa veidojumi darīja iespējamu lielu un funkcionālu dīķu tīkla izveidi. Zeme, kurā ierīkoti dīķi, un klimatiskie apstākļi, jo īpaši ilgais veģetācijas periods, kā arī labas kvalitātes dabiskās barības pārpilnība tieši ietekmē dīķu dabisko produktivitāti (tas ir zivju produkcijas daudzums, ko var iegūt no viena hektāra zivju dīķu platības bez piebarošanas), kas sasniedz 150 līdz 300 kg/ha.

“Karp zatorski” sevišķās īpašības atkarīgas ne tikai no dabas vides, ar kuru tās nesaraujami saistītas, bet arī no vietējām turēšanas un audzēšanas tradīcijām. Vietējie zivju audzētāji un zinātnes darbinieki, izmantojot novērojumu rezultātus, veicot izpēti un uzkrājot pieredzi, selekcijas ceļā izaudzējuši karpas, kas vislabāk pielāgotas šajā apgabalā valdošajiem apstākļiem. Tādā veidā izaudzēta “Karp zatorski” tīrā līnija, kas krustota ar Ungārijas, Dienvidslāvijas, Golišas un Izraēlas (Dor-70) tīro līniju karpām. Šādi iegūtie krustojumi izceļas ar labām produktivitātes īpašībām – tām ir augsta izdzīvotība un laba barības izmantojamība, tādējādi neprasot lielu barības patēriņu. Heterozes efekta dēļ karpas ir ātraudzīgas, izturīgākas pret slimībām, tām ir liels gaļas iznākums un tās ir ļoti labi pielāgotas vietējiem dabas apstākļiem. Zatoras audzēšanas metodes izmantošana, pielāgojot to 4. punktā noteiktā apgabala vides apstākļiem, nodrošina tāda produkta ieguvi, kam piemīt 5.2. punktā aprakstītās īpašības. Audzēšanas cikla samazināšana līdz diviem gadiem ļāva iegūt karpas ar nelielu vecumu, labām garšas īpašībām, izcilām organoleptiskajām īpašībām un ar liesāku gaļu nekā zivīm, ko piedāvā pārdošanā lielākā vecumā, jo tās izaudzētas ilgākā ražošanas ciklā. Zatoras karpu nelielais vecums nosaka to izsmalcināto garšu, ar kuru “Karp zatorski” atšķiras no karpām, kas izaudzētas citos ģeogrāfiskajos apgabalos. Tas ietekmē arī gaļas kvalitāti un tās organoleptiskās īpašības, ko patērētāji augstu vērtē. “Karp zatorski” īpašības atzinīgi vērtē patērētāji, kā to liecina šīs karpas cena, kas par 10–15 % pārsniedz cenu, par kādu pārdod cita ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes karpas.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---