# Jurnalul Oficial C 346/21 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 346 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5921 septembrie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 346

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5921 septembrie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 27 și 30 aprilie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 206, 9.6.2016 .

  Textele adoptate din 29 aprilie 2015 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2013 au fost publicate în
  JO L 255, 30.9.2015 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 27 și 30 aprilie 2015
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 206, 9.6.2016 .

  Textele adoptate din 29 aprilie 2015 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2013 au fost publicate în
  JO L 255, 30.9.2015 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 206, 9.6.2016 .

Textele adoptate din 29 aprilie 2015 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2013 au fost publicate în

JO L 255, 30.9.2015

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 28 aprilie 2015 |
| 2016/C 346/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la monitorizarea implementării procesului de la Bologna (2015/2039(INI)) | 2 |
| 2016/C 346/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la filmul european în era digitală (2014/2148(INI)) | 10 |
| 2016/C 346/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier (2014/2223(INI)) | 17 |
| | Miercuri, 29 aprilie 2015 |
| 2016/C 346/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 27 |
| 2016/C 346/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la strategia privind alcoolul (2015/2543(RSP)) | 32 |
| 2016/C 346/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la comemorarea a doi ani de la prăbușirea clădirii Rana Plaza și la progresul Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh (2015/2589(RSP)) | 39 |
| 2016/C 346/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (2015/2660(RSP)) | 47 |
| | Joi, 30 aprilie 2015 |
| 2016/C 346/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la persecutarea creștinilor în întreaga lume, în legătură cu uciderea unor studenți în Kenya de către grupul terorist al-Shabaab (2015/2661(RSP)) | 51 |
| 2016/C 346/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la distrugerea siturilor culturale de către ISIS/Da’esh (2015/2649(RSP)) | 55 |
| 2016/C 346/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din Maldive (2015/2662(RSP)) | 60 |
| 2016/C 346/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Raportul privind progresele înregistrate de Albania în 2014 (2014/2951(RSP)) | 63 |
| 2016/C 346/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la raportul pe 2014 privind progresele înregistrate de Bosnia și Herțegovina (2014/2952(RSP)) | 69 |
| 2016/C 346/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Raportul anual pentru 2013 al Băncii Europene de Investiții (2014/2156(INI)) | 77 |
| 2016/C 346/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Expo Milano 2015: să hrănim planeta, energie pentru viață (2015/2574(RSP)) | 88 |
| 2016/C 346/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din Nigeria (2015/2520(RSP)) | 95 |
| 2016/C 346/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (2015/2663(RSP)) | 101 |
| 2016/C 346/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din tabăra de refugiați de la Yarmouk din Siria (2015/2664(RSP)) | 103 |
| 2016/C 346/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la trimiterea la închisoare a lucrătorilor şi activiştilor pentru drepturile omului în Algeria (2015/2665(RSP)) | 106 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 28 aprilie 2015

2016/C 346/01

Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la monitorizarea implementării procesului de la Bologna (2015/2039(INI))

2

2016/C 346/02

Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la filmul european în era digitală (2014/2148(INI))

10

2016/C 346/03

Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier (2014/2223(INI))

17

Miercuri, 29 aprilie 2015

2016/C 346/04

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

27

2016/C 346/05

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la strategia privind alcoolul (2015/2543(RSP))

32

2016/C 346/06

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la comemorarea a doi ani de la prăbușirea clădirii Rana Plaza și la progresul Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh (2015/2589(RSP))

39

2016/C 346/07

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (2015/2660(RSP))

47

Joi, 30 aprilie 2015

2016/C 346/08

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la persecutarea creștinilor în întreaga lume, în legătură cu uciderea unor studenți în Kenya de către grupul terorist al-Shabaab (2015/2661(RSP))

51

2016/C 346/09

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la distrugerea siturilor culturale de către ISIS/Da’esh (2015/2649(RSP))

55

2016/C 346/10

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din Maldive (2015/2662(RSP))

60

2016/C 346/11

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Raportul privind progresele înregistrate de Albania în 2014 (2014/2951(RSP))

63

2016/C 346/12

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la raportul pe 2014 privind progresele înregistrate de Bosnia și Herțegovina (2014/2952(RSP))

69

2016/C 346/13

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Raportul anual pentru 2013 al Băncii Europene de Investiții (2014/2156(INI))

77

2016/C 346/14

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Expo Milano 2015: să hrănim planeta, energie pentru viață (2015/2574(RSP))

88

2016/C 346/15

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din Nigeria (2015/2520(RSP))

95

2016/C 346/16

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (2015/2663(RSP))

101

2016/C 346/17

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din tabăra de refugiați de la Yarmouk din Siria (2015/2664(RSP))

103

2016/C 346/18

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la trimiterea la închisoare a lucrătorilor şi activiştilor pentru drepturile omului în Algeria (2015/2665(RSP))

106

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 28 aprilie 2015 |
| 2016/C 346/19 | Decizia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 privind examinarea declarațiilor privind interesele financiare ale comisarilor desemnați (interpretarea alineatului (1) litera (a) din Anexa XVI la Regulamentul de procedură) (2015/2047(REG)) | 110 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 28 aprilie 2015

2016/C 346/19

Decizia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 privind examinarea declarațiilor privind interesele financiare ale comisarilor desemnați (interpretarea alineatului (1) litera (a) din Anexa XVI la Regulamentul de procedură) (2015/2047(REG))

110

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 28 aprilie 2015 |
| 2016/C 346/20 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să devină părți, în interesul Uniunii Europene, la Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE)) | 111 |
| 2016/C 346/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, secțiunea III – Comisia (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD)) | 112 |
| 2016/C 346/22 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării uni regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD)) | 114 |
| 2016/C 346/23 | P8_TA(2015)0100Directiva privind calitatea combustibililor și Directiva privind energia din surse regenerabile ***IIRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 28 aprilie 2015 în vederea adoptării Directivei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile | 115 |
| 2016/C 346/24 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE în ceea ce privește reducerea consumului de pungi de transport din plastic subțire (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD)) | 116 |
| 2016/C 346/25 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD)) | 118 |
| 2016/C 346/26 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD)) | 119 |
| 2016/C 346/27 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 28 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) | 120 |
| 2016/C 346/28 | P8_TA(2015)0105Obligația de debarcare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2187/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 2347/2002 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 în ceea ce privește obligația de debarcare (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2187/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 2347/2002 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1379/2013 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului, în ceea ce privește obligația de debarcare, precum și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului | 142 |
| 2016/C 346/29 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Federația Rusă, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE)) | 143 |
| | Miercuri, 29 aprilie 2015 |
| 2016/C 346/30 | P8_TA(2015)0110Prefinanțarea acordată programelor operaționale sprijinite de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european, în ceea ce privește o majorare a sumei prefinanțării inițiale acordate programelor operaționale sprijinite de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013, în ceea ce privește acordarea unei sume de prefinanțare inițială suplimentară către programele operaționale sprijinite de Inițiativa Locuri de Muncă pentru Tineri | 144 |
| 2016/C 346/31 | P8_TA(2015)0111Abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe | 145 |
| 2016/C 346/32 | P8_TA(2015)0112Măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre CEE și Norvegia ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (text codificat) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (text codificat) | 146 |
| 2016/C 346/33 | P8_TA(2015)0113Acordul de stabilizare și asociere dintre CE și Albania ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (text codificat) | 147 |
| 2016/C 346/34 | P8_TA(2015)0114Aplicarea Acordului de stabilizare și de asociere și a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între CE și Bosnia și Herțegovina ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, și de aplicare a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, și de aplicare a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (text codificat) | 148 |
| 2016/C 346/35 | P8_TA(2015)0115Acordul de stabilizare și de asociere cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (text codificat) | 149 |
| 2016/C 346/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (Text codificat) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE)) | 150 |
| 2016/C 346/37 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (Text codificat) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE)) | 151 |
| 2016/C 346/38 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile de piață monetară (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) | 152 |
| 2016/C 346/39 | P8_TA(2015)0171Importurile de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de regimuri specifice de import ale Uniunii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (reformare) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (reformare) | 186 |
| 2016/C 346/40 | Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2016 (2015/2012(BUD)) | 188 |
| | Joi, 30 aprilie 2015 |
| 2016/C 346/41 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 30 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) | 194 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 28 aprilie 2015

2016/C 346/20

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să devină părți, în interesul Uniunii Europene, la Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

111

2016/C 346/21

Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, secțiunea III – Comisia (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

112

2016/C 346/22

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării uni regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

114

2016/C 346/23

P8_TA(2015)0100Directiva privind calitatea combustibililor și Directiva privind energia din surse regenerabile ***IIRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))P8_TC2-COD(2012)0288Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 28 aprilie 2015 în vederea adoptării Directivei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile

115

2016/C 346/24

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE în ceea ce privește reducerea consumului de pungi de transport din plastic subțire (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

116

2016/C 346/25

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

118

2016/C 346/26

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

119

2016/C 346/27

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 28 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD))

120

2016/C 346/28

P8_TA(2015)0105Obligația de debarcare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2187/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 2347/2002 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 în ceea ce privește obligația de debarcare (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))P8_TC1-COD(2013)0436Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2187/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 2347/2002 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1379/2013 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului, în ceea ce privește obligația de debarcare, precum și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului

142

2016/C 346/29

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Federația Rusă, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

143

Miercuri, 29 aprilie 2015

2016/C 346/30

P8_TA(2015)0110Prefinanțarea acordată programelor operaționale sprijinite de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european, în ceea ce privește o majorare a sumei prefinanțării inițiale acordate programelor operaționale sprijinite de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))P8_TC1-COD(2015)0026Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013, în ceea ce privește acordarea unei sume de prefinanțare inițială suplimentară către programele operaționale sprijinite de Inițiativa Locuri de Muncă pentru Tineri

144

2016/C 346/31

P8_TA(2015)0111Abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))P8_TC1-COD(2014)0334Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe

145

2016/C 346/32

P8_TA(2015)0112Măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre CEE și Norvegia ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (text codificat) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))P8_TC1-COD(2014)0159Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (text codificat)

146

2016/C 346/33

P8_TA(2015)0113Acordul de stabilizare și asociere dintre CE și Albania ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))P8_TC1-COD(2014)0191Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (text codificat)

147

2016/C 346/34

P8_TA(2015)0114Aplicarea Acordului de stabilizare și de asociere și a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între CE și Bosnia și Herțegovina ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, și de aplicare a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))P8_TC1-COD(2014)0206Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, și de aplicare a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (text codificat)

148

2016/C 346/35

P8_TA(2015)0115Acordul de stabilizare și de asociere cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))P8_TC1-COD(2014)0199Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (text codificat)

149

2016/C 346/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (Text codificat) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

150

2016/C 346/37

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (Text codificat) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

151

2016/C 346/38

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile de piață monetară (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD))

152

2016/C 346/39

P8_TA(2015)0171Importurile de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de regimuri specifice de import ale Uniunii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (reformare) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))P8_TC1-COD(2014)0177Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (reformare)

186

2016/C 346/40

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2016 (2015/2012(BUD))

188

Joi, 30 aprilie 2015

2016/C 346/41

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 30 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

194

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

21.9.2016

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2015-2016

Ședințele dintre 27 și 30 aprilie 2015

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 206, 9.6.2016.

Textele adoptate din 29 aprilie 2015 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2013 au fost publicate în

  JO L 255, 30.9.2015
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 28 aprilie 2015

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/2

---

P8_TA(2015)0107

Monitorizarea implementării procesului Bologna

Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la monitorizarea implementării procesului de la Bologna (2015/2039(INI))

(2016/C 346/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, în special articolul 26, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, în special articolul 26,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 14,

| — | având în vedere Declarația comună de la Sorbona privind armonizarea arhitecturii sistemului european de învățământ superior, a celor patru miniștri de resort din Franța, Germania, Italia și Regatul Unit, semnată la Paris, la 25 mai 1998 (Declarația de la Sorbona) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună de la Sorbona privind armonizarea arhitecturii sistemului european de învățământ superior, a celor patru miniștri de resort din Franța, Germania, Italia și Regatul Unit, semnată la Paris, la 25 mai 1998 (Declarația de la Sorbona) (1),

| — | având în vedere Declarația comună semnată la Bologna, la 19 iunie 1999, de miniștrii educației din 29 de țări europene (Declarația de la Bologna) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună semnată la Bologna, la 19 iunie 1999, de miniștrii educației din 29 de țări europene (Declarația de la Bologna) (2),

| — | având în vedere Comunicatul Conferinței miniștrilor europeni responsabili de învățământul superior, care a avut loc la Leuven și Louvain-la-Neuve, la 28 și 29 aprilie 2009 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul Conferinței miniștrilor europeni responsabili de învățământul superior, care a avut loc la Leuven și Louvain-la-Neuve, la 28 și 29 aprilie 2009 (3),

| — | având în vedere Declarația de la Budapesta-Viena din 12 martie 2010, adoptată de miniștrii educației din 47 de țări, care a lansat oficial Spațiul european al învățământului superior (SEIS) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Budapesta-Viena din 12 martie 2010, adoptată de miniștrii educației din 47 de țări, care a lansat oficial Spațiul european al învățământului superior (SEIS) (4),

| — | având în vedere Comunicatul Conferinței ministeriale și cel de-al treilea Forum politic de la Bologna, care a avut loc la București, la 26 și 27 aprilie 2012 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul Conferinței ministeriale și cel de-al treilea Forum politic de la Bologna, care a avut loc la București, la 26 și 27 aprilie 2012 (5),

| — | având în vedere Strategia de mobilitate 2020 pentru Spațiul european al învățământului superior (SEIS), adoptată de Conferința ministerială a SEIS, care a avut loc la București, la 26 și 27 aprilie 2012 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de mobilitate 2020 pentru Spațiul european al învățământului superior (SEIS), adoptată de Conferința ministerială a SEIS, care a avut loc la București, la 26 și 27 aprilie 2012 (6),

| — | având în vedere Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (7),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind facilitarea eliberării de către statele membre a vizelor uniforme de scurtă ședere pentru cercetătorii resortisanți ai țărilor terțe care se deplasează în scopul cercetării științifice în Comunitate (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 28 septembrie 2005 privind facilitarea eliberării de către statele membre a vizelor uniforme de scurtă ședere pentru cercetătorii resortisanți ai țărilor terțe care se deplasează în scopul cercetării științifice în Comunitate (8),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 15 februarie 2006 privind continuarea cooperării europene în domeniul asigurării calității în învățământul superior (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 15 februarie 2006 privind continuarea cooperării europene în domeniul asigurării calității în învățământul superior (9),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (EQF-LLL) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (EQF-LLL) (10),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (11),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea rolului educației în cadrul unui triunghi al cunoașterii complet funcțional (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 26 noiembrie 2009 privind dezvoltarea rolului educației în cadrul unui triunghi al cunoașterii complet funcțional (12),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind internaționalizarea învățământului superior (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind internaționalizarea învățământului superior (13),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (14),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 intitulată „Tineretul în mișcare – promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 intitulată „Tineretul în mișcare – promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” (15),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 mai 2006 intitulată „Rezultatele agendei de modernizare a universităților: educație, cercetare și inovare” (COM(2006)0208), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 mai 2006 intitulată „Rezultatele agendei de modernizare a universităților: educație, cercetare și inovare” (COM(2006)0208),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 privind „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 privind „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Sprijinirea creșterii și a ocupării forței de muncă – un proiect pentru modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa” (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Sprijinirea creșterii și a ocupării forței de muncă – un proiect pentru modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa” (COM(2011)0567),

| — | având în vedere raportul intitulat „Învățământul superior în Europa 2009: Progresele Procesului Bologna” (Eurydice, Comisia Europeană, 2009) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Învățământul superior în Europa 2009: Progresele Procesului Bologna” (Eurydice, Comisia Europeană, 2009) (16),

| — | având în vedere raportul intitulat „Învățământul superior în Europa 2010: Raport asupra impactului Procesului Bologna” (Eurydice, Comisia Europeană, 2010) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Învățământul superior în Europa 2010: Raport asupra impactului Procesului Bologna” (Eurydice, Comisia Europeană, 2010) (17),

| — | având în vedere raportul intitulat „Spațiul European al învățământului superior 2012: Raport privind punerea în aplicare a procesului de la Bologna” (Eurydice, Comisia Europeană, 2012) (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Spațiul European al învățământului superior 2012: Raport privind punerea în aplicare a procesului de la Bologna” (Eurydice, Comisia Europeană, 2012) (18),

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru din 2007 privind reforma învățământului superior, realizat în rândul personalului didactic (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru din 2007 privind reforma învățământului superior, realizat în rândul personalului didactic (19),

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru din 2009 privind reforma învățământului superior, realizat în rândul studenților (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru din 2009 privind reforma învățământului superior, realizat în rândul studenților (20),

| — | având în vedere publicația Eurostat din 16 aprilie 2009 intitulată „Procesul de la Bologna în învățământul superior din Europa – Indicatori-cheie privind dimensiunea socială și mobilitatea” (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Eurostat din 16 aprilie 2009 intitulată „Procesul de la Bologna în învățământul superior din Europa – Indicatori-cheie privind dimensiunea socială și mobilitatea” (21),

| — | având în vedere raportul final al Conferinței internaționale privind finanțarea învățământului superior, de la Erevan, Armenia, din 8-9 septembrie 2011 (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Conferinței internaționale privind finanțarea învățământului superior, de la Erevan, Armenia, din 8-9 septembrie 2011 (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 privind Procesul de la Bologna și mobilitatea studenților (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 privind Procesul de la Bologna și mobilitatea studenților (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la dialogul dintre universități și mediul de afaceri: un nou parteneriat pentru modernizarea universităților europene (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la dialogul dintre universități și mediul de afaceri: un nou parteneriat pentru modernizarea universităților europene (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la contribuția instituțiilor europene la consolidarea și progresul procesului de la Bologna (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la contribuția instituțiilor europene la consolidarea și progresul procesului de la Bologna (25),

| — | având în vedere Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) (26),

| — | având în vedere articolul 52 din regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0121/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0121/2015),

| A. | întrucât importanța procesului de la Bologna în situația economică actuală ar trebui să rezide în urmărirea obiectivelor dezvoltării celui mai înalt nivel posibil de cunoaștere și inovare pentru cetățeni, prin accesul larg la educație și actualizarea sa permanentă, și întrucât acest lucru ar trebui să se reflecte în revizuirea Strategiei Europa 2020 și în punerea în aplicare a Planului Juncker de investiții pentru Europa; |
| --- | --- |

A.

întrucât importanța procesului de la Bologna în situația economică actuală ar trebui să rezide în urmărirea obiectivelor dezvoltării celui mai înalt nivel posibil de cunoaștere și inovare pentru cetățeni, prin accesul larg la educație și actualizarea sa permanentă, și întrucât acest lucru ar trebui să se reflecte în revizuirea Strategiei Europa 2020 și în punerea în aplicare a Planului Juncker de investiții pentru Europa;

| B. | întrucât analizele arată că aproape un angajator din trei din UE întâmpină probleme atunci când caută angajați cu calificări corespunzătoare; întrucât, ținând seama de obiectivul de a reduce neconcordanța de competențe în UE (inadecvarea competențelor profesionale ale unei persoane la cerințele pieței muncii), reforma procesului de la Bologna nu a avut foarte mare succes până în prezent; întrucât neconcordanța de competențe a devenit principala provocare pentru Europa, afectând toate sferele societății, de la productivitatea și eficiența întreprinderilor, la bunăstarea actuală și viitoare a tineretului; |
| --- | --- |

B.

întrucât analizele arată că aproape un angajator din trei din UE întâmpină probleme atunci când caută angajați cu calificări corespunzătoare; întrucât, ținând seama de obiectivul de a reduce neconcordanța de competențe în UE (inadecvarea competențelor profesionale ale unei persoane la cerințele pieței muncii), reforma procesului de la Bologna nu a avut foarte mare succes până în prezent; întrucât neconcordanța de competențe a devenit principala provocare pentru Europa, afectând toate sferele societății, de la productivitatea și eficiența întreprinderilor, la bunăstarea actuală și viitoare a tineretului;

| C. | întrucât problema șomajului în rândul tinerilor nu s-a ameliorat foarte mult de la începutul crizei din 2008; întrucât, la sfârșitul anului 2014, se înregistrau aproximativ cinci milioane de șomeri în rândul tinerilor cu vârsta sub 25 de ani în UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât problema șomajului în rândul tinerilor nu s-a ameliorat foarte mult de la începutul crizei din 2008; întrucât, la sfârșitul anului 2014, se înregistrau aproximativ cinci milioane de șomeri în rândul tinerilor cu vârsta sub 25 de ani în UE;

| D. | întrucât, după spusele unui filosof, căutarea adevărului și a frumuseții ar trebui să fie deviza universităților, pe lângă datoria lor de a pregăti noi profesioniști, oameni de știință, ingineri, profesori, medici, politicieni și cetățeni; |
| --- | --- |

D.

întrucât, după spusele unui filosof, căutarea adevărului și a frumuseții ar trebui să fie deviza universităților, pe lângă datoria lor de a pregăti noi profesioniști, oameni de știință, ingineri, profesori, medici, politicieni și cetățeni;

| E. | întrucât este important ca universitățile să fie considerate adevărații actori principali ai procesului de la Bologna, dincolo de rolurile de sprijin în materie de coordonare, reglementare și resurse ale instituțiilor regionale și naționale; |
| --- | --- |

E.

întrucât este important ca universitățile să fie considerate adevărații actori principali ai procesului de la Bologna, dincolo de rolurile de sprijin în materie de coordonare, reglementare și resurse ale instituțiilor regionale și naționale;

| F. | întrucât în cadrul acestei inițiative interguvernamentale, desfășurate în strânsă cooperare cu mediul academic, s-au făcut eforturi pentru a oferi un răspuns european comun la o serie de probleme grave din multe țări, însă aceste eforturi au fost insuficiente; |
| --- | --- |

F.

întrucât în cadrul acestei inițiative interguvernamentale, desfășurate în strânsă cooperare cu mediul academic, s-au făcut eforturi pentru a oferi un răspuns european comun la o serie de probleme grave din multe țări, însă aceste eforturi au fost insuficiente;

| G. | întrucât obiectivul real al procesului de la Bologna este de a sprijini mobilitatea și internaționalizarea, precum și de a garanta compatibilitatea și comparabilitatea standardelor și a calității diferitelor sisteme de învățământ superior, respectând totodată autonomia universităților și contribuind, astfel, la crearea unui spațiu european democratic autentic, care să ofere șanse egale cetățenilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât obiectivul real al procesului de la Bologna este de a sprijini mobilitatea și internaționalizarea, precum și de a garanta compatibilitatea și comparabilitatea standardelor și a calității diferitelor sisteme de învățământ superior, respectând totodată autonomia universităților și contribuind, astfel, la crearea unui spațiu european democratic autentic, care să ofere șanse egale cetățenilor;

| H. | întrucât este necesară o evaluare a progreselor înregistrate în ultimii 15 ani, care să țină seama atât de realizările în materie de cooperare intraregională, cât și de problemele recurente întâmpinate și de nivelul inegal de îndeplinire a obiectivelor declarate; |
| --- | --- |

H.

întrucât este necesară o evaluare a progreselor înregistrate în ultimii 15 ani, care să țină seama atât de realizările în materie de cooperare intraregională, cât și de problemele recurente întâmpinate și de nivelul inegal de îndeplinire a obiectivelor declarate;

| I. | întrucât, dacă în mai multe țări, procesul de la Bologna ghidează și motivează reformele educaționale, în unele țări el ar putea fi perceput ca o povară birocratică din cauza unor deficiențe de comunicare și a neînțelegerii adevăratei sale viziunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât, dacă în mai multe țări, procesul de la Bologna ghidează și motivează reformele educaționale, în unele țări el ar putea fi perceput ca o povară birocratică din cauza unor deficiențe de comunicare și a neînțelegerii adevăratei sale viziunii;

| J. | întrucât este important să se recunoască caracterul paneuropean al procesului de la Bologna, precum și implicarea tuturor actorilor săi, inclusiv a studenților, profesorilor, cercetătorilor și personalului nedidactic; |
| --- | --- |

J.

întrucât este important să se recunoască caracterul paneuropean al procesului de la Bologna, precum și implicarea tuturor actorilor săi, inclusiv a studenților, profesorilor, cercetătorilor și personalului nedidactic;

| K. | întrucât este esențial să se ofere un sprijin financiar mai mare și continuu pentru educație, formare, inclusiv formare profesională, cunoaștere și cercetare, mai ales în această perioadă de criză economică; |
| --- | --- |

K.

întrucât este esențial să se ofere un sprijin financiar mai mare și continuu pentru educație, formare, inclusiv formare profesională, cunoaștere și cercetare, mai ales în această perioadă de criză economică;

| L. | întrucât, în acest context aflat în continuă schimbare, este necesar să se reafirme angajamentul politic care stă la baza procesului de la Bologna și implicarea instituțiilor europene, a guvernelor naționale și a tuturor celorlalte părți interesate relevante în realizarea procesului, |
| --- | --- |

L.

întrucât, în acest context aflat în continuă schimbare, este necesar să se reafirme angajamentul politic care stă la baza procesului de la Bologna și implicarea instituțiilor europene, a guvernelor naționale și a tuturor celorlalte părți interesate relevante în realizarea procesului,

Rolul procesului de la Bologna

| 1. | ia act de faptul că educația și cercetarea reprezintă unul dintre pilonii principali ai societății noastre în ceea ce privește promovarea dezvoltării competențelor, a creșterii și a creării de locuri de muncă; subliniază că realizarea unor investiții mai mari în educație este esențială pentru combaterea eficace a sărăciei, a inegalităților sociale și a șomajului, în special a șomajului în rândul tinerilor, și pentru încurajarea incluziunii sociale; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că educația și cercetarea reprezintă unul dintre pilonii principali ai societății noastre în ceea ce privește promovarea dezvoltării competențelor, a creșterii și a creării de locuri de muncă; subliniază că realizarea unor investiții mai mari în educație este esențială pentru combaterea eficace a sărăciei, a inegalităților sociale și a șomajului, în special a șomajului în rândul tinerilor, și pentru încurajarea incluziunii sociale;

| 2. | ia act de faptul că procesul de la Bologna ar putea contribui la abordarea neconcordanței de competențe în UE dacă le-ar permite studenților să dobândească și să dezvolte competențele cerute de piața forței de muncă și, procedând astfel, ar putea atinge obiectivul important de sporire a capacității de inserție profesională a absolvenților; |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că procesul de la Bologna ar putea contribui la abordarea neconcordanței de competențe în UE dacă le-ar permite studenților să dobândească și să dezvolte competențele cerute de piața forței de muncă și, procedând astfel, ar putea atinge obiectivul important de sporire a capacității de inserție profesională a absolvenților;

| 3. | este conștient de rolul pe care procesul de la Bologna îl are în crearea unei Europe a cunoașterii; subliniază că diseminarea cunoștințelor, educația și cercetarea sunt elementele esențiale ale Strategiei Europa 2020 și contribuie la promovarea cetățeniei europene; subliniază însă necesitatea unei consultări în cadrul comunității învățământului superior (profesori, studenți și personal nedidactic), pentru a înțelege opoziția față de reformele asociate procesului de la Bologna, precum și necesitatea de a garanta o educație publică gratuită și accesibilă tuturor, care să răspundă nevoilor societății; |
| --- | --- |

3.

este conștient de rolul pe care procesul de la Bologna îl are în crearea unei Europe a cunoașterii; subliniază că diseminarea cunoștințelor, educația și cercetarea sunt elementele esențiale ale Strategiei Europa 2020 și contribuie la promovarea cetățeniei europene; subliniază însă necesitatea unei consultări în cadrul comunității învățământului superior (profesori, studenți și personal nedidactic), pentru a înțelege opoziția față de reformele asociate procesului de la Bologna, precum și necesitatea de a garanta o educație publică gratuită și accesibilă tuturor, care să răspundă nevoilor societății;

| 4. | ia act de faptul că reformele din cadrul procesului de la Bologna au condus la lansarea Spațiului european al învățământului superior (SEIS) și au permis realizarea de progrese în ultimii 15 ani, făcând ca structurile de învățământ superior să fie mai comparabile, crescând mobilitatea, punând la dispoziție sisteme de asigurare a calității și recunoscând diplomele, îmbunătățind calitatea sistemelor de învățământ, precum și atractivitatea învățământului superior din Europa; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că reformele din cadrul procesului de la Bologna au condus la lansarea Spațiului european al învățământului superior (SEIS) și au permis realizarea de progrese în ultimii 15 ani, făcând ca structurile de învățământ superior să fie mai comparabile, crescând mobilitatea, punând la dispoziție sisteme de asigurare a calității și recunoscând diplomele, îmbunătățind calitatea sistemelor de învățământ, precum și atractivitatea învățământului superior din Europa;

| 5. | ia act de faptul că încă sunt multe de făcut în cadrul procesului de la Bologna în ceea ce privește adaptarea sistemelor de învățământ la nevoile pieței forței de muncă și îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a competitivității, în general, precum și atractivitatea învățământului superior din Europa; ia act de faptul că instituțiile de învățământ superior europene ar trebui să fie capabile să reacționeze rapid la schimbările economice, culturale, științifice și tehnologice din societatea modernă pentru a-și valorifica la maximum potențialul de a încuraja creșterea, capacitatea de inserție profesională și coeziunea socială; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că încă sunt multe de făcut în cadrul procesului de la Bologna în ceea ce privește adaptarea sistemelor de învățământ la nevoile pieței forței de muncă și îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a competitivității, în general, precum și atractivitatea învățământului superior din Europa; ia act de faptul că instituțiile de învățământ superior europene ar trebui să fie capabile să reacționeze rapid la schimbările economice, culturale, științifice și tehnologice din societatea modernă pentru a-și valorifica la maximum potențialul de a încuraja creșterea, capacitatea de inserție profesională și coeziunea socială;

| 6. | ia act de obiectivele pentru anii următori, precum și de prioritățile naționale pentru acțiunile care urmează să fie întreprinse până în 2015, prezentate de Conferința Ministerială SEIS 2012 de la București, precum și de recomandările acesteia privind strategia de mobilitate SEIS 2020, pledând pentru crearea unor noi observatoare, pentru noi abordări privind diferitele comunități universitare europene și noi sisteme pentru integrarea membrilor acestor comunități universitare în procesul de reformă pentru acest plan; |
| --- | --- |

6.

ia act de obiectivele pentru anii următori, precum și de prioritățile naționale pentru acțiunile care urmează să fie întreprinse până în 2015, prezentate de Conferința Ministerială SEIS 2012 de la București, precum și de recomandările acesteia privind strategia de mobilitate SEIS 2020, pledând pentru crearea unor noi observatoare, pentru noi abordări privind diferitele comunități universitare europene și noi sisteme pentru integrarea membrilor acestor comunități universitare în procesul de reformă pentru acest plan;

Priorități și provocări

| 7. | invită țările SEIS să pună în aplicare reformele adoptate de comun acord, care vizează accelerarea realizării obiectivelor procesului de la Bologna, sporind credibilitatea SEIS; încurajează sprijinirea țărilor care întâmpină dificultăți în punerea în practică a acestor reforme; sprijină, în acest sens, crearea unor parteneriate ample între țări, regiuni și părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

7.

invită țările SEIS să pună în aplicare reformele adoptate de comun acord, care vizează accelerarea realizării obiectivelor procesului de la Bologna, sporind credibilitatea SEIS; încurajează sprijinirea țărilor care întâmpină dificultăți în punerea în practică a acestor reforme; sprijină, în acest sens, crearea unor parteneriate ample între țări, regiuni și părțile interesate relevante;

| 8. | solicită statelor membre să îmbunătățească și să actualizeze în continuare evaluarea instituțiilor de învățământ superior, pe baza standardelor stabilite anterior, la nivel internațional, de sistemele de învățământ și să recompenseze excelența în vederea realizării de progrese în domeniul cunoașterii, cercetării și științei; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre să îmbunătățească și să actualizeze în continuare evaluarea instituțiilor de învățământ superior, pe baza standardelor stabilite anterior, la nivel internațional, de sistemele de învățământ și să recompenseze excelența în vederea realizării de progrese în domeniul cunoașterii, cercetării și științei;

| 9. | subliniază importanța conservării diversității metodelor de predare, inclusiv a diversității limbilor; îndeamnă statele membre să majoreze bursele pentru studenți și să garanteze că acestea sunt ușor accesibile; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța conservării diversității metodelor de predare, inclusiv a diversității limbilor; îndeamnă statele membre să majoreze bursele pentru studenți și să garanteze că acestea sunt ușor accesibile;

| 10. | subliniază necesitatea unor eforturi suplimentare pentru a dezvolta în continuare SEIS, precum și pentru a valorifica progresele de până acum în urmărirea obiectivelor sale și în coordonarea cu Spațiul european al educației și formării, Spațiul european al învățării pe tot parcursul vieții și Spațiul european al cercetării; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea unor eforturi suplimentare pentru a dezvolta în continuare SEIS, precum și pentru a valorifica progresele de până acum în urmărirea obiectivelor sale și în coordonarea cu Spațiul european al educației și formării, Spațiul european al învățării pe tot parcursul vieții și Spațiul european al cercetării;

| 11. | invită toate părțile interesate preocupate de implementarea procesului de la Bologna să contribuie la consolidarea sistemelor de asigurare a calității, în vederea realizării unui Spațiu european al învățământului superior care să îmbunătățească atractivitatea sa, ca referință a excelenței academice în toată lumea; |
| --- | --- |

11.

invită toate părțile interesate preocupate de implementarea procesului de la Bologna să contribuie la consolidarea sistemelor de asigurare a calității, în vederea realizării unui Spațiu european al învățământului superior care să îmbunătățească atractivitatea sa, ca referință a excelenței academice în toată lumea;

| 12. | invită statele membre, țările SEIS și UE, în ansamblul său, să încurajeze o mai bună înțelegere și sprijinire de către public a procesului de la Bologna, inclusiv prin măsuri la nivelul cel mai elementar, în vederea unei implicări mai eficace și mai dinamice pentru atingerea obiectivelor acestui proces; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre, țările SEIS și UE, în ansamblul său, să încurajeze o mai bună înțelegere și sprijinire de către public a procesului de la Bologna, inclusiv prin măsuri la nivelul cel mai elementar, în vederea unei implicări mai eficace și mai dinamice pentru atingerea obiectivelor acestui proces;

| 13. | evidențiază faptul că Comisia, în calitate de membru al procesului de la Bologna, joacă un rol important în dezvoltarea SEIS și o invită să contribuie în mai mare măsură la redinamizarea acestuia și la accelerarea eforturilor în vederea atingerii obiectivelor declarate; |
| --- | --- |

13.

evidențiază faptul că Comisia, în calitate de membru al procesului de la Bologna, joacă un rol important în dezvoltarea SEIS și o invită să contribuie în mai mare măsură la redinamizarea acestuia și la accelerarea eforturilor în vederea atingerii obiectivelor declarate;

| 14. | subliniază necesitatea de a include, printre obiectivele declarate, calitatea educației și cercetarea în sectorul terțiar; consideră că unul dintre indicatorii pentru realizarea acestor obiective ar fi creșterea capacității de inserție profesională a absolvenților, care este și un obiectiv al Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea de a include, printre obiectivele declarate, calitatea educației și cercetarea în sectorul terțiar; consideră că unul dintre indicatorii pentru realizarea acestor obiective ar fi creșterea capacității de inserție profesională a absolvenților, care este și un obiectiv al Strategiei Europa 2020;

| 15. | solicită continuarea dialogului între guverne, instituțiile de învățământ superior și institutele de cercetare pentru a orienta, maximiza și utiliza mai eficient fondurile disponibile și pentru a căuta modele noi și diverse de finanțare, care să completeze finanțarea publică; subliniază, de asemenea, importanța programului Orizont 2020 în derularea de proiecte de cercetare comune la nivelul instituțiilor de învățământ superior europene și este preocupat de încercările constante de a reduce finanțarea sa, în vreme ce alte domenii bugetare nu se confruntă cu această problemă; |
| --- | --- |

15.

solicită continuarea dialogului între guverne, instituțiile de învățământ superior și institutele de cercetare pentru a orienta, maximiza și utiliza mai eficient fondurile disponibile și pentru a căuta modele noi și diverse de finanțare, care să completeze finanțarea publică; subliniază, de asemenea, importanța programului Orizont 2020 în derularea de proiecte de cercetare comune la nivelul instituțiilor de învățământ superior europene și este preocupat de încercările constante de a reduce finanțarea sa, în vreme ce alte domenii bugetare nu se confruntă cu această problemă;

| 16. | solicită guvernelor să îmbunătățească eficiența utilizării finanțării publice în educație și să respecte obiectivul principal stabilit de UE de a investi 3 % din PIB-ul UE în C-D până în 2020; subliniază că este necesară o finanțare ambițioasă a educației și cercetării deoarece acestea reprezintă unul dintre instrumentele-cheie pentru asigurarea accesului la o educație de calitate pentru toți, precum și pentru combaterea crizei economice și a șomajului; |
| --- | --- |

16.

solicită guvernelor să îmbunătățească eficiența utilizării finanțării publice în educație și să respecte obiectivul principal stabilit de UE de a investi 3 % din PIB-ul UE în C-D până în 2020; subliniază că este necesară o finanțare ambițioasă a educației și cercetării deoarece acestea reprezintă unul dintre instrumentele-cheie pentru asigurarea accesului la o educație de calitate pentru toți, precum și pentru combaterea crizei economice și a șomajului;

| 17. | ia act de posibilele oportunități de finanțare pentru învățământul superior și educația și formarea profesională care ar trebui oferite de FEIS; exprimă profunda sa îngrijorare cu privire la reducerile de fonduri planificate pentru programul Orizont 2020, care sunt legate direct de cercetare și educație, în favoarea FEIS; |
| --- | --- |

17.

ia act de posibilele oportunități de finanțare pentru învățământul superior și educația și formarea profesională care ar trebui oferite de FEIS; exprimă profunda sa îngrijorare cu privire la reducerile de fonduri planificate pentru programul Orizont 2020, care sunt legate direct de cercetare și educație, în favoarea FEIS;

| 18. | avertizează că orice reduceri de fonduri în cazul programului Orizont 2020 vor afecta, fără îndoială, punerea în aplicare deplină a procesului de la Bologna, motiv pentru care îndeamnă Comisia să își retragă orice propunere în acest sens; |
| --- | --- |

18.

avertizează că orice reduceri de fonduri în cazul programului Orizont 2020 vor afecta, fără îndoială, punerea în aplicare deplină a procesului de la Bologna, motiv pentru care îndeamnă Comisia să își retragă orice propunere în acest sens;

| 19. | încurajează atât abordările descendente, cât și cele ascendente, care implică întreaga comunitate academică și partenerii sociali, și solicită angajamentul politic și cooperarea miniștrilor SEIS în dezvoltarea unei strategii comune pentru realizarea reformelor procesului de la Bologna; |
| --- | --- |

19.

încurajează atât abordările descendente, cât și cele ascendente, care implică întreaga comunitate academică și partenerii sociali, și solicită angajamentul politic și cooperarea miniștrilor SEIS în dezvoltarea unei strategii comune pentru realizarea reformelor procesului de la Bologna;

| 20. | solicită dezvoltarea în continuare a programelor de studii care au obiective clar definite, care oferă cunoștințele și competențele necesare, atât generale, cât și profesionale, necesare nu doar în vederea pregătirii absolvenților pentru cerințele de pe piața forței de muncă și a edificării capacității lor de învățare pe tot parcursul vieții, ci și a integrării cetățenilor, care este esențială; sprijină punerea în aplicare deplină a cadrului european de certificare a calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

20.

solicită dezvoltarea în continuare a programelor de studii care au obiective clar definite, care oferă cunoștințele și competențele necesare, atât generale, cât și profesionale, necesare nu doar în vederea pregătirii absolvenților pentru cerințele de pe piața forței de muncă și a edificării capacității lor de învățare pe tot parcursul vieții, ci și a integrării cetățenilor, care este esențială; sprijină punerea în aplicare deplină a cadrului european de certificare a calificărilor profesionale;

| 21. | subliniază rolul disciplinelor STEM (știință, tehnologie, inginerie și matematică) și importanța acestora pentru societate, economie și capacitatea de inserție profesională a absolvenților; |
| --- | --- |

21.

subliniază rolul disciplinelor STEM (știință, tehnologie, inginerie și matematică) și importanța acestora pentru societate, economie și capacitatea de inserție profesională a absolvenților;

| 22. | solicită punerea în aplicare corespunzătoare a sistemului de credite transferabile (ECTS) și a suplimentului la diplomă în cadrul SEIS, care sunt instrumente esențiale legate de volumul de muncă al studenților și de competențele dobândite, pentru a facilita mobilitatea și a-i ajuta pe studenți să-și sintetizeze realizările academice și extracuriculare; |
| --- | --- |

22.

solicită punerea în aplicare corespunzătoare a sistemului de credite transferabile (ECTS) și a suplimentului la diplomă în cadrul SEIS, care sunt instrumente esențiale legate de volumul de muncă al studenților și de competențele dobândite, pentru a facilita mobilitatea și a-i ajuta pe studenți să-și sintetizeze realizările academice și extracuriculare;

| 23. | subliniază importanța garantării compatibilității și recunoașterii reciproce a diplomelor universitare pentru a consolida sistemul de asigurare a calității la nivel european și în toate țările care au aderat la SEIS, în conformitate cu versiunea revizuită a Standardelor și orientărilor europene pentru asigurarea calității (ESG) în cadrul Spațiului european al învățământului superior; invită toate țările care fac parte din SEIS, precum și agențiile lor respective de asigurare a calității, să adere la rețelele europene pentru asigurarea calității (ENQA și EQAR); |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța garantării compatibilității și recunoașterii reciproce a diplomelor universitare pentru a consolida sistemul de asigurare a calității la nivel european și în toate țările care au aderat la SEIS, în conformitate cu versiunea revizuită a Standardelor și orientărilor europene pentru asigurarea calității (ESG) în cadrul Spațiului european al învățământului superior; invită toate țările care fac parte din SEIS, precum și agențiile lor respective de asigurare a calității, să adere la rețelele europene pentru asigurarea calității (ENQA și EQAR);

| 24. | încurajează partenerii procesului de la Bologna și, în special, Comisia, să evalueze periodic neconcordanța de aptitudini și competențe în momentul intrării absolvenților pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

24.

încurajează partenerii procesului de la Bologna și, în special, Comisia, să evalueze periodic neconcordanța de aptitudini și competențe în momentul intrării absolvenților pe piața forței de muncă;

| 25. | subliniază importanța obiectivului Strategiei Europa 2020, potrivit căruia 40 % dintre persoanele cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani ar trebui să fi absolvit învățământul terțiar și să fi dobândit aptitudinile și competențele corespunzătoare pentru a-și găsi un loc de muncă satisfăcător; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța obiectivului Strategiei Europa 2020, potrivit căruia 40 % dintre persoanele cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani ar trebui să fi absolvit învățământul terțiar și să fi dobândit aptitudinile și competențele corespunzătoare pentru a-și găsi un loc de muncă satisfăcător;

| 26. | subliniază importanța cadrelor de calificări pentru creșterea transparenței și invită toate statele participante la procesul de la Bologna să își facă cadrele naționale de calificări compatibile cu cele din Spațiul european al învățământului superior, precum și cu cele europene; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța cadrelor de calificări pentru creșterea transparenței și invită toate statele participante la procesul de la Bologna să își facă cadrele naționale de calificări compatibile cu cele din Spațiul european al învățământului superior, precum și cu cele europene;

| 27. | subliniază că, în numeroase state membre, cadrele naționale ale calificărilor (CNC) trebuie încă adaptate la Cadrul european al calificărilor (CEC) și la SOE; constată că numeroase CNC-uri nu sunt înregistrate în Registrul European pentru Asigurarea Calității în Învățământul Superior (EQAR); |
| --- | --- |

27.

subliniază că, în numeroase state membre, cadrele naționale ale calificărilor (CNC) trebuie încă adaptate la Cadrul european al calificărilor (CEC) și la SOE; constată că numeroase CNC-uri nu sunt înregistrate în Registrul European pentru Asigurarea Calității în Învățământul Superior (EQAR);

| 28. | ia act de faptul că mobilitatea studenților, a profesorilor, a cercetătorilor și a personalului nedidactic este una dintre principalele priorități ale procesului de la Bologna; solicită statelor membre să ofere mai multe oportunități de mobilitate și să sporească calitatea acesteia și subliniază necesitatea de a consolida punerea în aplicare a Strategiei de mobilitate 2020 pentru SEIS și de a atinge obiectivul cantitativ de 20 % pentru mobilitatea studenților până în 2020; subliniază, în acest sens, rolul esențial al programelor Erasmus + și Orizont 2020 și importanța de a asigura implementarea și promovarea lor eficientă și în condiții optime; subliniază că bursele de studiu acordate pentru programul Erasmus + ar trebui să fie scutite de impozite și contribuții sociale; |
| --- | --- |

28.

ia act de faptul că mobilitatea studenților, a profesorilor, a cercetătorilor și a personalului nedidactic este una dintre principalele priorități ale procesului de la Bologna; solicită statelor membre să ofere mai multe oportunități de mobilitate și să sporească calitatea acesteia și subliniază necesitatea de a consolida punerea în aplicare a Strategiei de mobilitate 2020 pentru SEIS și de a atinge obiectivul cantitativ de 20 % pentru mobilitatea studenților până în 2020; subliniază, în acest sens, rolul esențial al programelor Erasmus + și Orizont 2020 și importanța de a asigura implementarea și promovarea lor eficientă și în condiții optime; subliniază că bursele de studiu acordate pentru programul Erasmus + ar trebui să fie scutite de impozite și contribuții sociale;

| 29. | solicită includerea treptată a mobilității studenților în programa universitară oficială; |
| --- | --- |

29.

solicită includerea treptată a mobilității studenților în programa universitară oficială;

| 30. | subliniază necesitatea implicării unui număr suficient de studenți și de cadre didactice din domeniul artistic și muzical în programele de mobilitate ale UE; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea implicării unui număr suficient de studenți și de cadre didactice din domeniul artistic și muzical în programele de mobilitate ale UE;

| 31. | invită Comisia și statele membre să includă, printre criteriile de clasificare a universităților și a instituțiilor de formare postuniversitară, nivelul de parteneriat și de mobilitate europeană și internațională pe care îl promovează; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia și statele membre să includă, printre criteriile de clasificare a universităților și a instituțiilor de formare postuniversitară, nivelul de parteneriat și de mobilitate europeană și internațională pe care îl promovează;

| 32. | remarcă rolul central al instituțiilor de învățământ superior în promovarea mobilității și în formarea unor absolvenți și cercetători care și-au însușit cunoștințe și competențe care le permit să reușească prin inserție profesională în economia mondială; |
| --- | --- |

32.

remarcă rolul central al instituțiilor de învățământ superior în promovarea mobilității și în formarea unor absolvenți și cercetători care și-au însușit cunoștințe și competențe care le permit să reușească prin inserție profesională în economia mondială;

| 33. | invită statele membre, UE și SEIS să consolideze mobilitatea sprijinind învățarea limbilor, eliminând obstacolele administrative, asigurând un mecanism adecvat de sprijin financiar și garantând transferabilitatea granturilor, burselor și creditelor; constată că mobilitatea este în continuare mai puțin accesibilă studenților care provin din medii defavorizate; |
| --- | --- |

33.

invită statele membre, UE și SEIS să consolideze mobilitatea sprijinind învățarea limbilor, eliminând obstacolele administrative, asigurând un mecanism adecvat de sprijin financiar și garantând transferabilitatea granturilor, burselor și creditelor; constată că mobilitatea este în continuare mai puțin accesibilă studenților care provin din medii defavorizate;

| 34. | evidențiază, în ceea ce privește atât conceperea, cât și punerea în aplicare a programelor, reorientarea paradigmei educaționale către o abordare axată mai mult pe student, care să includă dezvoltarea personală a acestuia; subliniază importanța participării studenților la guvernanța învățământului superior; |
| --- | --- |

34.

evidențiază, în ceea ce privește atât conceperea, cât și punerea în aplicare a programelor, reorientarea paradigmei educaționale către o abordare axată mai mult pe student, care să includă dezvoltarea personală a acestuia; subliniază importanța participării studenților la guvernanța învățământului superior;

| 35. | subliniază că programele de studiu ar trebui să se axeze pe cerințele pe termen lung ale pieței; subliniază, de asemenea, că capacitatea de inserție profesională presupune că studenții ar trebui să stăpânească o gamă largă de competențe, care să îi pregătească pentru piața forței de muncă și să le confere capacitatea de învățare pe tot parcursul vieții; încurajează, în acest sens, dialogul activ și cooperarea națională și transfrontalieră dintre universități și mediul de afaceri cu privire la programe și stagii, care ar putea contribui la combaterea crizei economice, la stimularea creșterii economice și la crearea unei societăți bazate pe cunoaștere, oferind astfel oportunități într-un sens social mai larg; încurajează instituțiile de învățământ superior să fie receptive la studiile transdisciplinare, la crearea de institute de cercetare universitară și la colaborarea cu diverși parteneri; |
| --- | --- |

35.

subliniază că programele de studiu ar trebui să se axeze pe cerințele pe termen lung ale pieței; subliniază, de asemenea, că capacitatea de inserție profesională presupune că studenții ar trebui să stăpânească o gamă largă de competențe, care să îi pregătească pentru piața forței de muncă și să le confere capacitatea de învățare pe tot parcursul vieții; încurajează, în acest sens, dialogul activ și cooperarea națională și transfrontalieră dintre universități și mediul de afaceri cu privire la programe și stagii, care ar putea contribui la combaterea crizei economice, la stimularea creșterii economice și la crearea unei societăți bazate pe cunoaștere, oferind astfel oportunități într-un sens social mai larg; încurajează instituțiile de învățământ superior să fie receptive la studiile transdisciplinare, la crearea de institute de cercetare universitară și la colaborarea cu diverși parteneri;

| 36. | subliniază necesitatea de a pune la dispoziție o gamă largă de posibilități de învățare pe tot parcursul vieții, precum și necesitatea unor forme complementare de învățare, cum ar fi educația nonformală și informală, care sunt esențiale pentru dezvoltarea competențelor sociale și de comunicare („soft skills”); |
| --- | --- |

36.

subliniază necesitatea de a pune la dispoziție o gamă largă de posibilități de învățare pe tot parcursul vieții, precum și necesitatea unor forme complementare de învățare, cum ar fi educația nonformală și informală, care sunt esențiale pentru dezvoltarea competențelor sociale și de comunicare („soft skills”);

| 37. | solicită să se depună eforturi în vederea consolidării legăturii dintre învățământul superior și cercetare și dezvoltare, inclusiv prin promovarea educației bazate pe cercetare, și evidențiază că programul Orizont 2020 este un mecanism de finanțare esențial pentru impulsionarea cercetării; solicită o mai bună sincronizare a acțiunilor care sprijină procesul de la Bologna, cum ar fi programele Orizont 2020 și Erasmus +; |
| --- | --- |

37.

solicită să se depună eforturi în vederea consolidării legăturii dintre învățământul superior și cercetare și dezvoltare, inclusiv prin promovarea educației bazate pe cercetare, și evidențiază că programul Orizont 2020 este un mecanism de finanțare esențial pentru impulsionarea cercetării; solicită o mai bună sincronizare a acțiunilor care sprijină procesul de la Bologna, cum ar fi programele Orizont 2020 și Erasmus +;

| 38. | solicită parcursuri de învățare mai flexibile, care să includă programe de diplome comune și studii interdisciplinare și care să sprijine inovarea, creativitatea, educația și formarea profesionale (EFP), educația duală și spiritul antreprenorial în învățământul superior, și invită la explorarea potențialului oferit de noile tehnologii, digitalizare și TIC pentru a îmbogăți învățarea și predarea, precum și pentru a dezvolta în continuare o gamă largă de competențe și noi modele de învățare, predare și evaluare; |
| --- | --- |

38.

solicită parcursuri de învățare mai flexibile, care să includă programe de diplome comune și studii interdisciplinare și care să sprijine inovarea, creativitatea, educația și formarea profesionale (EFP), educația duală și spiritul antreprenorial în învățământul superior, și invită la explorarea potențialului oferit de noile tehnologii, digitalizare și TIC pentru a îmbogăți învățarea și predarea, precum și pentru a dezvolta în continuare o gamă largă de competențe și noi modele de învățare, predare și evaluare;

| 39. | solicită instituțiilor de învățământ superior, administrațiilor publice, partenerilor sociali și întreprinderilor să poarte un dialog continuu în vederea facilitării și creșterii capacității de inserție profesională; subliniază, în acest sens, necesitatea de a concentra discuția pe potențialul neexploatat al învățământului superior de a stimula creșterea și ocuparea forței de muncă; invită țările SEIS și instituțiile de învățământ superior să consolideze cooperarea pentru a garanta stagii și ucenicii de calitate și pentru a consolida mobilitatea în acest context; subliniază faptul că părțile interesate ar trebui să coopereze mai bine pentru a crește nivelul de calificare inițială și a reînnoi o forță de muncă calificată, precum și pentru a îmbunătăți furnizarea, accesibilitatea și calitatea orientărilor în materie de carieră și ocupare a forței de muncă; constată, mai mult decât atât, că stagiile incluse în programele de studiu și învățarea la locul de muncă ar trebui încurajate în continuare; |
| --- | --- |

39.

solicită instituțiilor de învățământ superior, administrațiilor publice, partenerilor sociali și întreprinderilor să poarte un dialog continuu în vederea facilitării și creșterii capacității de inserție profesională; subliniază, în acest sens, necesitatea de a concentra discuția pe potențialul neexploatat al învățământului superior de a stimula creșterea și ocuparea forței de muncă; invită țările SEIS și instituțiile de învățământ superior să consolideze cooperarea pentru a garanta stagii și ucenicii de calitate și pentru a consolida mobilitatea în acest context; subliniază faptul că părțile interesate ar trebui să coopereze mai bine pentru a crește nivelul de calificare inițială și a reînnoi o forță de muncă calificată, precum și pentru a îmbunătăți furnizarea, accesibilitatea și calitatea orientărilor în materie de carieră și ocupare a forței de muncă; constată, mai mult decât atât, că stagiile incluse în programele de studiu și învățarea la locul de muncă ar trebui încurajate în continuare;

| 40. | subliniază că este necesar să li se ofere refugiaților accesul la toate instituțiile din cadrul SEIS care le pot permite să își construiască o viață independentă prin educație; subliniază, în plus, că permisele de ședere pentru absolvenții care doresc să desfășoare o activitate profesională calificată ar trebui să fie liberalizate într-o mai mare măsură; subliniază că eforturile în vederea recunoașterii reciproce a refugiaților ar trebui intensificate, îndeosebi din punctul de vedere al mobilității acestor studenți; |
| --- | --- |

40.

subliniază că este necesar să li se ofere refugiaților accesul la toate instituțiile din cadrul SEIS care le pot permite să își construiască o viață independentă prin educație; subliniază, în plus, că permisele de ședere pentru absolvenții care doresc să desfășoare o activitate profesională calificată ar trebui să fie liberalizate într-o mai mare măsură; subliniază că eforturile în vederea recunoașterii reciproce a refugiaților ar trebui intensificate, îndeosebi din punctul de vedere al mobilității acestor studenți;

| 41. | subliniază că statele membre și toate instituțiile de învățământ superior care au aderat la SEIS sunt responsabile pentru asigurarea unei educații de calitate, care să răspundă provocărilor societale și economice, și subliniază necesitatea cooperării strânse între acestea în vederea atingerii obiectivelor stabilite în cadrul procesului de la Bologna; |
| --- | --- |

41.

subliniază că statele membre și toate instituțiile de învățământ superior care au aderat la SEIS sunt responsabile pentru asigurarea unei educații de calitate, care să răspundă provocărilor societale și economice, și subliniază necesitatea cooperării strânse între acestea în vederea atingerii obiectivelor stabilite în cadrul procesului de la Bologna;

| 42. | ia act de faptul că numai câteva state membre au elaborat o strategie cuprinzătoare pentru a include studenții din mediile socioeconomice defavorizate în învățământul superior, abordând astfel problema așa-numitului „filtru social”; |
| --- | --- |

42.

ia act de faptul că numai câteva state membre au elaborat o strategie cuprinzătoare pentru a include studenții din mediile socioeconomice defavorizate în învățământul superior, abordând astfel problema așa-numitului „filtru social”;

| 43. | solicită o mai mare implicare a profesorilor de liceu în procesul de la Bologna în ceea ce privește promovarea calității învățământului pedagogic și a mobilității profesionale a cadrelor didactice, pentru a răspunde noilor cerințe în materie de educație și de formare ale unei societăți bazate pe cunoaștere și pentru a contribui la o mai bună performanță a elevilor; |
| --- | --- |

43.

solicită o mai mare implicare a profesorilor de liceu în procesul de la Bologna în ceea ce privește promovarea calității învățământului pedagogic și a mobilității profesionale a cadrelor didactice, pentru a răspunde noilor cerințe în materie de educație și de formare ale unei societăți bazate pe cunoaștere și pentru a contribui la o mai bună performanță a elevilor;

| 44. | evidențiază rolul educației, a calității sale și a misiunii sale didactice în modelarea generațiilor viitoare, contribuind la creșterea coeziunii sociale și economice, precum și la crearea de locuri de muncă, sporirea competitivității și a potențialului de creștere; solicită, în această privință, o mai bună recunoaștere a meseriei de profesor; |
| --- | --- |

44.

evidențiază rolul educației, a calității sale și a misiunii sale didactice în modelarea generațiilor viitoare, contribuind la creșterea coeziunii sociale și economice, precum și la crearea de locuri de muncă, sporirea competitivității și a potențialului de creștere; solicită, în această privință, o mai bună recunoaștere a meseriei de profesor;

| 45. | solicită realizarea de eforturi la nivel economic și social pentru a îmbunătăți incluziunea socială, asigurând un acces echitabil și deschis la o educație de calitate pentru toți, facilitând recunoașterea calificărilor profesionale și academice, precum și a perioadelor de studiu în străinătate și a educației anterioare, a programelor care vizează dezvoltarea competențelor sociale și de comunicare și a învățării informale și nonformale, precum și punând la dispoziție programe de educație relevante pentru diverse categorii de studenți prin intermediul învățării pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

45.

solicită realizarea de eforturi la nivel economic și social pentru a îmbunătăți incluziunea socială, asigurând un acces echitabil și deschis la o educație de calitate pentru toți, facilitând recunoașterea calificărilor profesionale și academice, precum și a perioadelor de studiu în străinătate și a educației anterioare, a programelor care vizează dezvoltarea competențelor sociale și de comunicare și a învățării informale și nonformale, precum și punând la dispoziție programe de educație relevante pentru diverse categorii de studenți prin intermediul învățării pe tot parcursul vieții;

| 46. | evidențiază dimensiunea socială a procesului de la Bologna; solicită să se ia măsuri care să vizeze participarea în mai mare măsură a grupurilor subreprezentate și dezavantajate, și prin programe de mobilitate internaționale; |
| --- | --- |

46.

evidențiază dimensiunea socială a procesului de la Bologna; solicită să se ia măsuri care să vizeze participarea în mai mare măsură a grupurilor subreprezentate și dezavantajate, și prin programe de mobilitate internaționale;

| 47. | subliniază rolul mobilității educaționale în învățarea interculturală, afirmând că procesul de la Bologna ar trebui să se implice în mod activ pentru a promova cunoștințele interculturale ale studenților și respectul între aceștia; |
| --- | --- |

47.

subliniază rolul mobilității educaționale în învățarea interculturală, afirmând că procesul de la Bologna ar trebui să se implice în mod activ pentru a promova cunoștințele interculturale ale studenților și respectul între aceștia;

| 48. | solicită să se depună eforturi pentru a dezvolta în continuare o strategie pentru dimensiunea externă a SEIS, prin cooperarea cu alte regiuni ale lumii, pentru a crește competitivitatea și atractivitatea sa într-un context global, pentru a îmbunătăți furnizarea de informații privind SEIS, pentru a consolida cooperarea pe bază de parteneriat, pentru a intensifica dialogul politic și pentru a recunoaște în mai mare măsură calificările; |
| --- | --- |

48.

solicită să se depună eforturi pentru a dezvolta în continuare o strategie pentru dimensiunea externă a SEIS, prin cooperarea cu alte regiuni ale lumii, pentru a crește competitivitatea și atractivitatea sa într-un context global, pentru a îmbunătăți furnizarea de informații privind SEIS, pentru a consolida cooperarea pe bază de parteneriat, pentru a intensifica dialogul politic și pentru a recunoaște în mai mare măsură calificările;

| 49. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți procesul de colectare a datelor în rândul țărilor SEIS, pentru o mai bună identificare și abordare a provocărilor asociate procesului de la Bologna; |
| --- | --- |

49.

subliniază necesitatea de a îmbunătăți procesul de colectare a datelor în rândul țărilor SEIS, pentru o mai bună identificare și abordare a provocărilor asociate procesului de la Bologna;

| 50. | subliniază necesitatea ca viitoarea Conferință ministerială a SEIS, care urmează să se desfășoare la Erevan, în mai 2015, să realizeze o revizuire obiectivă și critică atât a progreselor, cât și a deficiențelor în îndeplinirea priorităților stabilite pentru perioada 2012-2015, în vederea stimulării și consolidării în continuare a SEIS, cu sprijinul deplin al Uniunii; |
| --- | --- |

50.

subliniază necesitatea ca viitoarea Conferință ministerială a SEIS, care urmează să se desfășoare la Erevan, în mai 2015, să realizeze o revizuire obiectivă și critică atât a progreselor, cât și a deficiențelor în îndeplinirea priorităților stabilite pentru perioada 2012-2015, în vederea stimulării și consolidării în continuare a SEIS, cu sprijinul deplin al Uniunii;

o

o o

| 51. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

51.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf

(2)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf

(3)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf

(4)  http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf

(5)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bucharest%20Communique%202012(1).pdf

(6)  http://www.ehea.info/Uploads/%281%29/2012%20EHEA%20Mobility%20Strategy.pdf

(7)  JO L 354, 28.12.2013, p. 132.

(8)  JO L 289, 3.11.2005, p. 23.

(9)  JO L 64, 4.3.2006, p. 60.

(10)  JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

(11)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(12)  JO C 302, 12.12.2009, p. 3.

(13)  JO C 135, 26.5.2010, p. 12.

(14)  JO C 191, 1.7.2011, p. 1.

(15)  JO C 199, 7.7.2011, p. 1.

(16)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099RO.pdf

(17)  http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122RO.pdf

(18)  http://www.ehea.info/Uploads/(1)/Bologna%20Process%20Implementation%20Report.pdf

(19)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf

(20)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf

(21)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5713011/KS-78-09-653-EN.PDF/3eb9f4ec-dc39-4e51-a18b-b61eb7c2518b?version=1.0

(22)  http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253

(23)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 18.

(24)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 95.

(25)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 24.

(26)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru investiții strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 (COM(2015)0010).

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/10

---

P8_TA(2015)0108

Filmul european în era digitală

Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la filmul european în era digitală (2014/2148(INI))

(2016/C 346/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) la 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) la 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1),

| — | având în vedere Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale drepturilor de autor și ale drepturilor conexe în societatea informațională (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale drepturilor de autor și ale drepturilor conexe în societatea informațională (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2014 privind politica europeană în domeniul audiovizual în era digitală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2014 privind politica europeană în domeniul audiovizual în era digitală (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010, intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010, intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere primul raport al Comisiei din 4 mai 2012 privind aplicarea Directivei 2010/13/UE, denumită (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale), Servicii media audiovizuale și dispozitive conectate: perspective trecute și viitoare (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport al Comisiei din 4 mai 2012 privind aplicarea Directivei 2010/13/UE, denumită (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale), Servicii media audiovizuale și dispozitive conectate: perspective trecute și viitoare (COM(2012)0203),

| — | având în vedere primul raport al Comisiei din 24 septembrie 2012 privind aplicarea articolelor 13, 16 și 17 din Directiva 2010/13/UE pentru perioada 2009-2010, intitulat „Promovarea operelor europene în cadrul serviciilor mass-media audiovizuale programate sau la cerere din UE” (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport al Comisiei din 24 septembrie 2012 privind aplicarea articolelor 13, 16 și 17 din Directiva 2010/13/UE pentru perioada 2009-2010, intitulat „Promovarea operelor europene în cadrul serviciilor mass-media audiovizuale programate sau la cerere din UE” (COM(2012)0522),

| — | având în vedere al treilea raport al Comisiei din 7 decembrie 2012, privind provocările pentru patrimoniul cinematografic european de la era analogică la cea digitală (SWD(2012)0431), raport legat de implementarea Recomandării 2005/865/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 , cu privire la „patrimoniul cinematografic și competitivitatea activităților din sector”, |
| --- | --- |

—

având în vedere al treilea raport al Comisiei din 7 decembrie 2012, privind provocările pentru patrimoniul cinematografic european de la era analogică la cea digitală (SWD(2012)0431), raport legat de implementarea Recomandării 2005/865/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 , cu privire la „patrimoniul cinematografic și competitivitatea activităților din sector”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2012 privind conținutul în cadrul pieței unice digitale (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 decembrie 2012 privind conținutul în cadrul pieței unice digitale (COM(2012)0789),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 24 aprilie 2013 privind „Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale: creșterea economică, creația și valorile” (COM(2013)0231), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 24 aprilie 2013 privind „Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale: creșterea economică, creația și valorile” (COM(2013)0231),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2013 privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2013 privind ajutoarele de stat pentru filme și alte opere audiovizuale (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 mai 2014, intitulată „Filmul european în era digitală – Crearea unei legături între diversitatea culturală și competitivitate” (COM(2014)0272), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 mai 2014, intitulată „Filmul european în era digitală – Crearea unei legături între diversitatea culturală și competitivitate” (COM(2014)0272),

| — | având în vedere Avizul din 4 decembrie 2014 al Comitetului Regiunilor privind „Filmul european în era digitală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul din 4 decembrie 2014 al Comitetului Regiunilor privind „Filmul european în era digitală”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2011 referitoare la cinematograful european în era digitală (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2011 referitoare la cinematograful european în era digitală (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la distribuirea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la distribuirea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2013 referitoare la punerea în aplicare a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2013 referitoare la punerea în aplicare a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale (9),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0123/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0123/2015),

| A. | întrucât filmele sunt deopotrivă bunuri economice și culturale, care contribuie substanțial la economia europeană, în termeni de creștere economică ș de ocupare a forței de muncă și, totodată, la configurarea identităților europene, prin reflectarea diversității culturale și lingvistice, prin promovarea culturilor europene dincolo de frontiere și prin facilitarea schimburilor culturale și a înțelegerii reciproce în rândul cetățenilor, precum și la formarea și dezvoltarea gândirii critice; |
| --- | --- |

A.

întrucât filmele sunt deopotrivă bunuri economice și culturale, care contribuie substanțial la economia europeană, în termeni de creștere economică ș de ocupare a forței de muncă și, totodată, la configurarea identităților europene, prin reflectarea diversității culturale și lingvistice, prin promovarea culturilor europene dincolo de frontiere și prin facilitarea schimburilor culturale și a înțelegerii reciproce în rândul cetățenilor, precum și la formarea și dezvoltarea gândirii critice;

| B. | întrucât potențialul sectoarelor culturale și creative din Europa și, în special, al industriei cinematografice europene, poate fi exploatat la maximum pentru promovarea diversității culturale și a patrimoniului european și pentru generarea unei creșteri sustenabile, ca și pentru crearea unor locuri de muncă, care, la rândul lor, pot aduce beneficii altor sectoare ale economiei, oferind Europei un avantaj competitiv la nivel global; |
| --- | --- |

B.

întrucât potențialul sectoarelor culturale și creative din Europa și, în special, al industriei cinematografice europene, poate fi exploatat la maximum pentru promovarea diversității culturale și a patrimoniului european și pentru generarea unei creșteri sustenabile, ca și pentru crearea unor locuri de muncă, care, la rândul lor, pot aduce beneficii altor sectoare ale economiei, oferind Europei un avantaj competitiv la nivel global;

| C. | întrucât industria europeană a filmului este unul dintre cei mai mari producători mondiali, cu 1 500 de filme lansate în 2014, dar se caracterizează printr-o structură eterogenă, atât în ceea ce privește finanțarea, cât și tipul de producție; |
| --- | --- |

C.

întrucât industria europeană a filmului este unul dintre cei mai mari producători mondiali, cu 1 500 de filme lansate în 2014, dar se caracterizează printr-o structură eterogenă, atât în ceea ce privește finanțarea, cât și tipul de producție;

| D. | întrucât filmele europene se disting prin calitate, originalitate și diversitate, dar suferă de pe urma unei promovări și a unei distribuții limitate în cadrul Uniunii, fapt ce se reflectă în nivelul relativ scăzut de audiență realizat în condițiile în care se confruntă cu o concurență internațională acerbă și cu dificultăți de distribuție atât în interiorul, cât și în afara Europei; |
| --- | --- |

D.

întrucât filmele europene se disting prin calitate, originalitate și diversitate, dar suferă de pe urma unei promovări și a unei distribuții limitate în cadrul Uniunii, fapt ce se reflectă în nivelul relativ scăzut de audiență realizat în condițiile în care se confruntă cu o concurență internațională acerbă și cu dificultăți de distribuție atât în interiorul, cât și în afara Europei;

| E. | întrucât circulația filmelor din alte țări europene în statele membre rămâne scăzută, în pofida unui număr mare de filme produse în fiecare an, în timp ce producțiile neeuropene sunt distribuite pe scară largă în Uniune; |
| --- | --- |

E.

întrucât circulația filmelor din alte țări europene în statele membre rămâne scăzută, în pofida unui număr mare de filme produse în fiecare an, în timp ce producțiile neeuropene sunt distribuite pe scară largă în Uniune;

| F. | întrucât diversitatea filmelor europene care reflectă bogăția și forța ce decurge din mozaicul cultural și lingvistic al Europei determină o fragmentare naturală a pieței europene a filmelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât diversitatea filmelor europene care reflectă bogăția și forța ce decurge din mozaicul cultural și lingvistic al Europei determină o fragmentare naturală a pieței europene a filmelor;

| G. | întrucât promovarea producției unor filme de calitate este deosebit de importantă pentru statele membre mai mici, ale căror limbi sunt vorbite de un număr mic de locuitori; |
| --- | --- |

G.

întrucât promovarea producției unor filme de calitate este deosebit de importantă pentru statele membre mai mici, ale căror limbi sunt vorbite de un număr mic de locuitori;

| H. | întrucât subprogramul MEDIA din cadrul programului „Europa creativă” oferă surse noi de finanțare și oportunități noi pentru distribuția și circulația producțiilor europene care nu au un caracter național, precum și pentru atragerea publicului și sprijinirea educației mediatice; |
| --- | --- |

H.

întrucât subprogramul MEDIA din cadrul programului „Europa creativă” oferă surse noi de finanțare și oportunități noi pentru distribuția și circulația producțiilor europene care nu au un caracter național, precum și pentru atragerea publicului și sprijinirea educației mediatice;

| I. | întrucât, unul dintre obiectivele esențiale ale pieței unice digitale ar trebui să fie câștigarea încrederii în internet și extinderea accesului la conținutul audiovizual legal, contribuind astfel la investiții în filme europene; |
| --- | --- |

I.

întrucât, unul dintre obiectivele esențiale ale pieței unice digitale ar trebui să fie câștigarea încrederii în internet și extinderea accesului la conținutul audiovizual legal, contribuind astfel la investiții în filme europene;

| J. | întrucât proiecția cinematografică, ca primă etapă de exploatare, continuă să genereze o mare parte a veniturilor provenite din filme și este, prin urmare, vitală pentru finanțarea producției și a distribuției filmelor europene, pe lângă faptul că joacă un rol hotărâtor în ceea ce privește succesul filmelor respective în etapele următoare de difuzare; |
| --- | --- |

J.

întrucât proiecția cinematografică, ca primă etapă de exploatare, continuă să genereze o mare parte a veniturilor provenite din filme și este, prin urmare, vitală pentru finanțarea producției și a distribuției filmelor europene, pe lângă faptul că joacă un rol hotărâtor în ceea ce privește succesul filmelor respective în etapele următoare de difuzare;

| K. | întrucât, cu toate acestea, un număr din ce în ce mai mare de filme europene cu un buget modest pentru producție și promovare ar avea de câștigat dacă ar exista strategii de lansare mai flexibile și dacă serviciile de video la cerere ar fi disponibile mai devreme; |
| --- | --- |

K.

întrucât, cu toate acestea, un număr din ce în ce mai mare de filme europene cu un buget modest pentru producție și promovare ar avea de câștigat dacă ar exista strategii de lansare mai flexibile și dacă serviciile de video la cerere ar fi disponibile mai devreme;

| L. | întrucât o mai bună organizare a intervalelor de difuzare ar maximiza publicul potențial, reducând totodată atractivitatea consumului neautorizat de filme; |
| --- | --- |

L.

întrucât o mai bună organizare a intervalelor de difuzare ar maximiza publicul potențial, reducând totodată atractivitatea consumului neautorizat de filme;

| M. | întrucât articolul 13 alineatul (1) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) obligă statele membre să se asigure că furnizorii de servicii la cerere promovează operele europene; întrucât această dispoziție a fost aplicată în mod diferit, cu niveluri diferite de obligații juridice, ceea ce a determinat furnizorii să se stabilească în statele membre care impun obligații minime; |
| --- | --- |

M.

întrucât articolul 13 alineatul (1) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) obligă statele membre să se asigure că furnizorii de servicii la cerere promovează operele europene; întrucât această dispoziție a fost aplicată în mod diferit, cu niveluri diferite de obligații juridice, ceea ce a determinat furnizorii să se stabilească în statele membre care impun obligații minime;

| N. | întrucât cea mai mare parte a finanțărilor publice dedicate industriei cinematografice europene, atât din surse naționale, cât și din cele ale Uniunii, este alocată pentru producția de filme; |
| --- | --- |

N.

întrucât cea mai mare parte a finanțărilor publice dedicate industriei cinematografice europene, atât din surse naționale, cât și din cele ale Uniunii, este alocată pentru producția de filme;

| O. | întrucât articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 de instituire a programului „Europa creativă” prevede ca Comisia să creeze „mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative”, cu obiectivul de a facilita accesul la finanțare pentru IMM-urile din sectoarele culturale și creative și de a îmbunătăți capacitatea intermediarilor financiari participanți de evaluare a riscurilor asociate cu proiectele IMM-urilor care solicită credite și finanțări; |
| --- | --- |

O.

întrucât articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 de instituire a programului „Europa creativă” prevede ca Comisia să creeze „mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative”, cu obiectivul de a facilita accesul la finanțare pentru IMM-urile din sectoarele culturale și creative și de a îmbunătăți capacitatea intermediarilor financiari participanți de evaluare a riscurilor asociate cu proiectele IMM-urilor care solicită credite și finanțări;

| P. | întrucât, în al treilea raport al Comisiei din 7 decembrie 2012, privind provocările pentru patrimoniul cinematografic european de la era analogică la cea digitală Comisia a remarcat că a fost digitalizat doar 1,5 % din patrimoniul cinematografic european; întrucât același procent se înregistrează și astăzi, în pofida temerilor repetate că o mare parte din acest patrimoniu poate fi pierdut definitiv pentru generațiile viitoare, aspect relevat și de faptul că s-au păstrat doar 10 % din filmele; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în al treilea raport al Comisiei din 7 decembrie 2012, privind provocările pentru patrimoniul cinematografic european de la era analogică la cea digitală Comisia a remarcat că a fost digitalizat doar 1,5 % din patrimoniul cinematografic european; întrucât același procent se înregistrează și astăzi, în pofida temerilor repetate că o mare parte din acest patrimoniu poate fi pierdut definitiv pentru generațiile viitoare, aspect relevat și de faptul că s-au păstrat doar 10 % din filmele;

| Q. | întrucât digitalizarea și convergența media creează noi oportunități pentru distribuția și promovarea filmelor europene în străinătate și oferă un potențial mai mare de inovare și flexibilitate, determinând totodată modificări semnificative în comportamentul și așteptările spectatorilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât digitalizarea și convergența media creează noi oportunități pentru distribuția și promovarea filmelor europene în străinătate și oferă un potențial mai mare de inovare și flexibilitate, determinând totodată modificări semnificative în comportamentul și așteptările spectatorilor;

| R. | întrucât trebuie asigurată finanțarea pentru digitalizarea, conservarea și disponibilitatea online a patrimoniului cinematografic și a materialelor conexe și trebuie stabilite standarde europene pentru conservarea filmelor digitale; |
| --- | --- |

R.

întrucât trebuie asigurată finanțarea pentru digitalizarea, conservarea și disponibilitatea online a patrimoniului cinematografic și a materialelor conexe și trebuie stabilite standarde europene pentru conservarea filmelor digitale;

| S. | întrucât educația mediatică și în special cea în domeniul cinematografic poate oferi cetățenilor capacitatea de a-și dezvolta gândirea critică și înțelegerea și le poate stimula propria creativitate și capacitate de expresie; |
| --- | --- |

S.

întrucât educația mediatică și în special cea în domeniul cinematografic poate oferi cetățenilor capacitatea de a-și dezvolta gândirea critică și înțelegerea și le poate stimula propria creativitate și capacitate de expresie;

| T. | întrucât drepturile de autor în era digitală ar trebui să stimuleze în continuare investițiile în producția și crearea de filme și să asigure o plată adecvată pentru titularii de drepturi, încurajând totodată dezvoltarea de servicii noi și accesul transfrontalier pentru cetățeni, permițând sectoarelor culturale și creative să contribuie în continuare la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

T.

întrucât drepturile de autor în era digitală ar trebui să stimuleze în continuare investițiile în producția și crearea de filme și să asigure o plată adecvată pentru titularii de drepturi, încurajând totodată dezvoltarea de servicii noi și accesul transfrontalier pentru cetățeni, permițând sectoarelor culturale și creative să contribuie în continuare la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă;

| U. | întrucât este important să se asigure o implementare efectivă a Directivei 2012/28/UE privind anumite utilizări ale operelor orfane, precum și punerea la dispoziția publicului a filmelor incluse în definiția operelor orfane; |
| --- | --- |

U.

întrucât este important să se asigure o implementare efectivă a Directivei 2012/28/UE privind anumite utilizări ale operelor orfane, precum și punerea la dispoziția publicului a filmelor incluse în definiția operelor orfane;

Promovarea, distribuția transfrontalieră și accesibilitatea

| 1. | încurajează industria cinematografică europeană să urmărească crearea unor servicii inovatoare, a unor modele noi de afaceri și a unor canalele noi de distribuție, pentru a îmbunătăți disponibilitatea transfrontalieră a filmelor europene în Uniune și în afara acesteia, permițând accesul telespectatorilor din întreaga Uniune la o varietatea din ce în ce mai mare de filme, pe un număr tot mai mare de platforme; propune, în acest sens, ca industria cinematografică europeană să se inspire din cele mai bune practici comerciale din afara Uniunii; |
| --- | --- |

1.

încurajează industria cinematografică europeană să urmărească crearea unor servicii inovatoare, a unor modele noi de afaceri și a unor canalele noi de distribuție, pentru a îmbunătăți disponibilitatea transfrontalieră a filmelor europene în Uniune și în afara acesteia, permițând accesul telespectatorilor din întreaga Uniune la o varietatea din ce în ce mai mare de filme, pe un număr tot mai mare de platforme; propune, în acest sens, ca industria cinematografică europeană să se inspire din cele mai bune practici comerciale din afara Uniunii;

| 2. | recunoaște impactul folosirilor neautorizare a operelor creative asupra ciclului creativ și a drepturilor creatorilor; subliniază necesitatea unor cadre juridice de calitate mai ample și a unui nivel mai ridicat de conștientizare în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

2.

recunoaște impactul folosirilor neautorizare a operelor creative asupra ciclului creativ și a drepturilor creatorilor; subliniază necesitatea unor cadre juridice de calitate mai ample și a unui nivel mai ridicat de conștientizare în rândul tinerilor;

| 3. | consideră că, în contextul extinderii rapide a serviciilor de video la cerere și a tranzacțiilor online în întreaga Uniune, ar putea fi explorată mai mult dezvoltarea portabilității transfrontaliere a serviciilor audiovizuale, ceea ce ar permite spectatorilor să aibă acces la filme indiferent de locul în care se află; |
| --- | --- |

3.

consideră că, în contextul extinderii rapide a serviciilor de video la cerere și a tranzacțiilor online în întreaga Uniune, ar putea fi explorată mai mult dezvoltarea portabilității transfrontaliere a serviciilor audiovizuale, ceea ce ar permite spectatorilor să aibă acces la filme indiferent de locul în care se află;

| 4. | subliniază importanța unui marketing eficient în Uniune, care să țină seama de specificul cultural al publicului european, pentru a asigura o promovare mai bună și mai eficientă a filmelor europene; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța unui marketing eficient în Uniune, care să țină seama de specificul cultural al publicului european, pentru a asigura o promovare mai bună și mai eficientă a filmelor europene;

| 5. | solicită, în acest sens, o mai mare disponibilitate a filmelor subtitrate, pentru a stimula circulația transfrontalieră a filmelor europene, pentru a asigura o mai bună cunoaștere a diversității culturale și lingvistice a Europei în rândul spectatorilor și pentru a îmbunătăți înțelegerea reciprocă; |
| --- | --- |

5.

solicită, în acest sens, o mai mare disponibilitate a filmelor subtitrate, pentru a stimula circulația transfrontalieră a filmelor europene, pentru a asigura o mai bună cunoaștere a diversității culturale și lingvistice a Europei în rândul spectatorilor și pentru a îmbunătăți înțelegerea reciprocă;

| 6. | remarcă în mod deosebit rolul programului MEDIA în sprijinirea dublării și subtitrării, asigurând o mai mare disponibilitate a filmelor europene în versiune originală cu subtitrări, ceea ce înlesnește circulația acestora și asigură o mai bună cunoaștere și înțelegere a culturilor și limbilor europene; |
| --- | --- |

6.

remarcă în mod deosebit rolul programului MEDIA în sprijinirea dublării și subtitrării, asigurând o mai mare disponibilitate a filmelor europene în versiune originală cu subtitrări, ceea ce înlesnește circulația acestora și asigură o mai bună cunoaștere și înțelegere a culturilor și limbilor europene;

| 7. | subliniază importanța acțiunii pregătitoare recent adoptate, intitulată „Externalizarea deschisă a subtitrărilor pentru a facilita circulația operelor europene”, precum și viitoarelor măsuri ale Comisiei pentru implementare acestei acțiuni; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța acțiunii pregătitoare recent adoptate, intitulată „Externalizarea deschisă a subtitrărilor pentru a facilita circulația operelor europene”, precum și viitoarelor măsuri ale Comisiei pentru implementare acestei acțiuni;

| 8. | sprijină, de asemenea, inițiative precum proiectul pilot al Comisiei intitulat „Promovarea integrării europene prin cultură”, menit să încurajeze oferta de filme europene subtitrate, prin furnizarea unor versiuni noi subtitrate pentru o serie de programe TV selectate din întreaga Europă; |
| --- | --- |

8.

sprijină, de asemenea, inițiative precum proiectul pilot al Comisiei intitulat „Promovarea integrării europene prin cultură”, menit să încurajeze oferta de filme europene subtitrate, prin furnizarea unor versiuni noi subtitrate pentru o serie de programe TV selectate din întreaga Europă;

| 9. | reafirmă importanța fundamentală a îmbunătățirii în continuare a accesului la filme pentru persoanele cu dizabilități, în special prin descriere audio și subtitrare; |
| --- | --- |

9.

reafirmă importanța fundamentală a îmbunătățirii în continuare a accesului la filme pentru persoanele cu dizabilități, în special prin descriere audio și subtitrare;

| 10. | subliniază importanța deosebită a posturilor de televiziune europene, publice și private, pentru producția cinematografică, atât pentru televiziune, cât și pentru coproducțiile cinematografice, și subliniază rolul pe care acestea îl pot avea în supraviețuirea a numeroase companii producătoare de filme din UE, în special a celor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța deosebită a posturilor de televiziune europene, publice și private, pentru producția cinematografică, atât pentru televiziune, cât și pentru coproducțiile cinematografice, și subliniază rolul pe care acestea îl pot avea în supraviețuirea a numeroase companii producătoare de filme din UE, în special a celor mici și mijlocii;

| 11. | reamintește rolul Premiului LUX acordat de PE, care a devenit din ce în ce mai cunoscut în ultimii ani, în promovarea filmelor europene, prin traducerea subtitrărilor pentru filmele câștigătoare în toate cele 24 de limbi oficiale ale Uniunii, asigurând astfel filmelor europene o mai mare vizibilitate, cunoaștere și disponibilitate; invită parlamentele naționale să promoveze mai mult premiul LUX în statele membre, în cooperare cu Birourile de informare ale Parlamentului European; |
| --- | --- |

11.

reamintește rolul Premiului LUX acordat de PE, care a devenit din ce în ce mai cunoscut în ultimii ani, în promovarea filmelor europene, prin traducerea subtitrărilor pentru filmele câștigătoare în toate cele 24 de limbi oficiale ale Uniunii, asigurând astfel filmelor europene o mai mare vizibilitate, cunoaștere și disponibilitate; invită parlamentele naționale să promoveze mai mult premiul LUX în statele membre, în cooperare cu Birourile de informare ale Parlamentului European;

| 12. | consideră că este necesară promovarea și sprijinirea coproducțiilor europene, o creștere a numărului acestora putând conduce la o distribuție mai largă a filmelor europene în întreaga Europă; |
| --- | --- |

12.

consideră că este necesară promovarea și sprijinirea coproducțiilor europene, o creștere a numărului acestora putând conduce la o distribuție mai largă a filmelor europene în întreaga Europă;

| 13. | subliniază, de asemenea, succesul din ce în ce mai mare al serialelor TV europene de calitate, precum și importanța strategică a încurajării mai susținute a producției, distribuției și promovării acestora pe piața europeană și pe piețele globale; |
| --- | --- |

13.

subliniază, de asemenea, succesul din ce în ce mai mare al serialelor TV europene de calitate, precum și importanța strategică a încurajării mai susținute a producției, distribuției și promovării acestora pe piața europeană și pe piețele globale;

| 14. | invită statele membre să susțină și să promoveze evenimente speciale, cum ar fi festivalurile de film inițiativele vizând organizarea unor turneuri cinematografice, pentru a încuraja și a sprijini difuzarea și circulația filmelor europene pe teritoriile lor; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre să susțină și să promoveze evenimente speciale, cum ar fi festivalurile de film inițiativele vizând organizarea unor turneuri cinematografice, pentru a încuraja și a sprijini difuzarea și circulația filmelor europene pe teritoriile lor;

| 15. | sugerează consolidarea măsurilor actuale vizând prețuri mai convenabile pentru biletele de cinema, dezvoltarea ofertelor promoționale inovatoare și a ofertelor de abonament, care ar contribui la asigurarea atractivității și accesului tuturor la cinematografe; |
| --- | --- |

15.

sugerează consolidarea măsurilor actuale vizând prețuri mai convenabile pentru biletele de cinema, dezvoltarea ofertelor promoționale inovatoare și a ofertelor de abonament, care ar contribui la asigurarea atractivității și accesului tuturor la cinematografe;

Creșterea audienței

| 16. | încurajează distribuitorii de film și administratorii sălilor de cinema să asigure o mai mare vizibilitate și disponibilitate a filmelor din alte țări europene, pentru a atrage un public mai larg; |
| --- | --- |

16.

încurajează distribuitorii de film și administratorii sălilor de cinema să asigure o mai mare vizibilitate și disponibilitate a filmelor din alte țări europene, pentru a atrage un public mai larg;

| 17. | recunoaște că cinematografele sunt încă cele mai importante locuri de prezentare și promovare a filmelor, locuri cu o importantă dimensiune socială, în care oamenii se întâlnesc și schimbă opinii; subliniază că dispariția cinematografelor mici independente, mai ales în orașele mici și în regiunile mai puțin dezvoltate, limitează accesul la resursele culturale europene, la patrimoniu și la dialog; invită în acest sens Comisia și statele membre să ofere sprijin pentru a dota toate ecranele cu proiectoare digitale și tehnologie de sunet, pentru a păstra astfel de cinematografe; |
| --- | --- |

17.

recunoaște că cinematografele sunt încă cele mai importante locuri de prezentare și promovare a filmelor, locuri cu o importantă dimensiune socială, în care oamenii se întâlnesc și schimbă opinii; subliniază că dispariția cinematografelor mici independente, mai ales în orașele mici și în regiunile mai puțin dezvoltate, limitează accesul la resursele culturale europene, la patrimoniu și la dialog; invită în acest sens Comisia și statele membre să ofere sprijin pentru a dota toate ecranele cu proiectoare digitale și tehnologie de sunet, pentru a păstra astfel de cinematografe;

| 18. | subliniază că trebuie promovate filmele chiar din stadiul de producție pentru a le îmbunătăți circulația și pentru a le asigura o mai bună popularizare în rândul publicului potențial din Europa; |
| --- | --- |

18.

subliniază că trebuie promovate filmele chiar din stadiul de producție pentru a le îmbunătăți circulația și pentru a le asigura o mai bună popularizare în rândul publicului potențial din Europa;

| 19. | subliniază importanța programului MEDIA în testarea unor abordări inovatoare pentru creșterea audienței, în special prin sprijinirea festivalurilor, a inițiativelor de educație cinematografică și a acțiunilor de creștere a audienței; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța programului MEDIA în testarea unor abordări inovatoare pentru creșterea audienței, în special prin sprijinirea festivalurilor, a inițiativelor de educație cinematografică și a acțiunilor de creștere a audienței;

Condiții de concurență echitabile

| 20. | reamintește că articolul 13 alineatul (1) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) obligă statele membre să se asigure că furnizorii de servicii la cerere promovează operele europene; subliniază că această dispoziție a fost aplicată în mod neuniform, cu obligații juridice de nivel diferit, și că acest fapt ar putea determina furnizorii să se stabilească în statele membre care impun nivelul cel mai scăzut de obligații; |
| --- | --- |

20.

reamintește că articolul 13 alineatul (1) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) obligă statele membre să se asigure că furnizorii de servicii la cerere promovează operele europene; subliniază că această dispoziție a fost aplicată în mod neuniform, cu obligații juridice de nivel diferit, și că acest fapt ar putea determina furnizorii să se stabilească în statele membre care impun nivelul cel mai scăzut de obligații;

| 21. | consideră că toți cei care au beneficii economice din operele cinematografice europene, chiar și indirecte, prin furnizarea directă, comercializare sau difuzare, inclusiv legături sau oferte prin intermediul serviciilor de video la cerere, ar trebui să contribuie financiar la producția filmelor europene; solicită Comisiei să transforme acest lucru într-un principiu orientator, chiar și atunci când analizează sistemele de finanțare a filmelor ale statelor membre din perspectiva concurenței; |
| --- | --- |

21.

consideră că toți cei care au beneficii economice din operele cinematografice europene, chiar și indirecte, prin furnizarea directă, comercializare sau difuzare, inclusiv legături sau oferte prin intermediul serviciilor de video la cerere, ar trebui să contribuie financiar la producția filmelor europene; solicită Comisiei să transforme acest lucru într-un principiu orientator, chiar și atunci când analizează sistemele de finanțare a filmelor ale statelor membre din perspectiva concurenței;

| 22. | solicită Comisiei să țină seama de acest aspect atunci când va propune o revizuire a cadrului juridic actual, pentru a asigura condiții de concurență echitabile pe piața europeană a audiovizualului, cu condiții egale și echitabile pentru toți furnizorii; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să țină seama de acest aspect atunci când va propune o revizuire a cadrului juridic actual, pentru a asigura condiții de concurență echitabile pe piața europeană a audiovizualului, cu condiții egale și echitabile pentru toți furnizorii;

| 23. | solicită ca platformele de video la cerere și cele de abonamente pentru video la cerere să facă publice datele privind consumul pentru fiecare film din catalogul lor, astfel încât să asigure o evaluare corectă a impactului acestora; |
| --- | --- |

23.

solicită ca platformele de video la cerere și cele de abonamente pentru video la cerere să facă publice datele privind consumul pentru fiecare film din catalogul lor, astfel încât să asigure o evaluare corectă a impactului acestora;

Finanțarea

| 24. | consideră că, pentru a îmbunătăți circulația filmelor europene pe piața europeană și pe piețele internaționale, finanțarea publică a activităților de producție și distribuție trebuie să fie mai echilibrată, urmărind să ofere un sprijin mai consistent creării și promovării, precum și distribuției internaționale; |
| --- | --- |

24.

consideră că, pentru a îmbunătăți circulația filmelor europene pe piața europeană și pe piețele internaționale, finanțarea publică a activităților de producție și distribuție trebuie să fie mai echilibrată, urmărind să ofere un sprijin mai consistent creării și promovării, precum și distribuției internaționale;

| 25. | consideră că este esențial să se prevadă o creștere a bugetului în termeni absoluți pentru activitățile de distribuție, promovare și comercializare a operelor cinematografice, fără a fi afectată finanțarea producției dilemelor; |
| --- | --- |

25.

consideră că este esențial să se prevadă o creștere a bugetului în termeni absoluți pentru activitățile de distribuție, promovare și comercializare a operelor cinematografice, fără a fi afectată finanțarea producției dilemelor;

| 26. | invită statele membre să mărească mai ales finanțarea publică pentru a susține încă de la început distribuția și promovarea filmelor naționale în străinătate, precum și a filmelor din alte țări europene; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să mărească mai ales finanțarea publică pentru a susține încă de la început distribuția și promovarea filmelor naționale în străinătate, precum și a filmelor din alte țări europene;

| 27. | invită statele membre să ofere stimulente pentru a facilita producția, distribuția, disponibilitatea și atractivitatea filmelor europene; consideră că aplicarea acelorași cote reduse de TVA la opere culturale audiovizuale, vândute online sau offline, stimulează dezvoltarea de servicii și platforme noi; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să ofere stimulente pentru a facilita producția, distribuția, disponibilitatea și atractivitatea filmelor europene; consideră că aplicarea acelorași cote reduse de TVA la opere culturale audiovizuale, vândute online sau offline, stimulează dezvoltarea de servicii și platforme noi;

| 28. | subliniază rolul care urmează să fie jucat de mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative din cadrul programului „Europa creativă” în asigurarea unui acces mai bun la finanțare pentru IMM-urile din sectoarele culturale și creative și încurajarea mai multor investiții din partea intermediarilor financiari, multiplicând astfel oportunitățile de finanțare pentru industria cinematografică; |
| --- | --- |

28.

subliniază rolul care urmează să fie jucat de mecanismul de garantare pentru sectoarele culturale și creative din cadrul programului „Europa creativă” în asigurarea unui acces mai bun la finanțare pentru IMM-urile din sectoarele culturale și creative și încurajarea mai multor investiții din partea intermediarilor financiari, multiplicând astfel oportunitățile de finanțare pentru industria cinematografică;

| 29. | sugerează o evaluare a eficacității și eficienței sistemelor naționale și europene de finanțare a cinematografiei, acordând o atenție specială calității și domeniului filmelor care primesc finanțare, analizând și disponibilitatea și eficacitatea instrumentelor de finanțare pentru comercializare și creșterea audienței; solicită Comisiei să comunice altor state membre exemple de bune practici care decurg din rezultate; |
| --- | --- |

29.

sugerează o evaluare a eficacității și eficienței sistemelor naționale și europene de finanțare a cinematografiei, acordând o atenție specială calității și domeniului filmelor care primesc finanțare, analizând și disponibilitatea și eficacitatea instrumentelor de finanțare pentru comercializare și creșterea audienței; solicită Comisiei să comunice altor state membre exemple de bune practici care decurg din rezultate;

| 30. | reamintește că producția și coproducția cinematografică necesită investiții financiare substanțiale, iar cadrul juridic actual nu împiedică acordarea licențelor multiteritoriale; subliniază, prin urmare, că ar trebui menținută diversitatea sistemelor de producție și distribuție, pentru a încuraja investițiile în filmele europene, pentru a răspunde diversității lingvistice și culturale a pieței europene și pentru a proteja și promova diversitatea culturală; |
| --- | --- |

30.

reamintește că producția și coproducția cinematografică necesită investiții financiare substanțiale, iar cadrul juridic actual nu împiedică acordarea licențelor multiteritoriale; subliniază, prin urmare, că ar trebui menținută diversitatea sistemelor de producție și distribuție, pentru a încuraja investițiile în filmele europene, pentru a răspunde diversității lingvistice și culturale a pieței europene și pentru a proteja și promova diversitatea culturală;

| 31. | subliniază că filmele europene beneficiază de finanțări dintr-un mare număr de fonduri europene, naționale și regionale și că ar trebui încurajată utilizarea lor cu o mai mare complementaritate pentru a le crește eficacitatea; |
| --- | --- |

31.

subliniază că filmele europene beneficiază de finanțări dintr-un mare număr de fonduri europene, naționale și regionale și că ar trebui încurajată utilizarea lor cu o mai mare complementaritate pentru a le crește eficacitatea;

Forumul filmului european

| 32. | salută inițiativa Comisiei de a crea un Forum al filmului european, care să permită un dialog structurat cu toți actorii din sectorul audiovizual european despre provocările cu care se confruntă acest sector în era digitală, pentru a îmbunătăți cooperarea, centralizarea informațiilor și schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

32.

salută inițiativa Comisiei de a crea un Forum al filmului european, care să permită un dialog structurat cu toți actorii din sectorul audiovizual european despre provocările cu care se confruntă acest sector în era digitală, pentru a îmbunătăți cooperarea, centralizarea informațiilor și schimbul de bune practici;

| 33. | îndeamnă, în acest sens, la o participare și o cooperare extinsă între toate instituțiile implicate, în special cu Parlamentul European; |
| --- | --- |

33.

îndeamnă, în acest sens, la o participare și o cooperare extinsă între toate instituțiile implicate, în special cu Parlamentul European;

Educația mediatică

| 34. | invită statele membre să facă mai multe eforturi pentru a îmbunătăți educația mediatică, în special cea cinematografică, în programele școlare și în instituțiile de educație culturală, precum și să lanseze inițiative la nivel național, regional sau local, care să cuprindă toate nivelurile educației și pregătirii, inclusiv educația și formarea informală și neformală; |
| --- | --- |

34.

invită statele membre să facă mai multe eforturi pentru a îmbunătăți educația mediatică, în special cea cinematografică, în programele școlare și în instituțiile de educație culturală, precum și să lanseze inițiative la nivel național, regional sau local, care să cuprindă toate nivelurile educației și pregătirii, inclusiv educația și formarea informală și neformală;

| 35. | recunoaște importanța deosebită a sălilor de proiecție pentru educația cinematografică și cea mediatică, acestea fiind locuri de învățare intergeneraționale, și salută toate măsurile care promovează în special această funcție a cinematografelor; |
| --- | --- |

35.

recunoaște importanța deosebită a sălilor de proiecție pentru educația cinematografică și cea mediatică, acestea fiind locuri de învățare intergeneraționale, și salută toate măsurile care promovează în special această funcție a cinematografelor;

| 36. | Atrage atenția asupra promovării filmelor educaționale pentru tineri și susține concursurile care încurajează tinerii să creeze proiecte audiovizuale; subliniază, de asemenea, posibilitățile oferite de programul MEDIA pentru susținerea proiectelor de educație cinematografică; |
| --- | --- |

36.

Atrage atenția asupra promovării filmelor educaționale pentru tineri și susține concursurile care încurajează tinerii să creeze proiecte audiovizuale; subliniază, de asemenea, posibilitățile oferite de programul MEDIA pentru susținerea proiectelor de educație cinematografică;

Inovarea

| 37. | sprijină proiectele și practicile inovatoare, cum ar fi acțiunea pregătitoare a Comisiei pentru circulația filmelor europene în era digitală, concepute pentru a testa o lansare mai flexibilă a filmelor în medii de comunicare diferite, din mai multe state membre și salută integrarea acestei acțiuni în programul Europa Creativă; |
| --- | --- |

37.

sprijină proiectele și practicile inovatoare, cum ar fi acțiunea pregătitoare a Comisiei pentru circulația filmelor europene în era digitală, concepute pentru a testa o lansare mai flexibilă a filmelor în medii de comunicare diferite, din mai multe state membre și salută integrarea acestei acțiuni în programul Europa Creativă;

| 38. | consideră că astfel de inițiative, care permit intervale de difuzare mai flexibile, ar putea aduce beneficii anumitor tipuri de filme europene în termeni de vizibilitate, atragere a publicului, venituri și reducerea cheltuielilor, și încurajează Comisia și statele membre să acorde mai multă atenție acestor inițiative; |
| --- | --- |

38.

consideră că astfel de inițiative, care permit intervale de difuzare mai flexibile, ar putea aduce beneficii anumitor tipuri de filme europene în termeni de vizibilitate, atragere a publicului, venituri și reducerea cheltuielilor, și încurajează Comisia și statele membre să acorde mai multă atenție acestor inițiative;

Digitalizare și arhivare

| 39. | invită statele membre să asigure digitalizarea operelor cinematografice și să creeze mecanisme obligatorii pentru depozitarea formatelor digitale sau să adapteze mecanismele existente la astfel de formate, cerând depunerea unui master digital standard pentru filmele digitale; |
| --- | --- |

39.

invită statele membre să asigure digitalizarea operelor cinematografice și să creeze mecanisme obligatorii pentru depozitarea formatelor digitale sau să adapteze mecanismele existente la astfel de formate, cerând depunerea unui master digital standard pentru filmele digitale;

| 40. | subliniază importanța arhivelor audiovizuale, în special ale instituțiilor de patrimoniu cinematografic și ale serviciilor publice de radiodifuziune și cere statelor membre să garanteze o finanțare adecvată și sisteme de concesiune a drepturilor pentru a contribui la îndeplinirea misiunilor lor de interes public, inclusiv conservarea, digitalizarea și punerea la dispoziția publicului a patrimoniului cinematografic; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța arhivelor audiovizuale, în special ale instituțiilor de patrimoniu cinematografic și ale serviciilor publice de radiodifuziune și cere statelor membre să garanteze o finanțare adecvată și sisteme de concesiune a drepturilor pentru a contribui la îndeplinirea misiunilor lor de interes public, inclusiv conservarea, digitalizarea și punerea la dispoziția publicului a patrimoniului cinematografic;

| 41. | subliniază rolul important al bibliotecii digitale europene EUROPEANA ca bibliotecă digitală pentru patrimoniul audiovizual european (de film și televiziune); |
| --- | --- |

41.

subliniază rolul important al bibliotecii digitale europene EUROPEANA ca bibliotecă digitală pentru patrimoniul audiovizual european (de film și televiziune);

o

o o

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

42.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(2)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 221.

(4)  JO C 433, 3.12.2014, p. 2.

(5)  JO C 332, 15.11.2013, p. 1.

(6)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 102.

(7)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 64.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0215.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0232.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/17

---

P8_TA(2015)0109

O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier

Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (2014/2223(INI))

(2016/C 346/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (COM(2013)0659),

| — | având în vedere documentele de lucru care însoțesc această comunicare ale serviciilor Comisiei (SWD(2013)0342) și (SWD(2013)0343), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de lucru care însoțesc această comunicare ale serviciilor Comisiei (SWD(2013)0342) și (SWD(2013)0343),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Agricultură și Pescuit din 19 mai 2014 privind noua strategie forestieră a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Agricultură și Pescuit din 19 mai 2014 privind noua strategie forestieră a UE,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 ianuarie 2014 intitulat „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 ianuarie 2014 intitulat „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iulie 2014 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iulie 2014 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2006 privind punerea în aplicare a unei strategii forestiere în Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2006 privind punerea în aplicare a unei strategii forestiere în Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general de acțiune pentru mediu al UE până în 2020 intitulat „O viață bună, în limitele planetei noastre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general de acțiune pentru mediu al UE până în 2020 intitulat „O viață bună, în limitele planetei noastre”,

| — | având în vedere Strategia Europa 2020, inclusiv „O Uniune a inovării” și „O Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Europa 2020, inclusiv „O Uniune a inovării” și „O Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice” (COM(2013)0216),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor intitulată „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020 (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor intitulată „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020 (COM(2011)0244),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0126/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0126/2015),

| A. | întrucât Uniunea Europeană nu are competențe de elaborare a unei politici forestiere comune, dar anumite politici ale Uniunii pot avea consecințe asupra politicilor forestiere naționale, în timp ce statele membre sunt cele care iau deciziile privind abordările politice respective cu privire la silvicultură și păduri; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană nu are competențe de elaborare a unei politici forestiere comune, dar anumite politici ale Uniunii pot avea consecințe asupra politicilor forestiere naționale, în timp ce statele membre sunt cele care iau deciziile privind abordările politice respective cu privire la silvicultură și păduri;

| B. | întrucât, deși în mod evident acesta este un domeniu de competența statelor membre, există avantaje potențiale pentru întreprinderile forestiere în coordonarea mai bună și mai activă și o vizibilitate mai mare pentru acest important sector economic, care garantează locuri de muncă la nivel european, în special în zonele rurale, protejând în același timp ecosistemele și oferind avantaje ecologice tuturor, fără a aduce prejudicii responsabilității statelor membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși în mod evident acesta este un domeniu de competența statelor membre, există avantaje potențiale pentru întreprinderile forestiere în coordonarea mai bună și mai activă și o vizibilitate mai mare pentru acest important sector economic, care garantează locuri de muncă la nivel european, în special în zonele rurale, protejând în același timp ecosistemele și oferind avantaje ecologice tuturor, fără a aduce prejudicii responsabilității statelor membre;

| C. | întrucât lemnul constituie o resursă regenerabilă, deseori slab exploatată, și întrucât trebuie garantată utilizarea inteligentă și durabilă a acestei materii prime, între altele prin dezvoltarea know-how-ului și schimbul de know-how; |
| --- | --- |

C.

întrucât lemnul constituie o resursă regenerabilă, deseori slab exploatată, și întrucât trebuie garantată utilizarea inteligentă și durabilă a acestei materii prime, între altele prin dezvoltarea know-how-ului și schimbul de know-how;

| D. | întrucât pădurile sunt o sursă unică de floră, faună și ciuperci; |
| --- | --- |

D.

întrucât pădurile sunt o sursă unică de floră, faună și ciuperci;

| E. | întrucât dimensiunile și caracteristicile pădurilor diferă mult, unele state membre având mai mult de jumătate din teritoriile lor acoperite de păduri; întrucât pădurile gestionate în mod durabil sunt extrem de importante pentru crearea de valoare la nivel local, regional, european și internațional, asigurarea locurilor de muncă în zonele rurale și contribuie la o societate bazată pe bioeconomie, reprezentând un beneficiu pentru sănătatea umană, în special în regiunile dezavantajate structural, contribuind, totodată, într-o mare măsură la protejarea mediului, a climei și a biodiversității; |
| --- | --- |

E.

întrucât dimensiunile și caracteristicile pădurilor diferă mult, unele state membre având mai mult de jumătate din teritoriile lor acoperite de păduri; întrucât pădurile gestionate în mod durabil sunt extrem de importante pentru crearea de valoare la nivel local, regional, european și internațional, asigurarea locurilor de muncă în zonele rurale și contribuie la o societate bazată pe bioeconomie, reprezentând un beneficiu pentru sănătatea umană, în special în regiunile dezavantajate structural, contribuind, totodată, într-o mare măsură la protejarea mediului, a climei și a biodiversității;

| F. | întrucât biomasa forestieră constituie o sursă foarte importantă de energie regenerabilă; întrucât pădurile europene absorb și stochează în prezent aproximativ 10 % din emisiile de carbon ale UE, contribuind astfel în mod marcant la eforturile de atenuare ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât biomasa forestieră constituie o sursă foarte importantă de energie regenerabilă; întrucât pădurile europene absorb și stochează în prezent aproximativ 10 % din emisiile de carbon ale UE, contribuind astfel în mod marcant la eforturile de atenuare ale schimbărilor climatice;

| G. | întrucât, din cauza urbanizării societății noastre, cetățenii Uniunii au o legătură mai puțin strânsă cu pădurile și cunoștințe mai precare referitoare la silvicultură și la efectele ale acesteia asupra bunăstării, a locurilor de muncă, climei, mediului, sănătății umane și a întregului lanț valoric și a legăturii cu ecosisteme mai largi; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din cauza urbanizării societății noastre, cetățenii Uniunii au o legătură mai puțin strânsă cu pădurile și cunoștințe mai precare referitoare la silvicultură și la efectele ale acesteia asupra bunăstării, a locurilor de muncă, climei, mediului, sănătății umane și a întregului lanț valoric și a legăturii cu ecosisteme mai largi;

| H. | întrucât un număr din ce în ce mai mare de politici UE impun cerințe tot mai mari asupra pădurilor; întrucât aceste cerințe trebuie să fie atent echilibrate, iar cererea de noi utilizări ale lemnului în bioeconomie și pentru bioenergie trebuie să fie însoțită de eficiența resurselor, utilizarea noilor tehnologii și respectarea limitelor unei aprovizionări durabile; |
| --- | --- |

H.

întrucât un număr din ce în ce mai mare de politici UE impun cerințe tot mai mari asupra pădurilor; întrucât aceste cerințe trebuie să fie atent echilibrate, iar cererea de noi utilizări ale lemnului în bioeconomie și pentru bioenergie trebuie să fie însoțită de eficiența resurselor, utilizarea noilor tehnologii și respectarea limitelor unei aprovizionări durabile;

| I. | întrucât silvicultura de la nivel european este caracterizată de gestionarea durabilă și planificarea pe termen lung, iar principiul durabilității ar trebui impus și mai mult la toate nivelurile, de la cel local la cel global, pentru a crea locuri de muncă, proteja biodiversitatea, atenua schimbările climatice și combate deșertificarea; |
| --- | --- |

I.

întrucât silvicultura de la nivel european este caracterizată de gestionarea durabilă și planificarea pe termen lung, iar principiul durabilității ar trebui impus și mai mult la toate nivelurile, de la cel local la cel global, pentru a crea locuri de muncă, proteja biodiversitatea, atenua schimbările climatice și combate deșertificarea;

| J. | întrucât este necesar să se sublinieze rolul economic, social și ecologic al pădurilor și în contextul protejării și al punerii în valoare a patrimoniului cultural și natural, precum și al promovării (eco)turismului durabil; |
| --- | --- |

J.

întrucât este necesar să se sublinieze rolul economic, social și ecologic al pădurilor și în contextul protejării și al punerii în valoare a patrimoniului cultural și natural, precum și al promovării (eco)turismului durabil;

| K. | întrucât creșterea populației la nivel mondial înseamnă o cerere din ce în ce mai mare de energie și, prin urmare, pădurile ar trebui să joace un rol mai important în viitorul mix energetic al UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât creșterea populației la nivel mondial înseamnă o cerere din ce în ce mai mare de energie și, prin urmare, pădurile ar trebui să joace un rol mai important în viitorul mix energetic al UE;

Observații generale – importanța pădurilor, a silviculturii și sectorului forestier pentru economie și societate

| 1. | salută Comunicarea Comisiei privind noua strategie a UE pentru păduri și documentele de lucru care o însoțesc și subliniază faptul că strategia UE pentru păduri trebuie să pună accentul pe gestionarea durabilă a pădurilor și rolul lor multifuncțional din perspectivă economică, socială și economică și trebuie să asigure o mai bună coordonare și comunicare a politicilor europene care vizează direct sau indirect silvicultura; subliniază, în acest context, că un număr din ce în ce mai mare de inițiative politice europene în aceste domenii, cum ar fi politica de ocupare a forței de muncă, politica energetică și de mediu și politica privind schimbările climatice necesită o mai mare contribuție din partea sectorului forestier; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei privind noua strategie a UE pentru păduri și documentele de lucru care o însoțesc și subliniază faptul că strategia UE pentru păduri trebuie să pună accentul pe gestionarea durabilă a pădurilor și rolul lor multifuncțional din perspectivă economică, socială și economică și trebuie să asigure o mai bună coordonare și comunicare a politicilor europene care vizează direct sau indirect silvicultura; subliniază, în acest context, că un număr din ce în ce mai mare de inițiative politice europene în aceste domenii, cum ar fi politica de ocupare a forței de muncă, politica energetică și de mediu și politica privind schimbările climatice necesită o mai mare contribuție din partea sectorului forestier;

| 2. | subliniază necesitatea de a determina valoarea serviciilor ecosistemice forestiere într-un mod mai sistematic și de a ține cont de aceasta în procesul decizional atât în sectorul public, cât și în cel privat; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea de a determina valoarea serviciilor ecosistemice forestiere într-un mod mai sistematic și de a ține cont de aceasta în procesul decizional atât în sectorul public, cât și în cel privat;

| 3. | ia act de faptul că numai pădurile montane sănătoase și stabile sunt capabile să-și exercite complet funcțiile de protejare a oamenilor și naturii prin contracararea fluxului de avalanșe și de alunecări de teren și acționând ca o protecție naturală împotriva inundațiilor; subliniază faptul că, în special în acest sens, este indispensabilă comunicarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că numai pădurile montane sănătoase și stabile sunt capabile să-și exercite complet funcțiile de protejare a oamenilor și naturii prin contracararea fluxului de avalanșe și de alunecări de teren și acționând ca o protecție naturală împotriva inundațiilor; subliniază faptul că, în special în acest sens, este indispensabilă comunicarea transfrontalieră;

| 4. | subliniază, în acest context, faptul că trebuie împiedicată orice încercare de a face din silvicultură o chestiune de politică a UE și că baza regională și locală a acestui sector și competența statelor membre în acest domeniu trebuie respectate, încercând să se asigure totodată coerența dintre competențele UE și cele ale statelor membre; |
| --- | --- |

4.

subliniază, în acest context, faptul că trebuie împiedicată orice încercare de a face din silvicultură o chestiune de politică a UE și că baza regională și locală a acestui sector și competența statelor membre în acest domeniu trebuie respectate, încercând să se asigure totodată coerența dintre competențele UE și cele ale statelor membre;

| 5. | subliniază faptul că pădurile UE sunt caracterizate de o mare diversitate, incluzând diferențe majore în ceea ce privește proprietatea, dimensiunea, natura și dificultățile cu care se confruntă; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că pădurile UE sunt caracterizate de o mare diversitate, incluzând diferențe majore în ceea ce privește proprietatea, dimensiunea, natura și dificultățile cu care se confruntă;

| 6. | subliniază faptul că strategia UE privind pădurile trebuie să țină cont de faptul că teritoriul unor state membre este acoperit în proporție de peste 50 % de păduri și că pădurile gestionate în mod durabil sunt extrem de importante pentru crearea de valoare la nivel local și regional și pentru asigurarea locurilor de muncă în zonele rurale și contribuie, totodată, într-o mare măsură, la protejarea mediului; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că strategia UE privind pădurile trebuie să țină cont de faptul că teritoriul unor state membre este acoperit în proporție de peste 50 % de păduri și că pădurile gestionate în mod durabil sunt extrem de importante pentru crearea de valoare la nivel local și regional și pentru asigurarea locurilor de muncă în zonele rurale și contribuie, totodată, într-o mare măsură, la protejarea mediului;

| 7. | subliniază rolul deosebit de important al unor păduri mixte stabile, cu specii native de arbori adaptate condițiilor locale, precum și aportul lor esențial în cadrul ecosistemelor și contribuția lor în favoarea biodiversității; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul deosebit de important al unor păduri mixte stabile, cu specii native de arbori adaptate condițiilor locale, precum și aportul lor esențial în cadrul ecosistemelor și contribuția lor în favoarea biodiversității;

| 8. | solicită statelor membre să sprijine proprietarii de păduri în eforturile lor de a menține și a crea păduri mixte native tipice zonei; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre să sprijine proprietarii de păduri în eforturile lor de a menține și a crea păduri mixte native tipice zonei;

| 9. | își exprimă regretul cu privire la faptul că, în propunerea de strategie, condițiile de muncă ale lucrătorilor forestieri nu reprezintă un punct de referință și solicită Comisiei să ia în considerare organizarea inteligentă a muncii, standardele înalte din tehnologie și locurile de muncă de calitate; |
| --- | --- |

9.

își exprimă regretul cu privire la faptul că, în propunerea de strategie, condițiile de muncă ale lucrătorilor forestieri nu reprezintă un punct de referință și solicită Comisiei să ia în considerare organizarea inteligentă a muncii, standardele înalte din tehnologie și locurile de muncă de calitate;

| 10. | ia act de faptul că în sectorul forestier sunt angajați peste 3 milioane de cetățeni europeni în prezent și subliniază faptul că doar cu o forță de muncă calificată se poate ajunge la competitivitate pe termen lung; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că în sectorul forestier sunt angajați peste 3 milioane de cetățeni europeni în prezent și subliniază faptul că doar cu o forță de muncă calificată se poate ajunge la competitivitate pe termen lung;

| 11. | consideră că strategia UE pentru păduri ar trebui să stabilească condițiile care să îi permită UE să dispună de structurile de formare relevante și de o forță de muncă pe deplin conștientă de provocările și amenințările actuale din sectorul forestier, precum și de normele de siguranță inerente în gestionarea pădurilor; |
| --- | --- |

11.

consideră că strategia UE pentru păduri ar trebui să stabilească condițiile care să îi permită UE să dispună de structurile de formare relevante și de o forță de muncă pe deplin conștientă de provocările și amenințările actuale din sectorul forestier, precum și de normele de siguranță inerente în gestionarea pădurilor;

| 12. | subliniază necesitatea unei strategii comune cuprinzătoare și holiste și salută recunoașterea rolului și beneficiilor economice, ecologice și sociale ale pădurilor și sectorului forestier în UE; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea unei strategii comune cuprinzătoare și holiste și salută recunoașterea rolului și beneficiilor economice, ecologice și sociale ale pădurilor și sectorului forestier în UE;

| 13. | consideră că această recunoaștere oferă o bază solidă pentru sprijinirea sectorului forestier al UE, printre altele prin prevenirea și gestionarea dezastrelor forestiere, îmbunătățirea eficienței resurselor, creșterea competitivității, creșterea ocupării forței de muncă, consolidarea industriilor forestiere și păstrarea funcțiilor ecologice; |
| --- | --- |

13.

consideră că această recunoaștere oferă o bază solidă pentru sprijinirea sectorului forestier al UE, printre altele prin prevenirea și gestionarea dezastrelor forestiere, îmbunătățirea eficienței resurselor, creșterea competitivității, creșterea ocupării forței de muncă, consolidarea industriilor forestiere și păstrarea funcțiilor ecologice;

| 14. | subliniază rolul important pe care îl are bioeconomia în ceea ce privește realizarea noilor priorități ale Comisiei în materie de dezvoltare, ocupare a forței de muncă și investiții; |
| --- | --- |

14.

subliniază rolul important pe care îl are bioeconomia în ceea ce privește realizarea noilor priorități ale Comisiei în materie de dezvoltare, ocupare a forței de muncă și investiții;

| 15. | recunoaște faptul că UE trebuie să joace un rol în sprijinirea politicilor naționale pentru a asigura o gestionare activă, multifuncțională și sustenabilă a pădurilor, inclusiv a diferitelor tipuri de păduri, și în intensificarea cooperării în fața unor amenințări transfrontaliere, precum incendiile forestiere, schimbările climatice și dezastrele naturale sau speciile alogene invazive; |
| --- | --- |

15.

recunoaște faptul că UE trebuie să joace un rol în sprijinirea politicilor naționale pentru a asigura o gestionare activă, multifuncțională și sustenabilă a pădurilor, inclusiv a diferitelor tipuri de păduri, și în intensificarea cooperării în fața unor amenințări transfrontaliere, precum incendiile forestiere, schimbările climatice și dezastrele naturale sau speciile alogene invazive;

| 16. | consideră că strategia trebuie să acorde o mai mare atenție problemei bolilor arborilor, cum ar fi uscarea stejarului, care este devastatoare pentru plantațiile de stejar de plută din Portugalia, Franța și Spania și care afectează, de asemenea, zonele de protecție speciale și rezervațiile biosferei; |
| --- | --- |

16.

consideră că strategia trebuie să acorde o mai mare atenție problemei bolilor arborilor, cum ar fi uscarea stejarului, care este devastatoare pentru plantațiile de stejar de plută din Portugalia, Franța și Spania și care afectează, de asemenea, zonele de protecție speciale și rezervațiile biosferei;

| 17. | subliniază faptul că o creștere preconizată a cererii de lemn reprezintă atât o oportunitate, cât și o provocare pentru păduri și toate sectoarele forestiere, în special având în vedere faptul că se preconizează că seceta, incendiile, furtunile și dăunătorii vor afecta pădurile mai frecvent și mai grav ca urmare a schimbărilor climatice; în acest context, subliniază necesitatea de a proteja pădurile împotriva acestor amenințări tot mai mari și de a concilia funcțiile acestora de producție și de protecție; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că o creștere preconizată a cererii de lemn reprezintă atât o oportunitate, cât și o provocare pentru păduri și toate sectoarele forestiere, în special având în vedere faptul că se preconizează că seceta, incendiile, furtunile și dăunătorii vor afecta pădurile mai frecvent și mai grav ca urmare a schimbărilor climatice; în acest context, subliniază necesitatea de a proteja pădurile împotriva acestor amenințări tot mai mari și de a concilia funcțiile acestora de producție și de protecție;

| 18. | salută măsurile de extindere a suprafețelor împădurite, mai ales cu specii indigene, în zonele care nu sunt adecvate pentru producția de alimente și în special a celor care se află în apropierea zonelor urbane, în vederea atenuării efectelor negative ale căldurii, reducerii poluării și a întăririi legăturilor dintre populație și păduri; |
| --- | --- |

18.

salută măsurile de extindere a suprafețelor împădurite, mai ales cu specii indigene, în zonele care nu sunt adecvate pentru producția de alimente și în special a celor care se află în apropierea zonelor urbane, în vederea atenuării efectelor negative ale căldurii, reducerii poluării și a întăririi legăturilor dintre populație și păduri;

| 19. | susține ferm eforturile Comisiei de stimulare în mod durabil a ocupării forței de muncă și de generare a bunăstării în sectorul forestier în Europa; |
| --- | --- |

19.

susține ferm eforturile Comisiei de stimulare în mod durabil a ocupării forței de muncă și de generare a bunăstării în sectorul forestier în Europa;

| 20. | subliniază rolul important al producției și utilizării durabile a lemn și de alte materiale provenind din păduri, cum ar fi pluta, produsele derivate din lemn, inclusiv fibrele textile, pentru dezvoltarea unor modele economice durabile și crearea de locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

20.

subliniază rolul important al producției și utilizării durabile a lemn și de alte materiale provenind din păduri, cum ar fi pluta, produsele derivate din lemn, inclusiv fibrele textile, pentru dezvoltarea unor modele economice durabile și crearea de locuri de muncă ecologice;

| 21. | solicită Comisiei să analizeze dificultățile de aprovizionare în aval ale filierei legate de creșterea cererii în țările terțe și în special de lemn rotund și să sprijine acest sector; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să analizeze dificultățile de aprovizionare în aval ale filierei legate de creșterea cererii în țările terțe și în special de lemn rotund și să sprijine acest sector;

| 22. | solicită Comisiei și statelor membre să creeze stimulente pentru a încuraja grupul din ce în ce mai mare de femei care dețin păduri să obțină recomandări speciale și sprijin specific în gestionarea activă și durabilă a pădurilor lor; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei și statelor membre să creeze stimulente pentru a încuraja grupul din ce în ce mai mare de femei care dețin păduri să obțină recomandări speciale și sprijin specific în gestionarea activă și durabilă a pădurilor lor;

| 23. | subliniază că aproximativ 60 % din pădurile din UE sunt private, fiind deținute de aproximativ 16 milioane de proprietari de păduri privați și subliniază, în acest context, importanța proprietății și a drepturilor de proprietate și susține toate măsurile care permit grupurilor de interese să ia parte la dialogul privind consolidarea și realizarea unei gestionări durabile a pădurilor și să îmbunătățească schimbul de informații; |
| --- | --- |

23.

subliniază că aproximativ 60 % din pădurile din UE sunt private, fiind deținute de aproximativ 16 milioane de proprietari de păduri privați și subliniază, în acest context, importanța proprietății și a drepturilor de proprietate și susține toate măsurile care permit grupurilor de interese să ia parte la dialogul privind consolidarea și realizarea unei gestionări durabile a pădurilor și să îmbunătățească schimbul de informații;

| 24. | ia act de faptul că proprietarii pădurilor joacă un rol central în zonele rurale și salută, în acest context, recunoașterea silviculturii și agrosilviculturii în programele de dezvoltare rurală din cadrul PAC pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

24.

ia act de faptul că proprietarii pădurilor joacă un rol central în zonele rurale și salută, în acest context, recunoașterea silviculturii și agrosilviculturii în programele de dezvoltare rurală din cadrul PAC pentru perioada 2014-2020;

| 25. | consideră că aplicarea strategiei UE pentru păduri va fi mai eficientă dacă va beneficia de o coordonare adecvată cu fondurile UE existente, printre care FEADR; |
| --- | --- |

25.

consideră că aplicarea strategiei UE pentru păduri va fi mai eficientă dacă va beneficia de o coordonare adecvată cu fondurile UE existente, printre care FEADR;

| 26. | subliniază faptul că statele membre și regiunile au oportunitatea de a utiliza finanțarea disponibilă din cadrul programelor lor respective de dezvoltare rurală în vederea sprijinirii gestionării durabile a pădurilor și pentru furnizarea bunurilor publice ecologice, cum ar fi producerea de oxigen, reducerea emisiilor de carbon și protejarea recoltelor de efectele schimbărilor climatice, precum și stimularea economiilor locale și crearea de locuri de muncă ecologice; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că statele membre și regiunile au oportunitatea de a utiliza finanțarea disponibilă din cadrul programelor lor respective de dezvoltare rurală în vederea sprijinirii gestionării durabile a pădurilor și pentru furnizarea bunurilor publice ecologice, cum ar fi producerea de oxigen, reducerea emisiilor de carbon și protejarea recoltelor de efectele schimbărilor climatice, precum și stimularea economiilor locale și crearea de locuri de muncă ecologice;

| 27. | recunoaște necesitatea de a îmbunătăți transportul și logistica destinate gestionării forestiere și extracției de lemn; invită statele membre, prin urmare, să dezvolte logistică și sisteme de exploatare forestieră durabile, reducând efectele negative asupra climei, inclusiv utilizarea de camioane și nave care funcționează cu biocombustibili durabili, precum și utilizarea extinsă a căilor ferate; încurajează utilizarea, în aceste scopuri, a fondurilor structurale și a programelor de dezvoltare rurală ale UE; |
| --- | --- |

27.

recunoaște necesitatea de a îmbunătăți transportul și logistica destinate gestionării forestiere și extracției de lemn; invită statele membre, prin urmare, să dezvolte logistică și sisteme de exploatare forestieră durabile, reducând efectele negative asupra climei, inclusiv utilizarea de camioane și nave care funcționează cu biocombustibili durabili, precum și utilizarea extinsă a căilor ferate; încurajează utilizarea, în aceste scopuri, a fondurilor structurale și a programelor de dezvoltare rurală ale UE;

| 28. | recunoaște rolul pădurilor în societate în legătură cu sănătatea fizică și mintală a cetățenilor și faptul că bunurile publice furnizate de păduri sunt de o mare valoare pentru mediu și recreativă și contribuie la calitatea vieții, îndeosebi în ceea ce privește aprovizionarea cu oxigen, sechestrarea carbonului, filtrarea aerului, stocarea și filtrarea apei, controlul eroziunii și protecția împotriva avalanșelor, precum și ca spațiu pentru activitățile în aer liber; |
| --- | --- |

28.

recunoaște rolul pădurilor în societate în legătură cu sănătatea fizică și mintală a cetățenilor și faptul că bunurile publice furnizate de păduri sunt de o mare valoare pentru mediu și recreativă și contribuie la calitatea vieții, îndeosebi în ceea ce privește aprovizionarea cu oxigen, sechestrarea carbonului, filtrarea aerului, stocarea și filtrarea apei, controlul eroziunii și protecția împotriva avalanșelor, precum și ca spațiu pentru activitățile în aer liber;

| 29. | încurajează legăturile de transport public între zonele urbane și păduri pentru a facilita accesul la păduri și zonele împădurite; |
| --- | --- |

29.

încurajează legăturile de transport public între zonele urbane și păduri pentru a facilita accesul la păduri și zonele împădurite;

| 30. | subliniază importanța altor activități legate de păduri, cum ar fi recoltarea produselor nelemnoase din păduri, cum ar fi ciupercile sau fructele moi, precum și păscutul și apicultura; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța altor activități legate de păduri, cum ar fi recoltarea produselor nelemnoase din păduri, cum ar fi ciupercile sau fructele moi, precum și păscutul și apicultura;

| 31. | invită Comisia să promoveze activități economice care pot servi ca o sursă de materii prime pentru industriile farmaceutice, cosmetice și alimentare și pot fi utilizate ca un mod alternativ de a combate șomajul și depopularea rurală, precum și promovarea produselor din aceste activități care prezintă beneficii pentru sănătatea umană; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să promoveze activități economice care pot servi ca o sursă de materii prime pentru industriile farmaceutice, cosmetice și alimentare și pot fi utilizate ca un mod alternativ de a combate șomajul și depopularea rurală, precum și promovarea produselor din aceste activități care prezintă beneficii pentru sănătatea umană;

Eficiența resurselor – lemnul ca materie primă durabilă (gestionarea durabilă a pădurilor)

| 32. | subliniază faptul că atât utilizarea lemnului, cât și a altor produse forestiere recoltate ca materii prime regenerabile și care respectă mediului, pe de o parte, și gestionarea durabilă a pădurilor, pe de altă parte, au un rol important pentru obiectivele sociopolitice ale Uniunii Europene, cum ar fi tranziția energetică, atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea și îndeplinirea obiectivelor din Strategia Europa 2020 și a celor privind biodiversitatea; ia act de faptul că lipsa gestionării active a pădurilor ar fi contrară acestor obiective; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că atât utilizarea lemnului, cât și a altor produse forestiere recoltate ca materii prime regenerabile și care respectă mediului, pe de o parte, și gestionarea durabilă a pădurilor, pe de altă parte, au un rol important pentru obiectivele sociopolitice ale Uniunii Europene, cum ar fi tranziția energetică, atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea și îndeplinirea obiectivelor din Strategia Europa 2020 și a celor privind biodiversitatea; ia act de faptul că lipsa gestionării active a pădurilor ar fi contrară acestor obiective;

| 33. | subliniază faptul că pădurile gestionate au o capacitate mai mare de absorbție a CO2 decât cele negestionate și subliniază importanța gestionarea durabilă a pădurilor în creșterea la maximum a potențialului de sechestrare a carbonului al pădurilor UE; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că pădurile gestionate au o capacitate mai mare de absorbție a CO2 decât cele negestionate și subliniază importanța gestionarea durabilă a pădurilor în creșterea la maximum a potențialului de sechestrare a carbonului al pădurilor UE;

| 34. | consideră că pădurile nu ar trebui tratate doar ca rezervoare de carbon; |
| --- | --- |

34.

consideră că pădurile nu ar trebui tratate doar ca rezervoare de carbon;

| 35. | accentuează necesitatea de a asigura utilizarea și reutilizarea eficiente ale resurselor forestiere și ale materialului lemnos, ca modalitate de a reduce deficitul comercial al UE, de a crește autosuficiența UE în ceea ce privește lemnul, de a crește competitivitatea sectorului forestier al acesteia, de a contribui la reducerea gestionării nesustenabile, de a proteja mediul și de a reduce defrișările în țările din afara UE; |
| --- | --- |

35.

accentuează necesitatea de a asigura utilizarea și reutilizarea eficiente ale resurselor forestiere și ale materialului lemnos, ca modalitate de a reduce deficitul comercial al UE, de a crește autosuficiența UE în ceea ce privește lemnul, de a crește competitivitatea sectorului forestier al acesteia, de a contribui la reducerea gestionării nesustenabile, de a proteja mediul și de a reduce defrișările în țările din afara UE;

| 36. | susține ferm utilizarea eficientă în ceea ce privește resursele a lemnului ca materie primă regenerabilă, versatilă, cu disponibilitate limitată, și este împotriva unei utilizări prioritare din punct de vedere legal a lemnului, deoarece, pe de-o parte, se limitează piața energiei și dezvoltarea unor utilizări noi și inovatoare ale biomasei, pe de altă parte, acest lucru este imposibil de realizat în anumite zone îndepărtate și rurale, chiar și numai din motive legate de infrastructură; |
| --- | --- |

36.

susține ferm utilizarea eficientă în ceea ce privește resursele a lemnului ca materie primă regenerabilă, versatilă, cu disponibilitate limitată, și este împotriva unei utilizări prioritare din punct de vedere legal a lemnului, deoarece, pe de-o parte, se limitează piața energiei și dezvoltarea unor utilizări noi și inovatoare ale biomasei, pe de altă parte, acest lucru este imposibil de realizat în anumite zone îndepărtate și rurale, chiar și numai din motive legate de infrastructură;

| 37. | sprijină o abordare deschisă, orientată asupra pieței și libertatea tuturor participanților la piață, acordând prioritate lemnului din sursă locală, pentru a reduce la minim amprenta de carbon creată de transportul maritim și pentru a stimula producția locală durabilă; |
| --- | --- |

37.

sprijină o abordare deschisă, orientată asupra pieței și libertatea tuturor participanților la piață, acordând prioritate lemnului din sursă locală, pentru a reduce la minim amprenta de carbon creată de transportul maritim și pentru a stimula producția locală durabilă;

| 38. | consideră că, având în vedere că unele dintre cele mai mari resurse de biomasă ale Uniunii se găsesc în regiunile cele mai slab populate și în regiunile periferice, strategia ar trebui să țină cont pe deplin și de caracteristicile specifice ale regiunilor respective; |
| --- | --- |

38.

consideră că, având în vedere că unele dintre cele mai mari resurse de biomasă ale Uniunii se găsesc în regiunile cele mai slab populate și în regiunile periferice, strategia ar trebui să țină cont pe deplin și de caracteristicile specifice ale regiunilor respective;

| 39. | recunoaște valoarea lemnului pentru scopuri energetice ca mijloc de a combate sărăcia energetică, contribuind la realizarea obiectivelor legate de energiile regenerabile din cadrul privind climatul și energia pentru 2030 și deschizând noi oportunități de afaceri; |
| --- | --- |

39.

recunoaște valoarea lemnului pentru scopuri energetice ca mijloc de a combate sărăcia energetică, contribuind la realizarea obiectivelor legate de energiile regenerabile din cadrul privind climatul și energia pentru 2030 și deschizând noi oportunități de afaceri;

| 40. | consideră că noua strategie forestieră ar trebui să permită o cooperare mai puternică în problema structurării filierei lemnului și a regrupării actorilor în vederea asigurării unei mai bune valorizări a resurselor forestiere; |
| --- | --- |

40.

consideră că noua strategie forestieră ar trebui să permită o cooperare mai puternică în problema structurării filierei lemnului și a regrupării actorilor în vederea asigurării unei mai bune valorizări a resurselor forestiere;

| 41. | consideră că gestionarea durabilă a pădurilor trebuie să plece de la principii și instrumente, precum criterii și indicatori pentru gestionarea durabilă a pădurilor, recunoscuți și acceptați la nivel general, care să vizeze întotdeauna întregul sector, indiferent de utilizarea finală a lemnului; |
| --- | --- |

41.

consideră că gestionarea durabilă a pădurilor trebuie să plece de la principii și instrumente, precum criterii și indicatori pentru gestionarea durabilă a pădurilor, recunoscuți și acceptați la nivel general, care să vizeze întotdeauna întregul sector, indiferent de utilizarea finală a lemnului;

| 42. | sprijină intenția Comisiei de a dezvolta, împreună cu statele membre și cu părțile interesate, un set ambițios, obiectiv și demonstrabil de criterii și indicatori pentru gestionarea durabilă a pădurilor, subliniind faptul că aceste criterii ar trebui să fie aliniate cu cerințele Forest Europe (Conferința Ministerială privind Protecția Pădurilor din Europa) (2), care alcătuiesc o bază paneuropeană pentru prezentarea unor rapoarte uniforme privind gestiunea durabilă a pădurilor și ca o bază pentru certificarea de durabilitate, luând în considerare diversitatea tipurilor de păduri din Europa; |
| --- | --- |

42.

sprijină intenția Comisiei de a dezvolta, împreună cu statele membre și cu părțile interesate, un set ambițios, obiectiv și demonstrabil de criterii și indicatori pentru gestionarea durabilă a pădurilor, subliniind faptul că aceste criterii ar trebui să fie aliniate cu cerințele Forest Europe (Conferința Ministerială privind Protecția Pădurilor din Europa) (2), care alcătuiesc o bază paneuropeană pentru prezentarea unor rapoarte uniforme privind gestiunea durabilă a pădurilor și ca o bază pentru certificarea de durabilitate, luând în considerare diversitatea tipurilor de păduri din Europa;

| 43. | recunoaște că cererea în creștere de materii forestiere, în primul rând ca o consecință a dezvoltării energiilor regenerabile bazate pe biomasă face necesare noi mijloace de a crește disponibilitatea lemnului pentru a garanta o exploatare durabilă a pădurilor; |
| --- | --- |

43.

recunoaște că cererea în creștere de materii forestiere, în primul rând ca o consecință a dezvoltării energiilor regenerabile bazate pe biomasă face necesare noi mijloace de a crește disponibilitatea lemnului pentru a garanta o exploatare durabilă a pădurilor;

| 44. | subliniază progresele semnificative înregistrate în negocierile din cadrul Forest Europe privind o „Convenție europeană în domeniul forestier” (3) , ca un cadru obligatoriu de gestionare durabilă a pădurilor și de îmbunătățire a echilibrării intereselor în cadrul politicii forestiere și invită statele membre și Comisia să depună toate eforturile necesare pentru reluarea și avansarea acestor negocieri spre o finalizare cu succes; |
| --- | --- |

44.

subliniază progresele semnificative înregistrate în negocierile din cadrul Forest Europe privind o „Convenție europeană în domeniul forestier” (3) , ca un cadru obligatoriu de gestionare durabilă a pădurilor și de îmbunătățire a echilibrării intereselor în cadrul politicii forestiere și invită statele membre și Comisia să depună toate eforturile necesare pentru reluarea și avansarea acestor negocieri spre o finalizare cu succes;

| 45. | consideră că planurile de gestionare a pădurilor sau instrumentele echivalente pot reprezenta instrumente strategic importante pentru adoptarea unor măsuri concrete la nivelul întreprinderilor, pentru planificarea pe termen lung și implementarea unei gestiuni durabile a pădurilor europene; subliniază totuși că implementarea măsurilor concrete incluse în aceste planuri, la nivelul exploatației forestiere, trebuie să rămână supusă reglementărilor naționale; |
| --- | --- |

45.

consideră că planurile de gestionare a pădurilor sau instrumentele echivalente pot reprezenta instrumente strategic importante pentru adoptarea unor măsuri concrete la nivelul întreprinderilor, pentru planificarea pe termen lung și implementarea unei gestiuni durabile a pădurilor europene; subliniază totuși că implementarea măsurilor concrete incluse în aceste planuri, la nivelul exploatației forestiere, trebuie să rămână supusă reglementărilor naționale;

| 46. | invită statele membre, în conformitate cu principiile proporționalității și subsidiarității, să monitorizeze și să promoveze punerea în aplicare a planurilor de gestionare a pădurilor, fără a crea sarcini administrative inutile; |
| --- | --- |

46.

invită statele membre, în conformitate cu principiile proporționalității și subsidiarității, să monitorizeze și să promoveze punerea în aplicare a planurilor de gestionare a pădurilor, fără a crea sarcini administrative inutile;

| 47. | salută o diferențiere clară între planurile de gestionare a pădurilor și planurile de gestionare din cadrul Natura 2000; |
| --- | --- |

47.

salută o diferențiere clară între planurile de gestionare a pădurilor și planurile de gestionare din cadrul Natura 2000;

| 48. | subliniază faptul că planurile de gestionare forestieră sunt o condiție pentru primirea de fonduri europene pentru dezvoltare rurală numai pentru beneficiarii cu exploatații a căror dimensiune depășesc un anumit prag și că pădurile aflate sub acest prag sunt scutite de această condiție; în plus, constată că instrumente echivalente pot fi, de asemenea, aprobate; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că planurile de gestionare forestieră sunt o condiție pentru primirea de fonduri europene pentru dezvoltare rurală numai pentru beneficiarii cu exploatații a căror dimensiune depășesc un anumit prag și că pădurile aflate sub acest prag sunt scutite de această condiție; în plus, constată că instrumente echivalente pot fi, de asemenea, aprobate;

| 49. | invită statele membre să utilizeze pe deplin această flexibilitate la punerea în aplicare a legislației, în special în beneficiul operatorilor mai mici; |
| --- | --- |

49.

invită statele membre să utilizeze pe deplin această flexibilitate la punerea în aplicare a legislației, în special în beneficiul operatorilor mai mici;

| 50. | invită Comisia și statele membre să creeze stimulente și să susțină modele de afaceri noi, cum ar fi, de exemplu, comunitățile de producție, care au rolul de a stimula micii proprietari de păduri privați să își gestioneze pădurile în mod activ și durabil; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia și statele membre să creeze stimulente și să susțină modele de afaceri noi, cum ar fi, de exemplu, comunitățile de producție, care au rolul de a stimula micii proprietari de păduri privați să își gestioneze pădurile în mod activ și durabil;

| 51. | susține că, pentru a pune în aplicare strategia în mod corespunzător, este esențial să existe un plan specific de acțiune pe termen lung, care să scoată în evidență importanța mobilizării și a utilizării sustenabile a lemnului, cu scopul de a crea valoare adăugată și locuri de muncă, oferind, în același timp, mijloace de consolidare a întreprinderilor silvice private și susținând grupurile organizate de proprietari de păduri; |
| --- | --- |

51.

susține că, pentru a pune în aplicare strategia în mod corespunzător, este esențial să existe un plan specific de acțiune pe termen lung, care să scoată în evidență importanța mobilizării și a utilizării sustenabile a lemnului, cu scopul de a crea valoare adăugată și locuri de muncă, oferind, în același timp, mijloace de consolidare a întreprinderilor silvice private și susținând grupurile organizate de proprietari de păduri;

| 52. | subliniază faptul că gestionarea eficientă a resurselor ar trebui să cuprindă programe de sprijin pentru împădurirea suprafețelor improprii agriculturii, precum și pentru înființarea de perdele forestiere; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că gestionarea eficientă a resurselor ar trebui să cuprindă programe de sprijin pentru împădurirea suprafețelor improprii agriculturii, precum și pentru înființarea de perdele forestiere;

Cercetarea și dezvoltarea – educarea și formarea

| 53. | consideră că trebuie acordată prioritate aplicării practice a rezultatelor cercetării, având în vedere faptul că întregul sector poate beneficia de urma ideilor noi, iar industriile forestiere au un mare potențial de creștere; consideră, de asemenea, că investițiile suplimentare în inovare în acest sector pot crea noi nișe de producție și procese mai eficiente, care ar asigura o utilizare mai inteligentă a resurselor disponibile și ar putea reduce la minimum efectele negative asupra resurselor forestiere; |
| --- | --- |

53.

consideră că trebuie acordată prioritate aplicării practice a rezultatelor cercetării, având în vedere faptul că întregul sector poate beneficia de urma ideilor noi, iar industriile forestiere au un mare potențial de creștere; consideră, de asemenea, că investițiile suplimentare în inovare în acest sector pot crea noi nișe de producție și procese mai eficiente, care ar asigura o utilizare mai inteligentă a resurselor disponibile și ar putea reduce la minimum efectele negative asupra resurselor forestiere;

| 54. | invită Comisia să evalueze, din perspectiva priorităților sectorului forestier și ale prelucrării lemnului, programele europene de cercetare și dezvoltare (Orizont 2020) și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) și, dacă este cazul, să dezvolte instrumente noi pentru sectorul forestier și să promoveze cercetarea orientată pe soluții rentabile pentru produse de lemn noi și inovatoare, pentru a sprijini dezvoltarea bioeconomiei bazată pe gestiunea durabilă a lemnului; |
| --- | --- |

54.

invită Comisia să evalueze, din perspectiva priorităților sectorului forestier și ale prelucrării lemnului, programele europene de cercetare și dezvoltare (Orizont 2020) și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) și, dacă este cazul, să dezvolte instrumente noi pentru sectorul forestier și să promoveze cercetarea orientată pe soluții rentabile pentru produse de lemn noi și inovatoare, pentru a sprijini dezvoltarea bioeconomiei bazată pe gestiunea durabilă a lemnului;

| 55. | salută beneficiile comunicării celor mai bune practici și a cunoștințelor existente privind pădurile între statele membre și invită statele membre și Comisia să sprijine schimburile dintre industrie, oameni de știință și producători; |
| --- | --- |

55.

salută beneficiile comunicării celor mai bune practici și a cunoștințelor existente privind pădurile între statele membre și invită statele membre și Comisia să sprijine schimburile dintre industrie, oameni de știință și producători;

| 56. | subliniază importanța de a sprijini programele-cadru ale UE în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării pentru realizarea unei creșteri inteligente și sustenabile, dezvoltarea de produse cu o valoare adăugată mai mare, tehnologii mai curate și un nivel tehnologic ridicat, în special în ceea ce privește biocombustibilii rafinați și construcțiile industriale din lemn, dar și sectorul automobilelor și cel textil; |
| --- | --- |

56.

subliniază importanța de a sprijini programele-cadru ale UE în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării pentru realizarea unei creșteri inteligente și sustenabile, dezvoltarea de produse cu o valoare adăugată mai mare, tehnologii mai curate și un nivel tehnologic ridicat, în special în ceea ce privește biocombustibilii rafinați și construcțiile industriale din lemn, dar și sectorul automobilelor și cel textil;

| 57. | reamintește că, potrivit Comisiei, în 2009, bioeconomia reprezenta o piață estimată la peste 2 mii de miliarde, care furniza 20 de milioane de locuri de muncă, asigurând 9 % din totalul locurilor de muncă din UE; |
| --- | --- |

57.

reamintește că, potrivit Comisiei, în 2009, bioeconomia reprezenta o piață estimată la peste 2 mii de miliarde, care furniza 20 de milioane de locuri de muncă, asigurând 9 % din totalul locurilor de muncă din UE;

| 58. | constată că, pentru fiecare euro investit în cercetare și inovare în sectorul bioeconomiei în cadrul programului Orizont 2020, valoarea adăugată rezultată va fi de aproximativ 10 euro; subliniază că pădurile au și vor avea în continuare un rol esențial în bioeconomie; |
| --- | --- |

58.

constată că, pentru fiecare euro investit în cercetare și inovare în sectorul bioeconomiei în cadrul programului Orizont 2020, valoarea adăugată rezultată va fi de aproximativ 10 euro; subliniază că pădurile au și vor avea în continuare un rol esențial în bioeconomie;

| 59. | consideră că ar trebui încurajată înlocuirea materiilor prime pe bază de petrol sau obținute prin utilizarea căldurii de mare intensitate cu produse din lemn sau produse forestiere recoltate, în conformitate cu progresul din domeniul cercetării și al tehnologiei, și că aceasta poate contribui în mod pozitiv la câștiguri suplimentare în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, precum și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

59.

consideră că ar trebui încurajată înlocuirea materiilor prime pe bază de petrol sau obținute prin utilizarea căldurii de mare intensitate cu produse din lemn sau produse forestiere recoltate, în conformitate cu progresul din domeniul cercetării și al tehnologiei, și că aceasta poate contribui în mod pozitiv la câștiguri suplimentare în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, precum și crearea de locuri de muncă;

| 60. | subliniază necesitatea efectuării unei evaluări din punctul de vedere al costurilor a întregii legislații a UE care afectează lanțurile valorice ale industriilor forestiere, în vederea eliminării complete a birocrației inutile și împovărătoare și a creării unui cadru favorabil creșterii pe termen lung a competitivității industriei de o manieră durabilă, susținând, de asemenea, principiul conform căruia orice propunere legislativă care afectează sectorul forestier și lanțurile valorice ale industriilor forestiere ar trebui evaluată temeinic prin intermediul unei evaluări de impact; |
| --- | --- |

60.

subliniază necesitatea efectuării unei evaluări din punctul de vedere al costurilor a întregii legislații a UE care afectează lanțurile valorice ale industriilor forestiere, în vederea eliminării complete a birocrației inutile și împovărătoare și a creării unui cadru favorabil creșterii pe termen lung a competitivității industriei de o manieră durabilă, susținând, de asemenea, principiul conform căruia orice propunere legislativă care afectează sectorul forestier și lanțurile valorice ale industriilor forestiere ar trebui evaluată temeinic prin intermediul unei evaluări de impact;

| 61. | consideră că dezvoltarea bazei de cunoștințe privind pădurile este foarte importantă pentru cercetare, iar existența unor informații fiabile este extrem de importantă pentru punerea în aplicare a strategiei forestiere; |
| --- | --- |

61.

consideră că dezvoltarea bazei de cunoștințe privind pădurile este foarte importantă pentru cercetare, iar existența unor informații fiabile este extrem de importantă pentru punerea în aplicare a strategiei forestiere;

| 62. | ia act de disponibilitatea resurselor de informare și monitorizare prin intermediul programului Copernicus și alte inițiative spațiale la nivel european și recomandă utilizarea într-o mai mare măsură a acestor resurse și instrumente; |
| --- | --- |

62.

ia act de disponibilitatea resurselor de informare și monitorizare prin intermediul programului Copernicus și alte inițiative spațiale la nivel european și recomandă utilizarea într-o mai mare măsură a acestor resurse și instrumente;

| 63. | ia act de faptul că inventarierea pădurilor la nivel național reprezintă un instrument cuprinzător de monitorizare a acestora și ține seama de aspectele regionale, răspunzând, de asemenea, cerințelor privind reducerea birocrației și a costurilor; |
| --- | --- |

63.

ia act de faptul că inventarierea pădurilor la nivel național reprezintă un instrument cuprinzător de monitorizare a acestora și ține seama de aspectele regionale, răspunzând, de asemenea, cerințelor privind reducerea birocrației și a costurilor;

| 64. | salută eforturile Comisiei de a crea un sistem european de informare privind pădurile, bazat pe date naționale, și de a lansa inițiative la nivel european pentru a îmbunătăți comparabilitatea datelor deja existente și a celor noi și dorește, în acest sens, să observe o consolidare a analizei datelor privind economia și locurile de muncă în silvicultură și în sectorul prelucrării lemnului; |
| --- | --- |

64.

salută eforturile Comisiei de a crea un sistem european de informare privind pădurile, bazat pe date naționale, și de a lansa inițiative la nivel european pentru a îmbunătăți comparabilitatea datelor deja existente și a celor noi și dorește, în acest sens, să observe o consolidare a analizei datelor privind economia și locurile de muncă în silvicultură și în sectorul prelucrării lemnului;

| 65. | recomandă, în special, colectarea mai multor seturi de date pe termen lung, care să contribuie la înțelegerea tendințelor din sectorul forestier și adaptarea acestuia la schimbările climatice; |
| --- | --- |

65.

recomandă, în special, colectarea mai multor seturi de date pe termen lung, care să contribuie la înțelegerea tendințelor din sectorul forestier și adaptarea acestuia la schimbările climatice;

| 66. | consideră că o forță de muncă bine pregătită și calificată este esențială pentru punerea în aplicare cu succes a gestionării forestiere durabile și invită Comisia și statele membre să dezvolte măsuri și, dacă este posibil, să folosească instrumentele europene existente, cum ar fi Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE) și programele de educație europene din cadrul strategic „ET 2020”, pentru a sprijini reînnoirea generației și a compensa lipsa de forță de muncă calificată din sectorul forestier; |
| --- | --- |

66.

consideră că o forță de muncă bine pregătită și calificată este esențială pentru punerea în aplicare cu succes a gestionării forestiere durabile și invită Comisia și statele membre să dezvolte măsuri și, dacă este posibil, să folosească instrumentele europene existente, cum ar fi Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE) și programele de educație europene din cadrul strategic „ET 2020”, pentru a sprijini reînnoirea generației și a compensa lipsa de forță de muncă calificată din sectorul forestier;

| 67. | invită Comisia să sprijine pregătirea campaniilor de informare pentru sector cu scopul de a face cunoscute oportunitățile pe care le oferă pentru combaterea șomajului și a depopulării, precum și pentru mărirea atractivității pentru tineri; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să sprijine pregătirea campaniilor de informare pentru sector cu scopul de a face cunoscute oportunitățile pe care le oferă pentru combaterea șomajului și a depopulării, precum și pentru mărirea atractivității pentru tineri;

| 68. | consideră că ar trebui dezvoltate programe de educare și formare, în special pentru începători și silvicultorii tineri, precum și pentru lucrătorii din industria de construcții, pentru a-i conștientiza cu privire la oportunitățile pe care le oferă utilizarea lemnului, pentru a se asigura transferul de cunoștințe privind gestionarea durabilă a pădurilor și ramurile industriale din aval; |
| --- | --- |

68.

consideră că ar trebui dezvoltate programe de educare și formare, în special pentru începători și silvicultorii tineri, precum și pentru lucrătorii din industria de construcții, pentru a-i conștientiza cu privire la oportunitățile pe care le oferă utilizarea lemnului, pentru a se asigura transferul de cunoștințe privind gestionarea durabilă a pădurilor și ramurile industriale din aval;

| 69. | recunoaște că gestionarea sustenabilă de-a lungul întregului ciclu de viață al produselor forestiere poate avea o contribuție semnificativă la realizarea obiectivelor economiei ecologice, în special a celor legate de politicile de atenuare a schimbărilor climatice și de utilizarea eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

69.

recunoaște că gestionarea sustenabilă de-a lungul întregului ciclu de viață al produselor forestiere poate avea o contribuție semnificativă la realizarea obiectivelor economiei ecologice, în special a celor legate de politicile de atenuare a schimbărilor climatice și de utilizarea eficientă a resurselor;

| 70. | Consideră că statele membre ar trebui să promoveze utilizarea durabilă a produselor forestiere în sectorul construcțiilor, inclusiv pentru construirea unor locuințe din materii prime din surse durabile, la prețuri mai rezonabile; |
| --- | --- |

70.

Consideră că statele membre ar trebui să promoveze utilizarea durabilă a produselor forestiere în sectorul construcțiilor, inclusiv pentru construirea unor locuințe din materii prime din surse durabile, la prețuri mai rezonabile;

| 71. | subliniază importanța utilizărilor tradiționale de mare valoare care încă au un potențial de creștere enorm, precum utilizarea lemnului în sectorul construcțiilor și pentru ambalaje; |
| --- | --- |

71.

subliniază importanța utilizărilor tradiționale de mare valoare care încă au un potențial de creștere enorm, precum utilizarea lemnului în sectorul construcțiilor și pentru ambalaje;

| 72. | ia act de faptul că actualele progrese tehnologice facilitează construirea unor cartiere de locuințe de mare capacitate realizate în mare parte din lemn, care limitează astfel în mod semnificativ emisiile de CO2 din sectorul construcțiilor; |
| --- | --- |

72.

ia act de faptul că actualele progrese tehnologice facilitează construirea unor cartiere de locuințe de mare capacitate realizate în mare parte din lemn, care limitează astfel în mod semnificativ emisiile de CO2 din sectorul construcțiilor;

| 73. | subliniază că normele privind utilizarea lemnului în domeniul construcțiilor diferă de la un stat membru la altul; solicită, prin urmare, un angajament de adoptare a unor norme UE care să promoveze utilizarea la o scară mai largă a lemnului în construcții; |
| --- | --- |

73.

subliniază că normele privind utilizarea lemnului în domeniul construcțiilor diferă de la un stat membru la altul; solicită, prin urmare, un angajament de adoptare a unor norme UE care să promoveze utilizarea la o scară mai largă a lemnului în construcții;

| 74. | invită statele membre să dezvolte inițiative pentru sprijinirea transferului de cunoștințe și tehnologie și să utilizeze pe deplin programele existente ale UE de promovare a cercetării și inovării în silvicultură și în sectorul forestier; |
| --- | --- |

74.

invită statele membre să dezvolte inițiative pentru sprijinirea transferului de cunoștințe și tehnologie și să utilizeze pe deplin programele existente ale UE de promovare a cercetării și inovării în silvicultură și în sectorul forestier;

| 75. | ia act de faptul că există diferențe semnificative în cercetarea științifică și tehnologică legată de adaptarea silviculturii la schimbările climatice, inclusiv cercetarea privind impactul pe care îl are creșterea de dăunători și boli, care reprezintă o amenințare serioasă la adresa pădurilor și sectoarelor forestiere din Europa; |
| --- | --- |

75.

ia act de faptul că există diferențe semnificative în cercetarea științifică și tehnologică legată de adaptarea silviculturii la schimbările climatice, inclusiv cercetarea privind impactul pe care îl are creșterea de dăunători și boli, care reprezintă o amenințare serioasă la adresa pădurilor și sectoarelor forestiere din Europa;

| 76. | încurajează statele membre și Comisia să ia măsuri pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la rolul economic, ecologic și social al pădurilor europene și a sectorului silvic și importanța bioeconomiei bazate pe păduri și a lemnului, ca una dintre materiile prime regenerabile esențiale ale UE; |
| --- | --- |

76.

încurajează statele membre și Comisia să ia măsuri pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la rolul economic, ecologic și social al pădurilor europene și a sectorului silvic și importanța bioeconomiei bazate pe păduri și a lemnului, ca una dintre materiile prime regenerabile esențiale ale UE;

| 77. | consideră că este importantă încurajarea activității de cercetare științifică orientate către utilizarea rațională a biomasei și către dezvoltarea de culturi energetice cu creștere rapidă, precum și crearea unui model de asigurare a unui stimulent economic pentru utilizarea deșeurilor de biomasă; |
| --- | --- |

77.

consideră că este importantă încurajarea activității de cercetare științifică orientate către utilizarea rațională a biomasei și către dezvoltarea de culturi energetice cu creștere rapidă, precum și crearea unui model de asigurare a unui stimulent economic pentru utilizarea deșeurilor de biomasă;

Provocările mondiale – mediul și schimbările climatice

| 78. | subliniază faptul că gestionarea durabilă a pădurilor are un efect pozitiv asupra biodiversității și atenuării efectelor schimbărilor climatice și reduce riscurile de incendii forestiere, de infestări cu dăunători și de boli; |
| --- | --- |

78.

subliniază faptul că gestionarea durabilă a pădurilor are un efect pozitiv asupra biodiversității și atenuării efectelor schimbărilor climatice și reduce riscurile de incendii forestiere, de infestări cu dăunători și de boli;

| 79. | subliniază faptul că Uniunea a convenit ca, până în 2020, pierderea biodiversității și deteriorarea serviciilor ecosistemice, inclusiv polenizarea, să fie oprite, ecosistemele și serviciile ecosistemice să fie menținute și cel puțin 15 % din ecosistemele deteriorate să fie reabilitate; adaugă faptul că s-a mai convenit la nivelul Uniunii că gestionarea pădurilor trebuie să fie sustenabilă, iar pădurile, biodiversitatea lor și beneficiile pe care acestea le asigură trebuie să fie protejate și, pe cât posibil, îmbunătățite, iar rezistența pădurilor la schimbările climatice, incendii, furtuni, dăunători și boli trebuie stimulată; subliniază, în plus, că este necesar să se elaboreze și să se pună în aplicare o nouă strategie a Uniunii privind pădurile, care să abordeze numeroasele exigențe și beneficii legate de păduri și să contribuie la adoptarea unei abordări mai strategice în ceea ce privește protecția și consolidarea pădurilor, inclusiv prin gestionarea sustenabilă a acestora (4); |
| --- | --- |

79.

subliniază faptul că Uniunea a convenit ca, până în 2020, pierderea biodiversității și deteriorarea serviciilor ecosistemice, inclusiv polenizarea, să fie oprite, ecosistemele și serviciile ecosistemice să fie menținute și cel puțin 15 % din ecosistemele deteriorate să fie reabilitate; adaugă faptul că s-a mai convenit la nivelul Uniunii că gestionarea pădurilor trebuie să fie sustenabilă, iar pădurile, biodiversitatea lor și beneficiile pe care acestea le asigură trebuie să fie protejate și, pe cât posibil, îmbunătățite, iar rezistența pădurilor la schimbările climatice, incendii, furtuni, dăunători și boli trebuie stimulată; subliniază, în plus, că este necesar să se elaboreze și să se pună în aplicare o nouă strategie a Uniunii privind pădurile, care să abordeze numeroasele exigențe și beneficii legate de păduri și să contribuie la adoptarea unei abordări mai strategice în ceea ce privește protecția și consolidarea pădurilor, inclusiv prin gestionarea sustenabilă a acestora (4);

| 80. | subliniază faptul că alte tematici ar trebui aprofundate, în special problema suprapopulației erbivorelor, sănătatea pădurilor și facilitarea producției durabile de lemn, relația dintre resursele genetice forestiere, măsurile de prevenire și combatere a incendiilor forestiere și de evitare a eroziunii solului, precum și recuperarea vegetației; |
| --- | --- |

80.

subliniază faptul că alte tematici ar trebui aprofundate, în special problema suprapopulației erbivorelor, sănătatea pădurilor și facilitarea producției durabile de lemn, relația dintre resursele genetice forestiere, măsurile de prevenire și combatere a incendiilor forestiere și de evitare a eroziunii solului, precum și recuperarea vegetației;

| 81. | recunoaște că plantațiile forestiere cu perioadă scurtă de rotație ar putea furniza biomasă de lemn durabilă, furnizând totodată întreținerea necesară a terenului, reducând astfel riscurile de eroziune a solului și de alunecări de teren în zonele scoase temporar din circuitul agricol sau abandonate; |
| --- | --- |

81.

recunoaște că plantațiile forestiere cu perioadă scurtă de rotație ar putea furniza biomasă de lemn durabilă, furnizând totodată întreținerea necesară a terenului, reducând astfel riscurile de eroziune a solului și de alunecări de teren în zonele scoase temporar din circuitul agricol sau abandonate;

| 82. | invită Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni specifice în vederea realizării Obiectivului 5 de la Aichi, care impune ca, până în 2020, rata de pierdere a tuturor habitatelor naturale, inclusiv a pădurilor, să fie cel puțin înjumătățită și, în cazul în care este posibil, redusă până aproape de zero, iar degradarea și fragmentarea ar trebui să fie diminuate în mod semnificativ; |
| --- | --- |

82.

invită Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni specifice în vederea realizării Obiectivului 5 de la Aichi, care impune ca, până în 2020, rata de pierdere a tuturor habitatelor naturale, inclusiv a pădurilor, să fie cel puțin înjumătățită și, în cazul în care este posibil, redusă până aproape de zero, iar degradarea și fragmentarea ar trebui să fie diminuate în mod semnificativ;

| 83. | îndeamnă statele membre să își elaboreze propria politică forestieră astfel încât să ia pe deplin în considerare importanța pădurilor în ceea ce privește protejarea biodiversității, prevenirea eroziunii solului, sechestrarea carbonului și purificarea aerului, precum și menținerea circuitului apei; |
| --- | --- |

83.

îndeamnă statele membre să își elaboreze propria politică forestieră astfel încât să ia pe deplin în considerare importanța pădurilor în ceea ce privește protejarea biodiversității, prevenirea eroziunii solului, sechestrarea carbonului și purificarea aerului, precum și menținerea circuitului apei;

| 84. | ia act de faptul că bioeconomia este susținută ca element central al unei creșteri inteligente și ecologice în Europa în vederea realizării obiectivelor inițiativelor principale „O Uniune a inovării” și „O Europă eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor” din cadrul Strategiei Europa 2020 și că lemnul ca materie primă are un rol important pentru obținerea de progrese în direcția unei economii bazate pe biotehnologie; |
| --- | --- |

84.

ia act de faptul că bioeconomia este susținută ca element central al unei creșteri inteligente și ecologice în Europa în vederea realizării obiectivelor inițiativelor principale „O Uniune a inovării” și „O Europă eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor” din cadrul Strategiei Europa 2020 și că lemnul ca materie primă are un rol important pentru obținerea de progrese în direcția unei economii bazate pe biotehnologie;

| 85. | subliniază necesitatea unei clarificări urgente a efectului de seră pe care l-au avut diferitele utilizări ale biomasei forestiere pentru energie, precum și a identificării utilizărilor prin care se pot obține cele mai bune rezultate de reducere a emisiilor în termene relevante pentru obiectivele politice; |
| --- | --- |

85.

subliniază necesitatea unei clarificări urgente a efectului de seră pe care l-au avut diferitele utilizări ale biomasei forestiere pentru energie, precum și a identificării utilizărilor prin care se pot obține cele mai bune rezultate de reducere a emisiilor în termene relevante pentru obiectivele politice;

| 86. | consideră că este important să fie promovată aplicarea conceptului de bioeconomie, cu respectarea limitelor de sustenabilitate ale aprovizionării cu materii prime, în vederea favorizării viabilității economice a lanțurilor forestiere prin intermediul inovării și al transferului de tehnologie; |
| --- | --- |

86.

consideră că este important să fie promovată aplicarea conceptului de bioeconomie, cu respectarea limitelor de sustenabilitate ale aprovizionării cu materii prime, în vederea favorizării viabilității economice a lanțurilor forestiere prin intermediul inovării și al transferului de tehnologie;

| 87. | solicită acordarea unui sprijin mai consistent diverselor produse forestiere și să se asigure faptul că diferitele cereri de produse forestiere sunt echilibrate și evaluate în raport cu potențialul de ofertă sustenabilă și cu celelalte funcții și servicii ecosistemice ale pădurilor; |
| --- | --- |

87.

solicită acordarea unui sprijin mai consistent diverselor produse forestiere și să se asigure faptul că diferitele cereri de produse forestiere sunt echilibrate și evaluate în raport cu potențialul de ofertă sustenabilă și cu celelalte funcții și servicii ecosistemice ale pădurilor;

| 88. | își exprimă grava preocupare cu privire la ritmul despăduririlor din lume, îndeosebi în țările în curs de dezvoltare, și adesea din cauza exploatărilor ilegale; |
| --- | --- |

88.

își exprimă grava preocupare cu privire la ritmul despăduririlor din lume, îndeosebi în țările în curs de dezvoltare, și adesea din cauza exploatărilor ilegale;

| 89. | susține mecanismele care promovează continuarea dezvoltării generale a silviculturii în direcția unei utilizări mai durabile a resurselor și face, în acest sens, trimitere la Regulamentul UE privind lemnul (5), care are drept scop combaterea exploatărilor ilegale și a introducerii pe piața europeană a lemnului ilegal din importurile din țările terțe, precum și la regimul de licențe pentru importurile de lemn în UE (FLEGT) (6) și la acordurile de parteneriat voluntare; |
| --- | --- |

89.

susține mecanismele care promovează continuarea dezvoltării generale a silviculturii în direcția unei utilizări mai durabile a resurselor și face, în acest sens, trimitere la Regulamentul UE privind lemnul (5), care are drept scop combaterea exploatărilor ilegale și a introducerii pe piața europeană a lemnului ilegal din importurile din țările terțe, precum și la regimul de licențe pentru importurile de lemn în UE (FLEGT) (6) și la acordurile de parteneriat voluntare;

| 90. | invită Comisia să publice revizuirea așteptată privind funcționarea și eficiența regulamentului EU privind lemnul și subliniază faptul că un nou regulament ar trebui să fie proporțional și să analizeze modalitățile de reducere a costurilor inutile și a cerințelor de raportare ale proprietarilor de suprafețe împădurite și silvicultorilor din Europa, fără a compromite scopul regulamentului; |
| --- | --- |

90.

invită Comisia să publice revizuirea așteptată privind funcționarea și eficiența regulamentului EU privind lemnul și subliniază faptul că un nou regulament ar trebui să fie proporțional și să analizeze modalitățile de reducere a costurilor inutile și a cerințelor de raportare ale proprietarilor de suprafețe împădurite și silvicultorilor din Europa, fără a compromite scopul regulamentului;

| 91. | consideră că, având în vedere provocările create de încălzirea globală și schimbările climatice, ecosistemele și populațiile de specii trebuie să fie sănătoase, diverse și robuste din punct de vedere biologic pentru a fi rezistente; |
| --- | --- |

91.

consideră că, având în vedere provocările create de încălzirea globală și schimbările climatice, ecosistemele și populațiile de specii trebuie să fie sănătoase, diverse și robuste din punct de vedere biologic pentru a fi rezistente;

| 92. | subliniază importanța siturilor Natura 2000 unde, datorită resurselor lor naturale extraordinare, se pot produce bunuri și servicii forestiere de o înaltă calitate din punct de vedere ecologic și cultural; |
| --- | --- |

92.

subliniază importanța siturilor Natura 2000 unde, datorită resurselor lor naturale extraordinare, se pot produce bunuri și servicii forestiere de o înaltă calitate din punct de vedere ecologic și cultural;

| 93. | subliniază importanța unor ecosisteme forestiere sănătoase pentru a oferi habitate animalelor și plantelor, dar constată că legislația bine intenționată, cum ar fi Directiva Habitate a UE afectează deciziile privind gestionarea terenurilor și trebuie aplicată proporțional; |
| --- | --- |

93.

subliniază importanța unor ecosisteme forestiere sănătoase pentru a oferi habitate animalelor și plantelor, dar constată că legislația bine intenționată, cum ar fi Directiva Habitate a UE afectează deciziile privind gestionarea terenurilor și trebuie aplicată proporțional;

| 94. | recunoaște rolul pădurilor în dezvoltarea sectoarelor conexe și insistă în acest sens asupra importanței sprijinirii cultivatorilor de arbori meliferi ce ajută și la procesul de polenizare; |
| --- | --- |

94.

recunoaște rolul pădurilor în dezvoltarea sectoarelor conexe și insistă în acest sens asupra importanței sprijinirii cultivatorilor de arbori meliferi ce ajută și la procesul de polenizare;

| 95. | consideră că anumite probleme afectează industria forestieră la scară mondială, în special defrișările ilegale, și invită Comisiei să consolideze sprijinul acordat sectorului forestier în instanțele internaționale asociate; |
| --- | --- |

95.

consideră că anumite probleme afectează industria forestieră la scară mondială, în special defrișările ilegale, și invită Comisiei să consolideze sprijinul acordat sectorului forestier în instanțele internaționale asociate;

| 96. | ia act de cererea în creștere de biomasă, în special de lemn și, prin urmare, salută eforturile Comisiei și ale statelor membre de a susține țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește măsurile luate de acestea în vederea îmbunătățirii politicii forestiere și a reglementărilor din acest sector, în special în cadrul programului REDD+ (7) (eliminarea factorilor determinanți pentru despădurire și degradarea pădurilor); |
| --- | --- |

96.

ia act de cererea în creștere de biomasă, în special de lemn și, prin urmare, salută eforturile Comisiei și ale statelor membre de a susține țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește măsurile luate de acestea în vederea îmbunătățirii politicii forestiere și a reglementărilor din acest sector, în special în cadrul programului REDD+ (7) (eliminarea factorilor determinanți pentru despădurire și degradarea pădurilor);

| 97. | invită Comisia să dezvolte un plan de acțiune privind despădurirea și degradarea pădurilor pentru a îndeplini obiectivele prevăzute în comunicarea sa privind despăduririle, în conformitate cu de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu; consideră că este important să se prevadă nu numai conservarea și gestionarea pădurilor existente, ci și reîmpădurirea zonelor defrișate; |
| --- | --- |

97.

invită Comisia să dezvolte un plan de acțiune privind despădurirea și degradarea pădurilor pentru a îndeplini obiectivele prevăzute în comunicarea sa privind despăduririle, în conformitate cu de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu; consideră că este important să se prevadă nu numai conservarea și gestionarea pădurilor existente, ci și reîmpădurirea zonelor defrișate;

| 98. | consideră că trebuie să se menționeze separat și necesitatea de reîmpădurire la scară largă în zonele care au fost afectate de incendii forestiere frecvente; |
| --- | --- |

98.

consideră că trebuie să se menționeze separat și necesitatea de reîmpădurire la scară largă în zonele care au fost afectate de incendii forestiere frecvente;

Punerea în aplicare și raportarea

| 99. | amintește faptul că punerea în aplicare a strategiei forestiere a UE ar trebui să fie un proces coordonat și multianual, în care ar trebui să se țină seama de poziția Parlamentului European și că strategia ar trebui pusă în aplicare eficient, coerent și cu un nivel minim de birocrație; |
| --- | --- |

99.

amintește faptul că punerea în aplicare a strategiei forestiere a UE ar trebui să fie un proces coordonat și multianual, în care ar trebui să se țină seama de poziția Parlamentului European și că strategia ar trebui pusă în aplicare eficient, coerent și cu un nivel minim de birocrație;

| 100. | regretă faptul că acest proces a început parțial înainte ca Parlamentul să-și adopte poziția și consideră că acest lucru nu este compatibil cu obiectivul unei mai bune coordonări a politicilor forestiere stabilit de Comisie în textul strategiei sale; |
| --- | --- |

100.

regretă faptul că acest proces a început parțial înainte ca Parlamentul să-și adopte poziția și consideră că acest lucru nu este compatibil cu obiectivul unei mai bune coordonări a politicilor forestiere stabilit de Comisie în textul strategiei sale;

| 101. | consideră că noua strategie ar trebui să stabilească legături între strategiile și planurile de finanțare ale UE și ale statelor membre și să consolideze coerența la nivelul planificării, finanțării și a punerii în aplicare a activităților transsectoriale; |
| --- | --- |

101.

consideră că noua strategie ar trebui să stabilească legături între strategiile și planurile de finanțare ale UE și ale statelor membre și să consolideze coerența la nivelul planificării, finanțării și a punerii în aplicare a activităților transsectoriale;

| 102. | solicită o punere în aplicare integratoare, structurată și echilibrată a strategiei; |
| --- | --- |

102.

solicită o punere în aplicare integratoare, structurată și echilibrată a strategiei;

| 103. | consideră, prin urmare, că mandatul Comitetului permanent forestier ar trebui consolidat și ar trebui să i se aloce mai multe resurse, pentru a permite Comisiei să utilizeze pe deplin acele cunoștințe de specialitate relevante din statele membre la punerea în aplicare a noii strategii europene pentru păduri la nivelul UE; invită Comisia Europeană să consulte în timp util comitetul permanent forestier înaintea oricărei inițiative sau proiect de text cu impact asupra gestionării pădurilor și filierei lemnului; |
| --- | --- |

103.

consideră, prin urmare, că mandatul Comitetului permanent forestier ar trebui consolidat și ar trebui să i se aloce mai multe resurse, pentru a permite Comisiei să utilizeze pe deplin acele cunoștințe de specialitate relevante din statele membre la punerea în aplicare a noii strategii europene pentru păduri la nivelul UE; invită Comisia Europeană să consulte în timp util comitetul permanent forestier înaintea oricărei inițiative sau proiect de text cu impact asupra gestionării pădurilor și filierei lemnului;

| 104. | subliniază rolul important al Grupului de dialog civil pentru păduri și lemnul de plută și al altor factori relevanți și solicită implicarea sa corespunzătoare în punerea în aplicare a strategiei; |
| --- | --- |

104.

subliniază rolul important al Grupului de dialog civil pentru păduri și lemnul de plută și al altor factori relevanți și solicită implicarea sa corespunzătoare în punerea în aplicare a strategiei;

| 105. | consideră că este necesară o cooperare internă din partea diferitelor servicii ale Comisiei Europene, dat fiind caracterul transversal al problematicilor forestiere, când se examinează toate măsurile care ar putea avea impact asupra naturii specifice a gestionării forestiere durabile și ale industriilor asociate; prin urmare, invită DG Mediu, DG Politici Climatice, DG Agricultură, DG Energie și DG Cercetare și Inovare și alte DG-uri implicate să colaboreze strategic pentru a asigura aplicarea efectivă a strategiei printr-o mai bună coordonare și comunicare; |
| --- | --- |

105.

consideră că este necesară o cooperare internă din partea diferitelor servicii ale Comisiei Europene, dat fiind caracterul transversal al problematicilor forestiere, când se examinează toate măsurile care ar putea avea impact asupra naturii specifice a gestionării forestiere durabile și ale industriilor asociate; prin urmare, invită DG Mediu, DG Politici Climatice, DG Agricultură, DG Energie și DG Cercetare și Inovare și alte DG-uri implicate să colaboreze strategic pentru a asigura aplicarea efectivă a strategiei printr-o mai bună coordonare și comunicare;

| 106. | consideră că, în ceea ce privește stabilirea priorităților de către Comisie privind creșterea, crearea de locuri de muncă și investițiile, ar trebui acordată, de asemenea, prioritate, în aplicarea noii strategii UE privind pădurile, promovării competitivității și a caracterului durabil ale sectorului forestier, susținerii atât a zonelor rurale, cât și a celor urbane, dezvoltării bazei de cunoștințe, protejării pădurilor și păstrării ecosistemelor acestora, promovării coordonării și a comunicării și intensificării utilizării de produse forestiere lemnoase și nelemnoase; |
| --- | --- |

106.

consideră că, în ceea ce privește stabilirea priorităților de către Comisie privind creșterea, crearea de locuri de muncă și investițiile, ar trebui acordată, de asemenea, prioritate, în aplicarea noii strategii UE privind pădurile, promovării competitivității și a caracterului durabil ale sectorului forestier, susținerii atât a zonelor rurale, cât și a celor urbane, dezvoltării bazei de cunoștințe, protejării pădurilor și păstrării ecosistemelor acestora, promovării coordonării și a comunicării și intensificării utilizării de produse forestiere lemnoase și nelemnoase;

| 107. | invită Comisia să completeze strategia cu un plan de acțiune robust care să conțină măsuri concrete și să prezinte anual Parlamentului rapoarte referitoare la progresele realizate în punerea în aplicare a acțiunilor concrete ale strategiei; |
| --- | --- |

107.

invită Comisia să completeze strategia cu un plan de acțiune robust care să conțină măsuri concrete și să prezinte anual Parlamentului rapoarte referitoare la progresele realizate în punerea în aplicare a acțiunilor concrete ale strategiei;

| 108. | susține crearea unui comitet extins din care să facă parte Comisiile AGRI, ENVI și ITRE, pentru a se putea discuta în mod echilibrat despre progresele realizate cu privire la punerea în aplicare a noii strategii pentru păduri a UE; |
| --- | --- |

108.

susține crearea unui comitet extins din care să facă parte Comisiile AGRI, ENVI și ITRE, pentru a se putea discuta în mod echilibrat despre progresele realizate cu privire la punerea în aplicare a noii strategii pentru păduri a UE;

o

o o

| 109. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

109.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 413.

(2)  Forest Europe – Conferința Ministerială privind Protecția Pădurilor din Europa, Comisia interguvernamentală de negociere pentru un acord obligatoriu din punct de vedere juridic privind pădurile din Europa: http://www.foresteurope.org/

(3)  A se vedea: http://www.forestnegotiations.org/

(4)  Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre”.

(5)  Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn;

(6)  Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (FLEGT = aplicarea reglementărilor forestiere, guvernarea și schimburile comerciale în sectorul forestier).

(7)  Programul de reducere a emisiilor generate prin despăduriri și degradarea pădurilor: http://unfccc.int/methods/redd/items/7377.php

---

Miercuri, 29 aprilie 2015

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/27

---

P8_TA(2015)0173

Parchetul European

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2016/C 346/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (COM(2013)0534),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (1),

| — | având în vedere propunerea de directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (COM(2012)0363),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (2),

| — | având în vedere propunerea de regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind o foaie de parcurs pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind o foaie de parcurs pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 86, 218, 263, 265, 267, 268 și 340, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 86, 218, 263, 265, 267, 268 și 340,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8–0055/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8–0055/2015),

| A. | întrucât, datele colectate și analizate de către Comisie au condus la identificarea suspiciunilor de fraudă în dauna intereselor financiare ale Uniunii, care se ridică la aproximativ 500 de milioane de euro anual, deși există motive întemeiate pentru a crede că sumele eventual expuse riscului de fraudă se ridică la 3 miliarde de euro pe an; |
| --- | --- |

A.

întrucât, datele colectate și analizate de către Comisie au condus la identificarea suspiciunilor de fraudă în dauna intereselor financiare ale Uniunii, care se ridică la aproximativ 500 de milioane de euro anual, deși există motive întemeiate pentru a crede că sumele eventual expuse riscului de fraudă se ridică la 3 miliarde de euro pe an;

| B. | întrucât ponderea cazurilor de punere sub acuzare este redusă – aproximativ 31 % în opt ani, din 2006 până în 2013 – în comparație cu numărul de recomandări judiciare emise de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) statelor membre; întrucât unul dintre obiectivele Parchetului European (EPPO) este de a remedia această carență; |
| --- | --- |

B.

întrucât ponderea cazurilor de punere sub acuzare este redusă – aproximativ 31 % în opt ani, din 2006 până în 2013 – în comparație cu numărul de recomandări judiciare emise de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) statelor membre; întrucât unul dintre obiectivele Parchetului European (EPPO) este de a remedia această carență;

| C. | întrucât anumite state membre ar putea depista și urmări în justiție cu mai puțină eficacitate frauda care afectează interesele financiare ale UE, prejudiciind astfel contribuabilii din toate țările membre ale UE care contribuie la bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât anumite state membre ar putea depista și urmări în justiție cu mai puțină eficacitate frauda care afectează interesele financiare ale UE, prejudiciind astfel contribuabilii din toate țările membre ale UE care contribuie la bugetul Uniunii;

| D. | întrucât, în Rezoluția sa din 12 martie 2014, Parlamentul a solicitat Consiliului să se implice mai mult în activitatea legislativă, printr-un flux constant de informații și consultare permanentă; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în Rezoluția sa din 12 martie 2014, Parlamentul a solicitat Consiliului să se implice mai mult în activitatea legislativă, printr-un flux constant de informații și consultare permanentă;

| E. | întrucât jurisdicțiile, tradițiile juridice și sistemele judiciare și de punere în executare a legii diferite din statele membre nu ar trebui să împiedice sau să submineze combaterea fraudei și a infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât jurisdicțiile, tradițiile juridice și sistemele judiciare și de punere în executare a legii diferite din statele membre nu ar trebui să împiedice sau să submineze combaterea fraudei și a infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii;

| F. | întrucât terorismul este finanțat, de asemenea, de crima organizată, iar grupurile infracționale colectează fonduri prin fraudă; |
| --- | --- |

F.

întrucât terorismul este finanțat, de asemenea, de crima organizată, iar grupurile infracționale colectează fonduri prin fraudă;

| G. | întrucât articolul 86 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene permite extinderea atribuțiilor EPPO pentru a include combaterea criminalității grave de dimensiune transfrontalieră; întrucât această posibilitate poate fi luată în considerare de Consiliu odată ce EPPO este instituit și funcționează corespunzător, |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 86 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene permite extinderea atribuțiilor EPPO pentru a include combaterea criminalității grave de dimensiune transfrontalieră; întrucât această posibilitate poate fi luată în considerare de Consiliu odată ce EPPO este instituit și funcționează corespunzător,

| 1. | își reafirmă voința fermă de a aborda prioritățile pentru instituirea EPPO și de a identifica principiile și condițiile în care își poate exprima consensul; |
| --- | --- |

1.

își reafirmă voința fermă de a aborda prioritățile pentru instituirea EPPO și de a identifica principiile și condițiile în care își poate exprima consensul;

| 2. | reiterează conținutul precedentului raport interimar, adoptat în Rezoluția sa din 12 martie 2014, și acționează în sensul de a-l completa și de a-l actualiza conform celor mai recente evoluții din dezbaterile Consiliului; |
| --- | --- |

2.

reiterează conținutul precedentului raport interimar, adoptat în Rezoluția sa din 12 martie 2014, și acționează în sensul de a-l completa și de a-l actualiza conform celor mai recente evoluții din dezbaterile Consiliului;

| 3. | solicită Consiliului să asigure transparența și legitimitatea democratică prin informarea în permanență a Parlamentului și prin consultarea sa cu regularitate; îndeamnă Consiliul să ia în considerare în mod corespunzător opiniile sale, ca o condiție prealabilă pentru asigurarea consimțământului pentru adoptarea Regulamentului privind EPPO; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să asigure transparența și legitimitatea democratică prin informarea în permanență a Parlamentului și prin consultarea sa cu regularitate; îndeamnă Consiliul să ia în considerare în mod corespunzător opiniile sale, ca o condiție prealabilă pentru asigurarea consimțământului pentru adoptarea Regulamentului privind EPPO;

| 4. | reamintește că EPPO ar trebui să aibă competență pentru infracțiuni legate de fraude împotriva intereselor financiare ale Uniunii; în acest sens, reamintește că infracțiunile penale relevante urmează să fie stabilite în propunerea de directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (Directiva PIF); recunoscând progresele înregistrate de colegiuitori în negocierile pentru adoptarea Directivei PIF, invită Consiliul să își reînnoiască eforturile în vederea obținerii unui consens cu privire la această directivă pentru instituirea EPPO; |
| --- | --- |

4.

reamintește că EPPO ar trebui să aibă competență pentru infracțiuni legate de fraude împotriva intereselor financiare ale Uniunii; în acest sens, reamintește că infracțiunile penale relevante urmează să fie stabilite în propunerea de directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (Directiva PIF); recunoscând progresele înregistrate de colegiuitori în negocierile pentru adoptarea Directivei PIF, invită Consiliul să își reînnoiască eforturile în vederea obținerii unui consens cu privire la această directivă pentru instituirea EPPO;

| 5. | consideră că este nevoie de o abordare Inovatoare în ceea ce privește anchetarea, urmărirea și trimiterea în judecată a celor ce comit fraude care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, pentru a combate frauda cu mai multă eficiență și a mări rata de recuperare și încrederea contribuabililor în instituțiile UE; |
| --- | --- |

5.

consideră că este nevoie de o abordare Inovatoare în ceea ce privește anchetarea, urmărirea și trimiterea în judecată a celor ce comit fraude care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, pentru a combate frauda cu mai multă eficiență și a mări rata de recuperare și încrederea contribuabililor în instituțiile UE;

| 6. | consideră că este esențial să se asigure instituirea unui Parchet European unic, puternic și independent, capabil să ancheteze, să urmărească penal și să trimită în judecată autorii infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii și consideră că orice soluție mai puțin eficace ar reprezenta un cost pentru bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

6.

consideră că este esențial să se asigure instituirea unui Parchet European unic, puternic și independent, capabil să ancheteze, să urmărească penal și să trimită în judecată autorii infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii și consideră că orice soluție mai puțin eficace ar reprezenta un cost pentru bugetul Uniunii;

Un Parchet European independent

| 7. | subliniază că structura EPPO ar trebui să fie complet independentă de guvernele naționale și de instituțiile UE și protejată de orice influență sau presiune politică; solicită, prin urmare, deschidere, obiectivitate și transparență în cadrul procedurilor de selecție și de numire a procurorului-șef european, a adjuncților săi, a procurorilor europeni și a procurorilor delegați europeni; consideră că, pentru prevenirea tuturor conflictelor de interese, funcția de procuror european ar trebui să fie o funcție cu normă întreagă; |
| --- | --- |

7.

subliniază că structura EPPO ar trebui să fie complet independentă de guvernele naționale și de instituțiile UE și protejată de orice influență sau presiune politică; solicită, prin urmare, deschidere, obiectivitate și transparență în cadrul procedurilor de selecție și de numire a procurorului-șef european, a adjuncților săi, a procurorilor europeni și a procurorilor delegați europeni; consideră că, pentru prevenirea tuturor conflictelor de interese, funcția de procuror european ar trebui să fie o funcție cu normă întreagă;

| 8. | subliniază importanța implicării sale în procedura de numire a procurorilor europeni și sugerează un concurs deschis pentru candidații care îndeplinesc criteriile de integritate, profesionalism, experiență și competențe necesare; consideră că procurorii europeni ar trebui numiți de Consiliu și de Parlament prin acord comun pe baza unei liste restrânse elaborate de Comisie, în urma unei evaluări de către un grup independent de experți aleși din rândul judecătorilor, al procurorilor și al juriștilor cu competențe recunoscute; procurorul-șef european ar trebui numit în conformitate cu aceeași procedură, în urma unei audieri de către Parlament; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța implicării sale în procedura de numire a procurorilor europeni și sugerează un concurs deschis pentru candidații care îndeplinesc criteriile de integritate, profesionalism, experiență și competențe necesare; consideră că procurorii europeni ar trebui numiți de Consiliu și de Parlament prin acord comun pe baza unei liste restrânse elaborate de Comisie, în urma unei evaluări de către un grup independent de experți aleși din rândul judecătorilor, al procurorilor și al juriștilor cu competențe recunoscute; procurorul-șef european ar trebui numit în conformitate cu aceeași procedură, în urma unei audieri de către Parlament;

| 9. | consideră că membrii colegiului ar trebui destituiți în urma unei decizii a Curții de Justiție a Uniunii Europene, la cererea Consiliului, a Comisiei, a Parlamentului și/sau a procurorului-șef european; |
| --- | --- |

9.

consideră că membrii colegiului ar trebui destituiți în urma unei decizii a Curții de Justiție a Uniunii Europene, la cererea Consiliului, a Comisiei, a Parlamentului și/sau a procurorului-șef european;

| 10. | subliniază că statele membre trebuie să implice organisme judiciare naționale autonome în cadrul procedurilor de nominalizare pentru funcția de procuror delegat european, în conformitate cu legislația și practicile interne; |
| --- | --- |

10.

subliniază că statele membre trebuie să implice organisme judiciare naționale autonome în cadrul procedurilor de nominalizare pentru funcția de procuror delegat european, în conformitate cu legislația și practicile interne;

| 11. | salută prevederea din cadrul textului Consiliului privind prezentarea unui raport anual instituțiilor UE pentru a asigura o evaluare continuă a activităților desfășurate de noul organism; solicită Consiliului să se asigure că raportul anual conține, printre altele, detalii cu privire la disponibilitatea autorităților naționale de a coopera cu EPPO; |
| --- | --- |

11.

salută prevederea din cadrul textului Consiliului privind prezentarea unui raport anual instituțiilor UE pentru a asigura o evaluare continuă a activităților desfășurate de noul organism; solicită Consiliului să se asigure că raportul anual conține, printre altele, detalii cu privire la disponibilitatea autorităților naționale de a coopera cu EPPO;

O diviziune clară a competențelor între Parchetul European și autoritățile naționale

| 12. | consideră că normele care reglementează diviziunea competențelor între EPPO și autoritățile naționale ar trebui să fie clar definite, astfel încât să evite orice incertitudine sau interpretare greșită în faza operațională: EPPO ar trebui să aibă competența de a cerceta și de a urmări penal infracțiunile ce constituie o fraudă care lezează interesele financiare ale Uniunii în conformitate cu Directiva privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii cu mijloacele dreptului penal; consideră că EPPO ar trebui să decidă mai întâi dacă are competență și dacă poate începe o investigație înaintea autorităților naționale, pentru a se evita investigații paralele, care sunt ineficiente; |
| --- | --- |

12.

consideră că normele care reglementează diviziunea competențelor între EPPO și autoritățile naționale ar trebui să fie clar definite, astfel încât să evite orice incertitudine sau interpretare greșită în faza operațională: EPPO ar trebui să aibă competența de a cerceta și de a urmări penal infracțiunile ce constituie o fraudă care lezează interesele financiare ale Uniunii în conformitate cu Directiva privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii cu mijloacele dreptului penal; consideră că EPPO ar trebui să decidă mai întâi dacă are competență și dacă poate începe o investigație înaintea autorităților naționale, pentru a se evita investigații paralele, care sunt ineficiente;

| 13. | insistă asupra faptului că autoritățile naționale care efectuează anchete pentru infracțiuni care pot intra în sfera de competență a EPPO ar trebui să aibă obligația de a informa EPPO cu privire la o astfel de anchetă; reiterează faptul că este nevoie ca EPPO să aibă dreptul de a prelua astfel de anchete atunci când acesta o consideră oportun, astfel încât să se asigure independența și eficacitatea Parchetului; |
| --- | --- |

13.

insistă asupra faptului că autoritățile naționale care efectuează anchete pentru infracțiuni care pot intra în sfera de competență a EPPO ar trebui să aibă obligația de a informa EPPO cu privire la o astfel de anchetă; reiterează faptul că este nevoie ca EPPO să aibă dreptul de a prelua astfel de anchete atunci când acesta o consideră oportun, astfel încât să se asigure independența și eficacitatea Parchetului;

| 14. | reiterează că competențele Parchetului European ar trebui să se extindă și asupra altor infracțiuni decât cele care afectează interesele financiare ale Uniunii doar în cazul în care, cumulativ:






  (a) | comportamentul respectiv constituie concomitent o infracțiune care afectează interesele financiare ale Uniunii, precum și alte infracțiuni; și |
| --- | --- | --- |

14.

reiterează că competențele Parchetului European ar trebui să se extindă și asupra altor infracțiuni decât cele care afectează interesele financiare ale Uniunii doar în cazul în care, cumulativ:

(a)

comportamentul respectiv constituie concomitent o infracțiune care afectează interesele financiare ale Uniunii, precum și alte infracțiuni; și

| (b) | infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii predomină, celelalte fiind doar accesorii; și |
| --- | --- |

(b)

infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii predomină, celelalte fiind doar accesorii; și

| (c) | celelalte infracțiuni nu ar putea face obiectul urmăririlor și sancțiunilor ulterioare dacă nu ar fi urmărite și judecate împreună cu infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

celelalte infracțiuni nu ar putea face obiectul urmăririlor și sancțiunilor ulterioare dacă nu ar fi urmărite și judecate împreună cu infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii;

consideră, de asemenea, că, în caz de dezacord între EPPO și autoritățile naționale de urmărire penală în ceea ce privește exercitarea competenței, EPPO decide, la nivel central, instanța care efectuează investigația și urmărirea penală; consideră, în plus, că stabilirea competenței conform criteriilor în cauză ar trebui să facă întotdeauna obiectul unui control jurisdicțional;

O structură eficientă pentru gestionarea eficientă a cauzelor

| 15. | consideră regretabil faptul că, în locul opțiunii ierarhice propuse inițial de Comisia Europeană, statele membre sunt în curs de a examina varianta unei structuri colegiale; consideră, în această privință, că decizia trimiterii în judecată, decizia privind alegerea instanței competente, decizia de realocare a unei cauze, decizia de neurmărire penală și decizia privind tranzacția judiciară ar trebui luate, toate, la nivel central de către camere; |
| --- | --- |

15.

consideră regretabil faptul că, în locul opțiunii ierarhice propuse inițial de Comisia Europeană, statele membre sunt în curs de a examina varianta unei structuri colegiale; consideră, în această privință, că decizia trimiterii în judecată, decizia privind alegerea instanței competente, decizia de realocare a unei cauze, decizia de neurmărire penală și decizia privind tranzacția judiciară ar trebui luate, toate, la nivel central de către camere;

| 16. | subliniază că camerele ar trebui să joace un rol principal în cadrul anchetelor și al urmăririi penale, și să nu-și limiteze activitatea exclusiv la o funcție de coordonare, ci ar trebui să supravegheze munca de teren a procurorilor europeni delegați; |
| --- | --- |

16.

subliniază că camerele ar trebui să joace un rol principal în cadrul anchetelor și al urmăririi penale, și să nu-și limiteze activitatea exclusiv la o funcție de coordonare, ci ar trebui să supravegheze munca de teren a procurorilor europeni delegați;

| 17. | își exprimă îngrijorarea cu privire la stabilirea unei legături automate între un procuror european din cadrul Parchetului central și o acțiune intentată în statul membru din care provine, deoarece acest lucru ar putea duce la deficiențe evidente în ceea ce privește independența procurorilor și distribuirea uniformă a cauzelor; |
| --- | --- |

17.

își exprimă îngrijorarea cu privire la stabilirea unei legături automate între un procuror european din cadrul Parchetului central și o acțiune intentată în statul membru din care provine, deoarece acest lucru ar putea duce la deficiențe evidente în ceea ce privește independența procurorilor și distribuirea uniformă a cauzelor;

| 18. | solicită, prin urmare, o organizare rațională a sarcinilor Parchetului la nivel central; constată, în acest sens, că sistemul de alocare a cauzelor între camere ar trebui să urmeze criterii prestabilite și obiective; sugerează, de asemenea, că, într-o etapă ulterioară, ar putea fi preconizată o anumită specializare a camerelor; |
| --- | --- |

18.

solicită, prin urmare, o organizare rațională a sarcinilor Parchetului la nivel central; constată, în acest sens, că sistemul de alocare a cauzelor între camere ar trebui să urmeze criterii prestabilite și obiective; sugerează, de asemenea, că, într-o etapă ulterioară, ar putea fi preconizată o anumită specializare a camerelor;

| 19. | este convins că, în cadrul sistemelor naționale de punere în executare legii, experiența și cunoștințele și specializarea necesare vor fi asigurate și de către personalul Parchetului European de la sediul central; |
| --- | --- |

19.

este convins că, în cadrul sistemelor naționale de punere în executare legii, experiența și cunoștințele și specializarea necesare vor fi asigurate și de către personalul Parchetului European de la sediul central;

Măsuri privind cercetarea și admisibilitatea probelor

| 20. | solicită legiuitorului să asigure proceduri raționalizate pentru ca EPPO să obțină autorizarea măsurilor privind cercetarea în cauzele transfrontaliere, în conformitate cu legislația statelor membre în care măsura în cauză este pusă în executare; reamintește acordul convenit de colegiuitori cu privire la criteriile pe baza cărora statele membre pot solicita măsuri privind cercetarea pe baza principiului recunoașterii reciproce enunțat în Directiva 2014/41/UE privind ordinul european de anchetă în materie penală; consideră că aceleași criterii ar trebui să se aplice în ceea ce privește măsurile privind cercetarea care urmează a fi autorizate de EPPO, îndeosebi referitor la motivele refuzului; |
| --- | --- |

20.

solicită legiuitorului să asigure proceduri raționalizate pentru ca EPPO să obțină autorizarea măsurilor privind cercetarea în cauzele transfrontaliere, în conformitate cu legislația statelor membre în care măsura în cauză este pusă în executare; reamintește acordul convenit de colegiuitori cu privire la criteriile pe baza cărora statele membre pot solicita măsuri privind cercetarea pe baza principiului recunoașterii reciproce enunțat în Directiva 2014/41/UE privind ordinul european de anchetă în materie penală; consideră că aceleași criterii ar trebui să se aplice în ceea ce privește măsurile privind cercetarea care urmează a fi autorizate de EPPO, îndeosebi referitor la motivele refuzului;

| 21. | invită Consiliul să asigure, cu respectarea deplină a legislației naționale și europene relevante, admisibilitatea probelor colectate de Parchetul European în întreaga Uniune, deoarece acest lucru este esențial pentru eficacitatea urmăririlor penale, în conformitate cu articolul 6 din TUE, cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și cu Convenția europeană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

21.

invită Consiliul să asigure, cu respectarea deplină a legislației naționale și europene relevante, admisibilitatea probelor colectate de Parchetul European în întreaga Uniune, deoarece acest lucru este esențial pentru eficacitatea urmăririlor penale, în conformitate cu articolul 6 din TUE, cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și cu Convenția europeană a drepturilor omului;

| 22. | reiterează nevoia ca EPPO să caute toate probele relevante, atât incriminatorii, cât și dezincriminatorii; insistă, de asemenea, asupra faptului că, în orice investigație desfășurată de EPPO, trebuie să se acorde persoanei suspectate sau acuzate anumite drepturi în ceea ce privește probele, în special:






  (a) | persoanele suspectate sau acuzate ar trebui să aibă dreptul de a prezenta probe spre a fi examinate de EPPO; |
| --- | --- | --- |

22.

reiterează nevoia ca EPPO să caute toate probele relevante, atât incriminatorii, cât și dezincriminatorii; insistă, de asemenea, asupra faptului că, în orice investigație desfășurată de EPPO, trebuie să se acorde persoanei suspectate sau acuzate anumite drepturi în ceea ce privește probele, în special:

(a)

persoanele suspectate sau acuzate ar trebui să aibă dreptul de a prezenta probe spre a fi examinate de EPPO;

| (b) | persoanele suspectate sau persoanele acuzate ar trebui să aibă dreptul de a solicita EPPO să colecteze orice probă relevantă pentru cercetare, inclusiv să numească experți și să audieze martori; |
| --- | --- |

(b)

persoanele suspectate sau persoanele acuzate ar trebui să aibă dreptul de a solicita EPPO să colecteze orice probă relevantă pentru cercetare, inclusiv să numească experți și să audieze martori;

| 23. | consideră, având în vedere posibilele jurisdicții multiple pentru infracțiunile transfrontaliere care intră în sfera de competență a EPPO, că este esențial să se asigure că procurorii europeni, procurorii delegați europeni și autoritățile naționale de urmărire penală respectă în totalitate principiul ne bis in idem în ceea ce privește anchetele care vizează infracțiuni care sunt de competența EPPO; |
| --- | --- |

23.

consideră, având în vedere posibilele jurisdicții multiple pentru infracțiunile transfrontaliere care intră în sfera de competență a EPPO, că este esențial să se asigure că procurorii europeni, procurorii delegați europeni și autoritățile naționale de urmărire penală respectă în totalitate principiul ne bis in idem în ceea ce privește anchetele care vizează infracțiuni care sunt de competența EPPO;

Accesul la controlul jurisdicțional

| 24. | afirmă că dreptul la exercitarea unei căi de atac ar trebui să fie respectat în permanență în ceea ce privește activitatea EPPO și recunoaște, de asemenea, necesitatea ca acesta să funcționeze în mod eficient; consideră, în consecință, că orice decizie luată de EPPO ar trebui să facă obiectul unui control jurisdicțional în fața instanței competente; subliniază că deciziile adoptate de camere, precum decizia privind alegerea instanței pentru trimiterea în judecată, decizia de neurmărire penală sau de realocare a unei cauze sau decizia privind tranzacția judiciară, ar trebui să facă obiectul căilor de atac înaintea instanțelor Uniunii; |
| --- | --- |

24.

afirmă că dreptul la exercitarea unei căi de atac ar trebui să fie respectat în permanență în ceea ce privește activitatea EPPO și recunoaște, de asemenea, necesitatea ca acesta să funcționeze în mod eficient; consideră, în consecință, că orice decizie luată de EPPO ar trebui să facă obiectul unui control jurisdicțional în fața instanței competente; subliniază că deciziile adoptate de camere, precum decizia privind alegerea instanței pentru trimiterea în judecată, decizia de neurmărire penală sau de realocare a unei cauze sau decizia privind tranzacția judiciară, ar trebui să facă obiectul căilor de atac înaintea instanțelor Uniunii;

| 25. | consideră că, în scopul exercitării controlului jurisdicțional asupra tuturor activităților de cercetare și a celorlalte măsuri procedurale adoptate în activitatea sa de urmărire penală, EPPO ar trebui ca, în fața instanțelor competente ale statelor membre, să fie considerat drept o autoritate națională; |
| --- | --- |

25.

consideră că, în scopul exercitării controlului jurisdicțional asupra tuturor activităților de cercetare și a celorlalte măsuri procedurale adoptate în activitatea sa de urmărire penală, EPPO ar trebui ca, în fața instanțelor competente ale statelor membre, să fie considerat drept o autoritate națională;

O protecție juridică coerentă pentru persoanele suspectate sau puse sub acuzare

| 26. | reamintește că noul Parchet ar trebui să își desfășoare activitățile cu respectarea deplină a drepturilor persoanelor suspectate sau puse sub acuzare, drepturi care sunt consacrate la articolul 6 din TUE, la articolul 16 din TFUE și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și în măsurile legislative adoptate la nivelul Uniunii cu privire la drepturile procedurale ale persoanelor suspectate și ale persoanelor puse sub acuzare în cadrul procedurilor penale, precum și cu privire la protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

26.

reamintește că noul Parchet ar trebui să își desfășoare activitățile cu respectarea deplină a drepturilor persoanelor suspectate sau puse sub acuzare, drepturi care sunt consacrate la articolul 6 din TUE, la articolul 16 din TFUE și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și în măsurile legislative adoptate la nivelul Uniunii cu privire la drepturile procedurale ale persoanelor suspectate și ale persoanelor puse sub acuzare în cadrul procedurilor penale, precum și cu privire la protecția datelor cu caracter personal;

| 27. | afirmă că viitoarea directivă privind asistența juridică ar trebui să se aplice în egală măsură tuturor persoanelor suspectate sau acuzate care sunt anchetate sau urmărite penal de EPPO; invită statele membre ca, în lipsa unei directive a UE, să asigure accesul efectiv la asistență juridică în conformitate cu legislația națională relevantă; |
| --- | --- |

27.

afirmă că viitoarea directivă privind asistența juridică ar trebui să se aplice în egală măsură tuturor persoanelor suspectate sau acuzate care sunt anchetate sau urmărite penal de EPPO; invită statele membre ca, în lipsa unei directive a UE, să asigure accesul efectiv la asistență juridică în conformitate cu legislația națională relevantă;

| 28. | subliniază că toate persoanele suspectate sau acuzate care sunt anchetate sau urmărite penal de EPPO au dreptul la protecția datelor lor personale; subliniază, în acest sens, faptul că prelucrarea datelor cu caracter personal realizată de EPPO trebuie să facă obiectul Regulamentului (CE) nr. 45/2001; subliniază că dispozițiile specifice privind protecția datelor, cuprinse în regulamentul Consiliului privind instituirea EPPO nu pot decât să completeze și să detalieze dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001, și numai în măsura în care acest demers este necesar; |
| --- | --- |

28.

subliniază că toate persoanele suspectate sau acuzate care sunt anchetate sau urmărite penal de EPPO au dreptul la protecția datelor lor personale; subliniază, în acest sens, faptul că prelucrarea datelor cu caracter personal realizată de EPPO trebuie să facă obiectul Regulamentului (CE) nr. 45/2001; subliniază că dispozițiile specifice privind protecția datelor, cuprinse în regulamentul Consiliului privind instituirea EPPO nu pot decât să completeze și să detalieze dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001, și numai în măsura în care acest demers este necesar;

| 29. | își reafirmă voința fermă de a institui EPPO și de a reforma Eurojust, așa cum a anticipat Comisia în cele două propuneri ale sale; solicită Comisiei să reajusteze estimările privind impactul bugetar al structurii colegiale; solicită să se clarifice relațiile dintre Eurojust, EPPO și OLAF în vederea diferențierii rolurilor fiecăreia dintre aceste agenții în protejarea intereselor financiare ale UE; invită Consiliul și Comisia să examineze posibilitatea unei abordări integrate mai ferme a acestor agenții pentru sporirea eficienței cercetărilor; |
| --- | --- |

29.

își reafirmă voința fermă de a institui EPPO și de a reforma Eurojust, așa cum a anticipat Comisia în cele două propuneri ale sale; solicită Comisiei să reajusteze estimările privind impactul bugetar al structurii colegiale; solicită să se clarifice relațiile dintre Eurojust, EPPO și OLAF în vederea diferențierii rolurilor fiecăreia dintre aceste agenții în protejarea intereselor financiare ale UE; invită Consiliul și Comisia să examineze posibilitatea unei abordări integrate mai ferme a acestor agenții pentru sporirea eficienței cercetărilor;

o

o o

| 30. | îndeamnă Consiliul să urmeze recomandările amintite mai sus și subliniază că aceste condiții sunt esențiale pentru ca Parlamentul să își dea acordul pentru proiectul de regulament al Consiliului; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă Consiliul să urmeze recomandările amintite mai sus și subliniază că aceste condiții sunt esențiale pentru ca Parlamentul să își dea acordul pentru proiectul de regulament al Consiliului;

| 31. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

31.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0234.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0444.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/32

---

P8_TA(2015)0174

Strategia privind alcoolul

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la strategia privind alcoolul (2015/2543(RSP))

(2016/C 346/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la strategia UE privind alcoolul (O-000008/2015 – B8-0108/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la strategia UE privind alcoolul (O-000008/2015 – B8-0108/2015),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 282/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 privind instituirea celui de al treilea program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății (2014-2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1350/2007/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 282/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 privind instituirea celui de al treilea program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății (2014-2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1350/2007/CE (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE (2),

| — | având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că acțiunea Uniunii doar completează politicile naționale în domeniul sănătății publice; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că acțiunea Uniunii doar completează politicile naționale în domeniul sănătății publice;

| — | având în vedere Raportul anual pe 2011 al Platformei UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2011 al Platformei UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 septembrie 2007 privind strategia Uniunii Europene de sprijinire a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale consumului de alcool (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 septembrie 2007 privind strategia Uniunii Europene de sprijinire a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale consumului de alcool (3),

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 1-2 decembrie 2011 privind eliminarea decalajelor în materie de sănătate în cadrul UE prin intermediul unor acțiuni concertate în vederea promovării unor stiluri de viață sănătoase, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 1-2 decembrie 2011 privind eliminarea decalajelor în materie de sănătate în cadrul UE prin intermediul unor acțiuni concertate în vederea promovării unor stiluri de viață sănătoase,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât abuzul de alcool este cea de-a doua cauză de îmbolnăvire legată de stilul de viață în unele state membre și întrucât dependența de alcool este un factor de risc pentru peste 60 de boli cronice, printre care se numără hepatopatia alcoolică și pancreatita cronică alcoolică și aproape toate celelalte boli digestive, tipuri de cancer, diabet, boli cardiovasculare, obezitate, spectrul tulburărilor alcoolice fetale și unele tulburări neuropsihiatrice, cum ar fi dependența de alcool; |
| --- | --- |

A.

întrucât abuzul de alcool este cea de-a doua cauză de îmbolnăvire legată de stilul de viață în unele state membre și întrucât dependența de alcool este un factor de risc pentru peste 60 de boli cronice, printre care se numără hepatopatia alcoolică și pancreatita cronică alcoolică și aproape toate celelalte boli digestive, tipuri de cancer, diabet, boli cardiovasculare, obezitate, spectrul tulburărilor alcoolice fetale și unele tulburări neuropsihiatrice, cum ar fi dependența de alcool;

| B. | întrucât autoritățile competente din statele membre sunt cele mai în măsură să elaboreze politici adaptate individual pentru a împiedica abuzul de alcool; |
| --- | --- |

B.

întrucât autoritățile competente din statele membre sunt cele mai în măsură să elaboreze politici adaptate individual pentru a împiedica abuzul de alcool;

| C. | întrucât există o relație cauzală între abuzul de alcool și o serie întreagă de tulburări psihice și comportamentale, alte boli netransmisibile și răniri; |
| --- | --- |

C.

întrucât există o relație cauzală între abuzul de alcool și o serie întreagă de tulburări psihice și comportamentale, alte boli netransmisibile și răniri;

| D. | întrucât costurile sociale care pot fi atribuite direct și indirect abuzului de alcool a fost estimate la 155,8 miliarde EUR în Europa în anul 2010, din care majoritatea (82,9 miliarde EUR) sunt costuri din afara sistemului medical; |
| --- | --- |

D.

întrucât costurile sociale care pot fi atribuite direct și indirect abuzului de alcool a fost estimate la 155,8 miliarde EUR în Europa în anul 2010, din care majoritatea (82,9 miliarde EUR) sunt costuri din afara sistemului medical;

| E. | întrucât abuzul de alcool provoacă anual 3,3 milioane de decese în lume, reprezentând 5,9 % din totalul deceselor; întrucât, în grupa de vârstă 20-39 de ani, circa 25 % din totalul deceselor pot fi atribuite abuzului de alcool; întrucât aceste decese survin adesea în urma unor accidente, acte de violență sau boli hepatice; |
| --- | --- |

E.

întrucât abuzul de alcool provoacă anual 3,3 milioane de decese în lume, reprezentând 5,9 % din totalul deceselor; întrucât, în grupa de vârstă 20-39 de ani, circa 25 % din totalul deceselor pot fi atribuite abuzului de alcool; întrucât aceste decese survin adesea în urma unor accidente, acte de violență sau boli hepatice;

| F. | întrucât între 5 și 9 milioane de copii trăiesc în familii care sunt afectate negativ de consumul de alcool; |
| --- | --- |

F.

întrucât între 5 și 9 milioane de copii trăiesc în familii care sunt afectate negativ de consumul de alcool;

| G. | întrucât nu toate tipurile de consum de alcool au aceleași consecințe, acestea depinzând în mare măsură de modelul de consum, inclusiv de tipul de băutură consumată și de modul în care este consumată; întrucât modelele și tendințele consumului de alcool sunt foarte diferite de la o regiune la alta a Uniunii Europene, existând pe teritoriul acesteia variațiuni subregionale semnificative în privința modelului de consum și a efectelor asupra sănătății legate de abuzul de alcool; întrucât variațiile sociale, culturale, geografice și economice din țările UE obligă la stabilirea de diferențe între tiparele și tendințele de consum; |
| --- | --- |

G.

întrucât nu toate tipurile de consum de alcool au aceleași consecințe, acestea depinzând în mare măsură de modelul de consum, inclusiv de tipul de băutură consumată și de modul în care este consumată; întrucât modelele și tendințele consumului de alcool sunt foarte diferite de la o regiune la alta a Uniunii Europene, existând pe teritoriul acesteia variațiuni subregionale semnificative în privința modelului de consum și a efectelor asupra sănătății legate de abuzul de alcool; întrucât variațiile sociale, culturale, geografice și economice din țările UE obligă la stabilirea de diferențe între tiparele și tendințele de consum;

| H. | întrucât o politică de reducere a efectelor nocive provocate de consumul de alcool și de susținere a unui consum responsabil de alcool, adaptată situațiilor locale și regionale specifice, ar determina o reducere a cheltuielilor pentru asistență medicală și socială legate de efectele nocive directe sau indirecte provocate de consumul de alcool, cum ar fi dependența de alcool, bolile cronice, mortalitatea și violența domestică, precum și a costurilor legate de alcool; întrucât o politică de reducere a efectelor nocive provocate de consumul de alcool nu ar trebui să includă doar sectorul sănătății, ci și părțile interesate relevante, inclusiv asociațiile de asistență a persoanelor care suferă de alcoolism, și ar trebui să respecte pe deplin principiile subsidiarității și „sănătății în toate politicile”, asigurând, în același timp, îmbunătățiri considerabile în sănătatea publică; |
| --- | --- |

H.

întrucât o politică de reducere a efectelor nocive provocate de consumul de alcool și de susținere a unui consum responsabil de alcool, adaptată situațiilor locale și regionale specifice, ar determina o reducere a cheltuielilor pentru asistență medicală și socială legate de efectele nocive directe sau indirecte provocate de consumul de alcool, cum ar fi dependența de alcool, bolile cronice, mortalitatea și violența domestică, precum și a costurilor legate de alcool; întrucât o politică de reducere a efectelor nocive provocate de consumul de alcool nu ar trebui să includă doar sectorul sănătății, ci și părțile interesate relevante, inclusiv asociațiile de asistență a persoanelor care suferă de alcoolism, și ar trebui să respecte pe deplin principiile subsidiarității și „sănătății în toate politicile”, asigurând, în același timp, îmbunătățiri considerabile în sănătatea publică;

| I. | întrucât consumul abuziv și dăunător de alcool poate conduce la dependența de alcool, care trebuie tratată cu mai multă atenție și pentru care trebuie acordată mai multă asistență în sistemele de sănătate ale statelor membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât consumul abuziv și dăunător de alcool poate conduce la dependența de alcool, care trebuie tratată cu mai multă atenție și pentru care trebuie acordată mai multă asistență în sistemele de sănătate ale statelor membre;

| J. | întrucât ar trebui subliniat că anumite grupuri, printre care și tinerii, sunt mai susceptibile de a avea comportamente eronate legate de consumul de alcool; întrucât decesele legate de alcool se ridică la 25 % din totalul deceselor în rândul tinerilor cu vârsta între 15 și 29 de ani, și la un deces din zece în rândul tinerelor; întrucât consumul excesiv de alcool de către tineri este o practică din ce în ce mai răspândită în statele membre, implicând modalități speciale de consum, cum ar fi consumul ocazional excesiv; întrucât, în general, ficatul bărbaților procesează alcoolul de câteva ori mai rapid decât cel al femeilor, ceea ce înseamnă că femeile devin alcoolice cronice mult mai rapid și bând cantități mai mici de alcool; |
| --- | --- |

J.

întrucât ar trebui subliniat că anumite grupuri, printre care și tinerii, sunt mai susceptibile de a avea comportamente eronate legate de consumul de alcool; întrucât decesele legate de alcool se ridică la 25 % din totalul deceselor în rândul tinerilor cu vârsta între 15 și 29 de ani, și la un deces din zece în rândul tinerelor; întrucât consumul excesiv de alcool de către tineri este o practică din ce în ce mai răspândită în statele membre, implicând modalități speciale de consum, cum ar fi consumul ocazional excesiv; întrucât, în general, ficatul bărbaților procesează alcoolul de câteva ori mai rapid decât cel al femeilor, ceea ce înseamnă că femeile devin alcoolice cronice mult mai rapid și bând cantități mai mici de alcool;

| K. | întrucât efectele nocive ale consumului de alcool tind să fie legate de o serie de factori, cum ar fi nivelul socio-economic, contextul cultural și tiparele de consum, influența părinților și a anturajului, precum și amploarea și nivelul de implementare și de asigurare a respectării politicilor adecvate din domeniu; întrucât vulnerabilitățile din cadrul unei societăți pot diferi într-o măsură la fel de mare ca și vulnerabilitățile prezente în societăți diferite; |
| --- | --- |

K.

întrucât efectele nocive ale consumului de alcool tind să fie legate de o serie de factori, cum ar fi nivelul socio-economic, contextul cultural și tiparele de consum, influența părinților și a anturajului, precum și amploarea și nivelul de implementare și de asigurare a respectării politicilor adecvate din domeniu; întrucât vulnerabilitățile din cadrul unei societăți pot diferi într-o măsură la fel de mare ca și vulnerabilitățile prezente în societăți diferite;

| L. | întrucât, în anumite regiuni ale Europei, producția artizanală de băuturi alcoolice reprezintă baza turismului local; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în anumite regiuni ale Europei, producția artizanală de băuturi alcoolice reprezintă baza turismului local;

| M. | întrucât publicitatea și marketingul au o influență asupra nivelului consumului de alcool, în special în rândul tinerilor; întrucât punerea în aplicare deplină și completă a Directivei 2010/13/UE privind serviciile mass-media audiovizuale este fundamentală pentru protejarea eficientă a dezvoltării fizice, intelectuale și morale a copiilor și a minorilor; întrucât există o corelație între a începe consumul de alcool la o vârstă fragedă și probabilitatea apariției unor probleme legate de alcool la adulți; întrucât mijloacele cele mai eficace de prevenire a consumului excesiv de alcool de către tineri sunt campaniile de educare, informare și prevenție; întrucât, prin urmare, Comisia ar trebui să înceapă fără întârziere elaborarea unei noi strategii europene privind alcoolul, care să contribuie la limitarea consumului excesiv de alcool, iar publicul ar trebui informat printr-o campanie de sensibilizare cu privire la efectele nocive asupra sănătății ale consumului de alcool; |
| --- | --- |

M.

întrucât publicitatea și marketingul au o influență asupra nivelului consumului de alcool, în special în rândul tinerilor; întrucât punerea în aplicare deplină și completă a Directivei 2010/13/UE privind serviciile mass-media audiovizuale este fundamentală pentru protejarea eficientă a dezvoltării fizice, intelectuale și morale a copiilor și a minorilor; întrucât există o corelație între a începe consumul de alcool la o vârstă fragedă și probabilitatea apariției unor probleme legate de alcool la adulți; întrucât mijloacele cele mai eficace de prevenire a consumului excesiv de alcool de către tineri sunt campaniile de educare, informare și prevenție; întrucât, prin urmare, Comisia ar trebui să înceapă fără întârziere elaborarea unei noi strategii europene privind alcoolul, care să contribuie la limitarea consumului excesiv de alcool, iar publicul ar trebui informat printr-o campanie de sensibilizare cu privire la efectele nocive asupra sănătății ale consumului de alcool;

| N. | întrucât Organizația Mondială a Sănătății (OMS) evidențiază nevoia de a avea mai multe cunoștințe și de a lua măsuri suplimentare cu privire la teme cum ar fi legătura dintre consumul de alcool și făt, alcool și persoanele în vârstă, efectele asupra persoanelor dezavantajate social și excluderea socială legată de abuzul de alcool; |
| --- | --- |

N.

întrucât Organizația Mondială a Sănătății (OMS) evidențiază nevoia de a avea mai multe cunoștințe și de a lua măsuri suplimentare cu privire la teme cum ar fi legătura dintre consumul de alcool și făt, alcool și persoanele în vârstă, efectele asupra persoanelor dezavantajate social și excluderea socială legată de abuzul de alcool;

| O. | întrucât, în Uniunea Europeană, diverșii factori sociali, culturali, geografici și economici determină obiceiuri și tendințe în ceea ce privește consumul de alcool care variază, chiar și la nivel local, creând atitudini diferite față de băut; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în Uniunea Europeană, diverșii factori sociali, culturali, geografici și economici determină obiceiuri și tendințe în ceea ce privește consumul de alcool care variază, chiar și la nivel local, creând atitudini diferite față de băut;

| P. | întrucât este necesară o distincție clară între consumul responsabil de alcool și cel prejudiciabil; întrucât un consum responsabil de băuturi alcoolice este compatibil cu un stil de viață sănătos; |
| --- | --- |

P.

întrucât este necesară o distincție clară între consumul responsabil de alcool și cel prejudiciabil; întrucât un consum responsabil de băuturi alcoolice este compatibil cu un stil de viață sănătos;

| Q. | întrucât aproximativ un accident rutier din patru poate fi asociat cu conducerea sub influența alcoolului și cel puțin 5 200 de persoane sunt ucise anual în UE în accidente rutiere cauzate de consumul de alcool; întrucât condusul sub influența alcoolului rămâne al doilea dintre factorii principali ai deceselor pe drumurile din UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât aproximativ un accident rutier din patru poate fi asociat cu conducerea sub influența alcoolului și cel puțin 5 200 de persoane sunt ucise anual în UE în accidente rutiere cauzate de consumul de alcool; întrucât condusul sub influența alcoolului rămâne al doilea dintre factorii principali ai deceselor pe drumurile din UE;

| R. | întrucât mulți cetățeni ai UE, în special tinerii, nu sunt suficient de bine informați cu privire la pericolele pentru sănătate prezentate de consumul prejudiciabil și de dependența de alcool și întrucât prevenirea și sensibilizarea sunt, prin urmare, esențiale în cadrul noii strategii europene privind alcoolul; întrucât identificarea timpurie și consilierea persoanelor ce urmează modele nocive de consum de alcool s-au dovedit a fi eficiente; întrucât sunt încă posibile numeroase îmbunătățiri legate de protecția minorilor de publicitatea pentru alcool; |
| --- | --- |

R.

întrucât mulți cetățeni ai UE, în special tinerii, nu sunt suficient de bine informați cu privire la pericolele pentru sănătate prezentate de consumul prejudiciabil și de dependența de alcool și întrucât prevenirea și sensibilizarea sunt, prin urmare, esențiale în cadrul noii strategii europene privind alcoolul; întrucât identificarea timpurie și consilierea persoanelor ce urmează modele nocive de consum de alcool s-au dovedit a fi eficiente; întrucât sunt încă posibile numeroase îmbunătățiri legate de protecția minorilor de publicitatea pentru alcool;

| S. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (4) din 28 ianuarie 2002 stipulează că produsele alimentare nu prezintă siguranță atunci când se consideră că acestea sunt dăunătoare sănătății; |
| --- | --- |

S.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (4) din 28 ianuarie 2002 stipulează că produsele alimentare nu prezintă siguranță atunci când se consideră că acestea sunt dăunătoare sănătății;

| T. | întrucât diferitele categorii de vârstă practică diferite modele de consum de alcool, care nu au fost până în prezent studiate comparativ; |
| --- | --- |

T.

întrucât diferitele categorii de vârstă practică diferite modele de consum de alcool, care nu au fost până în prezent studiate comparativ;

| U. | întrucât Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (5) exclude băuturile cu un conținut alcoolic care depășește 1,2 % din volum de la două din dispozițiile sale, și anume lista ingredientelor și cerințele în materie de etichetare nutrițională; întrucât natura riscurilor legate de alcool impune, cu toate acestea, informarea completă cu privire la băuturile alcoolice; |
| --- | --- |

U.

întrucât Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (5) exclude băuturile cu un conținut alcoolic care depășește 1,2 % din volum de la două din dispozițiile sale, și anume lista ingredientelor și cerințele în materie de etichetare nutrițională; întrucât natura riscurilor legate de alcool impune, cu toate acestea, informarea completă cu privire la băuturile alcoolice;

| V. | întrucât în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 Comisia trebuia să elaboreze până în decembrie 2014 un raport în care să se evalueze dacă pe viitor ar trebui să se aplice în cazul băuturilor alcoolice cerința de a prezenta informații despre valoarea energetică și motivele care justifică posibilele exceptări, precum și o propunere legislativă, dacă este cazul, care să stabilească normele pentru o listă a ingredientelor sau o declarație nutrițională obligatorie pentru aceste produse; |
| --- | --- |

V.

întrucât în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 Comisia trebuia să elaboreze până în decembrie 2014 un raport în care să se evalueze dacă pe viitor ar trebui să se aplice în cazul băuturilor alcoolice cerința de a prezenta informații despre valoarea energetică și motivele care justifică posibilele exceptări, precum și o propunere legislativă, dacă este cazul, care să stabilească normele pentru o listă a ingredientelor sau o declarație nutrițională obligatorie pentru aceste produse;

| W. | întrucât strategia UE privind alcoolul a reușit să ajute statele membre să reducă efectele nocive asociate abuzului de alcool, în special prin împărtășirea celor mai bune practici în domenii cum ar fi protejarea tinerilor, reducerea numărului de accidente rutiere legate de abuzul de alcool și educația în vederea sensibilizării cu privire la efectele consumului de alcool, prin instituirea unei baze de date și asigurarea unei monitorizări comune la nivelul UE, precum și prin consolidarea coordonării dintre Comisie și statele membre, care a dus în cele din urmă la elaborarea de către Comitetul pentru politicile și acțiunile naționale referitoare la consumul de alcool (CNAPA) a Planului de acțiune privind consumul de alcool în rândul tinerilor și consumul ocazional excesiv de alcool (2014-2016); |
| --- | --- |

W.

întrucât strategia UE privind alcoolul a reușit să ajute statele membre să reducă efectele nocive asociate abuzului de alcool, în special prin împărtășirea celor mai bune practici în domenii cum ar fi protejarea tinerilor, reducerea numărului de accidente rutiere legate de abuzul de alcool și educația în vederea sensibilizării cu privire la efectele consumului de alcool, prin instituirea unei baze de date și asigurarea unei monitorizări comune la nivelul UE, precum și prin consolidarea coordonării dintre Comisie și statele membre, care a dus în cele din urmă la elaborarea de către Comitetul pentru politicile și acțiunile naționale referitoare la consumul de alcool (CNAPA) a Planului de acțiune privind consumul de alcool în rândul tinerilor și consumul ocazional excesiv de alcool (2014-2016);

| X. | întrucât implicarea unei game largi de părți interesate în Forumul european privind alcoolul și sănătatea și în contexte mai largi a promovat dezvoltarea unor măsuri concrete și măsurabile pentru a reduce efectele nocive ale consumului abuziv de alcool la nivel local pe teritoriul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

X.

întrucât implicarea unei game largi de părți interesate în Forumul european privind alcoolul și sănătatea și în contexte mai largi a promovat dezvoltarea unor măsuri concrete și măsurabile pentru a reduce efectele nocive ale consumului abuziv de alcool la nivel local pe teritoriul Uniunii Europene;

| Y. | întrucât cel de-al treilea program al acțiunii Uniunii în domeniul sănătății (2014-2020) promovează adoptarea unor bune practici validate în vederea implementării unor măsuri de prevenire eficiente din punctul de vedere al costurilor, axate pe factori de risc cheie, inclusiv abuzul de alcool, |
| --- | --- |

Y.

întrucât cel de-al treilea program al acțiunii Uniunii în domeniul sănătății (2014-2020) promovează adoptarea unor bune practici validate în vederea implementării unor măsuri de prevenire eficiente din punctul de vedere al costurilor, axate pe factori de risc cheie, inclusiv abuzul de alcool,

| Z. | întrucât evaluarea externă a strategiei efectuată în 2012 a confirmat pertinența și utilitatea abordării adoptate de actuala strategie și temele sale prioritare, |
| --- | --- |

Z.

întrucât evaluarea externă a strategiei efectuată în 2012 a confirmat pertinența și utilitatea abordării adoptate de actuala strategie și temele sale prioritare,

| 1. | ia act de faptul că, la 22 octombrie 2013, în cadrul reuniunii CNAPA, Comisia și-a anunțat intenția de a lucra, în strânsă cooperare cu statele membre, pentru dezvoltarea unui plan de acțiune european pentru reducerea efectelor nocive ale consumului de alcool; ia act de adoptarea în septembrie 2014 a Planului de acțiune privind consumul de alcool în rândul tinerilor și consumul ocazional excesiv de alcool (2014-2016) și invită Comisia să monitorizeze punerea sa în aplicare în statele membre; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că, la 22 octombrie 2013, în cadrul reuniunii CNAPA, Comisia și-a anunțat intenția de a lucra, în strânsă cooperare cu statele membre, pentru dezvoltarea unui plan de acțiune european pentru reducerea efectelor nocive ale consumului de alcool; ia act de adoptarea în septembrie 2014 a Planului de acțiune privind consumul de alcool în rândul tinerilor și consumul ocazional excesiv de alcool (2014-2016) și invită Comisia să monitorizeze punerea sa în aplicare în statele membre;

| 2. | invită Comisia să ofere orientări referitoare la combaterea efectelor nocive asociate consumului de alcool și să-și continue activitatea de sprijinire a autorităților competente din statele membre în cazurile în care acest sprijin aduce valoare adăugată, respectând, în același timp, principiile proporționalității și subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să ofere orientări referitoare la combaterea efectelor nocive asociate consumului de alcool și să-și continue activitatea de sprijinire a autorităților competente din statele membre în cazurile în care acest sprijin aduce valoare adăugată, respectând, în același timp, principiile proporționalității și subsidiarității;

| 3. | subliniază faptul că reducerea problemelor socio-economice, de sănătate și securitate provocate de alcool necesită măsuri referitoare la extinderea, modelele și contextele consumului de alcool, precum și la cauzele sociale mai extinse, prin mijloace cum ar fi educația și lansarea unor campanii de informare; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că reducerea problemelor socio-economice, de sănătate și securitate provocate de alcool necesită măsuri referitoare la extinderea, modelele și contextele consumului de alcool, precum și la cauzele sociale mai extinse, prin mijloace cum ar fi educația și lansarea unor campanii de informare;

| 4. | solicită Comisiei să înceapă imediat activitatea la strategia UE privind alcoolul (2016-2022), păstrând aceleași obiective, actualizând cadrul de reglementare cu scopul de a susține guvernele naționale în combaterea efectelor nocive asociate consumului de alcoolul, să sprijine monitorizarea și colectarea datelor fiabile, să încurajeze prevenirea, promovarea sănătății și educația în domeniu, diagnosticarea timpurie, îmbunătățirea accesului la tratament, acordarea de sprijin permanent persoanelor afectate și familiilor lor, inclusiv programe de consiliere, reducerea numărului de accidente de trafic produse de condusul sub influența alcoolului și să diferențieze mai bine modelele de consum de alcool, comportamentele și atitudinile legate de consumul de alcool; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să înceapă imediat activitatea la strategia UE privind alcoolul (2016-2022), păstrând aceleași obiective, actualizând cadrul de reglementare cu scopul de a susține guvernele naționale în combaterea efectelor nocive asociate consumului de alcoolul, să sprijine monitorizarea și colectarea datelor fiabile, să încurajeze prevenirea, promovarea sănătății și educația în domeniu, diagnosticarea timpurie, îmbunătățirea accesului la tratament, acordarea de sprijin permanent persoanelor afectate și familiilor lor, inclusiv programe de consiliere, reducerea numărului de accidente de trafic produse de condusul sub influența alcoolului și să diferențieze mai bine modelele de consum de alcool, comportamentele și atitudinile legate de consumul de alcool;

| 5. | consideră că actuala strategie a UE de sprijinire a statelor membre în abordarea efectelor nocive legate de alcool ar trebui reînnoită, păstrând în general același format și aceleași obiective, și anume abordarea efectelor nocive asociate consumului de alcool la nivelul statelor membre, păstrarea caracterului orientat spre acțiune și stimularea unei abordări participative a tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

5.

consideră că actuala strategie a UE de sprijinire a statelor membre în abordarea efectelor nocive legate de alcool ar trebui reînnoită, păstrând în general același format și aceleași obiective, și anume abordarea efectelor nocive asociate consumului de alcool la nivelul statelor membre, păstrarea caracterului orientat spre acțiune și stimularea unei abordări participative a tuturor părților interesate;

| 6. | îndeamnă Comisia să prezinte imediat raportul prevăzut pentru luna decembrie 2014 în Regulamentul (UE) nr. 1169/2011, evaluând dacă pe viitor băuturilor alcoolice ar trebui să li se aplice cerința de a prezenta informații despre ingredientele și valorile nutritive, ținând seama, în special, de impactul asupra IMM-urilor și asupra producției artizanale; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia să prezinte imediat raportul prevăzut pentru luna decembrie 2014 în Regulamentul (UE) nr. 1169/2011, evaluând dacă pe viitor băuturilor alcoolice ar trebui să li se aplice cerința de a prezenta informații despre ingredientele și valorile nutritive, ținând seama, în special, de impactul asupra IMM-urilor și asupra producției artizanale;

| 7. | îndeamnă Comisia să solicite imediat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) să reexamineze utilizarea acetaldehidei ca substanță aromatizantă în băuturile alcoolice și nealcoolice; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să solicite imediat Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) să reexamineze utilizarea acetaldehidei ca substanță aromatizantă în băuturile alcoolice și nealcoolice;

| 8. | subliniază necesitatea indicării cu claritate și în cel mai scurt timp pe etichete cel puțin a conținutului caloric al băuturilor alcoolice și îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă în acest sens cel târziu în 2016; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea indicării cu claritate și în cel mai scurt timp pe etichete cel puțin a conținutului caloric al băuturilor alcoolice și îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă în acest sens cel târziu în 2016;

| 9. | invită Comisia să înceapă imediat lucrările cu privire la noua strategie a UE privind alcoolul pentru perioada 2016-2022, ținând cont de planul de acțiune al CNAPA și concluziile evaluării independente a Strategiei UE privind efectele nocive legate de alcool, pentru a asigura un impact durabil al rezultatelor obținute până în prezent și pentru a continua să sprijine guvernele naționale în ceea ce privește combaterea efectelor nocive asociate consumului de alcoolul pe termen lung; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să înceapă imediat lucrările cu privire la noua strategie a UE privind alcoolul pentru perioada 2016-2022, ținând cont de planul de acțiune al CNAPA și concluziile evaluării independente a Strategiei UE privind efectele nocive legate de alcool, pentru a asigura un impact durabil al rezultatelor obținute până în prezent și pentru a continua să sprijine guvernele naționale în ceea ce privește combaterea efectelor nocive asociate consumului de alcoolul pe termen lung;

| 10. | subliniază că existența unei complementarități între legislație și codurile de conduită menite să protejeze minorii de consecințele negative ale consumului abuziv de alcool este necesară pentru protecția eficientă a minorilor; invită statele membre să asigure respectarea strictă legislației naționale existente privind limitele de vârstă pentru consumul de alcool și să evalueze necesitatea adoptării unor noi prevederi juridice obligatorii pentru protecția eficientă a minorilor; |
| --- | --- |

10.

subliniază că existența unei complementarități între legislație și codurile de conduită menite să protejeze minorii de consecințele negative ale consumului abuziv de alcool este necesară pentru protecția eficientă a minorilor; invită statele membre să asigure respectarea strictă legislației naționale existente privind limitele de vârstă pentru consumul de alcool și să evalueze necesitatea adoptării unor noi prevederi juridice obligatorii pentru protecția eficientă a minorilor;

| 11. | invită statele membre să pună în aplicare, în cadrul sistemelor lor de sănătate, politici și tratamente menite să reducă dependența de alcool; |
| --- | --- |

11.

invită statele membre să pună în aplicare, în cadrul sistemelor lor de sănătate, politici și tratamente menite să reducă dependența de alcool;

| 12. | invită statele membre să depună mai multe eforturi pentru educarea publicului larg, în special a minorilor și a femeilor însărcinate, cu privire la efectele nocive ale consumului de alcool; de asemenea, le invită să legifereze în acest sens, atunci când acest lucru se impune; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre să depună mai multe eforturi pentru educarea publicului larg, în special a minorilor și a femeilor însărcinate, cu privire la efectele nocive ale consumului de alcool; de asemenea, le invită să legifereze în acest sens, atunci când acest lucru se impune;

| 13. | recunoaște diferențele între modelele de consum dintre statele membre și aspectele culturale ale consumului responsabil de alcool; |
| --- | --- |

13.

recunoaște diferențele între modelele de consum dintre statele membre și aspectele culturale ale consumului responsabil de alcool;

| 14. | subliniază necesitatea unei campanii de informare la nivelul întregii Uniuni, care să avertizeze femeile însărcinate să nu consume alcool și invită Comisia să examineze efectele etichetării asupra acestui aspect și să prezinte o propunere legislativă în acest sens cel târziu în 2016; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unei campanii de informare la nivelul întregii Uniuni, care să avertizeze femeile însărcinate să nu consume alcool și invită Comisia să examineze efectele etichetării asupra acestui aspect și să prezinte o propunere legislativă în acest sens cel târziu în 2016;

| 15. | îndeamnă statele membre, care sunt primele responsabile de elaborarea, aplicarea și evaluarea politicilor de sănătate publică menite să reducă utilizarea nocivă de alcool, să stabilească norme stricte privind comercializarea băuturilor alcoolice, în special în ceea ce privește minorii; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă statele membre, care sunt primele responsabile de elaborarea, aplicarea și evaluarea politicilor de sănătate publică menite să reducă utilizarea nocivă de alcool, să stabilească norme stricte privind comercializarea băuturilor alcoolice, în special în ceea ce privește minorii;

| 16. | invită Comisia să aibă în vedere introducerea, în întreaga Uniune, a unei etichetări care să avertizeze consumatorii cu privire la pericolele asociate condusului sub influența alcoolului; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să aibă în vedere introducerea, în întreaga Uniune, a unei etichetări care să avertizeze consumatorii cu privire la pericolele asociate condusului sub influența alcoolului;

| 17. | solicită Comisiei să evalueze și, dacă este necesar, să reformeze rolul și modalitatea de funcționare a Forumului privind sănătatea și consumul de alcool (EAHF) pentru a garanta că membrii acestuia reprezintă cu adevărat toate părțile interesate, de o manieră echilibrată, cu o reprezentare adecvată a operatorilor economici și a ONG-urilor și să lucreze pentru încurajarea și sprijinirea participării lor la forum și a angajamentului lor de a dezvolta măsuri concrete și eficiente de reducere a efectelor nocive ale consumului de alcool, precum și măsuri pentru sprijinirea acțiunilor specifice care sunt relevante la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să evalueze și, dacă este necesar, să reformeze rolul și modalitatea de funcționare a Forumului privind sănătatea și consumul de alcool (EAHF) pentru a garanta că membrii acestuia reprezintă cu adevărat toate părțile interesate, de o manieră echilibrată, cu o reprezentare adecvată a operatorilor economici și a ONG-urilor și să lucreze pentru încurajarea și sprijinirea participării lor la forum și a angajamentului lor de a dezvolta măsuri concrete și eficiente de reducere a efectelor nocive ale consumului de alcool, precum și măsuri pentru sprijinirea acțiunilor specifice care sunt relevante la nivel național, regional și local;

| 18. | invită Comisia să introducă noi îmbunătățiri operaționale la nivelul punerii în aplicare a strategiei actuale a UE, cum ar fi includerea tuturor părților interesate în EAHF, măsuri pentru consolidarea interacțiunii cu CNAPA la nivelul UE, promovarea bunelor practici în ceea ce privește stabilirea, monitorizarea și evaluarea angajamentelor, colectarea unor indicatori mai fiabili, care să ofere o imagine obiectivă, actualizată și realistă a modelelor de consum de alcool și a efectelor nocive ale consumului de alcool, precum și sprijinirea acțiunilor specifice relevante la nivel local, respectând pe deplin normele fundamentale ale Tratatului UE; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să introducă noi îmbunătățiri operaționale la nivelul punerii în aplicare a strategiei actuale a UE, cum ar fi includerea tuturor părților interesate în EAHF, măsuri pentru consolidarea interacțiunii cu CNAPA la nivelul UE, promovarea bunelor practici în ceea ce privește stabilirea, monitorizarea și evaluarea angajamentelor, colectarea unor indicatori mai fiabili, care să ofere o imagine obiectivă, actualizată și realistă a modelelor de consum de alcool și a efectelor nocive ale consumului de alcool, precum și sprijinirea acțiunilor specifice relevante la nivel local, respectând pe deplin normele fundamentale ale Tratatului UE;

| 19. | subliniază că noua strategie privind alcoolul a UE nu ar trebui să fixeze noi obiective, ci, mai degrabă, să sprijine obiectivele deja convenite în cadrul Planului european de acțiune 2012-2020 pentru reducerea utilizării nocive a alcoolului, elaborat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS); |
| --- | --- |

19.

subliniază că noua strategie privind alcoolul a UE nu ar trebui să fixeze noi obiective, ci, mai degrabă, să sprijine obiectivele deja convenite în cadrul Planului european de acțiune 2012-2020 pentru reducerea utilizării nocive a alcoolului, elaborat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS);

| 20. | constată că o nouă strategie a UE se poate dovedi valoroasă prin faptul că oferă statelor membre opțiuni de acțiune bazate pe dovezi, având în vedere că responsabilitatea utilizării celei mai potrivite abordări pentru reducerea efectelor nocive ale alcoolului revine autorităților naționale, regionale și locale; îndeamnă Comisia să continue să joace un rol important în promovarea cercetării de calitate și împărtășirii datelor; |
| --- | --- |

20.

constată că o nouă strategie a UE se poate dovedi valoroasă prin faptul că oferă statelor membre opțiuni de acțiune bazate pe dovezi, având în vedere că responsabilitatea utilizării celei mai potrivite abordări pentru reducerea efectelor nocive ale alcoolului revine autorităților naționale, regionale și locale; îndeamnă Comisia să continue să joace un rol important în promovarea cercetării de calitate și împărtășirii datelor;

| 21. | reiterează importanța ca statele membre, Comisia, Parlamentul și Consiliul să își arate angajamentul politic ferm pentru intensificarea eforturilor de prevenire a efectelor nocive ale consumului de alcool și să prezinte un răspuns politic adecvat, bazat pe dovezi, care să reflecte efectele nocive grave și diverse asupra sănătății și la nivel socioeconomic ale consumului de alcool, precum și legăturile sale cu alți factori de risc; |
| --- | --- |

21.

reiterează importanța ca statele membre, Comisia, Parlamentul și Consiliul să își arate angajamentul politic ferm pentru intensificarea eforturilor de prevenire a efectelor nocive ale consumului de alcool și să prezinte un răspuns politic adecvat, bazat pe dovezi, care să reflecte efectele nocive grave și diverse asupra sănătății și la nivel socioeconomic ale consumului de alcool, precum și legăturile sale cu alți factori de risc;

| 22. | reamintește importanța stabilirii unor obiective politice măsurabile și cu riguroase, precum și a unor mecanisme multianuale adecvate de monitorizare a progreselor pentru a asigura punerea în aplicare eficace a strategiei în statele membre; subliniază necesitatea de a monitoriza punerea în aplicare a legislației naționale privind alcoolul; |
| --- | --- |

22.

reamintește importanța stabilirii unor obiective politice măsurabile și cu riguroase, precum și a unor mecanisme multianuale adecvate de monitorizare a progreselor pentru a asigura punerea în aplicare eficace a strategiei în statele membre; subliniază necesitatea de a monitoriza punerea în aplicare a legislației naționale privind alcoolul;

| 23. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine activ îmbunătățirea indicatorilor, colectarea de date fiabile, comparabile și analizate la timp cu privire la consumul de alcool și consecințele sale asupra sănătății și societății, să aloce resurse adecvate pentru a reduce povara cauzată de utilizarea abuzivă a alcoolului și costurile directe și indirecte pentru societate determinate de efectele nocive asociate consumului de alcool și să promoveze integrarea efectivă a datelor relevante în politicile naționale și ale UE privind alcoolul folosind o bază comună de dovezi; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei și statelor membre să sprijine activ îmbunătățirea indicatorilor, colectarea de date fiabile, comparabile și analizate la timp cu privire la consumul de alcool și consecințele sale asupra sănătății și societății, să aloce resurse adecvate pentru a reduce povara cauzată de utilizarea abuzivă a alcoolului și costurile directe și indirecte pentru societate determinate de efectele nocive asociate consumului de alcool și să promoveze integrarea efectivă a datelor relevante în politicile naționale și ale UE privind alcoolul folosind o bază comună de dovezi;

| 24. | îndeamnă statele membre să își consolideze eforturile de protecție a tinerilor de efectele nocive ale alcoolului, în special prin aplicarea în mod strict a legislației naționale privind limita de vârstă și asigurarea unei publicități responsabile; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă statele membre să își consolideze eforturile de protecție a tinerilor de efectele nocive ale alcoolului, în special prin aplicarea în mod strict a legislației naționale privind limita de vârstă și asigurarea unei publicități responsabile;

| 25. | îndeamnă Comisia și statele membre să investească în educație, pentru a sublinia efectele abuzului de alcool asupra sănătății și a societății, promovând, în același timp, moderația și responsabilitatea în privința consumului de băuturi alcoolice; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Comisia și statele membre să investească în educație, pentru a sublinia efectele abuzului de alcool asupra sănătății și a societății, promovând, în același timp, moderația și responsabilitatea în privința consumului de băuturi alcoolice;

| 26. | subliniază că banii publici nu ar trebui utilizați pentru a promova consumul de alcool, cu excepția măsurilor de promovare reglementate prin Regulamentele (UE) nr. 1144/2014 și nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

26.

subliniază că banii publici nu ar trebui utilizați pentru a promova consumul de alcool, cu excepția măsurilor de promovare reglementate prin Regulamentele (UE) nr. 1144/2014 și nr. 1308/2013;

| 27. | subliniază necesitatea ca statele membre să restricționeze vânzarea de băuturi alcoolice persoanelor care nu au vârsta legală pentru a cumpăra băuturi alcoolice, prin efectuarea unor acțiuni periodice de control, în special în vecinătatea școlilor; invită Comisia să abordeze cum se cuvine vânzarea transfrontalieră a alcoolului pe internet; invită Comisia și statele membre să organizeze campanii de sensibilizare cu privire la pericolul prezentat de consumul ocazional excesiv de alcool, în special în cazul minorilor și să facă mai multe eforturi pentru a reduce numărul accidentelor rutiere legate de condusul sub influența alcoolului; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea ca statele membre să restricționeze vânzarea de băuturi alcoolice persoanelor care nu au vârsta legală pentru a cumpăra băuturi alcoolice, prin efectuarea unor acțiuni periodice de control, în special în vecinătatea școlilor; invită Comisia să abordeze cum se cuvine vânzarea transfrontalieră a alcoolului pe internet; invită Comisia și statele membre să organizeze campanii de sensibilizare cu privire la pericolul prezentat de consumul ocazional excesiv de alcool, în special în cazul minorilor și să facă mai multe eforturi pentru a reduce numărul accidentelor rutiere legate de condusul sub influența alcoolului;

| 28. | îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Directivei 2010/13/UE privind furnizarea de servicii mass-media audiovizuale și să analizeze posibilitatea revizuirii dispozițiilor sale referitoare la promovarea comercială a alcoolului adresată tinerilor și sponsorizarea alcoolului pentru a reduce expunerea tinerilor la promovarea comercială a băuturilor alcoolice; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Directivei 2010/13/UE privind furnizarea de servicii mass-media audiovizuale și să analizeze posibilitatea revizuirii dispozițiilor sale referitoare la promovarea comercială a alcoolului adresată tinerilor și sponsorizarea alcoolului pentru a reduce expunerea tinerilor la promovarea comercială a băuturilor alcoolice;

| 29. | solicită statelor membre, Comisiei și tuturor părților implicate relevante să revizuiască și să consolideze campaniile de sensibilizare cu privire la pericolele consumului nociv de alcool în special de către femeile însărcinate și cu privire la impactul alcoolului asupra fătului; |
| --- | --- |

29.

solicită statelor membre, Comisiei și tuturor părților implicate relevante să revizuiască și să consolideze campaniile de sensibilizare cu privire la pericolele consumului nociv de alcool în special de către femeile însărcinate și cu privire la impactul alcoolului asupra fătului;

| 30. | solicită Comisiei și statelor membre să aibă în vedere măsuri concrete pentru a restricționa consumul de alcool, în special în rândul minorilor și al persoanelor care suferă de afecțiuni grave, boli cronice sau dependențe grave legate de consumul de alcool; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei și statelor membre să aibă în vedere măsuri concrete pentru a restricționa consumul de alcool, în special în rândul minorilor și al persoanelor care suferă de afecțiuni grave, boli cronice sau dependențe grave legate de consumul de alcool;

| 31. | solicită Comisiei să mențină în strategia sa financiară sprijinul acordat proiectelor concrete, fundamentate științific, care vizează contracararea efectelor nocive asociate abuzului de alcool, precum și înțelegerea cauzelor subiacente ale abuzului de alcool în cadrul noului program în domeniul sănătății și al programului Orizont 2020; solicită Comisiei să se asigure că sprijinul său financiar se adresează doar proiectelor care dispun de o metodologie științifică solidă și sunt conduse de operatori obiectivi; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să mențină în strategia sa financiară sprijinul acordat proiectelor concrete, fundamentate științific, care vizează contracararea efectelor nocive asociate abuzului de alcool, precum și înțelegerea cauzelor subiacente ale abuzului de alcool în cadrul noului program în domeniul sănătății și al programului Orizont 2020; solicită Comisiei să se asigure că sprijinul său financiar se adresează doar proiectelor care dispun de o metodologie științifică solidă și sunt conduse de operatori obiectivi;

| 32. | solicită statelor membre, Comisiei și celorlalte părți interesate să diversifice campaniile de informare privind pericolul consumului de alcool asupra diverselor grupe de vârstă, a modului de a conduce și consecințele conducerii sub influența alcoolului pentru a adapta aceste campanii diverselor grupe de vârstă și a le pune în aplicare cu mai multă fermitate; |
| --- | --- |

32.

solicită statelor membre, Comisiei și celorlalte părți interesate să diversifice campaniile de informare privind pericolul consumului de alcool asupra diverselor grupe de vârstă, a modului de a conduce și consecințele conducerii sub influența alcoolului pentru a adapta aceste campanii diverselor grupe de vârstă și a le pune în aplicare cu mai multă fermitate;

| 33. | solicită statelor membre să pună în aplicare măsuri de sensibilizare și educare adresate tinerilor în cadrul strategiilor de prevenire a abuzurilor și răspândire a bunelor practici; |
| --- | --- |

33.

solicită statelor membre să pună în aplicare măsuri de sensibilizare și educare adresate tinerilor în cadrul strategiilor de prevenire a abuzurilor și răspândire a bunelor practici;

| 34. | invită statele membre să se bazeze pe strategia OMS privind alcoolul și să îmbunătățească depistarea timpurie, în cadrul serviciilor de asistență medicală primară, a cazurilor de consum nociv de alcool, prin promovarea screeningului și asigurarea unor servicii de sprijin adecvate pentru tratarea tulburărilor cauzate de consumul de alcool și a afecțiunilor cronice aferente; |
| --- | --- |

34.

invită statele membre să se bazeze pe strategia OMS privind alcoolul și să îmbunătățească depistarea timpurie, în cadrul serviciilor de asistență medicală primară, a cazurilor de consum nociv de alcool, prin promovarea screeningului și asigurarea unor servicii de sprijin adecvate pentru tratarea tulburărilor cauzate de consumul de alcool și a afecțiunilor cronice aferente;

| 35. | subliniază că normele folosite de autoritățile competente din statele membre trebuie să contribuie la sensibilizarea publicului cu privire la consecințele abuzului de alcool, la asigurarea unor tratamente disponibile și accesibile pentru persoanele care suferă de tulburări legate de consumul excesiv de alcool, precum și să introducă programe de screening și să asigure intervenții rapide în caz de consum periculos și nociv de alcool; invită statele membre să coopereze cu scopul de a găsi soluții pentru a sprijini persoanele care suferă de afecțiuni, boli cronice sau dependențe grave legate de consumul de alcool, pentru a le ajuta să se îngrijească și să pună capăt dependenței; |
| --- | --- |

35.

subliniază că normele folosite de autoritățile competente din statele membre trebuie să contribuie la sensibilizarea publicului cu privire la consecințele abuzului de alcool, la asigurarea unor tratamente disponibile și accesibile pentru persoanele care suferă de tulburări legate de consumul excesiv de alcool, precum și să introducă programe de screening și să asigure intervenții rapide în caz de consum periculos și nociv de alcool; invită statele membre să coopereze cu scopul de a găsi soluții pentru a sprijini persoanele care suferă de afecțiuni, boli cronice sau dependențe grave legate de consumul de alcool, pentru a le ajuta să se îngrijească și să pună capăt dependenței;

| 36. | regretă faptul că în anumite state membre au fost reduse servicii esențiale în domeniul dependenței de alcool; |
| --- | --- |

36.

regretă faptul că în anumite state membre au fost reduse servicii esențiale în domeniul dependenței de alcool;

| 37. | invită statele membre și toate părțile interesate relevante să continue, să consolideze și/sau să dezvolte politici și acțiuni de promovare a unor stiluri de viață sănătoase, printre care o nutriție sănătoasă, sport și activități sănătoase de petrecere a timpului liber, recunoscând, în același timp, faptul că consumul moderat de băuturi alcoolice constituie o parte semnificativă a vieții culturale în multe state membre, iar acest lucru nu intră în mod necesar în conflict cu un stil de viață sănătos; |
| --- | --- |

37.

invită statele membre și toate părțile interesate relevante să continue, să consolideze și/sau să dezvolte politici și acțiuni de promovare a unor stiluri de viață sănătoase, printre care o nutriție sănătoasă, sport și activități sănătoase de petrecere a timpului liber, recunoscând, în același timp, faptul că consumul moderat de băuturi alcoolice constituie o parte semnificativă a vieții culturale în multe state membre, iar acest lucru nu intră în mod necesar în conflict cu un stil de viață sănătos;

| 38. | solicită statelor membre să analizeze cu atenție oportunitatea introducerii de politici naționale menite să prevină comercializarea băuturilor alcoolice ieftine, cu condiția ca aceste măsuri să protejeze în mod eficient sănătatea și să respecte principiile subsidiarității și proporționalității și avizului care urmează să fie emis de Curtea de Justiție a Uniunii Europene cu privire la compatibilitatea cu legislația UE a politicii guvernului scoțian de stabilire a prețurilor minime; |
| --- | --- |

38.

solicită statelor membre să analizeze cu atenție oportunitatea introducerii de politici naționale menite să prevină comercializarea băuturilor alcoolice ieftine, cu condiția ca aceste măsuri să protejeze în mod eficient sănătatea și să respecte principiile subsidiarității și proporționalității și avizului care urmează să fie emis de Curtea de Justiție a Uniunii Europene cu privire la compatibilitatea cu legislația UE a politicii guvernului scoțian de stabilire a prețurilor minime;

| 39. | îndeamnă statele membre să își analizeze legislația și inițiativele existente privind informarea consumatorilor și cultura adecvată a consumului de alcool, pentru a educa și a sensibiliza persoanele cu privire la consecințele consumului nociv de alcool și a reduce efectele nocive asociate abuzului de alcool; în special, recomandă statelor membre să supravegheze campaniile de publicitate pentru alcool și impactul acestora asupra tinerilor și să ia măsurile potrivite pentru a limita expunerea tinerilor la acestea; |
| --- | --- |

39.

îndeamnă statele membre să își analizeze legislația și inițiativele existente privind informarea consumatorilor și cultura adecvată a consumului de alcool, pentru a educa și a sensibiliza persoanele cu privire la consecințele consumului nociv de alcool și a reduce efectele nocive asociate abuzului de alcool; în special, recomandă statelor membre să supravegheze campaniile de publicitate pentru alcool și impactul acestora asupra tinerilor și să ia măsurile potrivite pentru a limita expunerea tinerilor la acestea;

| 40. | solicită Comisiei să analizeze legislația europeană existentă în ceea ce privește nevoia de a îmbunătăți informarea consumatorilor cu privire la alcool, asigurându-se că aceștia sunt conștienți de conținutul de alcool și valoarea energetică, fără a impune bariere pe piața unică; subliniază importanța unor informații clare, concise și eficiente cu privire la efectele consumului de alcool și la riscurile asupra sănătății; invită Comisia să aibă în vedere adoptarea la nivel european a unei etichete care să conțină avertizări pentru consumatori cu privire la pericolele legate de băuturile cu conținut de alcool în timpul sarcinii și la volan; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să analizeze legislația europeană existentă în ceea ce privește nevoia de a îmbunătăți informarea consumatorilor cu privire la alcool, asigurându-se că aceștia sunt conștienți de conținutul de alcool și valoarea energetică, fără a impune bariere pe piața unică; subliniază importanța unor informații clare, concise și eficiente cu privire la efectele consumului de alcool și la riscurile asupra sănătății; invită Comisia să aibă în vedere adoptarea la nivel european a unei etichete care să conțină avertizări pentru consumatori cu privire la pericolele legate de băuturile cu conținut de alcool în timpul sarcinii și la volan;

| 41. | invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii adecvate și să intensifice controalele pentru a contracara contrafacerea alcoolului, precum și pentru a combate vânzarea alcoolului în mod ilegal și pe piața neagră, care au consecințe deosebit de negative pentru păturile sociale cele mai defavorizate și pentru tineri și să protejeze indicațiile geografice în cadrul Uniunii și la nivel mondial prin acorduri comerciale internaționale; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii adecvate și să intensifice controalele pentru a contracara contrafacerea alcoolului, precum și pentru a combate vânzarea alcoolului în mod ilegal și pe piața neagră, care au consecințe deosebit de negative pentru păturile sociale cele mai defavorizate și pentru tineri și să protejeze indicațiile geografice în cadrul Uniunii și la nivel mondial prin acorduri comerciale internaționale;

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei. |
| --- | --- |

42.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei.

---

(1)  JO L 86, 21.3.2014, p. 1.

(2)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 25.

(3)  JO C 187 E, 24.7.2008, p. 160.

(4)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

(5)  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/39

---

P8_TA(2015)0175

A doua comemorare a prăbușirii clădirii Rana Plaza și situația actuală a Pactului privind durabilitatea

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la comemorarea a doi ani de la prăbușirea clădirii Rana Plaza și la progresul Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh (2015/2589(RSP))

(2016/C 346/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bangladesh, în special cele din 18 septembrie 2014 (1), 16 ianuarie 2014 (2), 21 noiembrie 2013 (3) și 14 martie 2013 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bangladesh, în special cele din 18 septembrie 2014 (1), 16 ianuarie 2014 (2), 21 noiembrie 2013 (3) și 14 martie 2013 (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (5) și la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (5) și la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (6),

| — | având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Republica Populară Bangladesh privind parteneriatul și dezvoltarea (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Republica Populară Bangladesh privind parteneriatul și dezvoltarea (7),

| — | având în vedere Pactul de sustenabilitate pentru îmbunătățirea continuă a drepturilor în materie de muncă și a siguranței în fabrică în industria confecțiilor și tricotajelor din Bangladesh, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul de sustenabilitate pentru îmbunătățirea continuă a drepturilor în materie de muncă și a siguranței în fabrică în industria confecțiilor și tricotajelor din Bangladesh,

| — | având în vedere declarația comună a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, a Comisarului pentru comerț, Cecilia Malmström, a Comisarului pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale, competențe și mobilitatea muncii, Marianne Thyssen, și a Comisarul pentru cooperare și dezvoltare internațională, Neven Mimica, cu ocazia comemorării a doi ani de la tragedia de la Rana Plaza, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, a Comisarului pentru comerț, Cecilia Malmström, a Comisarului pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale, competențe și mobilitatea muncii, Marianne Thyssen, și a Comisarul pentru cooperare și dezvoltare internațională, Neven Mimica, cu ocazia comemorării a doi ani de la tragedia de la Rana Plaza,

| — | având în vedere Declarația ONU de la Johannesburg privind un consum și o producție sustenabile în vederea promovării dezvoltării sociale și economice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU de la Johannesburg privind un consum și o producție sustenabile în vederea promovării dezvoltării sociale și economice,

| — | având în vedere Cadrul promoțional al OIM pentru sănătate și siguranță în muncă (2006, C-187) și Convenția privind sănătatea și securitatea în muncă (1981, C-155), care nu au fost ratificate de Bangladesh, precum și recomandările conexe (R-197); având în vedere, de asemenea, Convenția privind inspecția muncii (1947, C-081), la care Bangladesh este parte semnatară, și recomandările acesteia (R-164), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul promoțional al OIM pentru sănătate și siguranță în muncă (2006, C-187) și Convenția privind sănătatea și securitatea în muncă (1981, C-155), care nu au fost ratificate de Bangladesh, precum și recomandările conexe (R-197); având în vedere, de asemenea, Convenția privind inspecția muncii (1947, C-081), la care Bangladesh este parte semnatară, și recomandările acesteia (R-164),

| — | având în vedere programul OIM „Better Work” în Bangladesh, lansat în octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul OIM „Better Work” în Bangladesh, lansat în octombrie 2013,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681) și rezultatele consultării publice cu privire la activitatea Comisiei în ceea ce privește direcția ce urmează să fie luată de politica sa privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) după 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681) și rezultatele consultării publice cu privire la activitatea Comisiei în ceea ce privește direcția ce urmează să fie luată de politica sa privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) după 2014,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 6 februarie 2013 privind „Responsabilitatea socială a întreprinderilor, un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă” (8) și „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și a unei căi spre o redresare economică sustenabilă și cuprinzătoare” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 6 februarie 2013 privind „Responsabilitatea socială a întreprinderilor, un comportament responsabil și transparent al întreprinderilor și o creștere economică durabilă” (8) și „Responsabilitatea socială a întreprinderilor: promovarea intereselor societății și a unei căi spre o redresare economică sustenabilă și cuprinzătoare” (9),

| — | având în vedere principiile directoare ale ONU privind activitățile întreprinderilor și drepturile omului, care au stabilit un cadru atât pentru guverne, cât și pentru firme în sensul protejării și respectării drepturilor omului și care au fost aprobate de Consiliul Drepturile Omului din iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare ale ONU privind activitățile întreprinderilor și drepturile omului, care au stabilit un cadru atât pentru guverne, cât și pentru firme în sensul protejării și respectării drepturilor omului și care au fost aprobate de Consiliul Drepturile Omului din iunie 2011,

| — | având în vedere rezoluția CDO (Consiliul pentru Drepturile Omului) adoptată la 26 iunie 2014 prin care se înființează un grup de lucru interguvernamental al cărui mandat este de a elabora un instrument internațional cu caracter juridic obligatoriu prin care să se reglementeze activitățile corporațiilor transnaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția CDO (Consiliul pentru Drepturile Omului) adoptată la 26 iunie 2014 prin care se înființează un grup de lucru interguvernamental al cărui mandat este de a elabora un instrument internațional cu caracter juridic obligatoriu prin care să se reglementeze activitățile corporațiilor transnaționale,

| — | având în vedere declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă,

| — | având în vedere Pactul mondial al Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile omului, munca, mediul și combaterea corupției, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial al Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile omului, munca, mediul și combaterea corupției,

| — | având în vedere propunerea de regulament a Comisiei de instituire a unui sistem al Uniunii pentru diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare (COM(2014)0111), al cărei scop este transpunerea în legislație a Orientărilor OCDE privind diligența necesară, referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament a Comisiei de instituire a unui sistem al Uniunii pentru diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare (COM(2014)0111), al cărei scop este transpunerea în legislație a Orientărilor OCDE privind diligența necesară, referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat,

| — | având în vedere proiectul de lege (nr. 2578) referitoare la diligența necesară a societăților mamă și a principalelor societăți contractante adoptat în primă lectură de Adunarea Națională a Franței, la 30 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de lege (nr. 2578) referitoare la diligența necesară a societăților mamă și a principalelor societăți contractante adoptat în primă lectură de Adunarea Națională a Franței, la 30 martie 2015,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 24 aprilie 2013, Rana Plaza, o clădire cu opt etaje din Savar, în afara orașului Dhaka, în care existau mai multe fabrici de confecții, s-a prăbușit, cauzând moartea a peste 1 100 de persoane și rănirea a circa 2 500 de persoane; întrucât prăbușirea clădirii Rana Plaza a fost cel mai grav dezastru industrial ce a avut loc vreodată în Bangladesh și accidentul, cauzat de deficiențe structurale, cu cel mai mare număr de morți din istoria modernă; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 24 aprilie 2013, Rana Plaza, o clădire cu opt etaje din Savar, în afara orașului Dhaka, în care existau mai multe fabrici de confecții, s-a prăbușit, cauzând moartea a peste 1 100 de persoane și rănirea a circa 2 500 de persoane; întrucât prăbușirea clădirii Rana Plaza a fost cel mai grav dezastru industrial ce a avut loc vreodată în Bangladesh și accidentul, cauzat de deficiențe structurale, cu cel mai mare număr de morți din istoria modernă;

| B. | întrucât, la 24 noiembrie 2012, în urma unui incendiu izbucnit la fabrica Tazreen din cartierul Ashulia din Dhaka, și-au pierdut viața cel puțin 112 persoane; întrucât incendiile din fabrici, prăbușirea clădirilor și alte accidente legate de sănătatea și siguranța la locul de muncă nu se limitează doar la sectorul confecțiilor textile din Bangladesh, ci rămân chestiuni foarte îngrijorătoare și în alte țări în curs de dezvoltare, dar și în țările cel mai puțin dezvoltate cu un sector al confecțiilor textile puternic orientat spre export, cum ar fi Pakistan și Cambogia; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 24 noiembrie 2012, în urma unui incendiu izbucnit la fabrica Tazreen din cartierul Ashulia din Dhaka, și-au pierdut viața cel puțin 112 persoane; întrucât incendiile din fabrici, prăbușirea clădirilor și alte accidente legate de sănătatea și siguranța la locul de muncă nu se limitează doar la sectorul confecțiilor textile din Bangladesh, ci rămân chestiuni foarte îngrijorătoare și în alte țări în curs de dezvoltare, dar și în țările cel mai puțin dezvoltate cu un sector al confecțiilor textile puternic orientat spre export, cum ar fi Pakistan și Cambogia;

| C. | întrucât, în urma expirării Acordului privind comerțul internațional cu produse textile (Multi-Fibre Agreement) și având în vedere concentrația mare a forței de muncă în sectorul confecțiilor, au devenit producători mondiali o serie de țări în curs de dezvoltare, cum ar fi China, Bangladesh, India și Vietnam; întrucât Bangladeshul se afla pe locul doi în lume, după China, la exportul de confecții textile, salariile din acest sector numărându-se printre cele mai scăzute, iar sectorul textilelor asigurând aproape 85 % din exporturile acestei țări; întrucât 60 % din producția sectorului de confecții era exportată în UE, aceasta fiind cea mai mare piață de export pentru Bangladesh; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în urma expirării Acordului privind comerțul internațional cu produse textile (Multi-Fibre Agreement) și având în vedere concentrația mare a forței de muncă în sectorul confecțiilor, au devenit producători mondiali o serie de țări în curs de dezvoltare, cum ar fi China, Bangladesh, India și Vietnam; întrucât Bangladeshul se afla pe locul doi în lume, după China, la exportul de confecții textile, salariile din acest sector numărându-se printre cele mai scăzute, iar sectorul textilelor asigurând aproape 85 % din exporturile acestei țări; întrucât 60 % din producția sectorului de confecții era exportată în UE, aceasta fiind cea mai mare piață de export pentru Bangladesh;

| D. | întrucât sectorul confecțiilor din Bangladesh are angajați aproximativ 4 milioane de persoane și oferă indirect mijloace de subzistență pentru nu mai puțin de 40 de milioane de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ un sfert din populația Bangladeshului; întrucât industria confecțiilor a contribuit semnificativ la reducerea sărăciei; întrucât Bangladeshul a făcut progrese importante în reducerea decalajelor de gen în societate, îndeplinind cu succes cel de al treilea Obiectiv de dezvoltare al mileniului al ONU privind egalitatea de gen și întrucât, dintre cei 4 milioane de lucrători din sectorul confecțiilor, 3,2 milioane sunt femei; întrucât angajarea femeilor a contribuit, în multe cazuri la capacitarea lor; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectorul confecțiilor din Bangladesh are angajați aproximativ 4 milioane de persoane și oferă indirect mijloace de subzistență pentru nu mai puțin de 40 de milioane de persoane, ceea ce reprezintă aproximativ un sfert din populația Bangladeshului; întrucât industria confecțiilor a contribuit semnificativ la reducerea sărăciei; întrucât Bangladeshul a făcut progrese importante în reducerea decalajelor de gen în societate, îndeplinind cu succes cel de al treilea Obiectiv de dezvoltare al mileniului al ONU privind egalitatea de gen și întrucât, dintre cei 4 milioane de lucrători din sectorul confecțiilor, 3,2 milioane sunt femei; întrucât angajarea femeilor a contribuit, în multe cazuri la capacitarea lor;

| E. | întrucât reorganizarea acestui sector în jurul modelului bazat pe lanțul valoric integrat a condus la situația în care se pot asigura comenzi numai prin îmbunătățirea productivității și reducerea continuă a costurilor de producție, ceea ce plasează forța de muncă din Bangladesh și din alte țări în curs de dezvoltare într-o poziție deosebit de vulnerabilă; întrucât în Cambodgia și Sri Lanka, țări în care economia depinde în mare măsură de sectorul confecțiilor, s-a înregistrat o reducere a salariilor în pofida unei dezvoltări rapide a infrastructurilor de producție și a unei creșteri rapide a ocupării forței de muncă; întrucât, în Bangladesh, salariul minim a fost majorat substanțial după dezastrul de la Rana Plaza, dar încă nu a atins ceea ce este considerat un nivel adecvat pentru a acoperi nevoile de bază ale lucrătorilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât reorganizarea acestui sector în jurul modelului bazat pe lanțul valoric integrat a condus la situația în care se pot asigura comenzi numai prin îmbunătățirea productivității și reducerea continuă a costurilor de producție, ceea ce plasează forța de muncă din Bangladesh și din alte țări în curs de dezvoltare într-o poziție deosebit de vulnerabilă; întrucât în Cambodgia și Sri Lanka, țări în care economia depinde în mare măsură de sectorul confecțiilor, s-a înregistrat o reducere a salariilor în pofida unei dezvoltări rapide a infrastructurilor de producție și a unei creșteri rapide a ocupării forței de muncă; întrucât, în Bangladesh, salariul minim a fost majorat substanțial după dezastrul de la Rana Plaza, dar încă nu a atins ceea ce este considerat un nivel adecvat pentru a acoperi nevoile de bază ale lucrătorilor;

| F. | întrucât, conform diferitelor rapoarte, între 2006 și începutul lui 2013, peste 600 de lucrători din industria confecțiilor au murit în incendiile produse în fabricile din Bangladesh și, cu toate acestea, potrivit relatărilor organizațiilor pentru drepturile omului, niciunul dintre proprietarii sau managerii fabricilor nu fost vreodată adus în fața justiției; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform diferitelor rapoarte, între 2006 și începutul lui 2013, peste 600 de lucrători din industria confecțiilor au murit în incendiile produse în fabricile din Bangladesh și, cu toate acestea, potrivit relatărilor organizațiilor pentru drepturile omului, niciunul dintre proprietarii sau managerii fabricilor nu fost vreodată adus în fața justiției;

| G. | întrucât clădirea care s-a prăbușit din cadrul complexului Rana Plaza a fost construită ilegal și nu îndeplinea normele de siguranță; întrucât, în urma catastrofei, 32 de fabrici din Bangladesh au fost închise definitiv din cauza unor deficiențe grave de siguranță, iar alte 26 de fabrici au fost închise parțial; întrucât mai există încă un număr mare de fabrici ale căror standarde nu se ridică la nivelul prevăzut de lege; întrucât OIM susține inițiativa guvernului din Bangladesh de a face inspecții privind siguranța structurii, a instalațiilor electrice și a prevenirii incendiilor în aproximativ 1 800 de fabrici de confecții, multe dintre acestea fiind transformate în clădiri comerciale sau rezidențiale; |
| --- | --- |

G.

întrucât clădirea care s-a prăbușit din cadrul complexului Rana Plaza a fost construită ilegal și nu îndeplinea normele de siguranță; întrucât, în urma catastrofei, 32 de fabrici din Bangladesh au fost închise definitiv din cauza unor deficiențe grave de siguranță, iar alte 26 de fabrici au fost închise parțial; întrucât mai există încă un număr mare de fabrici ale căror standarde nu se ridică la nivelul prevăzut de lege; întrucât OIM susține inițiativa guvernului din Bangladesh de a face inspecții privind siguranța structurii, a instalațiilor electrice și a prevenirii incendiilor în aproximativ 1 800 de fabrici de confecții, multe dintre acestea fiind transformate în clădiri comerciale sau rezidențiale;

| H. | întrucât, la 24 aprilie 2013, reprezentanți ai guvernului Bangladeshului, producători locali de confecții și mărci internaționale de confecții, sindicate locale și internaționale și ONG-uri internaționale au semnat „Înțelegerea privind măsurile practice legate de plățile pentru victimele accidentului de la Rana Plaza și pentru familiile acestora” (Fondul fiduciar al donatorilor), pentru a compensa victimele dezastrului și familiile acestora; întrucât suma stabilită pentru a acoperi toate despăgubirile se ridică la 30 de milioane de dolari SUA; întrucât, la doi ani de la dezastru, suma totală colectată prin contribuții voluntare ale firmelor se ridica la aproximativ 27 de milioane USD, fiind necesare încă trei milioane; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 24 aprilie 2013, reprezentanți ai guvernului Bangladeshului, producători locali de confecții și mărci internaționale de confecții, sindicate locale și internaționale și ONG-uri internaționale au semnat „Înțelegerea privind măsurile practice legate de plățile pentru victimele accidentului de la Rana Plaza și pentru familiile acestora” (Fondul fiduciar al donatorilor), pentru a compensa victimele dezastrului și familiile acestora; întrucât suma stabilită pentru a acoperi toate despăgubirile se ridică la 30 de milioane de dolari SUA; întrucât, la doi ani de la dezastru, suma totală colectată prin contribuții voluntare ale firmelor se ridica la aproximativ 27 de milioane USD, fiind necesare încă trei milioane;

| I. | întrucât, compensările de natură financiară reprezintă un sprijin economic și, dacă în acest fond nu se vor colecta sumele necesare, nu va fi posibil să se acopere cheltuielile medicale ale victimelor care au nevoie de îngrijire medicală de lungă durată; întrucât Parlamentul și-a exprimat regretul că acordul de compensare voluntară prin intermediul Fondului fiduciar al donatorilor nu și-a atins obiectivul și a remarcat că un mecanism obligatoriu ar aduce mai multe beneficii supraviețuitorilor și familiilor victimelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, compensările de natură financiară reprezintă un sprijin economic și, dacă în acest fond nu se vor colecta sumele necesare, nu va fi posibil să se acopere cheltuielile medicale ale victimelor care au nevoie de îngrijire medicală de lungă durată; întrucât Parlamentul și-a exprimat regretul că acordul de compensare voluntară prin intermediul Fondului fiduciar al donatorilor nu și-a atins obiectivul și a remarcat că un mecanism obligatoriu ar aduce mai multe beneficii supraviețuitorilor și familiilor victimelor;

| J. | întrucât, ca urmare a tragediei de la Rana Plaza, a protestelor publice care au urmat și a apelurilor la acțiune făcute de Parlamentul European, UE a lansat la 8 iulie 2013, împreună cu guvernul Bangladeshului și cu OIM, „Pactul de sustenabilitate pentru îmbunătățirea continuă a drepturilor lucrătorilor și a siguranței în fabricile din industria confecțiilor și tricotajelor din Bangladesh” (Pactul de sustenabilitate), prin care Bangladeshul s-a angajat să adopte măsuri pentru a îmbunătăți standardele în domeniul muncii și condițiile de muncă din sectorul confecțiilor de pe teritoriul său; |
| --- | --- |

J.

întrucât, ca urmare a tragediei de la Rana Plaza, a protestelor publice care au urmat și a apelurilor la acțiune făcute de Parlamentul European, UE a lansat la 8 iulie 2013, împreună cu guvernul Bangladeshului și cu OIM, „Pactul de sustenabilitate pentru îmbunătățirea continuă a drepturilor lucrătorilor și a siguranței în fabricile din industria confecțiilor și tricotajelor din Bangladesh” (Pactul de sustenabilitate), prin care Bangladeshul s-a angajat să adopte măsuri pentru a îmbunătăți standardele în domeniul muncii și condițiile de muncă din sectorul confecțiilor de pe teritoriul său;

| K. | întrucât, înainte de producerea accidentului, în Bangladesh existau 92 de inspectori care controlau aproximativ 5 000 de fabrici de confecții și alte sectoare din țară; întrucât guvernul Bangladeshului s-a angajat să mai recruteze încă 200 de inspectori până la sfârșitul lui 2013; |
| --- | --- |

K.

întrucât, înainte de producerea accidentului, în Bangladesh existau 92 de inspectori care controlau aproximativ 5 000 de fabrici de confecții și alte sectoare din țară; întrucât guvernul Bangladeshului s-a angajat să mai recruteze încă 200 de inspectori până la sfârșitul lui 2013;

| L. | întrucât prima revizuire a Pactului s-a realizat în octombrie 2014 și, potrivit acesteia, deși s-au înregistrat progrese însemnate, guvernul Bangladeshului trebuie să adopte măsuri semnificative suplimentare, îndeosebi cu privire la îmbunătățirea și aplicarea legislației muncii, îmbunătățirea drepturilor în domeniul muncii din zonele industriale de export și angajarea mai multor inspectori de muncă; întrucât cea de-a doua revizuire a Pactului va avea loc în toamna anului 2015; |
| --- | --- |

L.

întrucât prima revizuire a Pactului s-a realizat în octombrie 2014 și, potrivit acesteia, deși s-au înregistrat progrese însemnate, guvernul Bangladeshului trebuie să adopte măsuri semnificative suplimentare, îndeosebi cu privire la îmbunătățirea și aplicarea legislației muncii, îmbunătățirea drepturilor în domeniul muncii din zonele industriale de export și angajarea mai multor inspectori de muncă; întrucât cea de-a doua revizuire a Pactului va avea loc în toamna anului 2015;

| M. | întrucât Legea muncii din Bangladesh a fost modificată în iulie 2013; întrucât, deși conține o serie de reforme pozitive cum ar fi în domeniul siguranței și sănătății la locul de muncă, legea este încă mult sub standardele internaționale cu privire la libertatea de asociere și la negocierea colectivă, așa cum a subliniat Comitetul de experți al OIM în observațiile sale cu privire la Convențiile 87 și 98, această lege incluzând limitări ale dreptului de a alege reprezentanți în deplină libertate, numeroase limitări ale dreptului la grevă și puteri extinse ale administrației de a anula înregistrarea sindicatelor, și întrucât guvernul a afirmat în mod repetat că nu are nicio intenție de a lua în considerarea posibilitatea introducerii unor modificări suplimentare; |
| --- | --- |

M.

întrucât Legea muncii din Bangladesh a fost modificată în iulie 2013; întrucât, deși conține o serie de reforme pozitive cum ar fi în domeniul siguranței și sănătății la locul de muncă, legea este încă mult sub standardele internaționale cu privire la libertatea de asociere și la negocierea colectivă, așa cum a subliniat Comitetul de experți al OIM în observațiile sale cu privire la Convențiile 87 și 98, această lege incluzând limitări ale dreptului de a alege reprezentanți în deplină libertate, numeroase limitări ale dreptului la grevă și puteri extinse ale administrației de a anula înregistrarea sindicatelor, și întrucât guvernul a afirmat în mod repetat că nu are nicio intenție de a lua în considerarea posibilitatea introducerii unor modificări suplimentare;

| N. | întrucât, la 13 mai 2013, a fost semnat Acordul privind siguranța împotriva incendiilor și siguranța clădirilor din Bangladesh, un acord obligatoriu din punct de vede juridic, de către 187 de corporații din industria de îmbrăcăminte, sindicate globale și locale, ONG-uri și grupuri de apărare a drepturilor lucrătorilor, iar la 9 iulie 2013 a fost înființată Alianța pentru siguranța lucrătorilor din Bangladesh, care a reunit 26 de firme de marcă, în principal din America de Nord, dar fără vreo implicare din partea sindicatelor; întrucât Acordul a fost semnat până acum de 175 firme de modă și de firme de marcă de desfacere; întrucât acordul și alianța au inspectat 1 904 fabrici care produceau pentru export; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 13 mai 2013, a fost semnat Acordul privind siguranța împotriva incendiilor și siguranța clădirilor din Bangladesh, un acord obligatoriu din punct de vede juridic, de către 187 de corporații din industria de îmbrăcăminte, sindicate globale și locale, ONG-uri și grupuri de apărare a drepturilor lucrătorilor, iar la 9 iulie 2013 a fost înființată Alianța pentru siguranța lucrătorilor din Bangladesh, care a reunit 26 de firme de marcă, în principal din America de Nord, dar fără vreo implicare din partea sindicatelor; întrucât Acordul a fost semnat până acum de 175 firme de modă și de firme de marcă de desfacere; întrucât acordul și alianța au inspectat 1 904 fabrici care produceau pentru export;

| O. | întrucât guvernul Bangladeshului nu a promulgat încă normele și reglementările de aplicare ale Legii muncii 2013, în pofida promisiunilor repetate în acest sens, ultima dată afirmând că le vor adopta până în vara lui 2015; întrucât implementarea legislației reprezintă o condiție necesară pentru eligibilitatea în cadrul programului „Condiții de muncă mai bune” al OIM și pentru funcționarea Acordului privind siguranța clădirilor și protecția contra incendiilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât guvernul Bangladeshului nu a promulgat încă normele și reglementările de aplicare ale Legii muncii 2013, în pofida promisiunilor repetate în acest sens, ultima dată afirmând că le vor adopta până în vara lui 2015; întrucât implementarea legislației reprezintă o condiție necesară pentru eligibilitatea în cadrul programului „Condiții de muncă mai bune” al OIM și pentru funcționarea Acordului privind siguranța clădirilor și protecția contra incendiilor;

| P. | întrucât, în Bangladesh, 10 % din forța de muncă din sectorul confecțiilor este angajată în zonele industriale de export; întrucât, în iulie 2014, guvernul a adoptat o nouă Lege privind forța de muncă din zonele industriale de export, dar care nu conferă lucrătorilor drepturi similare cu cele acordate în alte sectoare din Bangladesh; întrucât, de la 1 ianuarie 2014, grevele nu mai sunt interzise, asociațiile pentru bunăstarea lucrătorilor nu au aceleași drepturi și privilegii ca sindicatele; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în Bangladesh, 10 % din forța de muncă din sectorul confecțiilor este angajată în zonele industriale de export; întrucât, în iulie 2014, guvernul a adoptat o nouă Lege privind forța de muncă din zonele industriale de export, dar care nu conferă lucrătorilor drepturi similare cu cele acordate în alte sectoare din Bangladesh; întrucât, de la 1 ianuarie 2014, grevele nu mai sunt interzise, asociațiile pentru bunăstarea lucrătorilor nu au aceleași drepturi și privilegii ca sindicatele;

| Q. | întrucât, de la începutul lui 2013, au fost înregistrate aproximativ 300 de sindicate noi în sectorul confecțiilor; întrucât, în 2014, au fost respinse 66 de cereri, ceea ce reprezintă 26 % din totalul cererilor depuse; întrucât discriminarea sindicatelor este încă o problemă extrem de serioasă care se amplifică rapid; întrucât sindicatele declară că guvernul din Bangladesh împiedică în mod activ lucrătorii și angajatorii care doresc să-și înființeze propriile comitete de siguranță, conform prevederilor Acordului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, de la începutul lui 2013, au fost înregistrate aproximativ 300 de sindicate noi în sectorul confecțiilor; întrucât, în 2014, au fost respinse 66 de cereri, ceea ce reprezintă 26 % din totalul cererilor depuse; întrucât discriminarea sindicatelor este încă o problemă extrem de serioasă care se amplifică rapid; întrucât sindicatele declară că guvernul din Bangladesh împiedică în mod activ lucrătorii și angajatorii care doresc să-și înființeze propriile comitete de siguranță, conform prevederilor Acordului;

| R. | întrucât Bangladeshul se situează pe locul 136 din 177 în clasamentul țărilor realizat pe baza indicelui de transparență și întrucât corupția este endemică în lanțul global de aprovizionare din sectorul confecțiilor și cuprinde atât clasa politică, cât și corporațiile locale și multinaționale; |
| --- | --- |

R.

întrucât Bangladeshul se situează pe locul 136 din 177 în clasamentul țărilor realizat pe baza indicelui de transparență și întrucât corupția este endemică în lanțul global de aprovizionare din sectorul confecțiilor și cuprinde atât clasa politică, cât și corporațiile locale și multinaționale;

| S. | întrucât, potrivit Consorțiului pentru drepturile lucrătorilor, măsurile de aliniere a celor 5 000 de fabrici de confecții din Bangladesh la standardele de siguranță occidentale în termen de 5 ani, ar adăuga mai puțin de 10 cenți la prețul de fabrică al fiecăruia dintre cele 7 miliarde de articole de îmbrăcăminte vândute anual de Bangladesh mărcilor occidentale; întrucât nu există niciun indiciu că prețurile la articolele textile și de îmbrăcăminte au crescut în ultimii doi ani; |
| --- | --- |

S.

întrucât, potrivit Consorțiului pentru drepturile lucrătorilor, măsurile de aliniere a celor 5 000 de fabrici de confecții din Bangladesh la standardele de siguranță occidentale în termen de 5 ani, ar adăuga mai puțin de 10 cenți la prețul de fabrică al fiecăruia dintre cele 7 miliarde de articole de îmbrăcăminte vândute anual de Bangladesh mărcilor occidentale; întrucât nu există niciun indiciu că prețurile la articolele textile și de îmbrăcăminte au crescut în ultimii doi ani;

| T. | întrucât sectorul confecțiilor este dominat în mare măsură de marii distribuitori, producători de marcă și comercianți care controlează rețelele mondiale de producție și stabilesc direct specificațiile ce determină oferta; întrucât, în contextul unei industrii globalizate, producătorii de textile și de articole de îmbrăcăminte adesea nu au altă opțiune decât să accepte prețuri mai mici, să mărească standardele de calitate, să reducă perioadele de livrare, să micșoreze cantitățile minime și să-și asume cât mai multe riscuri; întrucât există deficiențe grave în ceea ce privește transparența și trasabilitatea la nivelul lanțurilor globale de aprovizionare; întrucât munca decentă în lanțurile globale de aprovizionare va reprezenta un punct esențial pe ordinea de zi a Conferinței din 2016 a OIM; |
| --- | --- |

T.

întrucât sectorul confecțiilor este dominat în mare măsură de marii distribuitori, producători de marcă și comercianți care controlează rețelele mondiale de producție și stabilesc direct specificațiile ce determină oferta; întrucât, în contextul unei industrii globalizate, producătorii de textile și de articole de îmbrăcăminte adesea nu au altă opțiune decât să accepte prețuri mai mici, să mărească standardele de calitate, să reducă perioadele de livrare, să micșoreze cantitățile minime și să-și asume cât mai multe riscuri; întrucât există deficiențe grave în ceea ce privește transparența și trasabilitatea la nivelul lanțurilor globale de aprovizionare; întrucât munca decentă în lanțurile globale de aprovizionare va reprezenta un punct esențial pe ordinea de zi a Conferinței din 2016 a OIM;

| U. | întrucât, după acest dezastru, s-a înregistrat o cerere fără precedent din partea consumatorilor europeni de informații cu privire la originea produselor și la condițiile de producție ale acestora; întrucât cetățenii europeni au depus nenumărate petiții și au organizat campanii cerând o mai mare responsabilizare a mărcilor de confecții, astfel încât produsele acestora să fie fabricate în mod etic; |
| --- | --- |

U.

întrucât, după acest dezastru, s-a înregistrat o cerere fără precedent din partea consumatorilor europeni de informații cu privire la originea produselor și la condițiile de producție ale acestora; întrucât cetățenii europeni au depus nenumărate petiții și au organizat campanii cerând o mai mare responsabilizare a mărcilor de confecții, astfel încât produsele acestora să fie fabricate în mod etic;

| V. | întrucât face parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate, Bangladeshul beneficiază de acces fără taxe sau contingente pe piața UE pentru toate produsele sale, în temeiul inițiativei „Totul în afară de arme” (EBA), care acoperă 55 % din exporturile Bangladeshului, dintre care o mare parte o constituie exporturile de îmbrăcăminte/textile și întrucât este obligat, în consecință, să asigure implementarea efectivă a unor standarde fundamentale din convențiile ONU/OIM privind drepturile omului și ale lucrătorilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât face parte din categoria țărilor cel mai puțin dezvoltate, Bangladeshul beneficiază de acces fără taxe sau contingente pe piața UE pentru toate produsele sale, în temeiul inițiativei „Totul în afară de arme” (EBA), care acoperă 55 % din exporturile Bangladeshului, dintre care o mare parte o constituie exporturile de îmbrăcăminte/textile și întrucât este obligat, în consecință, să asigure implementarea efectivă a unor standarde fundamentale din convențiile ONU/OIM privind drepturile omului și ale lucrătorilor;

| 1. | onorează memoria victimelor tragediei de la Rana Plaza, una dintre cele mai devastatoare catastrofe industriale din istorie, cu ocazia comemorării a doi ani de la producerea acesteia; își exprimă încă o dată condoleanțele familiilor îndoliate și compasiunea pentru cei răniți rămași cu dizabilități; subliniază că aceste pierderi ar fi putut fi evitate prin aplicarea unor sisteme mai bune de siguranță la locul de muncă; |
| --- | --- |

1.

onorează memoria victimelor tragediei de la Rana Plaza, una dintre cele mai devastatoare catastrofe industriale din istorie, cu ocazia comemorării a doi ani de la producerea acesteia; își exprimă încă o dată condoleanțele familiilor îndoliate și compasiunea pentru cei răniți rămași cu dizabilități; subliniază că aceste pierderi ar fi putut fi evitate prin aplicarea unor sisteme mai bune de siguranță la locul de muncă;

| 2. | reamintește că Comitetul de coordonare pentru Rana Plaza a creat Fondul fiduciar al donatorilor Rana Plaza, pentru a colecta donații voluntare de la companii în vederea acordării unor compensații victimelor și familiilor lor; regretă faptul că 3 milioane USD din cele 30 de milioane USD care reprezintă totalul compensațiilor erau încă neplătite în aprilie 2015 și îndeamnă firmele de marcă internaționale care se aprovizionează din Rana Plaza care au legături semnificative cu Bangladeshul, guvernul Bangladeshului sau Asociația producătorilor și exportatorilor de confecții din Bangladesh (BGMEA) să se asigure că toate compensările datorate vor fi distribuite fără întârziere; |
| --- | --- |

2.

reamintește că Comitetul de coordonare pentru Rana Plaza a creat Fondul fiduciar al donatorilor Rana Plaza, pentru a colecta donații voluntare de la companii în vederea acordării unor compensații victimelor și familiilor lor; regretă faptul că 3 milioane USD din cele 30 de milioane USD care reprezintă totalul compensațiilor erau încă neplătite în aprilie 2015 și îndeamnă firmele de marcă internaționale care se aprovizionează din Rana Plaza care au legături semnificative cu Bangladeshul, guvernul Bangladeshului sau Asociația producătorilor și exportatorilor de confecții din Bangladesh (BGMEA) să se asigure că toate compensările datorate vor fi distribuite fără întârziere;

| 3. | denunță faptul că o treime dintre companiile considerate că au legături cu acest complex de fabrici, cum ar fi Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT sau YesZee, nu au adus încă nicio contribuție la Fondul fiduciar; regretă profund faptul că, după luni de blocaj, Benetton a acordat doar 1,1 milioane USD pentru Fondul fiduciar al donatorilor Rana Plaza, în pofida faptului că contribuția necesară este estimată a fi mult mai mare, pe baza capacității sale de plată și a amplorii implicării sale în Rana Plaza; regretă, de asemenea, că toate mărcile cu legături în Rana Plaza au făcut donații insuficiente, nereușind astfel să își asume responsabilitățile care le revin față de victime, printre aceste companii numărându-se Mango, Matalan și Inditex, care au refuzat să dezvăluie sumele donate, alături de altele, cum ar fi Walmart și The Children’s Place, care au contribuit doar cu o sumă minimă; |
| --- | --- |

3.

denunță faptul că o treime dintre companiile considerate că au legături cu acest complex de fabrici, cum ar fi Adler Modemarkte, Ascena Retail, Carrefour, Grabalok, J.C. Penney, Manifattura Corona, NKD, PWT sau YesZee, nu au adus încă nicio contribuție la Fondul fiduciar; regretă profund faptul că, după luni de blocaj, Benetton a acordat doar 1,1 milioane USD pentru Fondul fiduciar al donatorilor Rana Plaza, în pofida faptului că contribuția necesară este estimată a fi mult mai mare, pe baza capacității sale de plată și a amplorii implicării sale în Rana Plaza; regretă, de asemenea, că toate mărcile cu legături în Rana Plaza au făcut donații insuficiente, nereușind astfel să își asume responsabilitățile care le revin față de victime, printre aceste companii numărându-se Mango, Matalan și Inditex, care au refuzat să dezvăluie sumele donate, alături de altele, cum ar fi Walmart și The Children’s Place, care au contribuit doar cu o sumă minimă;

| 4. | ia act de faptul că despăgubirile pentru incendiul din Tazreen sunt negociate în prezent pe aceeași bază ca și acordurile din cazul Rana Plaza, regretă profund actualele întârzieri și solicită distribuirea compensațiilor în timp util; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că despăgubirile pentru incendiul din Tazreen sunt negociate în prezent pe aceeași bază ca și acordurile din cazul Rana Plaza, regretă profund actualele întârzieri și solicită distribuirea compensațiilor în timp util;

| 5. | salută măsurile care se iau actualmente pentru a crea unui sistem național permanent de asigurări pentru accidentele la locul de muncă și încurajează guvernul Bangladeshului să își îndeplinească angajamentul asumat în cadrul Planului de acțiune tripartit național în această privință; invită Comisia Europeană să sprijine astfel de eforturi atunci când este cazul, însă constată că, deși eforturile actuale de compensare sunt apreciabile, acesta va rămâne un obstacol în calea progreselor din domeniu; |
| --- | --- |

5.

salută măsurile care se iau actualmente pentru a crea unui sistem național permanent de asigurări pentru accidentele la locul de muncă și încurajează guvernul Bangladeshului să își îndeplinească angajamentul asumat în cadrul Planului de acțiune tripartit național în această privință; invită Comisia Europeană să sprijine astfel de eforturi atunci când este cazul, însă constată că, deși eforturile actuale de compensare sunt apreciabile, acesta va rămâne un obstacol în calea progreselor din domeniu;

| 6. | invită Comisia și guvernele UE, și nu numai, să analizeze posibilitatea instituirii unor cadre de reglementare obligatorii, în care accesul la căi de atac și despăgubiri să se bazeze pe nevoi și responsabilitate, și nu doar pe capacitatea grupurilor protestatare de a stigmatiza sau pe eforturile voluntare ale companiilor; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia și guvernele UE, și nu numai, să analizeze posibilitatea instituirii unor cadre de reglementare obligatorii, în care accesul la căi de atac și despăgubiri să se bazeze pe nevoi și responsabilitate, și nu doar pe capacitatea grupurilor protestatare de a stigmatiza sau pe eforturile voluntare ale companiilor;

| 7. | salută inițiativa luată de UE de a lansa Pactul de sustenabilitate, care urmărește un nou început în ceea ce privește sănătatea și siguranța la locul de muncă, condițiile de lucru, respectarea drepturilor lucrătorilor și promovarea unui comportament responsabil în afaceri în industria textilă din Bangladesh; |
| --- | --- |

7.

salută inițiativa luată de UE de a lansa Pactul de sustenabilitate, care urmărește un nou început în ceea ce privește sănătatea și siguranța la locul de muncă, condițiile de lucru, respectarea drepturilor lucrătorilor și promovarea unui comportament responsabil în afaceri în industria textilă din Bangladesh;

| 8. | ia act de concluziile primei evaluări a Pactului de sustenabilitate, în octombrie 2014, care a relevat progresele semnificative realizate de autoritățile din Bangladesh și recunoaște contribuția Pactului de sustenabilitate în îmbunătățirea sănătății și siguranței în fabrici și a condițiilor de muncă în industria textilă; solicită insistent, cu toate acestea, guvernului Bangladeshului să-și crească nivelul de implicare în implementarea tuturor angajamentelor asumate în cadrul Pactului de sustenabilitate, ca o măsură prioritară; are încredere că, până la a doua evaluare a Pactului de sustenabilitate, care ar trebui să aibă loc în toamna anului 2015, pot fi realizate progrese substanțiale în privința drepturilor lucrătorilor, inspecțiilor muncii, decenței salariilor, integrității structurale a clădirilor, siguranței și sănătății la locul de muncă, precum și în privința comportamentului responsabil în afaceri; |
| --- | --- |

8.

ia act de concluziile primei evaluări a Pactului de sustenabilitate, în octombrie 2014, care a relevat progresele semnificative realizate de autoritățile din Bangladesh și recunoaște contribuția Pactului de sustenabilitate în îmbunătățirea sănătății și siguranței în fabrici și a condițiilor de muncă în industria textilă; solicită insistent, cu toate acestea, guvernului Bangladeshului să-și crească nivelul de implicare în implementarea tuturor angajamentelor asumate în cadrul Pactului de sustenabilitate, ca o măsură prioritară; are încredere că, până la a doua evaluare a Pactului de sustenabilitate, care ar trebui să aibă loc în toamna anului 2015, pot fi realizate progrese substanțiale în privința drepturilor lucrătorilor, inspecțiilor muncii, decenței salariilor, integrității structurale a clădirilor, siguranței și sănătății la locul de muncă, precum și în privința comportamentului responsabil în afaceri;

| 9. | ia act de măsurile luate de Bangladesh în privința modificării și completării Legii muncii ca urmare a dezastrului de la Rana Plaza, precum și în privința consolidării drepturilor fundamentale în domeniul sănătății și siguranței la locul de muncă și al drepturilor lucrătorilor; regretă că o serie de restricții ale libertății de asociere a lucrătorilor nu ar fost abordate și că legea încă nu este în concordanță cu convențiile OIM; |
| --- | --- |

9.

ia act de măsurile luate de Bangladesh în privința modificării și completării Legii muncii ca urmare a dezastrului de la Rana Plaza, precum și în privința consolidării drepturilor fundamentale în domeniul sănătății și siguranței la locul de muncă și al drepturilor lucrătorilor; regretă că o serie de restricții ale libertății de asociere a lucrătorilor nu ar fost abordate și că legea încă nu este în concordanță cu convențiile OIM;

| 10. | solicită guvernului din Bangladesh, respectându-și angajamentele asumate în cadrul Pactului de sustenabilitate, să adopte fără întârziere și ca o prioritate absolută, normele și reglementările necesare aplicării efective a Legii muncii, în deplină consultare cu Consiliul consultativ tripartit și acordând o atenție specială implementării Convențiilor 87 și 98 ale OIM privind libertatea de asociere și negocierile colective; |
| --- | --- |

10.

solicită guvernului din Bangladesh, respectându-și angajamentele asumate în cadrul Pactului de sustenabilitate, să adopte fără întârziere și ca o prioritate absolută, normele și reglementările necesare aplicării efective a Legii muncii, în deplină consultare cu Consiliul consultativ tripartit și acordând o atenție specială implementării Convențiilor 87 și 98 ale OIM privind libertatea de asociere și negocierile colective;

| 11. | este preocupat de situația din ZIE, unde sindicatele continuă să fie interzise, iar condițiile de muncă și standardele de sănătate și siguranță sunt precare, și subliniază că lucrătorii din aceste zone ar trebui să beneficieze de libertăți juridice și standarde de siguranță fundamentale echivalente cu cele ale lucrătorilor din alte zone ale țării; regretă profund faptul că Legea propusă a muncii pentru zonele industriale de export interzice în continuare lucrătorilor din ZIE să se organizeze în sindicate și subliniază că asociațiile pentru protecția socială a lucrătorilor nu au nicidecum drepturi și privilegii comparabile cu cele ale sindicatelor; invită insistent guvernul Bangladeshului să extindă imediat și total dreptul muncii la zonele industriale de export; |
| --- | --- |

11.

este preocupat de situația din ZIE, unde sindicatele continuă să fie interzise, iar condițiile de muncă și standardele de sănătate și siguranță sunt precare, și subliniază că lucrătorii din aceste zone ar trebui să beneficieze de libertăți juridice și standarde de siguranță fundamentale echivalente cu cele ale lucrătorilor din alte zone ale țării; regretă profund faptul că Legea propusă a muncii pentru zonele industriale de export interzice în continuare lucrătorilor din ZIE să se organizeze în sindicate și subliniază că asociațiile pentru protecția socială a lucrătorilor nu au nicidecum drepturi și privilegii comparabile cu cele ale sindicatelor; invită insistent guvernul Bangladeshului să extindă imediat și total dreptul muncii la zonele industriale de export;

| 12. | salută creșterea salariului minim în industria textilă cu 77 %, de la 35 EUR la 62 EUR pe lună și încurajează o implementare universală; constată, cu toate acestea, că în practică salariul minim din industria textilă nu este încă suficient pentru acoperirea nevoilor de bază ale lucrătorilor și că acesta ar trebui majorat cel puțin până la 104 EUR pentru a se realiza acest lucru, și solicită guvernului Bangladeshului să instituie un salariu minim decent, consultându-se fără rezerve cu sindicatele și cu angajații; invită insistent, de asemenea, guvernul să se asigure că toate fabricile de confecții plătesc efectiv salariile datorate; |
| --- | --- |

12.

salută creșterea salariului minim în industria textilă cu 77 %, de la 35 EUR la 62 EUR pe lună și încurajează o implementare universală; constată, cu toate acestea, că în practică salariul minim din industria textilă nu este încă suficient pentru acoperirea nevoilor de bază ale lucrătorilor și că acesta ar trebui majorat cel puțin până la 104 EUR pentru a se realiza acest lucru, și solicită guvernului Bangladeshului să instituie un salariu minim decent, consultându-se fără rezerve cu sindicatele și cu angajații; invită insistent, de asemenea, guvernul să se asigure că toate fabricile de confecții plătesc efectiv salariile datorate;

| 13. | salută înregistrarea a aproximativ 300 de noi sindicate în sectorul confecțiilor de la începutul anului 2013, ceea ce reprezintă o dublare a numărului lor în acest sector, dar este îngrijorat de faptul că în 2014 și 2015 procesul de înregistrare a încetinit; încurajează autoritățile din Bangladesh să continue tendința inițială pozitivă de a îndeplini obiectivul unei reprezentări adecvate a celor 4 milioane de lucrători din sectorul confecțiilor; |
| --- | --- |

13.

salută înregistrarea a aproximativ 300 de noi sindicate în sectorul confecțiilor de la începutul anului 2013, ceea ce reprezintă o dublare a numărului lor în acest sector, dar este îngrijorat de faptul că în 2014 și 2015 procesul de înregistrare a încetinit; încurajează autoritățile din Bangladesh să continue tendința inițială pozitivă de a îndeplini obiectivul unei reprezentări adecvate a celor 4 milioane de lucrători din sectorul confecțiilor;

| 14. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la informațiile conform cărora sindicatele nou înființate se confruntă cu discriminări, concedieri și represalii; este consternat de discriminarea anti-sindicate la scară largă, evidențiată de acțiuni clar dovedite de amenințare, hărțuire și violență fizică împotriva reprezentanților lucrătorilor, printre care asasinarea liderului sindical Aminul Islam; invită insistent guvernul Bangladeshului să se ocupe efectiv de problema practicilor neloiale de muncă, luând măsurile necesare pentru a preveni, investiga și urmări în justiție abaterile într-un mod rapid și transparent, pentru a pune capăt impunității și a aduce și asasinii lui Aminul Islam în fața justiției; este convins că o formare adecvată și ridicarea nivelului de conștientizare cu privire la drepturile lucrătorilor sunt metode eficiente de reducere a discriminării împotriva sindicatelor; |
| --- | --- |

14.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la informațiile conform cărora sindicatele nou înființate se confruntă cu discriminări, concedieri și represalii; este consternat de discriminarea anti-sindicate la scară largă, evidențiată de acțiuni clar dovedite de amenințare, hărțuire și violență fizică împotriva reprezentanților lucrătorilor, printre care asasinarea liderului sindical Aminul Islam; invită insistent guvernul Bangladeshului să se ocupe efectiv de problema practicilor neloiale de muncă, luând măsurile necesare pentru a preveni, investiga și urmări în justiție abaterile într-un mod rapid și transparent, pentru a pune capăt impunității și a aduce și asasinii lui Aminul Islam în fața justiției; este convins că o formare adecvată și ridicarea nivelului de conștientizare cu privire la drepturile lucrătorilor sunt metode eficiente de reducere a discriminării împotriva sindicatelor;

| 15. | consideră că existența unor structuri sindicale democratice are un rol important în îmbunătățirea standardelor de sănătate și siguranță, de exemplu prin dezvoltarea continuă, în toate fabricile, a unor comitete de siguranță conduse de lucrători, subliniază, de asemenea, importanța accesului sindicatelor la fabrici pentru a putea instrui lucrătorii cu privire la modul în care își pot proteja drepturile și siguranța, inclusiv dreptul de a refuza să muncească în condiții de nesiguranță; |
| --- | --- |

15.

consideră că existența unor structuri sindicale democratice are un rol important în îmbunătățirea standardelor de sănătate și siguranță, de exemplu prin dezvoltarea continuă, în toate fabricile, a unor comitete de siguranță conduse de lucrători, subliniază, de asemenea, importanța accesului sindicatelor la fabrici pentru a putea instrui lucrătorii cu privire la modul în care își pot proteja drepturile și siguranța, inclusiv dreptul de a refuza să muncească în condiții de nesiguranță;

| 16. | salută angajamentul guvernului de a restabili Autoritatea pentru inspectarea fabricilor și a altor societăți (DIFE), pentru care se preconizează în final 993 de angajați și 23 de birouri regionale; salută, de asemenea, modernizarea serviciilor de inspecție ale acesteia în ianuarie 2014, adoptarea Politicii naționale pentru sănătate și siguranță și standardele unificate pentru inspecțiile de sănătate și siguranță; solicită Comisiei și partenerilor internaționali să ofere asistență tehnică și să-și împărtășească practicile optime pentru a contribui la modernizarea DIFE; solicită guvernului Bangladeshului să-și respecte angajamentele privind inspecțiile muncii și să respecte Convenția 81 a OIM; salută închiderea fabricilor care nu respectau standardele de siguranță; |
| --- | --- |

16.

salută angajamentul guvernului de a restabili Autoritatea pentru inspectarea fabricilor și a altor societăți (DIFE), pentru care se preconizează în final 993 de angajați și 23 de birouri regionale; salută, de asemenea, modernizarea serviciilor de inspecție ale acesteia în ianuarie 2014, adoptarea Politicii naționale pentru sănătate și siguranță și standardele unificate pentru inspecțiile de sănătate și siguranță; solicită Comisiei și partenerilor internaționali să ofere asistență tehnică și să-și împărtășească practicile optime pentru a contribui la modernizarea DIFE; solicită guvernului Bangladeshului să-și respecte angajamentele privind inspecțiile muncii și să respecte Convenția 81 a OIM; salută închiderea fabricilor care nu respectau standardele de siguranță;

| 17. | este în continuare îngrijorat de acuzațiile privind corupția endemică din Bangladesh în care sunt implicați inspectorii de sănătate și siguranță și proprietari de fabrici de îmbrăcăminte și solicită intensificarea eforturilor pentru combaterea acestor practici; |
| --- | --- |

17.

este în continuare îngrijorat de acuzațiile privind corupția endemică din Bangladesh în care sunt implicați inspectorii de sănătate și siguranță și proprietari de fabrici de îmbrăcăminte și solicită intensificarea eforturilor pentru combaterea acestor practici;

| 18. | înțelege dificultățile de recrutare a inspectorilor, datorate necesității unei instruiri adecvate pentru asimilarea unui standard unic și a unor proceduri operaționale armonizate înainte de numirea efectivă; regretă, cu toate acestea, că obiectivul de recrutare a 200 de inspectori suplimentari până la sfârșitul anului 2013 nu a fost încă îndeplinit, numărul actual de persoane recrutate fiind de 173 și subliniază faptul că 200 de inspectori sunt cu mult sub nivelul necesar pentru a supraveghea o industrie de 4 milioane de lucrători; |
| --- | --- |

18.

înțelege dificultățile de recrutare a inspectorilor, datorate necesității unei instruiri adecvate pentru asimilarea unui standard unic și a unor proceduri operaționale armonizate înainte de numirea efectivă; regretă, cu toate acestea, că obiectivul de recrutare a 200 de inspectori suplimentari până la sfârșitul anului 2013 nu a fost încă îndeplinit, numărul actual de persoane recrutate fiind de 173 și subliniază faptul că 200 de inspectori sunt cu mult sub nivelul necesar pentru a supraveghea o industrie de 4 milioane de lucrători;

| 19. | salută faptul că acordul și alianța au terminat inspectarea tuturor fabricilor incluse în mandatul lor și au finalizat peste 400 de Planuri de acțiune corective (PAC); invită insistent guvernul din Bangladesh să vină în completarea acestei acțiuni prin inspectarea rapidă a fabricilor aflate în responsabilitatea lor și să adopte măsuri de remediere adecvate; susține importanta activitate a OIM pentru a contribui la realizarea acestora; salută angajamentul acelor producători care doresc să îmbunătățească standardele și solicită tuturor actorilor implicați să asigure implementarea corectă a PAC; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că acordul și alianța au terminat inspectarea tuturor fabricilor incluse în mandatul lor și au finalizat peste 400 de Planuri de acțiune corective (PAC); invită insistent guvernul din Bangladesh să vină în completarea acestei acțiuni prin inspectarea rapidă a fabricilor aflate în responsabilitatea lor și să adopte măsuri de remediere adecvate; susține importanta activitate a OIM pentru a contribui la realizarea acestora; salută angajamentul acelor producători care doresc să îmbunătățească standardele și solicită tuturor actorilor implicați să asigure implementarea corectă a PAC;

| 20. | salută faptul că, în prezent, peste 250 de mari firme de modă și de desfacere care au ca sursă industria de confecții din Bangladesh au semnat Acordul sau Alianța pentru a-și coordona eforturile de îmbunătățire a siguranței în fabricile din Bangladesh care le aprovizionează; încurajează, în acest context, și alte companii, inclusiv IMM-uri, să se alăture Acordului; subliniază necesitatea unei implicări corespunzătoare a tuturor actorilor pentru o implementare efectivă a acordului și încurajează replicarea acestuia în alte țări cu risc ridicat; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că, în prezent, peste 250 de mari firme de modă și de desfacere care au ca sursă industria de confecții din Bangladesh au semnat Acordul sau Alianța pentru a-și coordona eforturile de îmbunătățire a siguranței în fabricile din Bangladesh care le aprovizionează; încurajează, în acest context, și alte companii, inclusiv IMM-uri, să se alăture Acordului; subliniază necesitatea unei implicări corespunzătoare a tuturor actorilor pentru o implementare efectivă a acordului și încurajează replicarea acestuia în alte țări cu risc ridicat;

| 21. | încurajează semnatarii Acordului și membrii Alianței să își îmbunătățească cooperarea și să facă sistematic schimb de rapoarte referitoare la inspecțiile din fabrici, pentru a evita suprapunerea eforturilor și diferențierea standardelor; invită Alianța să publice aceste rapoartele și în bengali, inclusiv online și să includă ilustrații, astfel încât să fie accesibile oricărei persoane din țară; |
| --- | --- |

21.

încurajează semnatarii Acordului și membrii Alianței să își îmbunătățească cooperarea și să facă sistematic schimb de rapoarte referitoare la inspecțiile din fabrici, pentru a evita suprapunerea eforturilor și diferențierea standardelor; invită Alianța să publice aceste rapoartele și în bengali, inclusiv online și să includă ilustrații, astfel încât să fie accesibile oricărei persoane din țară;

| 22. | consideră că comercianții cu amănuntul de talie mondială și producătorii de marcă au o mare parte de responsabilitate pentru actualele modele de producție, făcând dificilă îmbunătățirea condițiilor de muncă și a salariilor în țările producătoare; este convins s-ar putea crea o structură pieței și condiții sociale mai echitabile, dacă societățile respective ar respecta în totalitate, pe toată lungimea lanțurilor de aprovizionare, standardele fundamentale ale OIM în materie de muncă, standardele recunoscute la nivel internațional în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI), în special Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, recent actualizate, cele zece principii ale Pactului mondial al Organizației Națiunilor Unite, Standardul de orientare ISO 26000 privind responsabilitatea socială, Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială și Principiile directoare ale ONU privind activitățile întreprinderilor și drepturile omului; salută inițiativa emblematică a Comisiei Europene privind managementul responsabil al lanțului de aprovizionare în sectorul textil, ținând seama de inițiativele naționale existente, cum ar fi cele din Germania, Țările de Jos, Danemarca și Franța și consideră că UE are capacitatea și datoria de a fi un lider mondial al responsabilității în cadrul lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

22.

consideră că comercianții cu amănuntul de talie mondială și producătorii de marcă au o mare parte de responsabilitate pentru actualele modele de producție, făcând dificilă îmbunătățirea condițiilor de muncă și a salariilor în țările producătoare; este convins s-ar putea crea o structură pieței și condiții sociale mai echitabile, dacă societățile respective ar respecta în totalitate, pe toată lungimea lanțurilor de aprovizionare, standardele fundamentale ale OIM în materie de muncă, standardele recunoscute la nivel internațional în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI), în special Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, recent actualizate, cele zece principii ale Pactului mondial al Organizației Națiunilor Unite, Standardul de orientare ISO 26000 privind responsabilitatea socială, Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială și Principiile directoare ale ONU privind activitățile întreprinderilor și drepturile omului; salută inițiativa emblematică a Comisiei Europene privind managementul responsabil al lanțului de aprovizionare în sectorul textil, ținând seama de inițiativele naționale existente, cum ar fi cele din Germania, Țările de Jos, Danemarca și Franța și consideră că UE are capacitatea și datoria de a fi un lider mondial al responsabilității în cadrul lanțului de aprovizionare;

| 23. | consideră că accesul la informații în sectorul textil este adesea cel mai important obstacol pentru combaterea încălcărilor drepturilor omului din cadrul lanțului de aprovizionare global și că este nevoie de un sistem de raportare obligatoriu, care să ofere informații conectând toți actorii din lanțul valoric al unui produs, de la locul de producție până la comercianții cu amănuntul; consideră că este necesară o nouă legislație a UE care să impună o obligație juridică de diligență necesară în privința drepturilor omului la nivelul întreprinderilor din UE care își externalizează producția în țări terțe, inclusiv măsuri cu caracter obligatoriu pentru a asigura prin lege trasabilitatea și transparența, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și cu Orientările OECD pentru întreprinderile multinaționale; |
| --- | --- |

23.

consideră că accesul la informații în sectorul textil este adesea cel mai important obstacol pentru combaterea încălcărilor drepturilor omului din cadrul lanțului de aprovizionare global și că este nevoie de un sistem de raportare obligatoriu, care să ofere informații conectând toți actorii din lanțul valoric al unui produs, de la locul de producție până la comercianții cu amănuntul; consideră că este necesară o nouă legislație a UE care să impună o obligație juridică de diligență necesară în privința drepturilor omului la nivelul întreprinderilor din UE care își externalizează producția în țări terțe, inclusiv măsuri cu caracter obligatoriu pentru a asigura prin lege trasabilitatea și transparența, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și cu Orientările OECD pentru întreprinderile multinaționale;

| 24. | solicită Consiliului și Comisiei să includă o clauză obligatorie de RSI în toate acordurile bilaterale comerciale și de investiții semnate de UE, care să oblige investitorii europeni să respecte principiile RSI definite la nivel internațional, inclusiv actualizarea din 2010 a Orientărilor OCDE și standardele definite de ONU, OIM și UE; solicită ca, în viitoarele acorduri comerciale ale UE cu țări terțe, să se acorde o poziție mai importantă siguranței și sănătății la locul de muncă, ca parte a agendei pentru munca decentă, precum și ca UE să ofere sprijin tehnic pentru aplicarea acestor dispoziții, astfel încât să nu devină o barieră în calea comerțului; |
| --- | --- |

24.

solicită Consiliului și Comisiei să includă o clauză obligatorie de RSI în toate acordurile bilaterale comerciale și de investiții semnate de UE, care să oblige investitorii europeni să respecte principiile RSI definite la nivel internațional, inclusiv actualizarea din 2010 a Orientărilor OCDE și standardele definite de ONU, OIM și UE; solicită ca, în viitoarele acorduri comerciale ale UE cu țări terțe, să se acorde o poziție mai importantă siguranței și sănătății la locul de muncă, ca parte a agendei pentru munca decentă, precum și ca UE să ofere sprijin tehnic pentru aplicarea acestor dispoziții, astfel încât să nu devină o barieră în calea comerțului;

| 25. | recunoaște că munca în sectorul confecțiilor a ajutat milioane de femei sărace din mediul rural din Bangladesh și din alte zone să scape de sărăcie și de dependența materială de bărbați; observă că forța de muncă nesindicalizată este compusă în principal de lucrători necalificați și de femei din sectorul confecțiilor din țările în curs de dezvoltare; recunoaște că progresele înregistrate în ceea ce privește drepturile și protecția lucrătorilor sunt esențiale pentru capacitarea femeilor și subliniază necesitatea de a crește reprezentarea femeilor în cadrul sindicatelor, inclusiv în cadrul sindicatelor nou constituite în Bangladesh, și salută Pactul de sustenabilitate, ca o recunoaștere a importanței capacitării de gen în îmbunătățirea standardelor de muncă; |
| --- | --- |

25.

recunoaște că munca în sectorul confecțiilor a ajutat milioane de femei sărace din mediul rural din Bangladesh și din alte zone să scape de sărăcie și de dependența materială de bărbați; observă că forța de muncă nesindicalizată este compusă în principal de lucrători necalificați și de femei din sectorul confecțiilor din țările în curs de dezvoltare; recunoaște că progresele înregistrate în ceea ce privește drepturile și protecția lucrătorilor sunt esențiale pentru capacitarea femeilor și subliniază necesitatea de a crește reprezentarea femeilor în cadrul sindicatelor, inclusiv în cadrul sindicatelor nou constituite în Bangladesh, și salută Pactul de sustenabilitate, ca o recunoaștere a importanței capacitării de gen în îmbunătățirea standardelor de muncă;

| 26. | remarcă faptul că inițiativa „Totul în afară de arme” (EBA) a jucat un rol important în dezvoltarea economică a Bangladeshului și a contribuit la îmbunătățirea condițiilor materiale a milioane de persoane, mai ales a femeilor; este, însă, convins că fără criterii de condiționalitate solide în domeniul drepturilor omului și al drepturilor lucrătorilor, EBA și SPG creează riscul agravării standardelor scăzute în materie de protecție a lucrătorilor și al subminării condițiilor decente de muncă; solicită Comisiei să stabilească dacă Bangladeshul respectă convențiile privind drepturile omului, munca și mediul în cadrul SPG și să informeze Parlamentul; subliniază că țările care realizează progrese semnificative în privința standardelor sociale și de muncă ar trebui recompensate prin acordarea unui acces total pe piață al produselor lor; |
| --- | --- |

26.

remarcă faptul că inițiativa „Totul în afară de arme” (EBA) a jucat un rol important în dezvoltarea economică a Bangladeshului și a contribuit la îmbunătățirea condițiilor materiale a milioane de persoane, mai ales a femeilor; este, însă, convins că fără criterii de condiționalitate solide în domeniul drepturilor omului și al drepturilor lucrătorilor, EBA și SPG creează riscul agravării standardelor scăzute în materie de protecție a lucrătorilor și al subminării condițiilor decente de muncă; solicită Comisiei să stabilească dacă Bangladeshul respectă convențiile privind drepturile omului, munca și mediul în cadrul SPG și să informeze Parlamentul; subliniază că țările care realizează progrese semnificative în privința standardelor sociale și de muncă ar trebui recompensate prin acordarea unui acces total pe piață al produselor lor;

| 27. | încurajează VP/ÎR Mogherini și Comisarul Malmström să continue să includă ratificarea standardelor fundamentale ale OIM, inspecțiile vizând sănătatea și siguranța, precum și libertatea de asociere în discuțiile cu Bangladesh și cu alte țări privind continuarea schimburilor comerciale preferențiale; |
| --- | --- |

27.

încurajează VP/ÎR Mogherini și Comisarul Malmström să continue să includă ratificarea standardelor fundamentale ale OIM, inspecțiile vizând sănătatea și siguranța, precum și libertatea de asociere în discuțiile cu Bangladesh și cu alte țări privind continuarea schimburilor comerciale preferențiale;

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Guvernului și Parlamentului Bangladeshului, precum și Directorului General al OIM. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Guvernului și Parlamentului Bangladeshului, precum și Directorului General al OIM.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0024.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0045.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0516.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0100.

(5)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(6)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

(7)  JO L 118, 27.4.2001, p. 48.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0049.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0050.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/47

---

P8_TA(2015)0176

Raport al Consiliului European extraordinar din 23 aprilie 2015: Ultimele tragedii din Marea Mediterană și politicile UE în materie de migrație și de azil

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (2015/2660(RSP))

(2016/C 346/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Convenția de la Geneva din 1951 și Protocolul adițional la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva din 1951 și Protocolul adițional la aceasta,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la fluxurile migratorii din Mediterana, cu o atenție specială acordată evenimentelor tragice petrecute în largul coastelor insulei Lampedusa (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la fluxurile migratorii din Mediterana, cu o atenție specială acordată evenimentelor tragice petrecute în largul coastelor insulei Lampedusa (1),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 22 mai 2014 referitor la punerea în aplicare a Comunicării privind activitatea Grupului operativ pentru Marea Mediterană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 22 mai 2014 referitor la punerea în aplicare a Comunicării privind activitatea Grupului operativ pentru Marea Mediterană,

| — | având în vedere dezbaterea privind situația din Mediterană și necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE, organizată la Parlament la 25 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea privind situația din Mediterană și necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE, organizată la Parlament la 25 noiembrie 2014,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (2),

| — | având în vedere inițiativa ICNUR pentru zona centrală a Mării Mediterane și propunerile ICNUR de abordare a valurilor actuale și viitoare de solicitanți de azil, refugiați și migranți ce sosesc în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa ICNUR pentru zona centrală a Mării Mediterane și propunerile ICNUR de abordare a valurilor actuale și viitoare de solicitanți de azil, refugiați și migranți ce sosesc în Europa,

| — | având în vedere planul de acțiune în zece puncte privind migrația adoptat la 20 aprilie 2015 de către Consiliul mixt Afaceri Externe și Afaceri Interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune în zece puncte privind migrația adoptat la 20 aprilie 2015 de către Consiliul mixt Afaceri Externe și Afaceri Interne,

| — | având în vedere concluziile summitului special al Consiliului UE privind criza refugiaților din Marea Mediterană, din 22 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summitului special al Consiliului UE privind criza refugiaților din Marea Mediterană, din 22 aprilie 2015,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM) peste 1 500 de persoane au murit în Marea Mediterană de la începutul acestui an; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM) peste 1 500 de persoane au murit în Marea Mediterană de la începutul acestui an;

| B. | întrucât, potrivit OIM, aproximativ 23 918 migranți au ajuns pe coasta italiană începând cu 1 ianuarie 2015; întrucât, potrivit autorităților elene, 10 445 de migranți au fost salvați de paza de coastă elenă din Marea Egee în primul trimestru al anului 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit OIM, aproximativ 23 918 migranți au ajuns pe coasta italiană începând cu 1 ianuarie 2015; întrucât, potrivit autorităților elene, 10 445 de migranți au fost salvați de paza de coastă elenă din Marea Egee în primul trimestru al anului 2015;

| C. | întrucât forțele maritime italiene, paza de coastă italiană, marina italiană și câteva nave comerciale au efectuat operațiuni neîntrerupte pentru salvarea migranților aflați în dificultate pe Marea Mediterană și au venit în ajutorul a aproximativ 10 000 de migranți în perioada de șase zile de vineri, 10 aprilie, până joi, 16 aprilie 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât forțele maritime italiene, paza de coastă italiană, marina italiană și câteva nave comerciale au efectuat operațiuni neîntrerupte pentru salvarea migranților aflați în dificultate pe Marea Mediterană și au venit în ajutorul a aproximativ 10 000 de migranți în perioada de șase zile de vineri, 10 aprilie, până joi, 16 aprilie 2015;

| D. | întrucât ultima operațiune dedicată exclusiv căutării și salvării în Marea Mediterană, Mare Nostrum, a salvat 150 810 migranți în cursul unei perioade de 364 de zile; întrucât estimările inițiale nu indică în acest moment o reducere a numărului de migranți care traversează Mediterana; |
| --- | --- |

D.

întrucât ultima operațiune dedicată exclusiv căutării și salvării în Marea Mediterană, Mare Nostrum, a salvat 150 810 migranți în cursul unei perioade de 364 de zile; întrucât estimările inițiale nu indică în acest moment o reducere a numărului de migranți care traversează Mediterana;

| E. | întrucât o proporție mai mare de persoane care încearcă să traverseze Marea Mediterană fug de conflicte sau de persecuție din Siria, Irak, Eritreea, Somalia și Libia; întrucât până la 700 de migranți au dispărut și se crede că s-au înecat după ce vasul de pescuit din lemn pe care se înghesuiau s-a răsturnat în apropiere de Libia, în timp ce o navă comercială portugheză venea în ajutorul său în seara zilei de sâmbătă, 18 aprilie 2015; întrucât, potrivit relatărilor, unul dintre supraviețuitori a informat autoritățile italiene că la bord s-ar fi putut afla până la 950 de persoane; întrucât o tragedie similară s-a produs la începutul acestei luni, în care se apreciază că aproximativ 400 de migranți și-au pierdut viața pe mare în momentul în care ambarcațiunea de pescuit din lemn care transporta aproximativ 550 de persoane s-a răsturnat; |
| --- | --- |

E.

întrucât o proporție mai mare de persoane care încearcă să traverseze Marea Mediterană fug de conflicte sau de persecuție din Siria, Irak, Eritreea, Somalia și Libia; întrucât până la 700 de migranți au dispărut și se crede că s-au înecat după ce vasul de pescuit din lemn pe care se înghesuiau s-a răsturnat în apropiere de Libia, în timp ce o navă comercială portugheză venea în ajutorul său în seara zilei de sâmbătă, 18 aprilie 2015; întrucât, potrivit relatărilor, unul dintre supraviețuitori a informat autoritățile italiene că la bord s-ar fi putut afla până la 950 de persoane; întrucât o tragedie similară s-a produs la începutul acestei luni, în care se apreciază că aproximativ 400 de migranți și-au pierdut viața pe mare în momentul în care ambarcațiunea de pescuit din lemn care transporta aproximativ 550 de persoane s-a răsturnat;

| F. | întrucât operațiunea comună Triton coordonată de Frontex a devenit pe deplin funcțională la 1 noiembrie 2014, având un buget inițial de numai 2,9 milioane EUR pe lună, în comparație cu aproximativ 9 milioane EUR pentru Mare Nostrum; întrucât de la lansarea operațiunii comune „Triton” peste 24 400 de migranți ilegali au fost salvați pe ruta mediteraneeană centrală, inclusiv aproape 7 860 prin acțiuni finanțate de Frontex; |
| --- | --- |

F.

întrucât operațiunea comună Triton coordonată de Frontex a devenit pe deplin funcțională la 1 noiembrie 2014, având un buget inițial de numai 2,9 milioane EUR pe lună, în comparație cu aproximativ 9 milioane EUR pentru Mare Nostrum; întrucât de la lansarea operațiunii comune „Triton” peste 24 400 de migranți ilegali au fost salvați pe ruta mediteraneeană centrală, inclusiv aproape 7 860 prin acțiuni finanțate de Frontex;

| G. | întrucât traficanții de persoane și membrii filierelor de imigrație clandestină exploatează migrația ilegală și pun în pericol viețile migranților pentru a obține profituri pentru propriile afaceri, poartă responsabilitatea pentru moartea a mii de persoane și reprezintă o problemă gravă pentru UE și statele membre; întrucât traficanții generează profituri în valoare de 20 de miliarde EUR pe an din activitățile lor infracționale; întrucât, conform Europol, grupurile infracționale organizate care facilitează activ transportul de migranți ilegali prin Marea Mediterană au avut legături directe cu traficul de persoane, drogurile, armele de foc și terorismul; întrucât la 17 martie 2015 Europol a înființat Echipa operațională mixtă „Mare” pentru a aborda problema acestor grupuri infracționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât traficanții de persoane și membrii filierelor de imigrație clandestină exploatează migrația ilegală și pun în pericol viețile migranților pentru a obține profituri pentru propriile afaceri, poartă responsabilitatea pentru moartea a mii de persoane și reprezintă o problemă gravă pentru UE și statele membre; întrucât traficanții generează profituri în valoare de 20 de miliarde EUR pe an din activitățile lor infracționale; întrucât, conform Europol, grupurile infracționale organizate care facilitează activ transportul de migranți ilegali prin Marea Mediterană au avut legături directe cu traficul de persoane, drogurile, armele de foc și terorismul; întrucât la 17 martie 2015 Europol a înființat Echipa operațională mixtă „Mare” pentru a aborda problema acestor grupuri infracționale;

| H. | întrucât instabilitatea și conflictele din regiune au un impact asupra masei fluxului de migranți și a celui de persoane strămutate și, prin urmare, asupra numărului de persoane care încearcă să ajungă în UE, întrucât expansiunea rapidă a SI și Daesh în zonele de conflict învecinate va avea, în cele din urmă, un impact asupra afluxului masiv de migranți și a fluxurilor persoanelor strămutate; |
| --- | --- |

H.

întrucât instabilitatea și conflictele din regiune au un impact asupra masei fluxului de migranți și a celui de persoane strămutate și, prin urmare, asupra numărului de persoane care încearcă să ajungă în UE, întrucât expansiunea rapidă a SI și Daesh în zonele de conflict învecinate va avea, în cele din urmă, un impact asupra afluxului masiv de migranți și a fluxurilor persoanelor strămutate;

| 1. | își exprimă regretul și tristețea profunde pentru pierderile tragice și repetate de vieți omenești din Mediterana; îndeamnă Uniunea Europeană și statele sale membre ca, pe baza cooperării existente, să facă tot posibilul pentru a preveni alte pierderi de vieți omenești pe mare; solicită UE și statelor membre să facă tot posibilul pentru a identifica cadavrele și persoanele date dispărute și pentru a informa rudele acestora; |
| --- | --- |

1.

își exprimă regretul și tristețea profunde pentru pierderile tragice și repetate de vieți omenești din Mediterana; îndeamnă Uniunea Europeană și statele sale membre ca, pe baza cooperării existente, să facă tot posibilul pentru a preveni alte pierderi de vieți omenești pe mare; solicită UE și statelor membre să facă tot posibilul pentru a identifica cadavrele și persoanele date dispărute și pentru a informa rudele acestora;

| 2. | invită UE și statele sale membre să furnizeze resursele necesare pentru a se asigura că obligațiile de căutare și salvare sunt îndeplinite în mod eficace și, prin urmare, că acestea sunt finanțate în mod corespunzător; întrucât statele membre continuă să-și manifeste solidaritatea și angajamentul prin intensificarea contribuțiilor la bugetele și operațiile Frontex și EASO și se angajează să asigure acestor agenții resursele (de personal și echipament) necesare îndeplinirii obligațiilor lor prin bugetul UE și fondurile sale relevante; |
| --- | --- |

2.

invită UE și statele sale membre să furnizeze resursele necesare pentru a se asigura că obligațiile de căutare și salvare sunt îndeplinite în mod eficace și, prin urmare, că acestea sunt finanțate în mod corespunzător; întrucât statele membre continuă să-și manifeste solidaritatea și angajamentul prin intensificarea contribuțiilor la bugetele și operațiile Frontex și EASO și se angajează să asigure acestor agenții resursele (de personal și echipament) necesare îndeplinirii obligațiilor lor prin bugetul UE și fondurile sale relevante;

| 3. | reiterează necesitatea ca UE să își fondeze răspunsul la cele mai recente tragedii care au avut loc în Mediterana pe solidaritate și partajarea echitabilă a responsabilității, astfel cum este prevăzut la articolul 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și să adopte o abordare europeană globală; reiterează necesitatea ca UE să intensifice partajarea echitabilă a responsabilității, precum și solidaritatea față de statele membre care primesc cel mai mare număr de refugiați și de solicitanți de azil, în termeni absoluți sau în mod proporțional; |
| --- | --- |

3.

reiterează necesitatea ca UE să își fondeze răspunsul la cele mai recente tragedii care au avut loc în Mediterana pe solidaritate și partajarea echitabilă a responsabilității, astfel cum este prevăzut la articolul 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și să adopte o abordare europeană globală; reiterează necesitatea ca UE să intensifice partajarea echitabilă a responsabilității, precum și solidaritatea față de statele membre care primesc cel mai mare număr de refugiați și de solicitanți de azil, în termeni absoluți sau în mod proporțional;

| 4. | salută angajamentul Consiliului European de a consolida operațiunea Triton a UE prin creșterea finanțării și a mijloacelor; îndeamnă UE să stabilească un mandat clar pentru Triton în vederea extinderii zonei sale de operare și să extindă acest mandat pentru operațiile de căutare și salvare la nivelul UE; |
| --- | --- |

4.

salută angajamentul Consiliului European de a consolida operațiunea Triton a UE prin creșterea finanțării și a mijloacelor; îndeamnă UE să stabilească un mandat clar pentru Triton în vederea extinderii zonei sale de operare și să extindă acest mandat pentru operațiile de căutare și salvare la nivelul UE;

| 5. | solicită organizarea unei operațiuni de salvare umanitare la nivel european, puternică și cu caracter permanent, care, precum Mare Nostrum, să aibă loc în mare liberă și la care să contribuie financiar și cu dotări și mijloace toate statele membre; îndeamnă UE să cofinanțeze o astfel de operațiune; |
| --- | --- |

5.

solicită organizarea unei operațiuni de salvare umanitare la nivel european, puternică și cu caracter permanent, care, precum Mare Nostrum, să aibă loc în mare liberă și la care să contribuie financiar și cu dotări și mijloace toate statele membre; îndeamnă UE să cofinanțeze o astfel de operațiune;

| 6. | salută propunerea Consiliului European de tratare comună a cererilor de azil, cu sprijinul echipelor EASO; invită Comisia să extindă mandatul EASO pentru a-i consolida rolul operațional în tratarea solicitărilor de azil; |
| --- | --- |

6.

salută propunerea Consiliului European de tratare comună a cererilor de azil, cu sprijinul echipelor EASO; invită Comisia să extindă mandatul EASO pentru a-i consolida rolul operațional în tratarea solicitărilor de azil;

| 7. | invită statele membre să utilizeze pe deplin posibilitățile existente pentru eliberarea de vize din motive umanitare la ambasadele și birourile lor consulare; subliniază, în acest context, că Consiliul ar trebui să ia serios în considerare posibilitatea de a utiliza fie Directiva privind protecția temporară din 2001, fie articolul 78 alineatul (3) din TFUE, ambele prevăzând un mecanism de solidaritate în cazul unor fluxuri de persoane strămutate masive și apărute brusc; |
| --- | --- |

7.

invită statele membre să utilizeze pe deplin posibilitățile existente pentru eliberarea de vize din motive umanitare la ambasadele și birourile lor consulare; subliniază, în acest context, că Consiliul ar trebui să ia serios în considerare posibilitatea de a utiliza fie Directiva privind protecția temporară din 2001, fie articolul 78 alineatul (3) din TFUE, ambele prevăzând un mecanism de solidaritate în cazul unor fluxuri de persoane strămutate masive și apărute brusc;

| 8. | invită statele membre să-și mărească contribuțiile la programele de relocare existente, în special statele membre care nu au contribuit cu nimic; |
| --- | --- |

8.

invită statele membre să-și mărească contribuțiile la programele de relocare existente, în special statele membre care nu au contribuit cu nimic;

| 9. | invită Comisia să stabilească o cotă obligatorie pentru distribuirea de solicitanți de azil în rândul tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să stabilească o cotă obligatorie pentru distribuirea de solicitanți de azil în rândul tuturor statelor membre;

| 10. | subliniază că este necesar să se încurajeze politicile de returnare voluntară, garantându-se totodată protecția drepturilor tuturor migranților și asigurarea accesului sigur și legal la sistemul de azil al UE, cu respectarea principiului nereturnării; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este necesar să se încurajeze politicile de returnare voluntară, garantându-se totodată protecția drepturilor tuturor migranților și asigurarea accesului sigur și legal la sistemul de azil al UE, cu respectarea principiului nereturnării;

| 11. | salută faptul că VP/ÎR și Președinția letonă au convocat imediat un consiliu comun extraordinar al miniștrilor afacerilor externe și interne la Luxemburg și salută faptul că statele membre au convocat imediat un summit extraordinar pentru găsirea unor soluții comune ca răspuns la situația de criză din Mediterana; ia act de faptul că o primă dezbatere largă privind posibilitățile de salvare a vieților, combaterea membrii filierelor de imigrație clandestină și a traficanților de persoane și responsabilitatea comună a statelor membre în ceea ce privește primirea și protecția; subliniază că statele membre trebuie să-și intensifice în continuare angajamentul și regretă lipsa de angajament din partea Consiliului European în ceea ce privește instituirea unui mecanism de solidaritate obligatoriu la nivelul UE; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că VP/ÎR și Președinția letonă au convocat imediat un consiliu comun extraordinar al miniștrilor afacerilor externe și interne la Luxemburg și salută faptul că statele membre au convocat imediat un summit extraordinar pentru găsirea unor soluții comune ca răspuns la situația de criză din Mediterana; ia act de faptul că o primă dezbatere largă privind posibilitățile de salvare a vieților, combaterea membrii filierelor de imigrație clandestină și a traficanților de persoane și responsabilitatea comună a statelor membre în ceea ce privește primirea și protecția; subliniază că statele membre trebuie să-și intensifice în continuare angajamentul și regretă lipsa de angajament din partea Consiliului European în ceea ce privește instituirea unui mecanism de solidaritate obligatoriu la nivelul UE;

| 12. | solicită transpunerea rapidă și deplină și punerea efectivă în aplicare a sistemului european comun de azil de către toate statele membre participante, asigurându-se astfel standarde europene comune, inclusiv condiții de primire a solicitanților de azil și respectarea drepturilor fundamentale, în temeiul legislației în vigoare; |
| --- | --- |

12.

solicită transpunerea rapidă și deplină și punerea efectivă în aplicare a sistemului european comun de azil de către toate statele membre participante, asigurându-se astfel standarde europene comune, inclusiv condiții de primire a solicitanților de azil și respectarea drepturilor fundamentale, în temeiul legislației în vigoare;

| 13. | solicită o mai bună coordonare a politicilor UE și ale statelor membre în abordarea cauzelor profunde ale migrației; subliniază necesitatea unei abordări globale a UE care va consolida coerența dintre politicile sale interne și externe, în special în ceea ce privește politica externă și de securitate comună, politica de dezvoltare și politica privind migrația; solicită consolidarea cooperării UE cu țările partenere din Orientul Mijlociu și Africa pentru a promova democrația, libertățile și drepturile fundamentale, securitatea și prosperitatea; |
| --- | --- |

13.

solicită o mai bună coordonare a politicilor UE și ale statelor membre în abordarea cauzelor profunde ale migrației; subliniază necesitatea unei abordări globale a UE care va consolida coerența dintre politicile sale interne și externe, în special în ceea ce privește politica externă și de securitate comună, politica de dezvoltare și politica privind migrația; solicită consolidarea cooperării UE cu țările partenere din Orientul Mijlociu și Africa pentru a promova democrația, libertățile și drepturile fundamentale, securitatea și prosperitatea;

| 14. | îndeamnă statele membre și țări terțe să instituie cele mai severe sancțiuni penale posibile împotriva traficului de persoane și a imigrației clandestine atât la intrarea în UE, cât și în interiorul acesteia, precum și împotriva indivizilor sau a grupurilor care exploatează migranți vulnerabili în UE, garantând faptul că cei care vin în ajutorul solicitanților de azil și vaselor în pericol nu sunt persecutați; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă statele membre și țări terțe să instituie cele mai severe sancțiuni penale posibile împotriva traficului de persoane și a imigrației clandestine atât la intrarea în UE, cât și în interiorul acesteia, precum și împotriva indivizilor sau a grupurilor care exploatează migranți vulnerabili în UE, garantând faptul că cei care vin în ajutorul solicitanților de azil și vaselor în pericol nu sunt persecutați;

| 15. | invită statele membre să colaboreze mai strâns cu Europol, Frontex, EASO și Eurojust cu scopul de a lupta împotriva rețelelor criminale de traficanți și rețelelor de imigrație clandestină și să detecteze și să urmărească finanțarea acestora și să identifice modul lor de operare pentru a le împiedica să câștige bani punând în pericol viața migranților; subliniază că este necesar să se consolideze cooperarea cu țări terțe, în special cele din jurul Libiei, care este indispensabilă dacă se urmărește distrugerea cu succes a acestor rețele criminale, atât pentru formarea în materie de aplicare a legii, cât și pentru furnizarea de servicii de informare; subliniază necesitatea ca țările terțe să respecte dreptul internațional în ceea ce privește salvarea de vieți pe mare și să garanteze protecția refugiaților și respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre să colaboreze mai strâns cu Europol, Frontex, EASO și Eurojust cu scopul de a lupta împotriva rețelelor criminale de traficanți și rețelelor de imigrație clandestină și să detecteze și să urmărească finanțarea acestora și să identifice modul lor de operare pentru a le împiedica să câștige bani punând în pericol viața migranților; subliniază că este necesar să se consolideze cooperarea cu țări terțe, în special cele din jurul Libiei, care este indispensabilă dacă se urmărește distrugerea cu succes a acestor rețele criminale, atât pentru formarea în materie de aplicare a legii, cât și pentru furnizarea de servicii de informare; subliniază necesitatea ca țările terțe să respecte dreptul internațional în ceea ce privește salvarea de vieți pe mare și să garanteze protecția refugiaților și respectarea drepturilor fundamentale;

| 16. | subliniază că cauzele profunde ale violenței și subdezvoltării trebuie să fie abordate în țările de origine pentru a opri fluxul de refugiați și migranți economici; subliniază, în acest context, că consolidarea semnificativă a structurilor de guvernanță prin instituirea unor instituții publice eficace și favorabile incluziunii, asigurarea consolidării capacităților în sistemele de azil din țările terțe, crearea statului de drept și combaterea corupției endemice la toate nivelurile, precum și promovarea drepturilor omului și a democrației ar trebui să fie principalele priorități ale tuturor guvernelor din țările de origine; |
| --- | --- |

16.

subliniază că cauzele profunde ale violenței și subdezvoltării trebuie să fie abordate în țările de origine pentru a opri fluxul de refugiați și migranți economici; subliniază, în acest context, că consolidarea semnificativă a structurilor de guvernanță prin instituirea unor instituții publice eficace și favorabile incluziunii, asigurarea consolidării capacităților în sistemele de azil din țările terțe, crearea statului de drept și combaterea corupției endemice la toate nivelurile, precum și promovarea drepturilor omului și a democrației ar trebui să fie principalele priorități ale tuturor guvernelor din țările de origine;

| 17. | își reafirmă sprijinul pentru toate eforturile coordonate de ONU în vederea restabilirii autorității guvernamentale în Libia și angajamentul de a-și intensifica eforturile pentru a combate conflictul și instabilitatea din Libia și Siria; subliniază că obținerea stabilității regionale în zonele de conflict este esențială pentru reducerea strămutării de persoane în viitor; |
| --- | --- |

17.

își reafirmă sprijinul pentru toate eforturile coordonate de ONU în vederea restabilirii autorității guvernamentale în Libia și angajamentul de a-și intensifica eforturile pentru a combate conflictul și instabilitatea din Libia și Siria; subliniază că obținerea stabilității regionale în zonele de conflict este esențială pentru reducerea strămutării de persoane în viitor;

| 18. | reamintește că scopul acestei rezoluții este de a reacționa la recentele evenimente tragice din Mediterana și la concluziile Consiliului European din 23 aprilie 2015 și de a propune un set de măsuri urgente care să fie luate imediat, ținând seama de faptul că Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne – comisia competentă în aceste probleme – elaborează în prezent un raport care va reflecta orientările politice privind migrația ale Parlamentului pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

18.

reamintește că scopul acestei rezoluții este de a reacționa la recentele evenimente tragice din Mediterana și la concluziile Consiliului European din 23 aprilie 2015 și de a propune un set de măsuri urgente care să fie luate imediat, ținând seama de faptul că Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne – comisia competentă în aceste probleme – elaborează în prezent un raport care va reflecta orientările politice privind migrația ale Parlamentului pe termen mediu și lung;

| 19. | invită Comisia să dezvolte și să prezinte o agendă europeană ambițioasă privind migrarea care ține seama de toate aspectele legate de migrație; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să dezvolte și să prezinte o agendă europeană ambițioasă privind migrarea care ține seama de toate aspectele legate de migrație;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0448.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0105.

---

Joi, 30 aprilie 2015

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/51

---

P8_TA(2015)0178

Persecutarea creștinilor în întreaga lume, în legătură cu uciderea unor studenți în Kenya de către grupul terorist Al-Shabaab

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la persecutarea creștinilor în întreaga lume, în legătură cu uciderea unor studenți în Kenya de către grupul terorist al-Shabaab (2015/2661(RSP))

(2016/C 346/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kenya, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kenya,

| — | având în vedere cel de-al doilea Acord revizuit de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou), în special articolele 8, 11 și 26 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al doilea Acord revizuit de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou), în special articolele 8, 11 și 26 din acesta,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, din 23 noiembrie 2014 privind masacrarea a 28 de călători civili și din 3 aprilie 2015 privind masacrul de la universitatea din Garissa, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, din 23 noiembrie 2014 privind masacrarea a 28 de călători civili și din 3 aprilie 2015 privind masacrul de la universitatea din Garissa,

| — | având în vedere declarația de presă emisă de Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane (UA), făcută cu ocazia celei de a 497-a reuniuni organizate la 9 aprilie 2015, referitoare la atacul terorist comis la Garissa, Kenya, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă emisă de Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane (UA), făcută cu ocazia celei de a 497-a reuniuni organizate la 9 aprilie 2015, referitoare la atacul terorist comis la Garissa, Kenya,

| — | având în vedere raidul forțelor aeriene kenyene asupra taberelor de pregătire ale grupării al-Shabaab din Somalia, ca răspuns la măcelul de la universitatea din Garissa, |
| --- | --- |

—

având în vedere raidul forțelor aeriene kenyene asupra taberelor de pregătire ale grupării al-Shabaab din Somalia, ca răspuns la măcelul de la universitatea din Garissa,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau credință,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere orientările UE privind dreptul umanitar internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind dreptul umanitar internațional,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cel mai recent atac terorist din Garissa, Kenya, a avut ca țintă tineri, învățământul și, prin urmare, viitorul țării; întrucât tinerii simbolizează promisiuni și pace și sunt cei pe care se va sprijini în viitor dezvoltarea țării; întrucât învățământul este esențial în lupta împotriva extremismului și a fundamentalismului violent; |
| --- | --- |

A.

întrucât cel mai recent atac terorist din Garissa, Kenya, a avut ca țintă tineri, învățământul și, prin urmare, viitorul țării; întrucât tinerii simbolizează promisiuni și pace și sunt cei pe care se va sprijini în viitor dezvoltarea țării; întrucât învățământul este esențial în lupta împotriva extremismului și a fundamentalismului violent;

| B. | întrucât numărul atacurilor îndreptate împotriva minorităților religioase, și în special a creștinilor, în întreaga lume a crescut extraordinar de mult în ultimele luni; întrucât creștinii sunt măcelăriți, bătuți și arestați în fiecare zi, în special în anumite părți ale lumii arabe, de către teroriștii jihadiști; |
| --- | --- |

B.

întrucât numărul atacurilor îndreptate împotriva minorităților religioase, și în special a creștinilor, în întreaga lume a crescut extraordinar de mult în ultimele luni; întrucât creștinii sunt măcelăriți, bătuți și arestați în fiecare zi, în special în anumite părți ale lumii arabe, de către teroriștii jihadiști;

| C. | întrucât creștinii reprezintă grupul religios cel mai persecutat; întrucât extremismul și persecuția de acest tip apar ca un factor semnificativ în cadrul fenomenului tot mai extins al migrației în masă; întrucât, potrivit datelor disponibile, în fiecare an sunt uciși peste 150 000 de creștini; |
| --- | --- |

C.

întrucât creștinii reprezintă grupul religios cel mai persecutat; întrucât extremismul și persecuția de acest tip apar ca un factor semnificativ în cadrul fenomenului tot mai extins al migrației în masă; întrucât, potrivit datelor disponibile, în fiecare an sunt uciși peste 150 000 de creștini;

| D. | întrucât, la 15 februarie 2015, ISIS/Da'esh a decapitat 21 de creștini copți egipteni în Libia; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 15 februarie 2015, ISIS/Da'esh a decapitat 21 de creștini copți egipteni în Libia;

| E. | întrucât atacatorii din Garissa au avut drept țintă în mod intenționat ne-musulmani, identificând creștinii pentru a-i executa în mod brutal; întrucât al-Shabaab a declarat în mod deschis și public că poartă un război împotriva creștinilor din regiune; |
| --- | --- |

E.

întrucât atacatorii din Garissa au avut drept țintă în mod intenționat ne-musulmani, identificând creștinii pentru a-i executa în mod brutal; întrucât al-Shabaab a declarat în mod deschis și public că poartă un război împotriva creștinilor din regiune;

| F. | întrucât protecția drepturilor copiilor și tinerilor și consolidarea competențelor, a educației și a inovării sunt esențiale pentru sporirea oportunităților economice, sociale și culturale ale acestora, precum și pentru intensificarea dezvoltării țării; |
| --- | --- |

F.

întrucât protecția drepturilor copiilor și tinerilor și consolidarea competențelor, a educației și a inovării sunt esențiale pentru sporirea oportunităților economice, sociale și culturale ale acestora, precum și pentru intensificarea dezvoltării țării;

| G. | întrucât al-Shabaab a vizat în mod regulat studenți, școli și alte instituții de învățământ; întrucât, printre altele, în decembrie 2009, un atentat sinucigaș cu bombă a ucis 19 persoane în cadrul unei festivități de absolvire a studenților la medicină în Mogadiscio, Somalia, iar în octombrie 2011, grupul terorist a revendicat responsabilitatea pentru unui atentat cu bombă în care au murit 70 de persoane, inclusiv studenți care așteptau rezultatele la examen la Ministerul educației din Somalia, de asemenea în Mogadiscio; |
| --- | --- |

G.

întrucât al-Shabaab a vizat în mod regulat studenți, școli și alte instituții de învățământ; întrucât, printre altele, în decembrie 2009, un atentat sinucigaș cu bombă a ucis 19 persoane în cadrul unei festivități de absolvire a studenților la medicină în Mogadiscio, Somalia, iar în octombrie 2011, grupul terorist a revendicat responsabilitatea pentru unui atentat cu bombă în care au murit 70 de persoane, inclusiv studenți care așteptau rezultatele la examen la Ministerul educației din Somalia, de asemenea în Mogadiscio;

| H. | întrucât, la 25 martie 2015, cel puțin 15 persoane și-au pierdut viața în urma unui atac comis de al-Shabaab într-un hotel din Mogadiscio și întrucât Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, reprezentantul permanent al Somaliei pe lângă Organizația Națiunilor Unite în Geneva, Elveția, s-a aflat printre persoanele ucise în timpul atacului; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 25 martie 2015, cel puțin 15 persoane și-au pierdut viața în urma unui atac comis de al-Shabaab într-un hotel din Mogadiscio și întrucât Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, reprezentantul permanent al Somaliei pe lângă Organizația Națiunilor Unite în Geneva, Elveția, s-a aflat printre persoanele ucise în timpul atacului;

| I. | întrucât Kenya s-a confruntat cu un număr sporit de atacuri comise împotriva populației civile începând din octombrie 2011, când trupele kenyene au intrat sudul Somaliei pentru a participa la o operațiune coordonată cu forțele militare somaleze împotriva unei zone controlate de către al-Shabaab, după ce grupul terorist a luat patru persoane ostatici; |
| --- | --- |

I.

întrucât Kenya s-a confruntat cu un număr sporit de atacuri comise împotriva populației civile începând din octombrie 2011, când trupele kenyene au intrat sudul Somaliei pentru a participa la o operațiune coordonată cu forțele militare somaleze împotriva unei zone controlate de către al-Shabaab, după ce grupul terorist a luat patru persoane ostatici;

| J. | întrucât, din noiembrie 2011, trupele kenyene participă la Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), înființată la 19 ianuarie 2007 de Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane (UA) și autorizată de Consiliul de Securitate al ONU la 20 februarie 2007 (Rezoluția nr. 1744(2007)), care de curând a autorizat UA să-și continue misiunea până la 30 noiembrie 2015 (Rezoluția nr. 2182(2014)); |
| --- | --- |

J.

întrucât, din noiembrie 2011, trupele kenyene participă la Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), înființată la 19 ianuarie 2007 de Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane (UA) și autorizată de Consiliul de Securitate al ONU la 20 februarie 2007 (Rezoluția nr. 1744(2007)), care de curând a autorizat UA să-și continue misiunea până la 30 noiembrie 2015 (Rezoluția nr. 2182(2014));

| K. | întrucât una dintre entitățile principale care contribuie la lupta împotriva grupării teroriste al-Shabaab este armata etiopiană și, într-o mai mică măsură, armata ugandeză; |
| --- | --- |

K.

întrucât una dintre entitățile principale care contribuie la lupta împotriva grupării teroriste al-Shabaab este armata etiopiană și, într-o mai mică măsură, armata ugandeză;

| L. | întrucât al-Shabaab a stabilit legături cu alte grupuri islamiste din Africa, cum ar fi Boko Haram din Nigeria și Al-Qaida din Maghrebul islamic; |
| --- | --- |

L.

întrucât al-Shabaab a stabilit legături cu alte grupuri islamiste din Africa, cum ar fi Boko Haram din Nigeria și Al-Qaida din Maghrebul islamic;

| M. | întrucât grupul terorist al-Shabaab bombardează cu regularitate și ucide în special civili în Somalia, dar și în țările vecine, de exemplu la Kampala, Uganda, în iulie 2010 și mult mai des în Kenya, unde, deși doar acțiunile de mare anvergură au suscitat atenție internațională, au loc cu regularitate atacuri la scară mai mică; |
| --- | --- |

M.

întrucât grupul terorist al-Shabaab bombardează cu regularitate și ucide în special civili în Somalia, dar și în țările vecine, de exemplu la Kampala, Uganda, în iulie 2010 și mult mai des în Kenya, unde, deși doar acțiunile de mare anvergură au suscitat atenție internațională, au loc cu regularitate atacuri la scară mai mică;

| N. | întrucât al-Shabaab a revendicat responsabilitatea pentru raidurile efectuate în iulie 2014 în satele Hindi, Gamba, Lamu și Râul Tana de pe coasta kenyană, în cursul cărora au fost executate peste 100 de persoane, precum și pentru două atacuri în comitatul Mandela, la sfârșitul anului 2014, în cadrul cărora au fost ucise 64 de persoane; |
| --- | --- |

N.

întrucât al-Shabaab a revendicat responsabilitatea pentru raidurile efectuate în iulie 2014 în satele Hindi, Gamba, Lamu și Râul Tana de pe coasta kenyană, în cursul cărora au fost executate peste 100 de persoane, precum și pentru două atacuri în comitatul Mandela, la sfârșitul anului 2014, în cadrul cărora au fost ucise 64 de persoane;

| O. | întrucât, în urma atacului terorist asupra universității din Garissa, guvernul kenyan a amenințat Agenția pentru Refugiați a ONU (ICNUR) cu închiderea taberei de refugiați de la Dadaab, în termen de trei luni; întrucât ÎCNUR a avertizat că această acțiune ar avea „consecințe umanitare și practice extreme”; întrucât Convenția ONU privind statutul refugiaților interzice returnarea forțată a refugiaților către zone în care viața sau libertatea le sunt în pericol; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în urma atacului terorist asupra universității din Garissa, guvernul kenyan a amenințat Agenția pentru Refugiați a ONU (ICNUR) cu închiderea taberei de refugiați de la Dadaab, în termen de trei luni; întrucât ÎCNUR a avertizat că această acțiune ar avea „consecințe umanitare și practice extreme”; întrucât Convenția ONU privind statutul refugiaților interzice returnarea forțată a refugiaților către zone în care viața sau libertatea le sunt în pericol;

| P. | întrucât Forța permanentă africană (ASF) nu este încă operațională și întrucât UE și-a manifestat disponibilitatea de a sprijini capacitățile africane de menținere a păcii ca parte a strategiei sale de securitate pentru Africa; |
| --- | --- |

P.

întrucât Forța permanentă africană (ASF) nu este încă operațională și întrucât UE și-a manifestat disponibilitatea de a sprijini capacitățile africane de menținere a păcii ca parte a strategiei sale de securitate pentru Africa;

| Q. | întrucât, potrivit articolului 11 din Acordul de parteneriat ACP-UE, „Activitățile din domeniul consolidării păcii, al prevenirii și al soluționării conflictelor urmăresc, în special, asigurarea unui echilibru între oportunitățile politice, economice, sociale și culturale oferite tuturor segmentelor societății, consolidarea legitimității democratice și a eficienței guvernării, stabilirea de mecanisme eficiente pentru concilierea pașnică a intereselor diferitelor grupuri, [...] pentru soluționarea divergențelor dintre diferite segmente ale societății, precum și susținerea unei societăți civile active și organizate”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit articolului 11 din Acordul de parteneriat ACP-UE, „Activitățile din domeniul consolidării păcii, al prevenirii și al soluționării conflictelor urmăresc, în special, asigurarea unui echilibru între oportunitățile politice, economice, sociale și culturale oferite tuturor segmentelor societății, consolidarea legitimității democratice și a eficienței guvernării, stabilirea de mecanisme eficiente pentru concilierea pașnică a intereselor diferitelor grupuri, [...] pentru soluționarea divergențelor dintre diferite segmente ale societății, precum și susținerea unei societăți civile active și organizate”;

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi atacul terorist deliberat comis de gruparea al-Shabaab la 2 aprilie 2015 la Garissa, în cursul căruia a asasinat 147 de tineri studenți nevinovați și a rănit alți 79; condamnă cu vehemență orice încălcare a drepturilor omului, în special uciderea oamenilor pe motive de religie, convingeri sau origine etnică; |
| --- | --- |

1.

condamnă în termenii cei mai fermi atacul terorist deliberat comis de gruparea al-Shabaab la 2 aprilie 2015 la Garissa, în cursul căruia a asasinat 147 de tineri studenți nevinovați și a rănit alți 79; condamnă cu vehemență orice încălcare a drepturilor omului, în special uciderea oamenilor pe motive de religie, convingeri sau origine etnică;

| 2. | condamnă încă o dată raidurile efectuate de al-Shabaab în vara lui 2014 asupra mai multor sate kenyene situate pe coastă, inclusiv Mpeketoni, sat în care au fost executate 50 de persoane; condamnă energic raidul asupra centrului comercial Westgate din Nairobi, care a avut loc la 24 septembrie 2013 și în urma căruia au fost găsite 67 de cadavre; condamnă atacul comis de al-Shabaab la 25 martie 2015, în Mogadiscio, în cursul căruia și-a pierdut viața ambasadorul Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, reprezentantul permanent al Somaliei pe lângă Organizația Națiunilor Unite în Geneva; |
| --- | --- |

2.

condamnă încă o dată raidurile efectuate de al-Shabaab în vara lui 2014 asupra mai multor sate kenyene situate pe coastă, inclusiv Mpeketoni, sat în care au fost executate 50 de persoane; condamnă energic raidul asupra centrului comercial Westgate din Nairobi, care a avut loc la 24 septembrie 2013 și în urma căruia au fost găsite 67 de cadavre; condamnă atacul comis de al-Shabaab la 25 martie 2015, în Mogadiscio, în cursul căruia și-a pierdut viața ambasadorul Yusuf Mohamed Ismail Bari-Bari, reprezentantul permanent al Somaliei pe lângă Organizația Națiunilor Unite în Geneva;

| 3. | transmite condoleanțe familiilor victimelor și poporului și guvernului Republicii Kenya; este alături de poporul kenyan în fața acestor josnice acte de agresiune; |
| --- | --- |

3.

transmite condoleanțe familiilor victimelor și poporului și guvernului Republicii Kenya; este alături de poporul kenyan în fața acestor josnice acte de agresiune;

| 4. | reamintește faptul că libertatea religioasă este un drept fundamental și condamnă în mod ferm orice act de violență sau de discriminare pe motive de religie; |
| --- | --- |

4.

reamintește faptul că libertatea religioasă este un drept fundamental și condamnă în mod ferm orice act de violență sau de discriminare pe motive de religie;

| 5. | condamnă recentele atacuri împotriva comunităților creștine din diferite țări, în special cu referire la aruncarea peste bord a 12 creștini în timpul unei traversări recente a mării venind din Libia și la masacrarea a 30 de creștini etiopieni la 19 aprilie 2015, și își exprimă solidaritatea cu familiile victimelor; |
| --- | --- |

5.

condamnă recentele atacuri împotriva comunităților creștine din diferite țări, în special cu referire la aruncarea peste bord a 12 creștini în timpul unei traversări recente a mării venind din Libia și la masacrarea a 30 de creștini etiopieni la 19 aprilie 2015, și își exprimă solidaritatea cu familiile victimelor;

| 6. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că autorii actelor de terorism în mai multe zone ale lumii abuzează de religie, precum și profunda sa îngrijorare față de multiplicarea actelor de intoleranță, de represiune și de violență îndreptate împotriva creștinilor, în special în anumite părți ale lumii arabe; denunță instrumentalizarea religiei în diverse conflicte; condamnă numărul tot mai mare de atacuri asupra bisericilor în întreaga lume, în special atacul care a ucis 14 persoane în Pakistan la 15 martie 2015; condamnă cu fermitate încarcerarea, dispariția, tortura, sclavia și execuțiile publice la care sunt supuși creștinii în Coreea de Nord; confirmă și sprijină dreptul inalienabil al tuturor minorităților religioase și etnice care trăiesc în Irak și în Siria, inclusiv al creștinilor, de a trăi în continuare în ținuturile lor natale tradiționale și istorice cu demnitate, în condiții de egalitate și în siguranță; observă faptul că, timp de secole, membrii diferitelor grupuri religioase au conviețuit în mod pașnic în regiune; |
| --- | --- |

6.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că autorii actelor de terorism în mai multe zone ale lumii abuzează de religie, precum și profunda sa îngrijorare față de multiplicarea actelor de intoleranță, de represiune și de violență îndreptate împotriva creștinilor, în special în anumite părți ale lumii arabe; denunță instrumentalizarea religiei în diverse conflicte; condamnă numărul tot mai mare de atacuri asupra bisericilor în întreaga lume, în special atacul care a ucis 14 persoane în Pakistan la 15 martie 2015; condamnă cu fermitate încarcerarea, dispariția, tortura, sclavia și execuțiile publice la care sunt supuși creștinii în Coreea de Nord; confirmă și sprijină dreptul inalienabil al tuturor minorităților religioase și etnice care trăiesc în Irak și în Siria, inclusiv al creștinilor, de a trăi în continuare în ținuturile lor natale tradiționale și istorice cu demnitate, în condiții de egalitate și în siguranță; observă faptul că, timp de secole, membrii diferitelor grupuri religioase au conviețuit în mod pașnic în regiune;

| 7. | îndeamnă instituțiile UE să respecte obligațiile asumate în temeiul articolului 17 din TFUE de a menține un dialog deschis, transparent și periodic cu bisericile și organizațiile religioase, filozofice și neconfesionale, pentru a garanta faptul că persecutarea comunităților creștine și a altor comunități religioase este considerată a fi o chestiune prioritară a UE; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă instituțiile UE să respecte obligațiile asumate în temeiul articolului 17 din TFUE de a menține un dialog deschis, transparent și periodic cu bisericile și organizațiile religioase, filozofice și neconfesionale, pentru a garanta faptul că persecutarea comunităților creștine și a altor comunități religioase este considerată a fi o chestiune prioritară a UE;

| 8. | condamnă utilizarea unei legi antice („pactului dhimmi”) de către ISIS/Da'esh în Siria și Irak, cu scopul extorcării creștinilor prin intermediul unor obligații de impozitare pe baze religioase și al unor restricții impuse sub amenințarea cu moartea; |
| --- | --- |

8.

condamnă utilizarea unei legi antice („pactului dhimmi”) de către ISIS/Da'esh în Siria și Irak, cu scopul extorcării creștinilor prin intermediul unor obligații de impozitare pe baze religioase și al unor restricții impuse sub amenințarea cu moartea;

| 9. | își reafirmă solidaritatea cu toți creștinii persecutați în diferite părți din Africa, cu referire specială la recentele atrocități din Libia, Nigeria și Sudan; |
| --- | --- |

9.

își reafirmă solidaritatea cu toți creștinii persecutați în diferite părți din Africa, cu referire specială la recentele atrocități din Libia, Nigeria și Sudan;

| 10. | condamnă și respinge orice interpretare eronată a mesajului Islamului în scopul creării unei ideologii violente, crude, totalitare, opresive și expansioniste, care legitimează exterminarea minorităților creștine; îndeamnă liderii musulmani să condamne pe deplin toate atacurile teroriste, inclusiv pe acelea care au drept ținte comunități și minorități religioase și în special pe creștini; |
| --- | --- |

10.

condamnă și respinge orice interpretare eronată a mesajului Islamului în scopul creării unei ideologii violente, crude, totalitare, opresive și expansioniste, care legitimează exterminarea minorităților creștine; îndeamnă liderii musulmani să condamne pe deplin toate atacurile teroriste, inclusiv pe acelea care au drept ținte comunități și minorități religioase și în special pe creștini;

| 11. | solicită desfășurarea rapidă a unei anchete amănunțite, imparțiale și eficace pentru a aduce în fața justiției făptașii, organizatorii, finanțatorii și sponsorii acestor acte condamnabile de terorism; |
| --- | --- |

11.

solicită desfășurarea rapidă a unei anchete amănunțite, imparțiale și eficace pentru a aduce în fața justiției făptașii, organizatorii, finanțatorii și sponsorii acestor acte condamnabile de terorism;

| 12. | ia act de faptul că adevăratul răspuns trebuie căutat în acțiuni coordonate cu alte țări africane și invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Consiliul să răspundă amenințărilor teroriste și la adresa securității din această regiune în colaborare cu Uniunea Africană, sprijinind eforturile cruciale ale acesteia de combatere a grupării al-Shabaab prin intermediul AMISOM; îndeamnă Uniunea Europeană să acorde un sprijin ferm implementării mecanismelor continentale și regionale de gestionare a conflictelor, în special a Forței permanente africane (ASF); |
| --- | --- |

12.

ia act de faptul că adevăratul răspuns trebuie căutat în acțiuni coordonate cu alte țări africane și invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Consiliul să răspundă amenințărilor teroriste și la adresa securității din această regiune în colaborare cu Uniunea Africană, sprijinind eforturile cruciale ale acesteia de combatere a grupării al-Shabaab prin intermediul AMISOM; îndeamnă Uniunea Europeană să acorde un sprijin ferm implementării mecanismelor continentale și regionale de gestionare a conflictelor, în special a Forței permanente africane (ASF);

| 13. | invită guvernul kenyan să-și asume responsabilitatea și să combată atât violența grupării al-Shabaab, cât și cauzele profunde ale acesteia; consideră că se poate ajunge la o stare de securitate numai dacă diviziunile din rândul societăților politice și civile din Kenya, precum și dezechilibrele regionale din dezvoltare, sunt abordate în mod corespunzător; consideră regretabilă reacția întârziată a forțelor de poliție; îndeamnă, în special, guvernul să se abțină de la a utiliza atacurile teroriste ca pretext pentru reprimarea libertăților civile; invită autoritățile kenyene să-și bazeze strategia de combatere a terorismului pe statul de drept și pe respectarea drepturilor fundamentale; insistă asupra faptului că trebuie să existe control democratic și supraveghere din partea justiției asupra politicilor de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

13.

invită guvernul kenyan să-și asume responsabilitatea și să combată atât violența grupării al-Shabaab, cât și cauzele profunde ale acesteia; consideră că se poate ajunge la o stare de securitate numai dacă diviziunile din rândul societăților politice și civile din Kenya, precum și dezechilibrele regionale din dezvoltare, sunt abordate în mod corespunzător; consideră regretabilă reacția întârziată a forțelor de poliție; îndeamnă, în special, guvernul să se abțină de la a utiliza atacurile teroriste ca pretext pentru reprimarea libertăților civile; invită autoritățile kenyene să-și bazeze strategia de combatere a terorismului pe statul de drept și pe respectarea drepturilor fundamentale; insistă asupra faptului că trebuie să existe control democratic și supraveghere din partea justiției asupra politicilor de combatere a terorismului;

| 14. | îndeamnă autoritățile kenyene să se asigure că sunt evitate orice tip de divergențe între credințe, precum și paralelele între comunitatea musulmană și gruparea al-Shabaab, și să ia toate măsurile pentru a se asigura menținerea unității țării în beneficiul creșterii sale economice și sociale și al stabilității, precum și al respectării drepturilor omului și demnității cetățenilor săi; invită guvernul kenyan, liderii opoziției și liderii comunităților religioase să se aplece asupra nemulțumirilor istorice legate de marginalizare, de divizări regionale în interiorul țării și de discriminare instituțională și să se asigure că operațiunile de combatere a terorismului vizează numai autorii și nu comunitățile etnice și religioase în ansamblul lor; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă autoritățile kenyene să se asigure că sunt evitate orice tip de divergențe între credințe, precum și paralelele între comunitatea musulmană și gruparea al-Shabaab, și să ia toate măsurile pentru a se asigura menținerea unității țării în beneficiul creșterii sale economice și sociale și al stabilității, precum și al respectării drepturilor omului și demnității cetățenilor săi; invită guvernul kenyan, liderii opoziției și liderii comunităților religioase să se aplece asupra nemulțumirilor istorice legate de marginalizare, de divizări regionale în interiorul țării și de discriminare instituțională și să se asigure că operațiunile de combatere a terorismului vizează numai autorii și nu comunitățile etnice și religioase în ansamblul lor;

| 15. | reamintește Serviciului European de Acțiune Externă și statelor membre angajamentul asumat în cadrul Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat în iunie 2012, de a garanta că în toate formele de dialog cu țările terțe privind combaterea terorismului este abordat aspectul drepturilor omului; |
| --- | --- |

15.

reamintește Serviciului European de Acțiune Externă și statelor membre angajamentul asumat în cadrul Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat în iunie 2012, de a garanta că în toate formele de dialog cu țările terțe privind combaterea terorismului este abordat aspectul drepturilor omului;

| 16. | solicită UE să pună în aplicare un program de misiuni de instrucție militară în Kenya și să furnizeze echipamente moderne, colaborând cu forțele militare și de poliție kenyene și instruindu-le pe acestea în vederea combaterii terorismului și prevenirii expansiunii grupării al-Shabaab; |
| --- | --- |

16.

solicită UE să pună în aplicare un program de misiuni de instrucție militară în Kenya și să furnizeze echipamente moderne, colaborând cu forțele militare și de poliție kenyene și instruindu-le pe acestea în vederea combaterii terorismului și prevenirii expansiunii grupării al-Shabaab;

| 17. | îndeamnă guvernul kenyan să depună toate eforturile pentru a respecta statul de drept, drepturile omului, principiile democratice și libertățile fundamentale și solicită UE să-și conducă partenerul internațional în această direcție și să reunească o contribuție financiară în vederea intensificării programelor existente de guvernare, pentru a asigura securitatea națională și a aduce pace și stabilitate în țară și în regiune; insistă asupra faptului că spirala violențelor grupului al-Shabaab trebuie abordată în colaborare cu țările învecinate; solicită UE să asigure tot sprijinul financiar, logistic și la nivel de experți necesar în acest sens, inclusiv posibilitatea de a recurge la Instrumentul financiar pentru pace în Africa și la instrumentele UE de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă guvernul kenyan să depună toate eforturile pentru a respecta statul de drept, drepturile omului, principiile democratice și libertățile fundamentale și solicită UE să-și conducă partenerul internațional în această direcție și să reunească o contribuție financiară în vederea intensificării programelor existente de guvernare, pentru a asigura securitatea națională și a aduce pace și stabilitate în țară și în regiune; insistă asupra faptului că spirala violențelor grupului al-Shabaab trebuie abordată în colaborare cu țările învecinate; solicită UE să asigure tot sprijinul financiar, logistic și la nivel de experți necesar în acest sens, inclusiv posibilitatea de a recurge la Instrumentul financiar pentru pace în Africa și la instrumentele UE de gestionare a crizelor;

| 18. | invită forțele de securitate din Kenya să asigure un răspuns în limitele legii în contracararea amenințării teroriste; invită guvernul kenyan să asigure securitatea și protecția taberelor de refugiați de pe teritoriul său, în concordanță cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

18.

invită forțele de securitate din Kenya să asigure un răspuns în limitele legii în contracararea amenințării teroriste; invită guvernul kenyan să asigure securitatea și protecția taberelor de refugiați de pe teritoriul său, în concordanță cu dreptul internațional;

| 19. | subliniază că terorismul internațional este finanțat prin spălare de bani ilegală, răscumpărări, extorcare, trafic de droguri și corupție; invită Comisia și statele membre să consolideze cooperarea cu țările terțe în ce privește distribuirea informațiilor legate de spălarea de bani și finanțarea terorismului; |
| --- | --- |

19.

subliniază că terorismul internațional este finanțat prin spălare de bani ilegală, răscumpărări, extorcare, trafic de droguri și corupție; invită Comisia și statele membre să consolideze cooperarea cu țările terțe în ce privește distribuirea informațiilor legate de spălarea de bani și finanțarea terorismului;

| 20. | își reafirmă sprijinul pentru orice inițiativă de promovare a dialogului și a respectului reciproc dintre comunitățile religioase și alte comunități; îndeamnă toate autoritățile religioase să promoveze toleranța și să ia inițiative împotriva urii și a radicalizării violente și extremiste; |
| --- | --- |

20.

își reafirmă sprijinul pentru orice inițiativă de promovare a dialogului și a respectului reciproc dintre comunitățile religioase și alte comunități; îndeamnă toate autoritățile religioase să promoveze toleranța și să ia inițiative împotriva urii și a radicalizării violente și extremiste;

| 21. | denunță identificarea instituțiilor și a spațiilor educaționale drept ținte pentru atacuri teroriste, cu intenția de a submina educația și demnitatea tuturor cetățenilor și de a trezi neîncredere și disensiuni între comunități; reamintește răpirea și dispariția fetelor creștine din orașul nigerian Chibok în 2014, fapte care au fost condamnate la nivel internațional, autorul lor fiind grupul terorist jihadist Boko Haram; |
| --- | --- |

21.

denunță identificarea instituțiilor și a spațiilor educaționale drept ținte pentru atacuri teroriste, cu intenția de a submina educația și demnitatea tuturor cetățenilor și de a trezi neîncredere și disensiuni între comunități; reamintește răpirea și dispariția fetelor creștine din orașul nigerian Chibok în 2014, fapte care au fost condamnate la nivel internațional, autorul lor fiind grupul terorist jihadist Boko Haram;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului Kenyei, instituțiilor Uniunii Africane, Autorității interguvernamentale pentru dezvoltare (IGAD), Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite și copreședinților Adunării parlamentare paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului Kenyei, instituțiilor Uniunii Africane, Autorității interguvernamentale pentru dezvoltare (IGAD), Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite și copreședinților Adunării parlamentare paritare ACP-UE.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/55

---

P8_TA(2015)0179

Distrugerea siturilor culturale săvârșită de ISIS/Da'esh

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la distrugerea siturilor culturale de către ISIS/Da’esh (2015/2649(RSP))

(2016/C 346/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns oral adresate Consiliului și Comisiei referitoare la distrugerea siturilor culturale de către ISIS/Da’esh (O-000031/2015 – B8-0115/2015 și O-000032/2015 – B8-0116/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns oral adresate Consiliului și Comisiei referitoare la distrugerea siturilor culturale de către ISIS/Da’esh (O-000031/2015 – B8-0115/2015 și O-000032/2015 – B8-0116/2015),

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că „acțiunea Uniunii urmărește să încurajeze cooperarea dintre statele membre”, în special în ceea ce privește „conservarea și protejarea patrimoniului cultural de importanță europeană” și că „Uniunea și statele membre favorizează cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale care au competențe în domeniul culturii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că „acțiunea Uniunii urmărește să încurajeze cooperarea dintre statele membre”, în special în ceea ce privește „conservarea și protejarea patrimoniului cultural de importanță europeană” și că „Uniunea și statele membre favorizează cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale care au competențe în domeniul culturii”,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 116/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind exportul bunurilor culturale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 116/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind exportul bunurilor culturale (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 al Consiliului din 7 iulie 2003 privind anumite restricții specifice în relațiile economice și financiare cu Irak și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2465/96 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1210/2003 al Consiliului din 7 iulie 2003 privind anumite restricții specifice în relațiile economice și financiare cu Irak și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2465/96 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1332/2013 al Consiliului din 13 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (3), adoptat pe baza Deciziei 2013/760/PESC a Consiliului din 13 decembrie 2013 de modificare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (4), în special articolul 11c referitor la importul, exportul sau transferul de bunuri culturale siriene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1332/2013 al Consiliului din 13 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 36/2012 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Siria (3), adoptat pe baza Deciziei 2013/760/PESC a Consiliului din 13 decembrie 2013 de modificare a Deciziei 2013/255/PESC privind măsuri restrictive împotriva Siriei (4), în special articolul 11c referitor la importul, exportul sau transferul de bunuri culturale siriene,

| — | având în vedere Acțiunea comună 2001/555/PESC a Consiliului din 20 iulie 2001 privind înființarea Centrului Satelitar al Uniunii Europene (5), modificată prin Acțiunea comună 2009/834/PESC a Consiliului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acțiunea comună 2001/555/PESC a Consiliului din 20 iulie 2001 privind înființarea Centrului Satelitar al Uniunii Europene (5), modificată prin Acțiunea comună 2009/834/PESC a Consiliului (6),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din octombrie 2012 privind crearea unei rețele informale a autorităților de aplicare a legii și a experților competenți în domeniul bunurilor culturale (UE CULTNET) (14232/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din octombrie 2012 privind crearea unei rețele informale a autorităților de aplicare a legii și a experților competenți în domeniul bunurilor culturale (UE CULTNET) (14232/2012),

| — | având în vedere Al doilea protocol la Convenția de la Haga din 1954 pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat, din 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Al doilea protocol la Convenția de la Haga din 1954 pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat, din 1999,

| — | având în vedere Convenția UNESCO privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate culturală din 14 noiembrie 1970, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate culturală din 14 noiembrie 1970,

| — | având în vedere Convenția UNESCO privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural din 16 noiembrie 1972, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural din 16 noiembrie 1972,

| — | având în vedere Convenția UNESCO pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial din 17 octombrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial din 17 octombrie 2003,

| — | având în vedere Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere Convenția UNIDROIT privind bunurile culturale furate sau exportate ilegal din 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNIDROIT privind bunurile culturale furate sau exportate ilegal din 1995,

| — | având în vedere Rezoluția 2199 a Consiliului de Securitate al ONU din 12 februarie 2015 privind amenințările la adresa păcii și securității internaționale cauzate de actele de terorism ale Al-Qaida (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2199 a Consiliului de Securitate al ONU din 12 februarie 2015 privind amenințările la adresa păcii și securității internaționale cauzate de actele de terorism ale Al-Qaida (7),

| — | având în vedere Carta de la Veneția din 1964 pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor, prin care se instituie un cadru internațional pentru conservarea și restaurarea clădirilor vechi, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta de la Veneția din 1964 pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor, prin care se instituie un cadru internațional pentru conservarea și restaurarea clădirilor vechi,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, adoptat la 17 iulie 1998, îndeosebi articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (ix), în care atacurile îndreptate cu intenție împotriva edificiilor dedicate religiei, educației, artei, științei sau unor scopuri caritabile, monumentelor istorice, spitalelor și locurilor în care sunt adăpostiți bolnavii și răniții sunt calificate drept crime de război, în cazul în care ele nu sunt obiective militare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, adoptat la 17 iulie 1998, îndeosebi articolul 8 alineatul (2) litera (b) punctul (ix), în care atacurile îndreptate cu intenție împotriva edificiilor dedicate religiei, educației, artei, științei sau unor scopuri caritabile, monumentelor istorice, spitalelor și locurilor în care sunt adăpostiți bolnavii și răniții sunt calificate drept crime de război, în cazul în care ele nu sunt obiective militare,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual pe 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (8), în care, la punctul 211, se stipulează că „formele intenționate de distrugere a patrimoniului cultural și artistic, astfel cum se întâmplă în această perioadă în Irak și Siria, ar trebui să fie urmărite penal ca fiind crime de război și crime împotriva umanității”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual pe 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (8), în care, la punctul 211, se stipulează că „formele intenționate de distrugere a patrimoniului cultural și artistic, astfel cum se întâmplă în această perioadă în Irak și Siria, ar trebui să fie urmărite penal ca fiind crime de război și crime împotriva umanității”,

| — | având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu din 6 februarie 2015, intitulată „Elemente referitoare la o strategie regională a UE pentru Siria și Irak, precum și pentru amenințarea reprezentată de Da’esh” (JOIN(2015)0002), în care Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au recunoscut gravitatea distrugerii și jefuirii patrimoniului cultural în cadrul eforturilor de soluționare a crizelor din Siria și Irak și amenințarea pe care o reprezintă Da’esh, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu din 6 februarie 2015, intitulată „Elemente referitoare la o strategie regională a UE pentru Siria și Irak, precum și pentru amenințarea reprezentată de Da’esh” (JOIN(2015)0002), în care Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au recunoscut gravitatea distrugerii și jefuirii patrimoniului cultural în cadrul eforturilor de soluționare a crizelor din Siria și Irak și amenințarea pe care o reprezintă Da’esh,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât numeroase situri arheologice, religioase și culturale din Siria și Irak au fost recent ținta directă a unor distrugeri săvârșite de grupări extremiste afiliate în special la Statul Islamic din Irak și Siria (ISIS/Da’esh) și întrucât aceste atacuri sistematice îndreptate împotriva patrimoniului cultural au fost descrise de directoarea generală a UNESCO, Irina Bokova, drept „epurare culturală”; |
| --- | --- |

A.

întrucât numeroase situri arheologice, religioase și culturale din Siria și Irak au fost recent ținta directă a unor distrugeri săvârșite de grupări extremiste afiliate în special la Statul Islamic din Irak și Siria (ISIS/Da’esh) și întrucât aceste atacuri sistematice îndreptate împotriva patrimoniului cultural au fost descrise de directoarea generală a UNESCO, Irina Bokova, drept „epurare culturală”;

| B. | întrucât, potrivit UNESCO, termenul de „epurare culturală” se referă la o strategie care urmărește în mod intenționat să distrugă diversitatea culturală, vizând deliberat persoane identificate pe baza sorginții lor culturale, etnice sau religioase, asociată cu atacuri deliberate îndreptate împotriva locurilor lor de cult, a celor dedicate memoriei comune și învățământului și întrucât strategia de epurare culturală ce poate fi constatată în Irak și Siria se concretizează în atacuri asupra patrimoniului cultural, îndreptate atât împotriva expresiilor fizice, concrete și întruchipate în edificii ale culturii, cum sunt monumentele și clădirile, cât și asupra minorităților și a expresiilor spirituale ale culturii, cum sunt obiceiurile, tradițiile și convingerile (9); |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit UNESCO, termenul de „epurare culturală” se referă la o strategie care urmărește în mod intenționat să distrugă diversitatea culturală, vizând deliberat persoane identificate pe baza sorginții lor culturale, etnice sau religioase, asociată cu atacuri deliberate îndreptate împotriva locurilor lor de cult, a celor dedicate memoriei comune și învățământului și întrucât strategia de epurare culturală ce poate fi constatată în Irak și Siria se concretizează în atacuri asupra patrimoniului cultural, îndreptate atât împotriva expresiilor fizice, concrete și întruchipate în edificii ale culturii, cum sunt monumentele și clădirile, cât și asupra minorităților și a expresiilor spirituale ale culturii, cum sunt obiceiurile, tradițiile și convingerile (9);

| C. | întrucât unele acte de distrugere a patrimoniului cultural au fost considerate, în anumite circumstanțe, drept crime împotriva umanității (10); întrucât, în special atunci când vizează membrii unui grup religios sau etnic, aceste acte pot fi asimilate infracțiunii de persecuție, prevăzute la articolul 7 alineatul (1) litera (h) din statutul Curții Penale Internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât unele acte de distrugere a patrimoniului cultural au fost considerate, în anumite circumstanțe, drept crime împotriva umanității (10); întrucât, în special atunci când vizează membrii unui grup religios sau etnic, aceste acte pot fi asimilate infracțiunii de persecuție, prevăzute la articolul 7 alineatul (1) litera (h) din statutul Curții Penale Internaționale;

| D. | întrucât astfel de acte de distrugere a obiectelor și siturilor culturale și istorice nu sunt noi și nu se limitează doar la Irak și Siria; întrucât, potrivit UNESCO, patrimoniul cultural constituie o componentă importantă a identității culturale a comunităților, a grupurilor și a persoanelor, precum și a coeziunii sociale, astfel că distrugerea intenționată a acestuia poate avea consecințe negative asupra demnității umane și a drepturilor omului (11); întrucât, așa cum a subliniat, printre alții, UNESCO, produsele care provin din jefuirea siturilor culturale și religioase și din traficul cu obiecte culturale și religioase comise de către ISIS/Da’esh în Irak și Siria sunt utilizate la finanțarea activităților teroriste ale ISIS/Da’esh, obiectele de artă și culturale devenind astfel „arme de război”; |
| --- | --- |

D.

întrucât astfel de acte de distrugere a obiectelor și siturilor culturale și istorice nu sunt noi și nu se limitează doar la Irak și Siria; întrucât, potrivit UNESCO, patrimoniul cultural constituie o componentă importantă a identității culturale a comunităților, a grupurilor și a persoanelor, precum și a coeziunii sociale, astfel că distrugerea intenționată a acestuia poate avea consecințe negative asupra demnității umane și a drepturilor omului (11); întrucât, așa cum a subliniat, printre alții, UNESCO, produsele care provin din jefuirea siturilor culturale și religioase și din traficul cu obiecte culturale și religioase comise de către ISIS/Da’esh în Irak și Siria sunt utilizate la finanțarea activităților teroriste ale ISIS/Da’esh, obiectele de artă și culturale devenind astfel „arme de război”;

| E. | întrucât, la 1 martie 2014, mulțumită finanțării oferite de Uniunea Europeană, UNESCO, împreună cu alți parteneri strategici, a lansat un proiect cu durata de trei ani intitulat „Salvgardarea în regim de urgență a patrimoniului sirian”, care urmărește în special protejarea urgentă a patrimoniului cultural sirian; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 1 martie 2014, mulțumită finanțării oferite de Uniunea Europeană, UNESCO, împreună cu alți parteneri strategici, a lansat un proiect cu durata de trei ani intitulat „Salvgardarea în regim de urgență a patrimoniului sirian”, care urmărește în special protejarea urgentă a patrimoniului cultural sirian;

| F. | întrucât Uniunea Europeană a ratificat Convenția asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, adoptată la 20 octombrie 2005, care a fost primul instrument internațional prin care a fost recunoscută natura duală, economică și culturală, a bunurilor culturale care, în consecință, „nu trebuie tratate ca având exclusiv valoare comercială”; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea Europeană a ratificat Convenția asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, adoptată la 20 octombrie 2005, care a fost primul instrument internațional prin care a fost recunoscută natura duală, economică și culturală, a bunurilor culturale care, în consecință, „nu trebuie tratate ca având exclusiv valoare comercială”;

| G. | întrucât Convenția UNESCO privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate culturală, adoptată la 17 noiembrie 1970, și Convenția UNIDROIT privind bunurile culturale furate sau exportate ilegal, adoptată la 24 iunie 1995, constituie instrumente esențiale de consolidare a protecției patrimoniului cultural mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât Convenția UNESCO privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate culturală, adoptată la 17 noiembrie 1970, și Convenția UNIDROIT privind bunurile culturale furate sau exportate ilegal, adoptată la 24 iunie 1995, constituie instrumente esențiale de consolidare a protecției patrimoniului cultural mondial;

| H. | întrucât comercializarea ilicită a bunurilor culturale constituie, în prezent, ca importanță, cea de a treia formă ilicită de comerț, după traficul cu droguri și cel cu arme; întrucât acest comerț ilicit este dominat de rețelele de crimă organizată; întrucât mecanismele actuale, naționale și internaționale, nu sunt dotate sau sprijinite în mod adecvat pentru soluționarea problemei (12); |
| --- | --- |

H.

întrucât comercializarea ilicită a bunurilor culturale constituie, în prezent, ca importanță, cea de a treia formă ilicită de comerț, după traficul cu droguri și cel cu arme; întrucât acest comerț ilicit este dominat de rețelele de crimă organizată; întrucât mecanismele actuale, naționale și internaționale, nu sunt dotate sau sprijinite în mod adecvat pentru soluționarea problemei (12);

| I. | întrucât, cu toate că combaterea comerțului ilicit cu bunuri culturale nu constituie o competență specifică a Uniunii Europene, în măsura în care nu este definită ca atare în tratate, aceasta se circumscrie totuși mai multor domenii de competență ale UE, cum ar fi piața internă, spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ), cultura și politica externă și de securitate comună (PESC); |
| --- | --- |

I.

întrucât, cu toate că combaterea comerțului ilicit cu bunuri culturale nu constituie o competență specifică a Uniunii Europene, în măsura în care nu este definită ca atare în tratate, aceasta se circumscrie totuși mai multor domenii de competență ale UE, cum ar fi piața internă, spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ), cultura și politica externă și de securitate comună (PESC);

| J. | întrucât există o nevoie urgentă de a coordona mai bine lupta împotriva comerțului ilicit cu artefacte culturale și de a colabora îndeaproape la promovarea sensibilizării și a schimbului de informații, precum și la consolidarea cadrelor juridice; reamintind, în acest context, faptul că, în decembrie 2011, în concluziile sale privind prevenirea și combaterea infracțiunilor împotriva bunurilor culturale, Consiliul a recomandat, inter alia, ca statele membre să-și consolideze cooperarea la nivelul autorităților de aplicare a legii, al autorităților culturale și al organizațiilor private; |
| --- | --- |

J.

întrucât există o nevoie urgentă de a coordona mai bine lupta împotriva comerțului ilicit cu artefacte culturale și de a colabora îndeaproape la promovarea sensibilizării și a schimbului de informații, precum și la consolidarea cadrelor juridice; reamintind, în acest context, faptul că, în decembrie 2011, în concluziile sale privind prevenirea și combaterea infracțiunilor împotriva bunurilor culturale, Consiliul a recomandat, inter alia, ca statele membre să-și consolideze cooperarea la nivelul autorităților de aplicare a legii, al autorităților culturale și al organizațiilor private;

| K. | întrucât, în octombrie 2012, printr-o rezoluție a Consiliului a fost instituită o rețea informală a autorităților de aplicare a legii și a experților competenți în domeniul bunurilor culturale (UE CULTNET), ale cărei obiective principale sunt îmbunătățirea schimbului de informații cu privire la prevenirea comerțului ilicit cu bunuri culturale și identificarea și partajarea informațiilor legate de rețelele infracționale suspectate a fi implicate în activități de comerț ilicit; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în octombrie 2012, printr-o rezoluție a Consiliului a fost instituită o rețea informală a autorităților de aplicare a legii și a experților competenți în domeniul bunurilor culturale (UE CULTNET), ale cărei obiective principale sunt îmbunătățirea schimbului de informații cu privire la prevenirea comerțului ilicit cu bunuri culturale și identificarea și partajarea informațiilor legate de rețelele infracționale suspectate a fi implicate în activități de comerț ilicit;

| L. | întrucât, sâmbătă, 28 martie 2015, directoarea generală Irina Bokova a lansat la Bagdad campania #Unite4Heritage („Toți uniți pentru patrimoniu”), care urmărește mobilizarea, la nivel mondial, a sprijinului în vederea protejării patrimoniului cultural, făcând uz de puterea rețelelor de socializare, |
| --- | --- |

L.

întrucât, sâmbătă, 28 martie 2015, directoarea generală Irina Bokova a lansat la Bagdad campania #Unite4Heritage („Toți uniți pentru patrimoniu”), care urmărește mobilizarea, la nivel mondial, a sprijinului în vederea protejării patrimoniului cultural, făcând uz de puterea rețelelor de socializare,

| 1. | condamnă ferm distrugerea intenționată a siturilor culturale, arheologice și religioase săvârșită de ISIS în Siria și Irak; |
| --- | --- |

1.

condamnă ferm distrugerea intenționată a siturilor culturale, arheologice și religioase săvârșită de ISIS în Siria și Irak;

| 2. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să întreprindă acțiunile necesare la nivel politic, în conformitate cu Rezoluția 2199 a Consiliului de Securitate al ONU din 12 februarie 2015, pentru a pune capăt comerțului ilegal cu bunuri culturale din teritoriile Siriei și Irakului atât timp cât în respectivele teritorii există conflicte, împiedicând utilizarea acestora ca sursă de finanțare; |
| --- | --- |

2.

invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să întreprindă acțiunile necesare la nivel politic, în conformitate cu Rezoluția 2199 a Consiliului de Securitate al ONU din 12 februarie 2015, pentru a pune capăt comerțului ilegal cu bunuri culturale din teritoriile Siriei și Irakului atât timp cât în respectivele teritorii există conflicte, împiedicând utilizarea acestora ca sursă de finanțare;

| 3. | invită VP/ÎR să recurgă la diplomația culturală și la dialogul intercultural ca instrument de reconciliere a diferitelor comunități și de refacere a siturilor distruse; |
| --- | --- |

3.

invită VP/ÎR să recurgă la diplomația culturală și la dialogul intercultural ca instrument de reconciliere a diferitelor comunități și de refacere a siturilor distruse;

| 4. | invită VP/ÎR, UE și statele membre ale acesteia să aplice măsuri de securitate la frontierele externe ale UE pentru a împiedica introducerea ilegală a bunurilor culturale provenind din Siria și Irak în Uniune și să coopereze eficient în cadrul unui demers comun împotriva comercializării artefactelor de origine siriană și irakiană în Europa, având în vedere că o mare parte a comerțului cu obiecte de artă din Orientul Mijlociu are ca destinație piața europeană, precum și Statele Unite și zona Golfului; |
| --- | --- |

4.

invită VP/ÎR, UE și statele membre ale acesteia să aplice măsuri de securitate la frontierele externe ale UE pentru a împiedica introducerea ilegală a bunurilor culturale provenind din Siria și Irak în Uniune și să coopereze eficient în cadrul unui demers comun împotriva comercializării artefactelor de origine siriană și irakiană în Europa, având în vedere că o mare parte a comerțului cu obiecte de artă din Orientul Mijlociu are ca destinație piața europeană, precum și Statele Unite și zona Golfului;

| 5. | sugerează, în acest context, ca, în concordanță cu punctul 17 din Rezoluția 2199 a Consiliului de Securitate al ONU din 12 februarie 2015, Comisia să se concentreze asupra combaterii comerțului ilicit cu artefacte culturale și, în mod specific, cu bunuri de patrimoniu cultural scoase ilegal din Irak cu începere de la 6 august 1990 și din Siria cu începere de la 15 martie 2011; invită Comisia să elaboreze o abordare coordonată pentru combaterea acestui comerț ilegal, conlucrând cu structurile competente din cadrul serviciilor de investigații de la nivel național și în strânsă cooperare cu UNESCO și cu alte organizații internaționale, cum ar fi Consiliul Internațional al Muzeelor (International Council of Museums, ICOM), Comitetul Internațional al Scutului Albastru din cadrul ICOM (International Committee of the Blue Shield, ICBS), Europol, Interpol, Institutul Internațional pentru Unificarea Dreptului Privat (International Institute for the Unification of Private Law, UNIDROIT), Organizația Mondială a Vămilor (World Customs Organisation, WCO), Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor (International Council on Monuments and Sites, ICOMOS) și Centrul Internațional de Studiu al Conservării și Restaurării Bunurilor Culturale (International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property, ICCROM); |
| --- | --- |

5.

sugerează, în acest context, ca, în concordanță cu punctul 17 din Rezoluția 2199 a Consiliului de Securitate al ONU din 12 februarie 2015, Comisia să se concentreze asupra combaterii comerțului ilicit cu artefacte culturale și, în mod specific, cu bunuri de patrimoniu cultural scoase ilegal din Irak cu începere de la 6 august 1990 și din Siria cu începere de la 15 martie 2011; invită Comisia să elaboreze o abordare coordonată pentru combaterea acestui comerț ilegal, conlucrând cu structurile competente din cadrul serviciilor de investigații de la nivel național și în strânsă cooperare cu UNESCO și cu alte organizații internaționale, cum ar fi Consiliul Internațional al Muzeelor (International Council of Museums, ICOM), Comitetul Internațional al Scutului Albastru din cadrul ICOM (International Committee of the Blue Shield, ICBS), Europol, Interpol, Institutul Internațional pentru Unificarea Dreptului Privat (International Institute for the Unification of Private Law, UNIDROIT), Organizația Mondială a Vămilor (World Customs Organisation, WCO), Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor (International Council on Monuments and Sites, ICOMOS) și Centrul Internațional de Studiu al Conservării și Restaurării Bunurilor Culturale (International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property, ICCROM);

| 6. | invită VP/ÎR să implice Centrul Satelitar al Uniunii Europene din Torrejón, care sprijină procesul decizional al Uniunii în contextul PESC prin furnizarea de materiale rezultate din analiza imaginilor prin satelit, în scopul monitorizării și listării siturilor arheologice și culturale din Siria și Irak și al sprijinirii activităților arheologilor sirieni, cu scopul de a preveni comiterea altor jafuri și de a salva viețile civililor; |
| --- | --- |

6.

invită VP/ÎR să implice Centrul Satelitar al Uniunii Europene din Torrejón, care sprijină procesul decizional al Uniunii în contextul PESC prin furnizarea de materiale rezultate din analiza imaginilor prin satelit, în scopul monitorizării și listării siturilor arheologice și culturale din Siria și Irak și al sprijinirii activităților arheologilor sirieni, cu scopul de a preveni comiterea altor jafuri și de a salva viețile civililor;

| 7. | invită Comisia să pună bazele unui schimb de informații și de bune practici rapid și sigur între statele membre pentru a combate în mod eficace comerțul ilicit cu artefacte culturale scoase ilegal din Irak și Siria și să îndemne statele membre să recurgă la instrumentele internaționale împotriva traficului ilegal de bunuri culturale în cazul polițiștilor și agenților vamali, cum ar fi baza de date dedicată a Interpolului „I-24/7” pentru operele de artă furate și instrumentul de comunicare online din cadrul programului ARCHEO al Organizației Mondiale a Vămilor (WCO); |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să pună bazele unui schimb de informații și de bune practici rapid și sigur între statele membre pentru a combate în mod eficace comerțul ilicit cu artefacte culturale scoase ilegal din Irak și Siria și să îndemne statele membre să recurgă la instrumentele internaționale împotriva traficului ilegal de bunuri culturale în cazul polițiștilor și agenților vamali, cum ar fi baza de date dedicată a Interpolului „I-24/7” pentru operele de artă furate și instrumentul de comunicare online din cadrul programului ARCHEO al Organizației Mondiale a Vămilor (WCO);

| 8. | solicită să se analizeze posibilitatea creării unor programe de formare europene care să fie destinate judecătorilor, polițiștilor și agenților vamali, administrațiilor publice și, la nivel mai general, actorilor de pe piață, pentru a le permite celor implicați în combaterea comerțului ilicit cu bunuri culturale să-și dezvolte și să-și îmbunătățească cunoștințele de specialitate și pentru a susține inițiativele precum cursul de învățare online destinat sirienilor care își desfășoară activitatea profesională în domeniul protejării patrimoniului promovat de ICOMOS în ianuarie 2013, care pune la dispoziție informații privind gestionarea riscului de dezastre, acordarea de prim ajutor pentru colecțiile culturale și tehnica documentării; |
| --- | --- |

8.

solicită să se analizeze posibilitatea creării unor programe de formare europene care să fie destinate judecătorilor, polițiștilor și agenților vamali, administrațiilor publice și, la nivel mai general, actorilor de pe piață, pentru a le permite celor implicați în combaterea comerțului ilicit cu bunuri culturale să-și dezvolte și să-și îmbunătățească cunoștințele de specialitate și pentru a susține inițiativele precum cursul de învățare online destinat sirienilor care își desfășoară activitatea profesională în domeniul protejării patrimoniului promovat de ICOMOS în ianuarie 2013, care pune la dispoziție informații privind gestionarea riscului de dezastre, acordarea de prim ajutor pentru colecțiile culturale și tehnica documentării;

| 9. | solicită Comisiei să se implice în proiecte internaționale ale societății civile care urmăresc protejarea și semnalarea bunurilor culturale aflate în pericol, cum ar fi proiectul de tehnologie geospațială al AAAS, și să sprijine în continuare activitățile comunităților de cercetare precum Project Mosul, dezvoltat de Initial Training Network for Digital Cultural Heritage (Rețeaua de formare inițială pentru patrimoniul cultural digital) (finanțat printr-un grant pentru acțiuni Marie Skłodowska-Curie); |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să se implice în proiecte internaționale ale societății civile care urmăresc protejarea și semnalarea bunurilor culturale aflate în pericol, cum ar fi proiectul de tehnologie geospațială al AAAS, și să sprijine în continuare activitățile comunităților de cercetare precum Project Mosul, dezvoltat de Initial Training Network for Digital Cultural Heritage (Rețeaua de formare inițială pentru patrimoniul cultural digital) (finanțat printr-un grant pentru acțiuni Marie Skłodowska-Curie);

| 10. | invită Comisia să susțină mai puternic Observatorul Internațional pentru Traficul Ilegal cu Bunuri Culturale din cadrul ICOM, care a elaborat o „listă roșie de urgență” a antichităților siriene și irakiene aflate în pericol, concepută ca un instrument destinat muzeelor, agenților vamali, polițiștilor, precum și comercianților și colecționarilor de opere de artă, și care intenționează să folosească imagini prin satelit pentru a monitoriza situația la fața locului, în colaborare cu Institutul Națiunilor Unite pentru Instruire și Cercetare (UNITAR); |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să susțină mai puternic Observatorul Internațional pentru Traficul Ilegal cu Bunuri Culturale din cadrul ICOM, care a elaborat o „listă roșie de urgență” a antichităților siriene și irakiene aflate în pericol, concepută ca un instrument destinat muzeelor, agenților vamali, polițiștilor, precum și comercianților și colecționarilor de opere de artă, și care intenționează să folosească imagini prin satelit pentru a monitoriza situația la fața locului, în colaborare cu Institutul Națiunilor Unite pentru Instruire și Cercetare (UNITAR);

| 11. | invită UE și statele membre să conceapă campanii de sensibilizare menite să descurajeze achiziționarea și vânzarea de bunuri culturale provenite din comerțul ilicit în zonele de război; |
| --- | --- |

11.

invită UE și statele membre să conceapă campanii de sensibilizare menite să descurajeze achiziționarea și vânzarea de bunuri culturale provenite din comerțul ilicit în zonele de război;

| 12. | invită statele membre să ia măsurile necesare pentru a implica universitățile, organismele de cercetare și instituțiile culturale, de exemplu prin coduri deontologice, în lupta împotriva comerțului ilicit cu bunuri culturale provenite din zone de război; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre să ia măsurile necesare pentru a implica universitățile, organismele de cercetare și instituțiile culturale, de exemplu prin coduri deontologice, în lupta împotriva comerțului ilicit cu bunuri culturale provenite din zone de război;

| 13. | invită Comisia să sprijine campania #Unite4Heritage a UNESCO prin inițierea unei campanii de informare axate pe Irak și Siria, cu scopul de a sensibiliza cu privire la importanța patrimoniului lor cultural, cu privire la modul în care produsul acestor jafuri este utilizat pentru finanțarea activităților teroriste, precum și cu privire la eventualele sancțiuni aplicate în cazul importului ilegal de bunuri culturale provenite din aceste țări sau din alte țări terțe; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să sprijine campania #Unite4Heritage a UNESCO prin inițierea unei campanii de informare axate pe Irak și Siria, cu scopul de a sensibiliza cu privire la importanța patrimoniului lor cultural, cu privire la modul în care produsul acestor jafuri este utilizat pentru finanțarea activităților teroriste, precum și cu privire la eventualele sancțiuni aplicate în cazul importului ilegal de bunuri culturale provenite din aceste țări sau din alte țări terțe;

| 14. | invită Comisia să consolideze și să îmbunătățească funcționarea rețelei informale a autorităților de aplicare a legii și a experților competenți în domeniul bunurilor culturale (UE CULTNET), creată prin Rezoluția Consiliului în octombrie 2012, al cărei obiectiv constă în îmbunătățirea schimbului de informații cu privire la prevenirea comerțului ilicit cu bunuri culturale, și să aibă în vedere crearea unui instrument suplimentar de control al importului de bunuri culturale scoase ilegal din Siria și Irak și aduse în UE; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să consolideze și să îmbunătățească funcționarea rețelei informale a autorităților de aplicare a legii și a experților competenți în domeniul bunurilor culturale (UE CULTNET), creată prin Rezoluția Consiliului în octombrie 2012, al cărei obiectiv constă în îmbunătățirea schimbului de informații cu privire la prevenirea comerțului ilicit cu bunuri culturale, și să aibă în vedere crearea unui instrument suplimentar de control al importului de bunuri culturale scoase ilegal din Siria și Irak și aduse în UE;

| 15. | invită Consiliul să consolideze unitățile din cadrul Eurojust și Europol dedicate asistenței pentru anchetele în curs, prevenirii comerțului ilicit cu bunuri culturale și schimbului de informații în domeniu; |
| --- | --- |

15.

invită Consiliul să consolideze unitățile din cadrul Eurojust și Europol dedicate asistenței pentru anchetele în curs, prevenirii comerțului ilicit cu bunuri culturale și schimbului de informații în domeniu;

| 16. | încurajează relansarea acțiunilor Comitetului Internațional al Scutului Albastru din cadrul ICOM; |
| --- | --- |

16.

încurajează relansarea acțiunilor Comitetului Internațional al Scutului Albastru din cadrul ICOM;

| 17. | invită Uniunea Europeană să adopte, în colaborare cu UNESCO și cu Curtea Penală Internațională, măsurile necesare pentru a extinde categoria crimelor împotriva umanității din dreptul internațional astfel încât aceasta să cuprindă actele de deteriorare sau distrugere intenționată, la scară largă, a patrimoniului cultural al umanității; |
| --- | --- |

17.

invită Uniunea Europeană să adopte, în colaborare cu UNESCO și cu Curtea Penală Internațională, măsurile necesare pentru a extinde categoria crimelor împotriva umanității din dreptul internațional astfel încât aceasta să cuprindă actele de deteriorare sau distrugere intenționată, la scară largă, a patrimoniului cultural al umanității;

| 18. | invită statele membre care nu au făcut-o încă să ratifice Convenția UNESCO din 1970 privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate culturală, Convenția UNIDROIT din 1995, Convenția de la Haga din 1954 pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat și al doilea protocol la aceasta, din 1999; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre care nu au făcut-o încă să ratifice Convenția UNESCO din 1970 privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate culturală, Convenția UNIDROIT din 1995, Convenția de la Haga din 1954 pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat și al doilea protocol la aceasta, din 1999;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, directorului general al UNESCO, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, directorului general al UNESCO, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 39, 10.2.2009, p. 1.

(2)  JO L 169, 8.7.2003, p. 6.

(3)  JO L 335, 14.12.2013, p. 3.

(4)  JO L 335, 14.12.2013, p. 50.

(5)  JO L 200, 25.7.2001, p. 5.

(6)  JO L 297, 13.11.2009, p. 18.

(7)  http://www.refworld.org/docid/54ef1f704.html

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0076.

(9)  http://www.unesco.org/new/en/media-services/single-view/news/conference_report_heritage_and_cultural_diversity_at_risk_in_iraq_and_syria/

(10)  Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie, Kordić și Čerkez, 26 februarie 2001, IT-95-14/2, punctele 207 și 208.

(11)  Declarația UNESCO din 2003 referitoare la distrugerea intenționată a patrimoniului cultural.

(12)  http://www.africa-eu-partnership.org/newsroom/all-news/morocco-africa-eu-workshop-fight-against-illegal-trafficking-cultural-goods

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/60

---

P8_TA(2015)0180

Situația din Maldive

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din Maldive (2015/2662(RSP))

(2016/C 346/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Maldive, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Maldive,

| — | având în vedere declarația locală comună a Uniunii Europene din 20 ianuarie 2012, cu privire la situația recentă din Maldive, inclusiv arestarea unui judecător al Curții Penale, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală comună a Uniunii Europene din 20 ianuarie 2012, cu privire la situația recentă din Maldive, inclusiv arestarea unui judecător al Curții Penale,

| — | având în vedere declarația locală comună a Uniunii Europene din 30 septembrie 2014, cu privire la amenințările la adresa societății civile și a drepturilor omului în Maldive, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală comună a Uniunii Europene din 30 septembrie 2014, cu privire la amenințările la adresa societății civile și a drepturilor omului în Maldive,

| — | având în vedere declarația locală comună a Uniunii Europene din 24 februarie 2015, cu privire la statul de drept în Maldive, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală comună a Uniunii Europene din 24 februarie 2015, cu privire la statul de drept în Maldive,

| — | având în vedere declarația din 30 aprilie 2014 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la activarea pedepsei cu moartea în Maldive, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 30 aprilie 2014 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la activarea pedepsei cu moartea în Maldive,

| — | având în vedere declarația din 14 martie 2015 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la condamnarea fostului președinte al Republicii Maldivelor, Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 14 martie 2015 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la condamnarea fostului președinte al Republicii Maldivelor, Mohamed Nasheed,

| — | având în vedere declarația din 18 martie 2015 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, cu privire la procesul intentat fostului președinte Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 18 martie 2015 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, cu privire la procesul intentat fostului președinte Mohamed Nasheed,

| — | având în vedere declarația din 19 martie 2015 a Raportorului special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, Gabriela Knaul, cu privire la faptul că fără o justiție echitabilă și independentă nu poate exista democrație în Maldive, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 martie 2015 a Raportorului special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, Gabriela Knaul, cu privire la faptul că fără o justiție echitabilă și independentă nu poate exista democrație în Maldive,

| — | având în vedere raportul final al misiunii UE de observare a alegerilor la alegerile parlamentare din Republica Maldivelor din 22 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al misiunii UE de observare a alegerilor la alegerile parlamentare din Republica Maldivelor din 22 martie 2014,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) la care Maldive este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) la care Maldive este parte semnatară,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 13 martie 2015, Mohamed Nasheed, fostul președinte al Republicii Maldivelor, a fost condamnat la 13 ani de închisoare sub acuzația de terorism pentru arestarea, în ianuarie 2012, a președintelui Curții Penale de atunci, fapt cu privire la care UE și-a exprimat îngrijorarea; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 13 martie 2015, Mohamed Nasheed, fostul președinte al Republicii Maldivelor, a fost condamnat la 13 ani de închisoare sub acuzația de terorism pentru arestarea, în ianuarie 2012, a președintelui Curții Penale de atunci, fapt cu privire la care UE și-a exprimat îngrijorarea;

| B. | întrucât controversatul proces nu a respectat normele naționale și internaționale în materie de justiție, în pofida apelului lansat de Organizația Națiunilor Unite și UE în ceea ce privește echitatea și transparența procedurii judiciare împotriva fostului președinte Nasheed; |
| --- | --- |

B.

întrucât controversatul proces nu a respectat normele naționale și internaționale în materie de justiție, în pofida apelului lansat de Organizația Națiunilor Unite și UE în ceea ce privește echitatea și transparența procedurii judiciare împotriva fostului președinte Nasheed;

| C. | întrucât Mohamed Nasheed, care a înregistrat o activitate personală pașnică de lungă durată în favoarea drepturilor omului și a democrației pluraliste, a fost încarcerat de mai multe ori în timpul dictaturii de 30 ani a președintelui Maumoon Abdul Gayoon și a părăsit puterea în circumstanțe controversate, la patru ani după ce a devenit primul președinte ales democratic din Maldive; |
| --- | --- |

C.

întrucât Mohamed Nasheed, care a înregistrat o activitate personală pașnică de lungă durată în favoarea drepturilor omului și a democrației pluraliste, a fost încarcerat de mai multe ori în timpul dictaturii de 30 ani a președintelui Maumoon Abdul Gayoon și a părăsit puterea în circumstanțe controversate, la patru ani după ce a devenit primul președinte ales democratic din Maldive;

| D. | întrucât absența formării și a independenței politice a sistemului judiciar maldivian subminează credibilitatea pe plan intern și internațional a sistemului judiciar al țării; |
| --- | --- |

D.

întrucât absența formării și a independenței politice a sistemului judiciar maldivian subminează credibilitatea pe plan intern și internațional a sistemului judiciar al țării;

| E. | întrucât foștii miniștri ai apărării, Tholhath Ibrahim și Mohamed Nazim, au fost condamnați recent la 10 și, respectiv, 11 ani de închisoare, în timp ce fostul vicepreședinte al Majilis, Ahmed Nazim, a fost condamnat la 25 de ani de închisoare în Maldive; întrucât se pare că și aceste procese au fost afectate de neregularități grave; |
| --- | --- |

E.

întrucât foștii miniștri ai apărării, Tholhath Ibrahim și Mohamed Nazim, au fost condamnați recent la 10 și, respectiv, 11 ani de închisoare, în timp ce fostul vicepreședinte al Majilis, Ahmed Nazim, a fost condamnat la 25 de ani de închisoare în Maldive; întrucât se pare că și aceste procese au fost afectate de neregularități grave;

| F. | întrucât politicienii din opoziție continuă să fie în mod frecvent intimidați și întrucât un raport recent al Comisiei pentru drepturile parlamentarilor din cadrul Uniunii Interparlamentare a plasat Maldive printre primele țări din lume în ceea ce privește atacurile, tortura și intimidarea parlamentarilor din opoziție; |
| --- | --- |

F.

întrucât politicienii din opoziție continuă să fie în mod frecvent intimidați și întrucât un raport recent al Comisiei pentru drepturile parlamentarilor din cadrul Uniunii Interparlamentare a plasat Maldive printre primele țări din lume în ceea ce privește atacurile, tortura și intimidarea parlamentarilor din opoziție;

| G. | întrucât la 30 martie 2015, Parlamentul din Maldive a adoptat un amendament la Legea privind închisoarea și eliberarea condiționată din Maldive, privând persoanele încarcerate de dreptul de a fi membre ale unui partid și întrucât aceasta îl va îndepărta, în realitate, pe Mohamed Nasheed de viața politică și nu-i va permite să se prezinte la alegerile prezidențiale din 2018; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 30 martie 2015, Parlamentul din Maldive a adoptat un amendament la Legea privind închisoarea și eliberarea condiționată din Maldive, privând persoanele încarcerate de dreptul de a fi membre ale unui partid și întrucât aceasta îl va îndepărta, în realitate, pe Mohamed Nasheed de viața politică și nu-i va permite să se prezinte la alegerile prezidențiale din 2018;

| H. | întrucât cel puțin 140 de protestatari pașnici au fost arestați din februarie 2015 și au fost eliberați numai în condiții care limitează grav dreptul acestora de a lua parte la alte demonstrații; |
| --- | --- |

H.

întrucât cel puțin 140 de protestatari pașnici au fost arestați din februarie 2015 și au fost eliberați numai în condiții care limitează grav dreptul acestora de a lua parte la alte demonstrații;

| I. | întrucât organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului au fost confruntați tot mai frecvent cu hărțuire, amenințări și atacuri, inclusiv Comisia pentru drepturile omului din Maldive (HRCM), care a fost adusă în fața Curții Supreme pe baza unei acuzații de înaltă trădare și subminarea Constituției după prezentarea unui raport privind situația drepturilor omului în Maldive în cadrul evaluării universale a situației din Maldive a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU; întrucât ONG-urile au fost amenințate cu anularea înregistrării lor legale; |
| --- | --- |

I.

întrucât organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului au fost confruntați tot mai frecvent cu hărțuire, amenințări și atacuri, inclusiv Comisia pentru drepturile omului din Maldive (HRCM), care a fost adusă în fața Curții Supreme pe baza unei acuzații de înaltă trădare și subminarea Constituției după prezentarea unui raport privind situația drepturilor omului în Maldive în cadrul evaluării universale a situației din Maldive a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU; întrucât ONG-urile au fost amenințate cu anularea înregistrării lor legale;

| J. | întrucât libertatea presei a fost reprimată grav în ultimii ani, trei jurnaliști fiind arestați în timp ce efectuau un reportaj cu privire la demonstrații politice prin care se solicita eliberarea lui Mohamed Nasheed, iar Ahmed Rilwan, un jurnalist critic la adresa guvernului care a dispărut în august 2014, nu a fost încă regăsit și este posibil să-și fi pierdut viața; |
| --- | --- |

J.

întrucât libertatea presei a fost reprimată grav în ultimii ani, trei jurnaliști fiind arestați în timp ce efectuau un reportaj cu privire la demonstrații politice prin care se solicita eliberarea lui Mohamed Nasheed, iar Ahmed Rilwan, un jurnalist critic la adresa guvernului care a dispărut în august 2014, nu a fost încă regăsit și este posibil să-și fi pierdut viața;

| K. | întrucât tulburările politice au loc într-un context marcat de preocupări privind creșterea militantismului islamist în Maldive și privind numărul de tineri radicalizați care se presupune că s-ar fi alăturat ISIS; |
| --- | --- |

K.

întrucât tulburările politice au loc într-un context marcat de preocupări privind creșterea militantismului islamist în Maldive și privind numărul de tineri radicalizați care se presupune că s-ar fi alăturat ISIS;

| L. | întrucât la 27 aprilie 2014, Parlamentul a votat încetarea moratoriului privind pedeapsa cu moartea în vigoare din 1954, permițând, astfel, condamnarea minorilor de la vârsta de șapte ani; aceștia pot fi trași la răspundere și executați la împlinirea vârstei de 18 ani, fiind lăsați în închisoare până atunci; întrucât acest lucru încalcă obligațiile internaționale privind drepturile omului asumate de Republica Maldivelor în calitate de stat semnatar al Convenției cu privire la drepturile copilului; |
| --- | --- |

L.

întrucât la 27 aprilie 2014, Parlamentul a votat încetarea moratoriului privind pedeapsa cu moartea în vigoare din 1954, permițând, astfel, condamnarea minorilor de la vârsta de șapte ani; aceștia pot fi trași la răspundere și executați la împlinirea vârstei de 18 ani, fiind lăsați în închisoare până atunci; întrucât acest lucru încalcă obligațiile internaționale privind drepturile omului asumate de Republica Maldivelor în calitate de stat semnatar al Convenției cu privire la drepturile copilului;

| M. | întrucât lucrătorii imigranți au de suferit din cauza muncii forțate, a confiscării documentelor de identitate și de călătorie, a reținerii sau neplății salariilor și a servituții pentru datorii și au fost amenințați cu expulzarea de către autoritățile maldiviene după protestul lor împotriva discriminării și a violenței în urma unei serii de atacuri asupra lucrătorilor imigranți; |
| --- | --- |

M.

întrucât lucrătorii imigranți au de suferit din cauza muncii forțate, a confiscării documentelor de identitate și de călătorie, a reținerii sau neplății salariilor și a servituții pentru datorii și au fost amenințați cu expulzarea de către autoritățile maldiviene după protestul lor împotriva discriminării și a violenței în urma unei serii de atacuri asupra lucrătorilor imigranți;

| N. | întrucât un număr mic de femei din Sri Lanka, Thailanda, India, China, Filipine, Europa de Est, fostele state sovietice, Bangladesh și Maldive sunt traficate în scopuri sexuale în Maldive, iar unii copii din Maldive, potrivit mărturiilor, ar fi supuși abuzurilor sexuale și pot fi victime ale muncii forțate, |
| --- | --- |

N.

întrucât un număr mic de femei din Sri Lanka, Thailanda, India, China, Filipine, Europa de Est, fostele state sovietice, Bangladesh și Maldive sunt traficate în scopuri sexuale în Maldive, iar unii copii din Maldive, potrivit mărturiilor, ar fi supuși abuzurilor sexuale și pot fi victime ale muncii forțate,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la tendința în creștere către instituirea unui regim autoritar în Maldive, represiunea împotriva oponenților politici și intimidarea mass-mediei și a societății civile, care ar putea periclita progresele realizate în ultimii ani în ceea ce privește consolidarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept în această țară; invită toate părțile implicate să se abțină de la orice acțiune care ar putea agrava și mai mult această criză și să respecte democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la tendința în creștere către instituirea unui regim autoritar în Maldive, represiunea împotriva oponenților politici și intimidarea mass-mediei și a societății civile, care ar putea periclita progresele realizate în ultimii ani în ceea ce privește consolidarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept în această țară; invită toate părțile implicate să se abțină de la orice acțiune care ar putea agrava și mai mult această criză și să respecte democrația și statul de drept;

| 2. | deplânge gravele nereguli înregistrate în cadrul procesului fostului președinte Mohamed Nasheed; insistă asupra faptului că acesta ar trebui eliberat imediat și că, în cazul în care hotărârea de condamnare a sa ar fi atacată în instanță, drepturile acestuia trebuie să fie pe deplin respectate în conformitate cu obligațiile internaționale ale Republicii Maldivelor, cu propria constituție, precum și cu toate garanțiile internaționale recunoscute privind un proces echitabil; solicită insistent Delegației UE în Sri Lanka și Maldive să insiste să i se permită să urmărească îndeaproape procedura de recurs; |
| --- | --- |

2.

deplânge gravele nereguli înregistrate în cadrul procesului fostului președinte Mohamed Nasheed; insistă asupra faptului că acesta ar trebui eliberat imediat și că, în cazul în care hotărârea de condamnare a sa ar fi atacată în instanță, drepturile acestuia trebuie să fie pe deplin respectate în conformitate cu obligațiile internaționale ale Republicii Maldivelor, cu propria constituție, precum și cu toate garanțiile internaționale recunoscute privind un proces echitabil; solicită insistent Delegației UE în Sri Lanka și Maldive să insiste să i se permită să urmărească îndeaproape procedura de recurs;

| 3. | subliniază că respectarea statului de drept, a dreptului la un proces echitabil, a garanțiilor procedurale și a independenței sistemului judiciar, în conformitate cu prevederile din PIDCP, reprezintă elemente centrale ale procesului democratic; subliniază că toți cetățenii din Maldive, inclusiv fostul președinte Nasheed, trebuie să fie tratați în conformitate cu aceste principii, care sunt, la rândul lor, importante pentru o societate pluralistă; |
| --- | --- |

3.

subliniază că respectarea statului de drept, a dreptului la un proces echitabil, a garanțiilor procedurale și a independenței sistemului judiciar, în conformitate cu prevederile din PIDCP, reprezintă elemente centrale ale procesului democratic; subliniază că toți cetățenii din Maldive, inclusiv fostul președinte Nasheed, trebuie să fie tratați în conformitate cu aceste principii, care sunt, la rândul lor, importante pentru o societate pluralistă;

| 4. | solicită un proces politic credibil și favorabil incluziunii, cu participarea tuturor forțelor democratice, cu scopul de a restabili și a menține stabilitatea în Maldive, precum și de a plasa țara înapoi pe calea tranziției spre democrație; solicită încetarea imediată a actelor de intimidare a oponenților politici; solicită guvernului din Maldive să ia măsurile necesare pentru a restabili încrederea în angajamentul său față de democrație, independența sistemului judiciar și statul de drept, inclusiv respectarea libertății de exprimare și de întrunire și respectarea garanțiilor procedurale; |
| --- | --- |

4.

solicită un proces politic credibil și favorabil incluziunii, cu participarea tuturor forțelor democratice, cu scopul de a restabili și a menține stabilitatea în Maldive, precum și de a plasa țara înapoi pe calea tranziției spre democrație; solicită încetarea imediată a actelor de intimidare a oponenților politici; solicită guvernului din Maldive să ia măsurile necesare pentru a restabili încrederea în angajamentul său față de democrație, independența sistemului judiciar și statul de drept, inclusiv respectarea libertății de exprimare și de întrunire și respectarea garanțiilor procedurale;

| 5. | solicită încetarea imediată a ingerințelor politice în sistemul judiciar din Maldive și depolitizarea acestuia; solicită realizarea unor reforme urgente pentru a asigura independența și imparțialitatea sistemului judiciar din Maldive cu scopul de a restabili încrederea pe plan intern și internațional în funcționarea acestuia; subliniază faptul că aceste reforme ar trebui aprobate și puse în aplicare fără întârziere; |
| --- | --- |

5.

solicită încetarea imediată a ingerințelor politice în sistemul judiciar din Maldive și depolitizarea acestuia; solicită realizarea unor reforme urgente pentru a asigura independența și imparțialitatea sistemului judiciar din Maldive cu scopul de a restabili încrederea pe plan intern și internațional în funcționarea acestuia; subliniază faptul că aceste reforme ar trebui aprobate și puse în aplicare fără întârziere;

| 6. | reamintește guvernului din Maldive că dreptul de a protesta este garantat de constituția țării și că condițiile de eliberare care interzic participarea la demonstrații pașnice sunt ilegale; |
| --- | --- |

6.

reamintește guvernului din Maldive că dreptul de a protesta este garantat de constituția țării și că condițiile de eliberare care interzic participarea la demonstrații pașnice sunt ilegale;

| 7. | solicită încetarea imediată a tuturor formelor de violență, inclusiv a violenței împotriva protestatarilor pașnici și reamintește forțelor de securitate datoria lor de a proteja demonstranții pașnici de grupurile violente; invită guvernul Republicii Maldivelor să pună capăt impunității pentru membrii milițiilor care au utilizat violența împotriva persoanelor care promovau toleranța religioasă, a protestatarilor pașnici, a mijloacelor de informare critice și a societății civile; solicită aducerea în fața justiției a autorilor acestor atacuri violente; |
| --- | --- |

7.

solicită încetarea imediată a tuturor formelor de violență, inclusiv a violenței împotriva protestatarilor pașnici și reamintește forțelor de securitate datoria lor de a proteja demonstranții pașnici de grupurile violente; invită guvernul Republicii Maldivelor să pună capăt impunității pentru membrii milițiilor care au utilizat violența împotriva persoanelor care promovau toleranța religioasă, a protestatarilor pașnici, a mijloacelor de informare critice și a societății civile; solicită aducerea în fața justiției a autorilor acestor atacuri violente;

| 8. | solicită guvernului din Maldive să permită o anchetă adecvată cu privire la dispariția lui Ahmed Rilwan; |
| --- | --- |

8.

solicită guvernului din Maldive să permită o anchetă adecvată cu privire la dispariția lui Ahmed Rilwan;

| 9. | condamnă reintroducerea pedepsei cu moartea în Maldive și îndeamnă guvernul și parlamentul din Maldive să reinstituie moratoriul privind pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

9.

condamnă reintroducerea pedepsei cu moartea în Maldive și îndeamnă guvernul și parlamentul din Maldive să reinstituie moratoriul privind pedeapsa cu moartea;

| 10. | încurajează toți actorii din Maldive să colaboreze în mod constructiv în toate domeniile, în special în ceea ce privește schimbările climatice, care pot destabiliza țara; |
| --- | --- |

10.

încurajează toți actorii din Maldive să colaboreze în mod constructiv în toate domeniile, în special în ceea ce privește schimbările climatice, care pot destabiliza țara;

| 11. | solicită autorităților locale să respecte în totalitate standardele minimale de eradicare a traficului de ființe umane; salută eforturile în curs de desfășurare menite să soluționeze această problemă, precum și progresele realizate, dar insistă ca dispozițiile legislației de combatere a traficului de ființe umane să fie rapid puse în practică, deoarece există încă probleme grave în ceea ce privește aplicarea legislației respective și protecția victimelor; |
| --- | --- |

11.

solicită autorităților locale să respecte în totalitate standardele minimale de eradicare a traficului de ființe umane; salută eforturile în curs de desfășurare menite să soluționeze această problemă, precum și progresele realizate, dar insistă ca dispozițiile legislației de combatere a traficului de ființe umane să fie rapid puse în practică, deoarece există încă probleme grave în ceea ce privește aplicarea legislației respective și protecția victimelor;

| 12. | invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să emită avertismente cu privire la situația drepturilor omului din Maldive pe site-urile lor care furnizează recomandări de călătorie; |
| --- | --- |

12.

invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să emită avertismente cu privire la situația drepturilor omului din Maldive pe site-urile lor care furnizează recomandări de călătorie;

| 13. | îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate și SEAE să continue să monitorizeze îndeaproape situația politică din Maldive și să joace un rol proactiv în cadrul relațiilor bilaterale ale UE cu această țară și în cadrul forurilor multilaterale internaționale pentru a se ajunge la stabilitate, pentru a consolida democrația și statul de drept, precum și pentru a garanta respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale în această țară; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate și SEAE să continue să monitorizeze îndeaproape situația politică din Maldive și să joace un rol proactiv în cadrul relațiilor bilaterale ale UE cu această țară și în cadrul forurilor multilaterale internaționale pentru a se ajunge la stabilitate, pentru a consolida democrația și statul de drept, precum și pentru a garanta respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale în această țară;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și parlamentului și guvernului Republicii Maldivelor. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și parlamentului și guvernului Republicii Maldivelor.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/63

---

P8_TA(2015)0181

Raportul pe 2014 privind progresele înregistrate de Albania

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Raportul privind progresele înregistrate de Albania în 2014 (2014/2951(RSP))

(2016/C 346/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 26-27 iunie 2014 și ale Consiliului Afaceri Generale din 16 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 26-27 iunie 2014 și ale Consiliului Afaceri Generale din 16 decembrie 2014,

| — | având în vedere avizul Comisiei privind cererea Albaniei de aderare la UE, publicat la 9 noiembrie 2010 și Raportul Comisiei din 4 iunie 2014 privind progresele înregistrate de Albania în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și în reformarea sistemului judiciar (COM(2014)0331), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei privind cererea Albaniei de aderare la UE, publicat la 9 noiembrie 2010 și Raportul Comisiei din 4 iunie 2014 privind progresele înregistrate de Albania în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și în reformarea sistemului judiciar (COM(2014)0331),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 octombrie 2014 intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări pentru perioada 2014-2015” (COM(2014)0700), însoțită de Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Progresele realizate de Albania în 2014” (SWD(2014)0304), precum și documentul orientativ de strategie privind Albania (2014-2020), adoptat la 18 august 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 octombrie 2014 intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări pentru perioada 2014-2015” (COM(2014)0700), însoțită de Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Progresele realizate de Albania în 2014” (SWD(2014)0304), precum și documentul orientativ de strategie privind Albania (2014-2020), adoptat la 18 august 2014,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului Albaniei din 24 decembrie 2014 referitoare la acordul politic dintre majoritatea aflată la guvernare și opoziție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului Albaniei din 24 decembrie 2014 referitoare la acordul politic dintre majoritatea aflată la guvernare și opoziție,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Albania, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Albania,

| — | având în vedere activitatea deputatului Knut Fleckenstein, ca raportor permanent pentru Albania în cadrul Comisiei pentru afaceri externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea deputatului Knut Fleckenstein, ca raportor permanent pentru Albania în cadrul Comisiei pentru afaceri externe,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Albania a realizat progrese impresionante în ultimii câțiva ani în direcția aderării sale la UE și, prin urmare, a dobândit statutul de țară candidată în iunie 2014; întrucât persistă provocări și ele trebuie soluționate rapid și eficace pentru a face progrese suplimentare în procesul de aderare la UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Albania a realizat progrese impresionante în ultimii câțiva ani în direcția aderării sale la UE și, prin urmare, a dobândit statutul de țară candidată în iunie 2014; întrucât persistă provocări și ele trebuie soluționate rapid și eficace pentru a face progrese suplimentare în procesul de aderare la UE;

| B. | întrucât adoptarea consecventă și punerea în aplicare eficace a unor reforme sustenabile în cele cinci domenii-cheie de politică contribuie la transformarea democratică a Albaniei și creează condițiile necesare în vederea deschiderii negocierilor pentru aderarea la UE; întrucât procesul de aderare la UE a devenit o forță motrice pentru reformele legate de aderarea la UE din Albania și întrucât calendarul aderării va fi determinat de viteza și calitatea acestor reforme; întrucât deschiderea negocierilor de aderare ar constitui un stimulent care ar încuraja și alte reforme, oferind o perspectivă tangibilă și credibilă asupra UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât adoptarea consecventă și punerea în aplicare eficace a unor reforme sustenabile în cele cinci domenii-cheie de politică contribuie la transformarea democratică a Albaniei și creează condițiile necesare în vederea deschiderii negocierilor pentru aderarea la UE; întrucât procesul de aderare la UE a devenit o forță motrice pentru reformele legate de aderarea la UE din Albania și întrucât calendarul aderării va fi determinat de viteza și calitatea acestor reforme; întrucât deschiderea negocierilor de aderare ar constitui un stimulent care ar încuraja și alte reforme, oferind o perspectivă tangibilă și credibilă asupra UE;

| C. | întrucât aderarea la UE este un proces integrator care privește întreaga țară și pe toți cetățenii ei; întrucât dialogul politic constructiv și sustenabil cu privire la reformele legate de aderarea la UE, purtat într-un spirit de cooperare și de compromis între forțele politice majore, este vital pentru a realiza noi progrese în procesul de aderare la UE; întrucât există un consens politic și un sprijin larg din partea publicului în favoarea procesului de integrare în UE; întrucât succesul agendei de reformă depinde foarte mult de existența unui mediu politic democratic; |
| --- | --- |

C.

întrucât aderarea la UE este un proces integrator care privește întreaga țară și pe toți cetățenii ei; întrucât dialogul politic constructiv și sustenabil cu privire la reformele legate de aderarea la UE, purtat într-un spirit de cooperare și de compromis între forțele politice majore, este vital pentru a realiza noi progrese în procesul de aderare la UE; întrucât există un consens politic și un sprijin larg din partea publicului în favoarea procesului de integrare în UE; întrucât succesul agendei de reformă depinde foarte mult de existența unui mediu politic democratic;

| D. | întrucât Parlamentul European a avut un rol important în eforturile de creare a unui climat politic sănătos în țară; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul European a avut un rol important în eforturile de creare a unui climat politic sănătos în țară;

| E. | întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central al procesului de extindere; întrucât pentru continuarea procesului de integrare în UE este esențial să se realizeze progrese concrete în ceea ce privește independența sistemului judiciar și lupta împotriva corupției și a criminalității organizate; întrucât o puternică susținere politică este esențială pentru a realiza progrese în aceste domenii; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central al procesului de extindere; întrucât pentru continuarea procesului de integrare în UE este esențial să se realizeze progrese concrete în ceea ce privește independența sistemului judiciar și lupta împotriva corupției și a criminalității organizate; întrucât o puternică susținere politică este esențială pentru a realiza progrese în aceste domenii;

| F. | întrucât trebuie făcute progrese semnificative în ceea ce privește reformarea și punerea în aplicare a reformelor sistemului judiciar; întrucât, în pofida progreselor realizate, lupta împotriva corupției și a crimei organizate rămâne o provocare serioasă; întrucât libertatea de exprimare și independența mass-mediei nu sunt încă garantate; |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie făcute progrese semnificative în ceea ce privește reformarea și punerea în aplicare a reformelor sistemului judiciar; întrucât, în pofida progreselor realizate, lupta împotriva corupției și a crimei organizate rămâne o provocare serioasă; întrucât libertatea de exprimare și independența mass-mediei nu sunt încă garantate;

| G. | întrucât existența unei administrații publice profesionale, eficace și bazate pe merit este coloana vertebrală a procesului de integrare pentru orice țară care aspiră să devină membru al UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât existența unei administrații publice profesionale, eficace și bazate pe merit este coloana vertebrală a procesului de integrare pentru orice țară care aspiră să devină membru al UE;

| H. | întrucât relațiile Albaniei cu vecinii săi sunt constructive, iar alinierea sa la politica externă a UE este exemplară, |
| --- | --- |

H.

întrucât relațiile Albaniei cu vecinii săi sunt constructive, iar alinierea sa la politica externă a UE este exemplară,

| 1. | salută faptul că Albania a obținut statutul de țară candidată; subliniază că, în acest context, Albania ar trebui să își intensifice și mai mult eforturile de realizare a reformelor necesare; își exprimă sprijinul continuu pentru procesul de integrare a Albaniei în UE; consideră că sunt necesare măsuri concrete și un angajament politic susținut pentru implementarea acestora pentru a consolida cu succes transformarea democratică și a asigura continuitatea reformelor inițiate în vederea aderării la UE; încurajează Albania să întocmească o evidență solidă a acestor reforme; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că Albania a obținut statutul de țară candidată; subliniază că, în acest context, Albania ar trebui să își intensifice și mai mult eforturile de realizare a reformelor necesare; își exprimă sprijinul continuu pentru procesul de integrare a Albaniei în UE; consideră că sunt necesare măsuri concrete și un angajament politic susținut pentru implementarea acestora pentru a consolida cu succes transformarea democratică și a asigura continuitatea reformelor inițiate în vederea aderării la UE; încurajează Albania să întocmească o evidență solidă a acestor reforme;

| 2. | consideră că este esențial să se asigure și să se sprijine o cooperare politică autentică între toate părțile interesate, garantând condiții echitabile de concurență, pentru a permite impunerea unor idei și concepte politice îmbunătățite, precum și să se depună eforturi în vederea instituirii unei culturi politice democratice care să pună accentul pe dialog și pe abilitatea de a căuta și accepta compromisuri ca bază a proceselor politice democratice; este convins că în acest mod se va consolida încrederea cetățenilor în instituțiile publice; îndeamnă coaliția aflată la guvernare să faciliteze exercitarea de către opoziție a dreptului său de control democratic și îndeamnă opoziția să își exercite acest drept pe deplin și în mod responsabil; |
| --- | --- |

2.

consideră că este esențial să se asigure și să se sprijine o cooperare politică autentică între toate părțile interesate, garantând condiții echitabile de concurență, pentru a permite impunerea unor idei și concepte politice îmbunătățite, precum și să se depună eforturi în vederea instituirii unei culturi politice democratice care să pună accentul pe dialog și pe abilitatea de a căuta și accepta compromisuri ca bază a proceselor politice democratice; este convins că în acest mod se va consolida încrederea cetățenilor în instituțiile publice; îndeamnă coaliția aflată la guvernare să faciliteze exercitarea de către opoziție a dreptului său de control democratic și îndeamnă opoziția să își exercite acest drept pe deplin și în mod responsabil;

| 3. | salută instituirea unor grupuri de lucru mixte în cadrul dialogului la nivel înalt privind prioritățile-cheie, scopul acestora fiind crearea unei platforme cuprinzătoare pentru facilitarea punerii în aplicare a reformelor și monitorizarea progresului realizat în cele cinci domenii de politică prioritare, printre care se numără reformarea administrației publice, consolidarea sistemului judiciar, combaterea corupției și a criminalității organizate, precum și consolidarea protecției drepturilor omului; încurajează autoritățile să își intensifice activitatea pe marginea acestor priorități și să stabilească o evidență a punerii lor în aplicare; |
| --- | --- |

3.

salută instituirea unor grupuri de lucru mixte în cadrul dialogului la nivel înalt privind prioritățile-cheie, scopul acestora fiind crearea unei platforme cuprinzătoare pentru facilitarea punerii în aplicare a reformelor și monitorizarea progresului realizat în cele cinci domenii de politică prioritare, printre care se numără reformarea administrației publice, consolidarea sistemului judiciar, combaterea corupției și a criminalității organizate, precum și consolidarea protecției drepturilor omului; încurajează autoritățile să își intensifice activitatea pe marginea acestor priorități și să stabilească o evidență a punerii lor în aplicare;

| 4. | solicită să se instituie cu promptitudine un Consiliu național pentru integrarea europeană, care să aibă un caracter incluziv și să permită participarea reprezentanților societății civile și ai instituțiilor independente la activitățile sale, cu scopul de a asigura un larg consens național privind reformele legate de aderarea la UE și desfășurarea procesului de aderare la UE; solicită organismelor responsabile să informeze, în timp util, părțile interesate și publicul larg cu privire la evoluția procesului de integrare în UE; |
| --- | --- |

4.

solicită să se instituie cu promptitudine un Consiliu național pentru integrarea europeană, care să aibă un caracter incluziv și să permită participarea reprezentanților societății civile și ai instituțiilor independente la activitățile sale, cu scopul de a asigura un larg consens național privind reformele legate de aderarea la UE și desfășurarea procesului de aderare la UE; solicită organismelor responsabile să informeze, în timp util, părțile interesate și publicul larg cu privire la evoluția procesului de integrare în UE;

| 5. | subliniază rolul parlamentului în calitate de instituție democratică-cheie și solicită, așadar, consolidarea rolului de supraveghere al acestuia și asigurarea unui proces de consultare mai instituționalizat pentru proiectele legislative; salută, în acest sens, legislația revizuită privind rolul parlamentului în procesul de integrare europeană a Albaniei, adoptată la 5 martie 2015, precum și rezoluția consensuală adoptată de parlament la 24 decembrie 2014, în care s-a convenit asupra faptului că membrii opoziției își vor relua activitatea parlamentară, în vreme ce majoritatea guvernamentală va ajunge la un consens cu opoziția pe marginea reformelor importante, că deciziile Curții Constituționale (CC) vor fi respectate, iar problema persoanelor cu antecedente penale care dețin funcții publice sau candidează pentru funcții publice va fi abordată; solicită ca această rezoluție să fie pusă în aplicare în mod constructiv și adecvat și în timp util; solicită tuturor partidelor politice să consolideze procesul de edificare a unui consens democratic, care este esențial pentru a realiza progrese în direcția aderării la UE; consideră semnificativ faptul că societatea civilă, mass-media și cetățenii din Albania responsabilizează liderii pentru obținerea de rezultate specifice în materie de politici; |
| --- | --- |

5.

subliniază rolul parlamentului în calitate de instituție democratică-cheie și solicită, așadar, consolidarea rolului de supraveghere al acestuia și asigurarea unui proces de consultare mai instituționalizat pentru proiectele legislative; salută, în acest sens, legislația revizuită privind rolul parlamentului în procesul de integrare europeană a Albaniei, adoptată la 5 martie 2015, precum și rezoluția consensuală adoptată de parlament la 24 decembrie 2014, în care s-a convenit asupra faptului că membrii opoziției își vor relua activitatea parlamentară, în vreme ce majoritatea guvernamentală va ajunge la un consens cu opoziția pe marginea reformelor importante, că deciziile Curții Constituționale (CC) vor fi respectate, iar problema persoanelor cu antecedente penale care dețin funcții publice sau candidează pentru funcții publice va fi abordată; solicită ca această rezoluție să fie pusă în aplicare în mod constructiv și adecvat și în timp util; solicită tuturor partidelor politice să consolideze procesul de edificare a unui consens democratic, care este esențial pentru a realiza progrese în direcția aderării la UE; consideră semnificativ faptul că societatea civilă, mass-media și cetățenii din Albania responsabilizează liderii pentru obținerea de rezultate specifice în materie de politici;

| 6. | își exprimă preocuparea în legătură cu fenomenul continuu și permanent de polarizare politică ce poate fi observat în Albania, întrucât acesta ar putea submina eforturile viitoare de integrare în UE; reamintește coaliției aflate la guvernare și opoziției că, în conformitate cu responsabilitatea lor comună față de cetățeni, trebuie să asigure un dialog politic durabil, constructiv și incluziv, care să permită adoptarea și implementarea reformelor esențiale; invită majoritatea aflată la guvernare și opoziția să depună în continuare eforturi pentru a stabili un dialog politic autentic și să coopereze într-un mod constructiv; |
| --- | --- |

6.

își exprimă preocuparea în legătură cu fenomenul continuu și permanent de polarizare politică ce poate fi observat în Albania, întrucât acesta ar putea submina eforturile viitoare de integrare în UE; reamintește coaliției aflate la guvernare și opoziției că, în conformitate cu responsabilitatea lor comună față de cetățeni, trebuie să asigure un dialog politic durabil, constructiv și incluziv, care să permită adoptarea și implementarea reformelor esențiale; invită majoritatea aflată la guvernare și opoziția să depună în continuare eforturi pentru a stabili un dialog politic autentic și să coopereze într-un mod constructiv;

| 7. | subliniază că o administrație publică cu un nivel ridicat de profesionalism constituie un instrument important pentru punerea în aplicare cu succes a tuturor celorlalte reforme; salută, așadar, faptul că dispozițiile Legii privind funcția publică au început să fie puse în aplicare și solicită ca această lege să fie aplicată în mod corespunzător și în viitor, pentru a spori capacitățile administrative, a depolitiza administrația publică și a combate corupția în acest sector, pentru a consolida un sistem de numire, promovare și concediere bazat pe merit, precum și pentru a crește eficiența, transparența, gradul de responsabilizare, profesionalismul și sustenabilitatea financiară a administrației publice, consolidând buna guvernanță la toate nivelurile; solicită consolidarea managementului resurselor umane, instituirea unui sistem de evaluare a funcționarilor publici și monitorizarea independentă a punerii în aplicare a legislației privind funcția publică; încurajează finalizarea unei strategii cuprinzătoare de reformă a administrației publice și promovarea continuă a depolarizării și a cunoașterii legislației și a proceselor decizionale ale UE; subliniază necesitatea de a spori integritatea sectorului public, de a îmbunătăți calitatea serviciilor publice și de a gestiona resursele publice într-un mod mai eficace; solicită să se îmbunătățească accesul public la servicii și la informații; salută, în acest context, noua lege privind accesul la informații; solicită să se consolideze instituția Ombudsmanului, garantând faptul că se dă curs în mod adecvat concluziilor și recomandărilor sale; |
| --- | --- |

7.

subliniază că o administrație publică cu un nivel ridicat de profesionalism constituie un instrument important pentru punerea în aplicare cu succes a tuturor celorlalte reforme; salută, așadar, faptul că dispozițiile Legii privind funcția publică au început să fie puse în aplicare și solicită ca această lege să fie aplicată în mod corespunzător și în viitor, pentru a spori capacitățile administrative, a depolitiza administrația publică și a combate corupția în acest sector, pentru a consolida un sistem de numire, promovare și concediere bazat pe merit, precum și pentru a crește eficiența, transparența, gradul de responsabilizare, profesionalismul și sustenabilitatea financiară a administrației publice, consolidând buna guvernanță la toate nivelurile; solicită consolidarea managementului resurselor umane, instituirea unui sistem de evaluare a funcționarilor publici și monitorizarea independentă a punerii în aplicare a legislației privind funcția publică; încurajează finalizarea unei strategii cuprinzătoare de reformă a administrației publice și promovarea continuă a depolarizării și a cunoașterii legislației și a proceselor decizionale ale UE; subliniază necesitatea de a spori integritatea sectorului public, de a îmbunătăți calitatea serviciilor publice și de a gestiona resursele publice într-un mod mai eficace; solicită să se îmbunătățească accesul public la servicii și la informații; salută, în acest context, noua lege privind accesul la informații; solicită să se consolideze instituția Ombudsmanului, garantând faptul că se dă curs în mod adecvat concluziilor și recomandărilor sale;

| 8. | subliniază necesitatea de a soluționa problema fragmentării sistemului de administrație locală și de a pune bazele unui sistem de guvernanță locală funcțional, care să poată răspunde nevoilor cetățenilor prin furnizarea eficientă a serviciilor publice; solicită consolidarea capacității administrative a administrațiilor locale, care să le permită să își exercite autoritatea și să pună în aplicare legislația într-un mod sustenabil din punct de vedere financiar; solicită consolidarea transparenței, a eficienței și a implicării administrațiilor locale; ia act de hotărârea Curții Constituționale privind provocările de ordin juridic care sunt asociate procesului de reformă a sistemului de împărțire administrativă și teritorială a țării; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea de a soluționa problema fragmentării sistemului de administrație locală și de a pune bazele unui sistem de guvernanță locală funcțional, care să poată răspunde nevoilor cetățenilor prin furnizarea eficientă a serviciilor publice; solicită consolidarea capacității administrative a administrațiilor locale, care să le permită să își exercite autoritatea și să pună în aplicare legislația într-un mod sustenabil din punct de vedere financiar; solicită consolidarea transparenței, a eficienței și a implicării administrațiilor locale; ia act de hotărârea Curții Constituționale privind provocările de ordin juridic care sunt asociate procesului de reformă a sistemului de împărțire administrativă și teritorială a țării;

| 9. | subliniază importanța apropiatelor alegeri locale și invită autoritățile competente să pună în aplicare recomandările formulate de către ODIHR și de către Comisia electorală centrală; solicită să se consolideze independența și capacitățile organismelor electorale; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța apropiatelor alegeri locale și invită autoritățile competente să pună în aplicare recomandările formulate de către ODIHR și de către Comisia electorală centrală; solicită să se consolideze independența și capacitățile organismelor electorale;

| 10. | subliniază nevoia de a consolida statul de drept și de a reforma sistemul judiciar pentru a spori încrederea cetățenilor și a comunității de afaceri în sistemul judiciar; salută angajamentele asumate de Albania în ceea ce privește reformarea sistemului judiciar, însă regretă încă deficiențele persistente legate de funcționarea sistemului judiciar, cum ar fi politizarea și răspunderea limitată, nivelul ridicat de corupție, resursele insuficiente și întârzierile înregistrate în soluționarea cauzelor; reiterează necesitatea de a face în continuare eforturi substanțiale pentru a asigura independența, eficiența și responsabilitatea sistemului judiciar și pentru a îmbunătăți sistemul de numire și de promovare și sistemul disciplinar pentru judecători, procurori și avocați; invită autoritățile să continue reformele inițiate asigurând un cadru de cooperare constructivă cu părțile interesate, inclusiv cu organizațiile competente ale societății civile, precum și colaborarea cu Comisia de la Veneția, prin elaborarea și aplicarea unei strategii de reformă judiciară pe termen lung; |
| --- | --- |

10.

subliniază nevoia de a consolida statul de drept și de a reforma sistemul judiciar pentru a spori încrederea cetățenilor și a comunității de afaceri în sistemul judiciar; salută angajamentele asumate de Albania în ceea ce privește reformarea sistemului judiciar, însă regretă încă deficiențele persistente legate de funcționarea sistemului judiciar, cum ar fi politizarea și răspunderea limitată, nivelul ridicat de corupție, resursele insuficiente și întârzierile înregistrate în soluționarea cauzelor; reiterează necesitatea de a face în continuare eforturi substanțiale pentru a asigura independența, eficiența și responsabilitatea sistemului judiciar și pentru a îmbunătăți sistemul de numire și de promovare și sistemul disciplinar pentru judecători, procurori și avocați; invită autoritățile să continue reformele inițiate asigurând un cadru de cooperare constructivă cu părțile interesate, inclusiv cu organizațiile competente ale societății civile, precum și colaborarea cu Comisia de la Veneția, prin elaborarea și aplicarea unei strategii de reformă judiciară pe termen lung;

| 11. | reamintește rezoluția Parlamentului Albaniei din noiembrie 2013 referitoare la integrarea europeană a Albaniei, care a sprijinit o serie de măsuri importante, în special în ceea ce privește statul de drept; subliniază că este important să se respecte cu strictețe principiul statului de drept și independența și transparența instituțiilor judiciare, cum ar fi Înaltul Consiliu de Justiție (ÎCJ); subliniază necesitatea de a respecta deciziile Curții Constituționale în acest domeniu; invită autoritățile competente să promoveze integritatea și independența instituțiilor democratice fundamentale și depolitizarea sistemului judiciar; invită autoritățile competente să adopte fără întârziere măsurile necesare pentru a le face dreptate victimelor evenimentelor din 21 ianuarie 2011; |
| --- | --- |

11.

reamintește rezoluția Parlamentului Albaniei din noiembrie 2013 referitoare la integrarea europeană a Albaniei, care a sprijinit o serie de măsuri importante, în special în ceea ce privește statul de drept; subliniază că este important să se respecte cu strictețe principiul statului de drept și independența și transparența instituțiilor judiciare, cum ar fi Înaltul Consiliu de Justiție (ÎCJ); subliniază necesitatea de a respecta deciziile Curții Constituționale în acest domeniu; invită autoritățile competente să promoveze integritatea și independența instituțiilor democratice fundamentale și depolitizarea sistemului judiciar; invită autoritățile competente să adopte fără întârziere măsurile necesare pentru a le face dreptate victimelor evenimentelor din 21 ianuarie 2011;

| 12. | remarcă starea nesatisfăcătoare a sistemului de justiție juvenilă; solicită autorităților competente să prezinte planuri pentru ameliorarea acestei situații; |
| --- | --- |

12.

remarcă starea nesatisfăcătoare a sistemului de justiție juvenilă; solicită autorităților competente să prezinte planuri pentru ameliorarea acestei situații;

| 13. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că corupția, inclusiv în sistemul judiciar, rămâne o problemă gravă; îndeamnă Albania să își intensifice serios eforturile de a combate corupția la toate nivelurile și să își consolideze cadrul legislativ, capacitatea instituțională și schimbul interinstituțional de informații și cooperarea; salută faptul că a fost desemnat un coordonator național în domeniul combaterii corupției, care va avea misiunea de a coordona eforturile depuse în acest domeniu și de a monitoriza aplicarea acestei politici la nivel central și solicită adoptarea unei strategii anticorupție cuprinzătoare și stricte și a unor planuri de acțiune pentru perioada 2014-2020; reiterează necesitatea elaborării unui cadru anticorupție mai robust, care să includă o gamă largă de instituții; ia act cu satisfacție de demersurile întreprinse în vederea sporirii transparenței, printre acestea numărându-se publicarea declarațiilor de avere de către înalții funcționari și instituirea unei rețele de puncte focale anticorupție în toate ministerele de resort; |
| --- | --- |

13.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că corupția, inclusiv în sistemul judiciar, rămâne o problemă gravă; îndeamnă Albania să își intensifice serios eforturile de a combate corupția la toate nivelurile și să își consolideze cadrul legislativ, capacitatea instituțională și schimbul interinstituțional de informații și cooperarea; salută faptul că a fost desemnat un coordonator național în domeniul combaterii corupției, care va avea misiunea de a coordona eforturile depuse în acest domeniu și de a monitoriza aplicarea acestei politici la nivel central și solicită adoptarea unei strategii anticorupție cuprinzătoare și stricte și a unor planuri de acțiune pentru perioada 2014-2020; reiterează necesitatea elaborării unui cadru anticorupție mai robust, care să includă o gamă largă de instituții; ia act cu satisfacție de demersurile întreprinse în vederea sporirii transparenței, printre acestea numărându-se publicarea declarațiilor de avere de către înalții funcționari și instituirea unei rețele de puncte focale anticorupție în toate ministerele de resort;

| 14. | reiterează necesitatea de a dezvolta o evidență solidă a anchetelor, a urmăririlor penale și a condamnărilor la toate nivelurile, inclusiv în dosarele de corupție la nivel înalt; consideră că este esențial să se îmbunătățească eficiența anchetelor și să se asigure resurse suficiente, formare profesională și personal specializat pentru activitățile de combatere a corupției, în special în domeniul achizițiilor publice și în cel al sănătății, fiscalității, educației, poliției, administrației locale, precum și în sectorul vamal; încurajează participarea și rolul de monitorizare al organizațiilor societății civile în lupta împotriva corupției; solicită utilizarea sistematică a procedurilor de confiscare a bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni și de condamnări pentru spălare de bani, precum și utilizarea sistematică a anchetelor financiare; invită autoritățile competente să consolideze legislația existentă în ceea ce privește protecția denunțătorilor; |
| --- | --- |

14.

reiterează necesitatea de a dezvolta o evidență solidă a anchetelor, a urmăririlor penale și a condamnărilor la toate nivelurile, inclusiv în dosarele de corupție la nivel înalt; consideră că este esențial să se îmbunătățească eficiența anchetelor și să se asigure resurse suficiente, formare profesională și personal specializat pentru activitățile de combatere a corupției, în special în domeniul achizițiilor publice și în cel al sănătății, fiscalității, educației, poliției, administrației locale, precum și în sectorul vamal; încurajează participarea și rolul de monitorizare al organizațiilor societății civile în lupta împotriva corupției; solicită utilizarea sistematică a procedurilor de confiscare a bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni și de condamnări pentru spălare de bani, precum și utilizarea sistematică a anchetelor financiare; invită autoritățile competente să consolideze legislația existentă în ceea ce privește protecția denunțătorilor;

| 15. | este preocupat că lupta împotriva criminalității organizate rămâne o provocare importantă, în ciuda unei tendințe pozitive în ceea ce privește combaterea acesteia, îndeosebi combaterea producerii și a traficului de stupefiante; invită Albania, recunoscând succesul înregistrat de o serie de operațiuni recente ale poliției, să instituie o abordare strategică cuprinzătoare în acest domeniu și să ia măsuri pentru a elimina barierele din calea eficienței anchetelor în vederea stabilirii unei evidențe solide a anchetelor, a urmăririlor penale și a condamnărilor, în toate domeniile și la toate nivelurile; încurajează consolidarea coordonării în cadrul agențiilor, inclusiv la nivel local, precum și cooperarea regională și internațională în sectorul polițienesc și judiciar; recomandă ca, în lupta împotriva traficului de droguri, să se intensifice cooperarea cu agențiile partenere din Balcanii de Vest și cu serviciile statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

15.

este preocupat că lupta împotriva criminalității organizate rămâne o provocare importantă, în ciuda unei tendințe pozitive în ceea ce privește combaterea acesteia, îndeosebi combaterea producerii și a traficului de stupefiante; invită Albania, recunoscând succesul înregistrat de o serie de operațiuni recente ale poliției, să instituie o abordare strategică cuprinzătoare în acest domeniu și să ia măsuri pentru a elimina barierele din calea eficienței anchetelor în vederea stabilirii unei evidențe solide a anchetelor, a urmăririlor penale și a condamnărilor, în toate domeniile și la toate nivelurile; încurajează consolidarea coordonării în cadrul agențiilor, inclusiv la nivel local, precum și cooperarea regională și internațională în sectorul polițienesc și judiciar; recomandă ca, în lupta împotriva traficului de droguri, să se intensifice cooperarea cu agențiile partenere din Balcanii de Vest și cu serviciile statelor membre ale UE;

| 16. | salută eforturile de combatere a traficului de persoane, care constituie în continuare o provocare gravă; invită autoritățile competente să adopte o abordare cuprinzătoare și orientată spre victime, să îmbunătățească coordonarea interinstituțională și să consolideze capacitățile procurorilor, ale judecătorilor și ale poliției; reiterează nevoia de activități comune de formare specializată continuă, care să implice procurori, judecători și ofițeri de poliție; salută cooperarea dintre poliția și procuratura albaneză și statele membre ale UE, care a dus la rezultate bune; |
| --- | --- |

16.

salută eforturile de combatere a traficului de persoane, care constituie în continuare o provocare gravă; invită autoritățile competente să adopte o abordare cuprinzătoare și orientată spre victime, să îmbunătățească coordonarea interinstituțională și să consolideze capacitățile procurorilor, ale judecătorilor și ale poliției; reiterează nevoia de activități comune de formare specializată continuă, care să implice procurori, judecători și ofițeri de poliție; salută cooperarea dintre poliția și procuratura albaneză și statele membre ale UE, care a dus la rezultate bune;

| 17. | felicită Ombudsmanul pentru munca sa de promovare a drepturilor omului, pentru deschiderea sa către persoanele vulnerabile și pentru cooperarea cu organizațiile societății civile; regretă faptul că rapoartele anuale și speciale ale Ombudsmanului nu au fost dezbătute în parlament și, prin urmare, ele nu pot fi publicate și nu sunt recunoscute oficial; invită guvernul și parlamentul să consolideze independența, eficiența și eficacitatea instituțiilor pentru drepturile omului, să îmbunătățească cooperarea cu biroul Ombudsmanului și să îl sprijine în continuare pe acesta atât din punct de vedere politic, cât și financiar; |
| --- | --- |

17.

felicită Ombudsmanul pentru munca sa de promovare a drepturilor omului, pentru deschiderea sa către persoanele vulnerabile și pentru cooperarea cu organizațiile societății civile; regretă faptul că rapoartele anuale și speciale ale Ombudsmanului nu au fost dezbătute în parlament și, prin urmare, ele nu pot fi publicate și nu sunt recunoscute oficial; invită guvernul și parlamentul să consolideze independența, eficiența și eficacitatea instituțiilor pentru drepturile omului, să îmbunătățească cooperarea cu biroul Ombudsmanului și să îl sprijine în continuare pe acesta atât din punct de vedere politic, cât și financiar;

| 18. | subliniază problemele legate de securitate pe care le ridică combatanții străini repatriați; salută măsurile pentru prevenirea radicalizării și pentru abordarea fenomenului „combatanților străini”; evidențiază necesitatea implementării strategiei și a planului de acțiune privind lupta împotriva terorismului; salută suplimentarea personalului afectat unității de combatere a terorismului din cadrul poliției și încurajează intensificarea cooperării regionale intensive în vederea combaterii terorismului; salută noul acord operațional semnat cu Europol și solicită punerea sa în aplicare în mod eficient; |
| --- | --- |

18.

subliniază problemele legate de securitate pe care le ridică combatanții străini repatriați; salută măsurile pentru prevenirea radicalizării și pentru abordarea fenomenului „combatanților străini”; evidențiază necesitatea implementării strategiei și a planului de acțiune privind lupta împotriva terorismului; salută suplimentarea personalului afectat unității de combatere a terorismului din cadrul poliției și încurajează intensificarea cooperării regionale intensive în vederea combaterii terorismului; salută noul acord operațional semnat cu Europol și solicită punerea sa în aplicare în mod eficient;

| 19. | subliniază necesitatea de a spori participarea civică la viața publică și la procesul de planificare și de elaborare a politicilor, precum și la procesul de integrare europeană, cu scopul de a polariza un larg consens național în sprijinul reformelor și al procesului de aderare la UE; recomandă să se dezvolte în continuare mecanismele de consultare cu (și între) societatea civilă și comunitățile locale; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că politizarea organizațiilor societății civile ar putea reduce potențialul rol al acestora în ceea ce privește consolidarea unei culturi a democrației; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea de a spori participarea civică la viața publică și la procesul de planificare și de elaborare a politicilor, precum și la procesul de integrare europeană, cu scopul de a polariza un larg consens național în sprijinul reformelor și al procesului de aderare la UE; recomandă să se dezvolte în continuare mecanismele de consultare cu (și între) societatea civilă și comunitățile locale; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că politizarea organizațiilor societății civile ar putea reduce potențialul rol al acestora în ceea ce privește consolidarea unei culturi a democrației;

| 20. | salută atmosfera de armonie religioasă și toleranța religioasă, precum și relațiile interetnice în general bune care predomină în țară; invită autoritățile competente să îmbunătățească în continuare climatul de integrare și toleranță pentru toate minoritățile din țară; îndeamnă guvernul ca, în urma unui amplu proces de consultare, să adopte o lege cuprinzătoare privind minoritățile pentru a elimina lacunele existente pe plan legislativ, în conformitate cu recomandările Comitetului consultativ privind Convenția-cadru pentru minoritățile naționale a Consiliului Europei, și să asigure punerea în aplicare eficientă a Legii privind protecția împotriva discriminării și să elaboreze o jurisprudență solidă în domeniul anti-discriminării; salută contribuția pe care a adus-o comisarul pentru protecția împotriva discriminării la combaterea diferitelor forme de discriminare, inclusiv bazată pe gen, în special în domeniul muncii, al educației și al accesului la serviciile sociale; încurajează autoritățile albaneze să adopte măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți condițiile de viață ale romilor, sporind accesul acestora la înregistrare, locuințe, educație, piața muncii și servicii sociale și de asistență medicală; subliniază că condițiile de viață ale romilor trebuie îmbunătățite, printr-o mai bună coordonare între administrația centrală și cea locală și prin cooperare interministerială; |
| --- | --- |

20.

salută atmosfera de armonie religioasă și toleranța religioasă, precum și relațiile interetnice în general bune care predomină în țară; invită autoritățile competente să îmbunătățească în continuare climatul de integrare și toleranță pentru toate minoritățile din țară; îndeamnă guvernul ca, în urma unui amplu proces de consultare, să adopte o lege cuprinzătoare privind minoritățile pentru a elimina lacunele existente pe plan legislativ, în conformitate cu recomandările Comitetului consultativ privind Convenția-cadru pentru minoritățile naționale a Consiliului Europei, și să asigure punerea în aplicare eficientă a Legii privind protecția împotriva discriminării și să elaboreze o jurisprudență solidă în domeniul anti-discriminării; salută contribuția pe care a adus-o comisarul pentru protecția împotriva discriminării la combaterea diferitelor forme de discriminare, inclusiv bazată pe gen, în special în domeniul muncii, al educației și al accesului la serviciile sociale; încurajează autoritățile albaneze să adopte măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți condițiile de viață ale romilor, sporind accesul acestora la înregistrare, locuințe, educație, piața muncii și servicii sociale și de asistență medicală; subliniază că condițiile de viață ale romilor trebuie îmbunătățite, printr-o mai bună coordonare între administrația centrală și cea locală și prin cooperare interministerială;

| 21. | salută instituirea Consiliului național pentru egalitatea de gen, precum și desemnarea unor coordonatori responsabili pentru aspectele legate de gen în toate ministerele de resort; solicită să se adopte măsuri suplimentare pentru a aborda problema violenței domestice, precum și cazurile de acces inadecvat al femeilor la justiție și de discriminare pe criterii de gen la locul de muncă; salută includerea comunității LGBTI în cadrul strategiei pentru perioada 2015-2020 privind incluziunea socială, precum și instituirea unui grup de lucru privind drepturile LGBTI în cadrul Ministerului pentru afaceri sociale și deschiderea primului adăpost rezidențial pentru persoane LGBTI; salută modificările aduse Codului penal cu privire la pedepsirea infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură pe baza orientării sexuale sau a identității de gen; |
| --- | --- |

21.

salută instituirea Consiliului național pentru egalitatea de gen, precum și desemnarea unor coordonatori responsabili pentru aspectele legate de gen în toate ministerele de resort; solicită să se adopte măsuri suplimentare pentru a aborda problema violenței domestice, precum și cazurile de acces inadecvat al femeilor la justiție și de discriminare pe criterii de gen la locul de muncă; salută includerea comunității LGBTI în cadrul strategiei pentru perioada 2015-2020 privind incluziunea socială, precum și instituirea unui grup de lucru privind drepturile LGBTI în cadrul Ministerului pentru afaceri sociale și deschiderea primului adăpost rezidențial pentru persoane LGBTI; salută modificările aduse Codului penal cu privire la pedepsirea infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură pe baza orientării sexuale sau a identității de gen;

| 22. | în plus, încurajează guvernul să lucreze la un proiect de lege privind recunoașterea genului și să se asigure că cerințele în materie de recunoaștere a genului vor îndeplini standardele stabilite în Recomandarea CM/Rec(2010) a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre cu privire la măsurile de combatere a discriminării pe motiv de orientare sexuală sau de identitate de gen; consideră că drepturile fundamentale ale persoanelor LGBTI au mai multe șanse să fie protejate dacă acestea au acces la instituții juridice precum concubinajul, parteneriatul înregistrat sau căsătoria și încurajează autoritățile albaneze să ia în considerare aceste opțiuni; |
| --- | --- |

22.

în plus, încurajează guvernul să lucreze la un proiect de lege privind recunoașterea genului și să se asigure că cerințele în materie de recunoaștere a genului vor îndeplini standardele stabilite în Recomandarea CM/Rec(2010) a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre cu privire la măsurile de combatere a discriminării pe motiv de orientare sexuală sau de identitate de gen; consideră că drepturile fundamentale ale persoanelor LGBTI au mai multe șanse să fie protejate dacă acestea au acces la instituții juridice precum concubinajul, parteneriatul înregistrat sau căsătoria și încurajează autoritățile albaneze să ia în considerare aceste opțiuni;

| 23. | invită autoritățile albaneze să răspundă cererii Organizației Națiunilor Unite și recomandărilor Ombudsmanului de a crea o bază de date omogenă și fiabilă, de a activa Consiliul coordonator pentru combaterea vendetelor, constituit în 2005, și de a elabora un plan de acțiune axat pe aspectele statului de drept în lupta împotriva vendetelor; |
| --- | --- |

23.

invită autoritățile albaneze să răspundă cererii Organizației Națiunilor Unite și recomandărilor Ombudsmanului de a crea o bază de date omogenă și fiabilă, de a activa Consiliul coordonator pentru combaterea vendetelor, constituit în 2005, și de a elabora un plan de acțiune axat pe aspectele statului de drept în lupta împotriva vendetelor;

| 24. | subliniază importanța deosebită a unor servicii mass-media publice și private specializate, independente și pluraliste, întrucât acestea reprezintă un pilon central al democrației; este preocupat cu privire la lipsa de independență efectivă a mass-mediei și de lipsa de transparență în ceea ce privește finanțarea și proprietatea asupra mass-mediei; încurajează Albania să asigure un mediu de lucru liber pentru jurnaliști; subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a garanta independența autorității de reglementare a mass-mediei și a radiodifuziunii publice; își exprimă preocuparea în legătură cu lipsa de transparență în ceea ce privește proprietatea și finanțarea mass-mediei, cu polarizarea din sectorul mass-mediei și cu fenomenul de autocenzură; solicită să se consolideze standardele profesionale și etice ale jurnaliștilor; solicită să se pună în aplicare în mod adecvat legislația în materie de calomnie; ia act de faptul că alegerea unui nou președinte și a unor noi membri ai consiliului de administrație al Autorității pentru mass-media audiovizuală a fost pusă sub semnul întrebării de către opoziție; încurajează guvernul să îi garanteze independența și sprijinul, astfel încât autoritatea să își asume funcțiile în totalitate, mai ales în ceea ce privește facilitarea procesului de tranziție către tehnologia digitală și aplicarea eficientă a Legii privind mass-media audiovizuală; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța deosebită a unor servicii mass-media publice și private specializate, independente și pluraliste, întrucât acestea reprezintă un pilon central al democrației; este preocupat cu privire la lipsa de independență efectivă a mass-mediei și de lipsa de transparență în ceea ce privește finanțarea și proprietatea asupra mass-mediei; încurajează Albania să asigure un mediu de lucru liber pentru jurnaliști; subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a garanta independența autorității de reglementare a mass-mediei și a radiodifuziunii publice; își exprimă preocuparea în legătură cu lipsa de transparență în ceea ce privește proprietatea și finanțarea mass-mediei, cu polarizarea din sectorul mass-mediei și cu fenomenul de autocenzură; solicită să se consolideze standardele profesionale și etice ale jurnaliștilor; solicită să se pună în aplicare în mod adecvat legislația în materie de calomnie; ia act de faptul că alegerea unui nou președinte și a unor noi membri ai consiliului de administrație al Autorității pentru mass-media audiovizuală a fost pusă sub semnul întrebării de către opoziție; încurajează guvernul să îi garanteze independența și sprijinul, astfel încât autoritatea să își asume funcțiile în totalitate, mai ales în ceea ce privește facilitarea procesului de tranziție către tehnologia digitală și aplicarea eficientă a Legii privind mass-media audiovizuală;

| 25. | salută îmbunătățirea climatului de afaceri și promovarea unei economii de piață funcționale, însă solicită guvernului să continue să adopte măsuri pentru a aborda deficiențele care țin de executarea contractelor și de respectarea statului de drept și să abordeze problema economiei informale de mari dimensiuni; solicită noi reforme în vederea combaterii presiunii concurențiale de pe piața comună europeană; invită guvernul să consolideze protecția drepturilor de proprietate și să accelereze implementarea unei politici sustenabile și coerente vizând legalizarea și restituirea proprietăților imobiliare, precum și sistemul de compensații în acest domeniu; subliniază importanța creării unor condiții favorabile dezvoltării sectoarelor private și investițiilor directe străine; |
| --- | --- |

25.

salută îmbunătățirea climatului de afaceri și promovarea unei economii de piață funcționale, însă solicită guvernului să continue să adopte măsuri pentru a aborda deficiențele care țin de executarea contractelor și de respectarea statului de drept și să abordeze problema economiei informale de mari dimensiuni; solicită noi reforme în vederea combaterii presiunii concurențiale de pe piața comună europeană; invită guvernul să consolideze protecția drepturilor de proprietate și să accelereze implementarea unei politici sustenabile și coerente vizând legalizarea și restituirea proprietăților imobiliare, precum și sistemul de compensații în acest domeniu; subliniază importanța creării unor condiții favorabile dezvoltării sectoarelor private și investițiilor directe străine;

| 26. | subliniază necesitatea îmbunătățirii educației și formării pentru a aborda necorelările de competențe și a crește capacitatea de inserție profesională în special în rândul tinerilor; invită Comisia să colaboreze îndeaproape cu guvernul Albaniei pentru a aborda deficiențele existente în ceea ce privește condițiile de pe piața muncii, inclusiv creșterea nivelului șomajului, și să furnizeze soluții în conformitate cu Strategia Europa 2020; salută publicarea Documentului orientativ de strategie pentru Albania 2014-2020, în care se recunoaște faptul că în domeniul educației, al pieței muncii și al politicilor sociale trebuie să se acorde sprijin prin Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA); |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea îmbunătățirii educației și formării pentru a aborda necorelările de competențe și a crește capacitatea de inserție profesională în special în rândul tinerilor; invită Comisia să colaboreze îndeaproape cu guvernul Albaniei pentru a aborda deficiențele existente în ceea ce privește condițiile de pe piața muncii, inclusiv creșterea nivelului șomajului, și să furnizeze soluții în conformitate cu Strategia Europa 2020; salută publicarea Documentului orientativ de strategie pentru Albania 2014-2020, în care se recunoaște faptul că în domeniul educației, al pieței muncii și al politicilor sociale trebuie să se acorde sprijin prin Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA);

| 27. | invită autoritățile competente să elaboreze o strategie energetică națională care să pună un accent deosebit pe energia din surse regenerabile și pe securitatea energetică, inclusiv pe diversificarea surselor de energie; consideră că Albania ar trebui să investească mai mult în proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile și într-o infrastructură conexă; invită Albania să examineze impactul ecologic al proiectelor hidroelectrice asupra patrimoniului natural național; solicită respectarea Directivei-cadru a UE privind apa pentru asigurarea unei stări ecologice și chimice bune a tuturor corpurilor de apă de suprafață naturale; |
| --- | --- |

27.

invită autoritățile competente să elaboreze o strategie energetică națională care să pună un accent deosebit pe energia din surse regenerabile și pe securitatea energetică, inclusiv pe diversificarea surselor de energie; consideră că Albania ar trebui să investească mai mult în proiecte în domeniul energiei din surse regenerabile și într-o infrastructură conexă; invită Albania să examineze impactul ecologic al proiectelor hidroelectrice asupra patrimoniului natural național; solicită respectarea Directivei-cadru a UE privind apa pentru asigurarea unei stări ecologice și chimice bune a tuturor corpurilor de apă de suprafață naturale;

| 28. | îndeamnă autoritățile albaneze să elaboreze planuri de management cuprinzătoare pentru parcurile naționale existente, în conformitate cu orientările Comisiei mondiale pentru zonele protejate a Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN) privind calitatea și managementul zonelor protejate din categoria II; îndeamnă autoritățile să abandoneze orice plan de dezvoltare care subminează rețeaua de zone protejate din țară și solicită renunțarea la planurile de construcții hidroelectrice de mici și mari dimensiuni, îndeosebi în toate parcurile naționale; solicită, în special, o regândire a planurilor de construcție a unor hidrocentrale pe râul Vjosa și afluenții săi, deoarece aceste proiecte ar deteriora unul dintre ultimele mari ecosisteme fluviale intacte, cvasinaturale din Europa; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă autoritățile albaneze să elaboreze planuri de management cuprinzătoare pentru parcurile naționale existente, în conformitate cu orientările Comisiei mondiale pentru zonele protejate a Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN) privind calitatea și managementul zonelor protejate din categoria II; îndeamnă autoritățile să abandoneze orice plan de dezvoltare care subminează rețeaua de zone protejate din țară și solicită renunțarea la planurile de construcții hidroelectrice de mici și mari dimensiuni, îndeosebi în toate parcurile naționale; solicită, în special, o regândire a planurilor de construcție a unor hidrocentrale pe râul Vjosa și afluenții săi, deoarece aceste proiecte ar deteriora unul dintre ultimele mari ecosisteme fluviale intacte, cvasinaturale din Europa;

| 29. | salută faptul că Albania își menține poziția constructivă și proactivă în domeniul cooperării regionale și bilaterale; evidențiază rolul instrumental pe care îl joacă Albania în consolidarea stabilității regionale; salută faptul că există voință politică pentru a îmbunătăți relațiile cu Serbia; încurajează Albania și Serbia să adopte acțiuni suplimentare și să facă declarații care promovează stabilitatea și cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate; este îngrijorat de declarațiile prim-ministrului albanez în care acesta a speculat în ceea ce privește unificarea albanezilor din Albania și Kosovo; încurajează Albania să își mențină poziția constructivă în regiune și să facă schimb cu celelalte țări din Balcanii de Vest de cunoștințele și de experiențele dobândite în cursul proceselor lor de integrare în UE, în scopul intensificării cooperării și al stabilizării în continuare a regiunii; salută alinierea deplină a Albaniei la pozițiile adoptate de UE în domeniul politicii externe, inclusiv la măsurile restrictive impuse de UE în cazul Rusiei, precum și participarea sa la operațiunile de gestionare a crizelor din cadrul PSAC; ia act de faptul că Albania, în calitate de președinte în exercițiu al Procesului de Cooperare în Europa de sud-est, s-a angajat să promoveze în continuare dialogul între țările participante; invită Albania să participe activ la punerea în aplicare a Strategiei adriatico-ionice a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

29.

salută faptul că Albania își menține poziția constructivă și proactivă în domeniul cooperării regionale și bilaterale; evidențiază rolul instrumental pe care îl joacă Albania în consolidarea stabilității regionale; salută faptul că există voință politică pentru a îmbunătăți relațiile cu Serbia; încurajează Albania și Serbia să adopte acțiuni suplimentare și să facă declarații care promovează stabilitatea și cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate; este îngrijorat de declarațiile prim-ministrului albanez în care acesta a speculat în ceea ce privește unificarea albanezilor din Albania și Kosovo; încurajează Albania să își mențină poziția constructivă în regiune și să facă schimb cu celelalte țări din Balcanii de Vest de cunoștințele și de experiențele dobândite în cursul proceselor lor de integrare în UE, în scopul intensificării cooperării și al stabilizării în continuare a regiunii; salută alinierea deplină a Albaniei la pozițiile adoptate de UE în domeniul politicii externe, inclusiv la măsurile restrictive impuse de UE în cazul Rusiei, precum și participarea sa la operațiunile de gestionare a crizelor din cadrul PSAC; ia act de faptul că Albania, în calitate de președinte în exercițiu al Procesului de Cooperare în Europa de sud-est, s-a angajat să promoveze în continuare dialogul între țările participante; invită Albania să participe activ la punerea în aplicare a Strategiei adriatico-ionice a Uniunii Europene;

| 30. | solicită consolidarea cooperării interparlamentare PE-Albania; recomandă ca, pentru a întări controlul parlamentar asupra procesului de aderare la UE, să se armonizeze cât mai mult posibil viitorul calendar al reuniunilor Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere UE-Albania cu calendarul reuniunilor din cadrul dialogului la nivel înalt privind prioritățile-cheie; |
| --- | --- |

30.

solicită consolidarea cooperării interparlamentare PE-Albania; recomandă ca, pentru a întări controlul parlamentar asupra procesului de aderare la UE, să se armonizeze cât mai mult posibil viitorul calendar al reuniunilor Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere UE-Albania cu calendarul reuniunilor din cadrul dialogului la nivel înalt privind prioritățile-cheie;

| 31. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și Guvernului și Parlamentului Albaniei. |
| --- | --- |

31.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și Guvernului și Parlamentului Albaniei.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/69

---

P8_TA(2015)0182

Raportul pe 2014 privind progresele înregistrate de Bosnia și Herțegovina

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la raportul pe 2014 privind progresele înregistrate de Bosnia și Herțegovina (2014/2952(RSP))

(2016/C 346/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina (BiH), pe de altă parte, semnat la 16 iunie 2008 și ratificat de toate statele membre ale UE și de Bosnia și Herțegovina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina (BiH), pe de altă parte, semnat la 16 iunie 2008 și ratificat de toate statele membre ale UE și de Bosnia și Herțegovina,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 iunie 2003 referitoare la Balcanii de Vest, precum și anexa intitulată „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest: drumul spre integrarea europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 iunie 2003 referitoare la Balcanii de Vest, precum și anexa intitulată „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest: drumul spre integrarea europeană”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 octombrie, 17-18 noiembrie, 15 și 16 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 octombrie, 17-18 noiembrie, 15 și 16 decembrie 2014,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 octombrie 2014 intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări pentru perioada 2014-2015” (COM(2014)0700), însoțită de Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Progresele realizate de Bosnia și Herțegovina în 2014” (SWD(2014)0305), precum și documentul indicativ de strategie privind Bosnia și Herțegovina (2014-2017) adoptat la 15 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 octombrie 2014 intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări pentru perioada 2014-2015” (COM(2014)0700), însoțită de Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, intitulat „Progresele realizate de Bosnia și Herțegovina în 2014” (SWD(2014)0305), precum și documentul indicativ de strategie privind Bosnia și Herțegovina (2014-2017) adoptat la 15 decembrie 2014,

| — | având în vedere angajamentul scris privind integrarea în UE adoptat de președinția BiH la 29 ianuarie 2015 și aprobat de Adunarea Parlamentară a BiH la 23 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul scris privind integrarea în UE adoptat de președinția BiH la 29 ianuarie 2015 și aprobat de Adunarea Parlamentară a BiH la 23 februarie 2015,

| — | având în vedere decizia Consiliului din 19 ianuarie 2015 prin care Lars-Gunnar Wigemark a fost numit Reprezentant Special al UE și Șef al Delegației din Bosnia și Herțegovina, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului din 19 ianuarie 2015 prin care Lars-Gunnar Wigemark a fost numit Reprezentant Special al UE și Șef al Delegației din Bosnia și Herțegovina,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind această țară,

| — | având în vedere activitatea deputatului Cristian Dan Preda, ca raportor permanent pentru Bosnia și Herțegovina în cadrul Comisiei pentru afaceri externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea deputatului Cristian Dan Preda, ca raportor permanent pentru Bosnia și Herțegovina în cadrul Comisiei pentru afaceri externe,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE și-a declarat în mod repetat angajamentul clar față de perspectiva europeană a BiH și față de integritatea sa teritorială, suveranitatea și unitatea sa; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și-a declarat în mod repetat angajamentul clar față de perspectiva europeană a BiH și față de integritatea sa teritorială, suveranitatea și unitatea sa;

| B. | întrucât UE a oferit o nouă oportunitate BiH pe baza unei abordări coordonate, destinate să ajute țara să își reia procesul de reformă, să îmbunătățească situația socială și economică și să se apropie mai mult de Uniunea Europeană; întrucât în prezent este necesar un angajament la fel de clar din partea elitelor politice ale țării; întrucât aderarea la UE este un proces integrator care vizează întreaga țară și toți cetățenii săi și necesită un consens național cu privire la agenda de reforme; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE a oferit o nouă oportunitate BiH pe baza unei abordări coordonate, destinate să ajute țara să își reia procesul de reformă, să îmbunătățească situația socială și economică și să se apropie mai mult de Uniunea Europeană; întrucât în prezent este necesar un angajament la fel de clar din partea elitelor politice ale țării; întrucât aderarea la UE este un proces integrator care vizează întreaga țară și toți cetățenii săi și necesită un consens național cu privire la agenda de reforme;

| C. | întrucât arhitectura instituțională foarte complexă și ineficientă, lipsa unei cooperări și coordonări suficiente între liderii politici ai BiH și toate nivelurile de guvernare, absența unei viziuni și a unei voințe politice comune și atitudinile etnocentrice au afectat în mod grav progresul în această țară; întrucât dezacordurile de-a lungul liniilor politice și etnice au avut un efect negativ major asupra activității adunărilor de la nivelul statului; |
| --- | --- |

C.

întrucât arhitectura instituțională foarte complexă și ineficientă, lipsa unei cooperări și coordonări suficiente între liderii politici ai BiH și toate nivelurile de guvernare, absența unei viziuni și a unei voințe politice comune și atitudinile etnocentrice au afectat în mod grav progresul în această țară; întrucât dezacordurile de-a lungul liniilor politice și etnice au avut un efect negativ major asupra activității adunărilor de la nivelul statului;

| D. | întrucât impasul politic prelungit reprezintă un impediment major pentru stabilizarea și dezvoltarea țării și îi privează pe cetățeni de un viitor sigur și prosper; întrucât inerția politică, șomajul, nivelurile foarte ridicate ale corupției și nemulțumirile față de elitele politice au condus, în februarie 2014, la tulburări civile, care s-au răspândit din Tuzla în întreaga țară; |
| --- | --- |

D.

întrucât impasul politic prelungit reprezintă un impediment major pentru stabilizarea și dezvoltarea țării și îi privează pe cetățeni de un viitor sigur și prosper; întrucât inerția politică, șomajul, nivelurile foarte ridicate ale corupției și nemulțumirile față de elitele politice au condus, în februarie 2014, la tulburări civile, care s-au răspândit din Tuzla în întreaga țară;

| E. | întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central al procesului de extindere; întrucât o puternică susținere politică este esențială pentru a realiza progrese în aceste domenii; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central al procesului de extindere; întrucât o puternică susținere politică este esențială pentru a realiza progrese în aceste domenii;

| F. | întrucât corupția este larg răspândită, administrația publică este fragmentată, numărul mare de sisteme juridice diferite constituie o provocare, mecanismele de cooperare cu societatea civilă sunt în continuare slabe, peisajul mediatic este polarizat și nu sunt asigurate drepturi egale pentru toate popoarele și cetățenii constitutivi; |
| --- | --- |

F.

întrucât corupția este larg răspândită, administrația publică este fragmentată, numărul mare de sisteme juridice diferite constituie o provocare, mecanismele de cooperare cu societatea civilă sunt în continuare slabe, peisajul mediatic este polarizat și nu sunt asigurate drepturi egale pentru toate popoarele și cetățenii constitutivi;

| G. | întrucât peste 50 % din veniturile statului BiH sunt cheltuite cu întreținerea administrației la numeroase niveluri; întrucât, conform indicatorilor Băncii Mondiale, BiH este țara europeană cu cea mai mică cotă în ceea ce privește ușurința cu care se desfășoară activități economice și una dintre cele mai joase poziții în ceea ce privește indexul de percepție a corupției; întrucât BiH are cea mai mare rată a șomajului în rândul tinerilor în Europa (59 % din populația activă cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani), |
| --- | --- |

G.

întrucât peste 50 % din veniturile statului BiH sunt cheltuite cu întreținerea administrației la numeroase niveluri; întrucât, conform indicatorilor Băncii Mondiale, BiH este țara europeană cu cea mai mică cotă în ceea ce privește ușurința cu care se desfășoară activități economice și una dintre cele mai joase poziții în ceea ce privește indexul de percepție a corupției; întrucât BiH are cea mai mare rată a șomajului în rândul tinerilor în Europa (59 % din populația activă cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani),

| 1. | salută faptul că Consiliul a răspuns la apelul său privind o regândire a abordării UE față de BiH; îndeamnă noii lideri ai BiH să se dedice pe deplin realizării reformelor instituționale, economice și sociale necesare pentru a îmbunătăți viața cetățenilor BiH și a permite realizarea de progrese în direcția aderării la UE; subliniază că va fi necesar un progres semnificativ în ceea ce privește punerea în aplicare a agendei de reforme, inclusiv a Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă, pentru ca o cerere de aderare să fie luată în considerare de către UE; subliniază că BiH, ca oricare altă țară (potențial) candidată, ar trebui evaluată pe baza propriilor merite, iar calendarul aderării ar trebui să fie determinat de viteza și calitatea cu care sunt realizate reformele necesare; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că Consiliul a răspuns la apelul său privind o regândire a abordării UE față de BiH; îndeamnă noii lideri ai BiH să se dedice pe deplin realizării reformelor instituționale, economice și sociale necesare pentru a îmbunătăți viața cetățenilor BiH și a permite realizarea de progrese în direcția aderării la UE; subliniază că va fi necesar un progres semnificativ în ceea ce privește punerea în aplicare a agendei de reforme, inclusiv a Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă, pentru ca o cerere de aderare să fie luată în considerare de către UE; subliniază că BiH, ca oricare altă țară (potențial) candidată, ar trebui evaluată pe baza propriilor merite, iar calendarul aderării ar trebui să fie determinat de viteza și calitatea cu care sunt realizate reformele necesare;

| 2. | subliniază faptul că Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită punerii în aplicare a hotărârii în cauza Sejdić-Finci, atunci când Consiliul îi va solicita să pregătească un aviz privind cererea de aderare la UE; invită Comisia să fie pregătită să faciliteze un acord privind executarea hotărârii pentru a garanta drepturi egale pentru toți cetățenii și să contribuie la implementarea obiectivelor agendei UE, inclusiv un sistem funcțional de bună guvernanță, dezvoltare democratică, prosperitate economică și respect pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită punerii în aplicare a hotărârii în cauza Sejdić-Finci, atunci când Consiliul îi va solicita să pregătească un aviz privind cererea de aderare la UE; invită Comisia să fie pregătită să faciliteze un acord privind executarea hotărârii pentru a garanta drepturi egale pentru toți cetățenii și să contribuie la implementarea obiectivelor agendei UE, inclusiv un sistem funcțional de bună guvernanță, dezvoltare democratică, prosperitate economică și respect pentru drepturile omului;

| 3. | sprijină cu tărie integrarea europeană a BiH și este convins că implicarea consolidată a UE ar trebui să se axeze, printre altele, pe chestiuni socio-economice, pe climatul de afaceri, pe cadrul instituțional, statul de drept și guvernanța, politica de aplicare a legii, un sistem judiciar independent, combaterea corupției, reforma administrației publice, societatea civilă și tineretul, păstrând, în același timp, neschimbată condiționalitatea UE pentru aderare; invită ÎR/VP, Comisia și statele membre să păstreze o poziție coordonată, consecventă și coerentă a UE și să demonstreze că integrarea BiH în UE constituie o prioritate a politicii externe a UE; subliniază că UE ar trebui să încerce să reunească toți donatorii de fonduri pentru a sprijini implementarea eficientă a abordării reînnoite a UE și a angajamentului scris; |
| --- | --- |

3.

sprijină cu tărie integrarea europeană a BiH și este convins că implicarea consolidată a UE ar trebui să se axeze, printre altele, pe chestiuni socio-economice, pe climatul de afaceri, pe cadrul instituțional, statul de drept și guvernanța, politica de aplicare a legii, un sistem judiciar independent, combaterea corupției, reforma administrației publice, societatea civilă și tineretul, păstrând, în același timp, neschimbată condiționalitatea UE pentru aderare; invită ÎR/VP, Comisia și statele membre să păstreze o poziție coordonată, consecventă și coerentă a UE și să demonstreze că integrarea BiH în UE constituie o prioritate a politicii externe a UE; subliniază că UE ar trebui să încerce să reunească toți donatorii de fonduri pentru a sprijini implementarea eficientă a abordării reînnoite a UE și a angajamentului scris;

| 4. | salută angajamentul scris privind integrarea în UE, adoptat de președinția BiH, semnat de liderii tuturor partidelor politice și aprobat de Parlamentul BiH la 23 februarie 2015, privind măsurile necesare pentru instituirea funcționalității și eficienței instituționale, pentru lansarea de reforme la toate nivelurile de guvernanță, precum și măsurile necesare pentru a accelera procesul de reconciliere și a consolida capacitatea administrativă; recunoaște că angajamentul a deschis calea pentru un acord în cadrul Consiliului, la 16 martie 2015, pentru a se trece la încheierea și intrarea în vigoare a Acordului de stabilizare și de asociere (ASA); salută intrarea în vigoare a Acordului de stabilizare și asociere (ASA), prevăzută pentru 1 iunie 2015, care va permite BiH și UE să conlucreze mai strâns și să-și aprofundeze relația; solicită colaborarea deplină a tuturor liderilor politici pentru punerea în aplicare cuprinzătoare și eficientă a angajamentului, în special în ce privește consolidarea statului de drept și combaterea corupției și a criminalității organizate; reamintește că angajamentul politic și proprietatea autentică a procesului de reformă sunt esențiale; invită noii lideri ai BiH să ajungă la un acord cu UE cu privire la o foaie de parcurs concretă pentru o agendă de reforme amplă și integratoare pentru a face țara să progreseze pe drumul său către UE; solicită transparență în procesul de planificare și de punere în aplicare a reformelor și susține includerea societății civile în procesul de reformă; |
| --- | --- |

4.

salută angajamentul scris privind integrarea în UE, adoptat de președinția BiH, semnat de liderii tuturor partidelor politice și aprobat de Parlamentul BiH la 23 februarie 2015, privind măsurile necesare pentru instituirea funcționalității și eficienței instituționale, pentru lansarea de reforme la toate nivelurile de guvernanță, precum și măsurile necesare pentru a accelera procesul de reconciliere și a consolida capacitatea administrativă; recunoaște că angajamentul a deschis calea pentru un acord în cadrul Consiliului, la 16 martie 2015, pentru a se trece la încheierea și intrarea în vigoare a Acordului de stabilizare și de asociere (ASA); salută intrarea în vigoare a Acordului de stabilizare și asociere (ASA), prevăzută pentru 1 iunie 2015, care va permite BiH și UE să conlucreze mai strâns și să-și aprofundeze relația; solicită colaborarea deplină a tuturor liderilor politici pentru punerea în aplicare cuprinzătoare și eficientă a angajamentului, în special în ce privește consolidarea statului de drept și combaterea corupției și a criminalității organizate; reamintește că angajamentul politic și proprietatea autentică a procesului de reformă sunt esențiale; invită noii lideri ai BiH să ajungă la un acord cu UE cu privire la o foaie de parcurs concretă pentru o agendă de reforme amplă și integratoare pentru a face țara să progreseze pe drumul său către UE; solicită transparență în procesul de planificare și de punere în aplicare a reformelor și susține includerea societății civile în procesul de reformă;

| 5. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la declarația adoptată la 25 aprilie 2015 de către congresul Alianței social-democraților independenți (SNSD) în estul orașului Sarajevo, prin care se solicită, printre altele, organizarea unui referendum privind independența Republicii Srpska în 2018; subliniază faptul că, în conformitate cu Acordul de la Dayton, Republika Srpska nu are dreptul de secesiune; reamintește faptul că, odată cu adoptarea angajamentului scris, toate forțele politice, inclusiv SNSD, s-au angajat să respecte „suveranitatea, integritatea teritorială și independența politică a Bosniei și Herțegovina”; îndeamnă noii lideri politici să se abțină de la retorici naționaliste conflictuale și separatiste care polarizează societatea și să se angajeze serios în reforme care vor îmbunătăți viața cetățenilor BiH, vor crea un stat democratic, integrator și funcțional și vor aduce țara mai aproape de UE; |
| --- | --- |

5.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la declarația adoptată la 25 aprilie 2015 de către congresul Alianței social-democraților independenți (SNSD) în estul orașului Sarajevo, prin care se solicită, printre altele, organizarea unui referendum privind independența Republicii Srpska în 2018; subliniază faptul că, în conformitate cu Acordul de la Dayton, Republika Srpska nu are dreptul de secesiune; reamintește faptul că, odată cu adoptarea angajamentului scris, toate forțele politice, inclusiv SNSD, s-au angajat să respecte „suveranitatea, integritatea teritorială și independența politică a Bosniei și Herțegovina”; îndeamnă noii lideri politici să se abțină de la retorici naționaliste conflictuale și separatiste care polarizează societatea și să se angajeze serios în reforme care vor îmbunătăți viața cetățenilor BiH, vor crea un stat democratic, integrator și funcțional și vor aduce țara mai aproape de UE;

| 6. | invită liderii politici să acorde prioritate creării unui mecanism de coordonare eficace al UE, care să creeze legături eficiente între instituții la toate nivelurile de guvernanță, pentru a se asigura alinierea și punerea în aplicare a acquis-ului UE pe întreg teritoriul țării, în interesul prosperității generale a cetățenilor săi; subliniază faptul că, fără un astfel de mecanism, procesul de aderare la UE va rămâne blocat, deoarece actuala organizare a țării este prea ineficientă și disfuncțională; subliniază că stabilirea unui astfel de mecanism ar deschide calea pentru ca BiH să beneficieze pe deplin de fondurile disponibile; subliniază necesitatea luării unor măsuri concrete pentru reformă și de a da țării și cetățenilor săi o direcție clară; |
| --- | --- |

6.

invită liderii politici să acorde prioritate creării unui mecanism de coordonare eficace al UE, care să creeze legături eficiente între instituții la toate nivelurile de guvernanță, pentru a se asigura alinierea și punerea în aplicare a acquis-ului UE pe întreg teritoriul țării, în interesul prosperității generale a cetățenilor săi; subliniază faptul că, fără un astfel de mecanism, procesul de aderare la UE va rămâne blocat, deoarece actuala organizare a țării este prea ineficientă și disfuncțională; subliniază că stabilirea unui astfel de mecanism ar deschide calea pentru ca BiH să beneficieze pe deplin de fondurile disponibile; subliniază necesitatea luării unor măsuri concrete pentru reformă și de a da țării și cetățenilor săi o direcție clară;

| 7. | subliniază că abordarea nevoilor socio-economice ale cetățenilor trebuie să constituie o prioritate; cu toate acestea, consideră, de asemenea, că este esențial să se continue, în paralel, cu reformele politice și democratizarea sistemului politic; subliniază faptul că prosperitatea economică este posibilă doar dacă se bazează pe o societate și un stat democratice și favorabile incluziunii; subliniază, de asemenea, că BiH nu va fi un candidat de succes pentru aderarea la UE până când nu sunt instituite condițiile instituționale adecvate; ia act de faptul că reforma constituțională, menită să consolideze și să raționalizeze cadrul instituțional, rămâne principala reformă pentru transformarea BiH într-un stat eficient și pe deplin funcțional; reamintește că reforma constituțională viitoare ar trebui să țină seama și de principiile federalismului, descentralizării, subsidiarității și reprezentării legitime pentru a asigura un proces eficient și netulburat de integrare a BiH în UE; îndeamnă toți liderii politici să depună eforturi în vederea introducerii schimbărilor necesare; |
| --- | --- |

7.

subliniază că abordarea nevoilor socio-economice ale cetățenilor trebuie să constituie o prioritate; cu toate acestea, consideră, de asemenea, că este esențial să se continue, în paralel, cu reformele politice și democratizarea sistemului politic; subliniază faptul că prosperitatea economică este posibilă doar dacă se bazează pe o societate și un stat democratice și favorabile incluziunii; subliniază, de asemenea, că BiH nu va fi un candidat de succes pentru aderarea la UE până când nu sunt instituite condițiile instituționale adecvate; ia act de faptul că reforma constituțională, menită să consolideze și să raționalizeze cadrul instituțional, rămâne principala reformă pentru transformarea BiH într-un stat eficient și pe deplin funcțional; reamintește că reforma constituțională viitoare ar trebui să țină seama și de principiile federalismului, descentralizării, subsidiarității și reprezentării legitime pentru a asigura un proces eficient și netulburat de integrare a BiH în UE; îndeamnă toți liderii politici să depună eforturi în vederea introducerii schimbărilor necesare;

| 8. | salută inițiativele Comisiei de a accelera punerea în aplicare a proiectelor prin intermediul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) și a consolida guvernanța economică; regretă că lipsa de acțiune ar putea avea implicații în ceea ce privește alocarea de fonduri ale UE pentru dezvoltarea politică și socioeconomică în cadrul IPA-II; îndeamnă autoritățile competente să cadă de acord asupra strategiilor sectoriale la nivel național, în special în domeniile prioritare ale transporturilor, energiei, mediului și agriculturii, cerințe esențiale pentru a putea beneficia pe deplin de fondurile IPA; |
| --- | --- |

8.

salută inițiativele Comisiei de a accelera punerea în aplicare a proiectelor prin intermediul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) și a consolida guvernanța economică; regretă că lipsa de acțiune ar putea avea implicații în ceea ce privește alocarea de fonduri ale UE pentru dezvoltarea politică și socioeconomică în cadrul IPA-II; îndeamnă autoritățile competente să cadă de acord asupra strategiilor sectoriale la nivel național, în special în domeniile prioritare ale transporturilor, energiei, mediului și agriculturii, cerințe esențiale pentru a putea beneficia pe deplin de fondurile IPA;

| 9. | salută buna desfășurare a alegerilor din octombrie 2014; constată, cu toate acestea, că, pentru a doua oară consecutiv, procesul electoral a avut loc fără ca fiecare cetățean să poată candida pentru fiecare funcție; subliniază importanța crucială a înființării de urgență a tuturor noilor organe parlamentare și guvernamentale, la toate nivelurile; îndeamnă noii lideri să respecte principiul votului universal, egal și direct, să stabilească o punte de comunicare cu cetățenii, să coopereze cu societatea civilă și să ofere soluții responsabile și rapide preocupărilor legitime ale oamenilor; solicită autorităților competente să investigheze acuzațiile foarte grave împotriva prim-ministrului Republicii Srpska (RS) de a fi implicat în cumpărarea voturilor a doi deputați care nu fac parte din partidul său, pentru a câștiga majoritatea în cadrul Adunării Naționale (RSNA); |
| --- | --- |

9.

salută buna desfășurare a alegerilor din octombrie 2014; constată, cu toate acestea, că, pentru a doua oară consecutiv, procesul electoral a avut loc fără ca fiecare cetățean să poată candida pentru fiecare funcție; subliniază importanța crucială a înființării de urgență a tuturor noilor organe parlamentare și guvernamentale, la toate nivelurile; îndeamnă noii lideri să respecte principiul votului universal, egal și direct, să stabilească o punte de comunicare cu cetățenii, să coopereze cu societatea civilă și să ofere soluții responsabile și rapide preocupărilor legitime ale oamenilor; solicită autorităților competente să investigheze acuzațiile foarte grave împotriva prim-ministrului Republicii Srpska (RS) de a fi implicat în cumpărarea voturilor a doi deputați care nu fac parte din partidul său, pentru a câștiga majoritatea în cadrul Adunării Naționale (RSNA);

| 10. | salută extraordinara solidaritate la nivel național și internațional înregistrată ca reacție la catastrofele naturale din 2014, inclusiv în cadrul programului UE de redresare a situației după inundații; salută faptul că UE a depus, la solicitarea BiH, eforturi imediate și substanțiale de salvare și de acordare de asistență și a organizat o conferință a donatorilor în luna iulie 2014, care a fost găzduită de Comisie și co-organizată de Franța și Slovenia; subliniază faptul că Comisia a invitat BiH să adere la mecanismul UE de protecție civilă; solicită măsuri preventive eficace și coordonate la toate nivelurile pentru a aborda consecințele dezastrelor actuale și pentru a împiedica repetarea unor astfel de dezastre în viitor; salută numeroasele exemple pozitive ale unei cooperări interetnice foarte strânse și sprijinul acordat după inundații ca semn că reconcilierea este posibilă; consideră că cooperarea regională și relațiile strânse cu țările vecine constituie factori esențiali pentru modul în care se va reacționa la astfel de dezastre în viitor; |
| --- | --- |

10.

salută extraordinara solidaritate la nivel național și internațional înregistrată ca reacție la catastrofele naturale din 2014, inclusiv în cadrul programului UE de redresare a situației după inundații; salută faptul că UE a depus, la solicitarea BiH, eforturi imediate și substanțiale de salvare și de acordare de asistență și a organizat o conferință a donatorilor în luna iulie 2014, care a fost găzduită de Comisie și co-organizată de Franța și Slovenia; subliniază faptul că Comisia a invitat BiH să adere la mecanismul UE de protecție civilă; solicită măsuri preventive eficace și coordonate la toate nivelurile pentru a aborda consecințele dezastrelor actuale și pentru a împiedica repetarea unor astfel de dezastre în viitor; salută numeroasele exemple pozitive ale unei cooperări interetnice foarte strânse și sprijinul acordat după inundații ca semn că reconcilierea este posibilă; consideră că cooperarea regională și relațiile strânse cu țările vecine constituie factori esențiali pentru modul în care se va reacționa la astfel de dezastre în viitor;

| 11. | reamintește că o administrație publică profesională, efectivă și bazată pe merite este o piatră de temelie a procesului de integrare pentru BiH și pentru orice țară care aspiră să devină stat membru al UE; este profund îngrijorat de faptul că administrația publică, care ar trebui să ajute BiH să facă progrese către aderarea la UE și îmbunătățirea condițiilor de viață pentru cetățenii săi, continuă să fie fragmentată, politizată și disfuncțională; rămâne preocupat de sustenabilitatea sa financiară și de faptul că lipsa de voință politică pentru reforma administrației poate avea consecințe în ce privește furnizarea serviciilor publice; îndeamnă toți actorii competenți să adopte o nouă strategie de reformă a administrației publice și un nou plan de acțiune pentru perioada de după 2014, pentru a simplifica structura instituțională complexă, a raționaliza costurile și a face statul mai funcțional; |
| --- | --- |

11.

reamintește că o administrație publică profesională, efectivă și bazată pe merite este o piatră de temelie a procesului de integrare pentru BiH și pentru orice țară care aspiră să devină stat membru al UE; este profund îngrijorat de faptul că administrația publică, care ar trebui să ajute BiH să facă progrese către aderarea la UE și îmbunătățirea condițiilor de viață pentru cetățenii săi, continuă să fie fragmentată, politizată și disfuncțională; rămâne preocupat de sustenabilitatea sa financiară și de faptul că lipsa de voință politică pentru reforma administrației poate avea consecințe în ce privește furnizarea serviciilor publice; îndeamnă toți actorii competenți să adopte o nouă strategie de reformă a administrației publice și un nou plan de acțiune pentru perioada de după 2014, pentru a simplifica structura instituțională complexă, a raționaliza costurile și a face statul mai funcțional;

| 12. | îndeamnă autoritățile să facă din combaterea corupției o prioritate absolută, dat fiind faptul că aceasta nu a produs încă o îmbunătățire satisfăcătoare a situației, corupția afectează toate sectoarele, inclusiv sănătatea și educația, exploatând persoanele cele mai vulnerabile, determină o creștere a pesimismului și pierderea încrederii din partea tot mai multor cetățeni în instituțiile lor; solicită mecanisme eficace de combatere a corupției și acțiuni judiciare ulterioare independente, precum și consultări cuprinzătoare cu toate părțile interesate, care să garanteze adoptarea la timp a unui cadru strategic reînnoit pentru perioada 2015-2019; solicită, în general, implementarea eficientă a măsurilor de combatere a corupției; salută adoptarea unui set de legi anticorupție, inclusiv în ceea ce privește promovarea protejării la nivel de stat a persoanelor din interior care semnalează nereguli și crearea unor organisme de prevenire la nivel federal; condamnă încercările de subminare a principiilor statului de drept existente și este preocupat de faptul că noua lege privind conflictele de interese slăbește cadrul juridic și reprezintă un regres în prevenirea conflictelor de interese prin creșterea riscului de imixtiune politică și absența stimulentelor care să determine funcționarii să îl respecte; solicită consolidarea organismelor parlamentare pentru prevenirea conflictelor de interese; îndeamnă autoritățile competente să îmbunătățească bilanțul anchetelor, urmăririlor penale și condamnărilor în dosarele de corupție la nivel înalt, în special în cadrul achizițiilor și privatizărilor publice; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă autoritățile să facă din combaterea corupției o prioritate absolută, dat fiind faptul că aceasta nu a produs încă o îmbunătățire satisfăcătoare a situației, corupția afectează toate sectoarele, inclusiv sănătatea și educația, exploatând persoanele cele mai vulnerabile, determină o creștere a pesimismului și pierderea încrederii din partea tot mai multor cetățeni în instituțiile lor; solicită mecanisme eficace de combatere a corupției și acțiuni judiciare ulterioare independente, precum și consultări cuprinzătoare cu toate părțile interesate, care să garanteze adoptarea la timp a unui cadru strategic reînnoit pentru perioada 2015-2019; solicită, în general, implementarea eficientă a măsurilor de combatere a corupției; salută adoptarea unui set de legi anticorupție, inclusiv în ceea ce privește promovarea protejării la nivel de stat a persoanelor din interior care semnalează nereguli și crearea unor organisme de prevenire la nivel federal; condamnă încercările de subminare a principiilor statului de drept existente și este preocupat de faptul că noua lege privind conflictele de interese slăbește cadrul juridic și reprezintă un regres în prevenirea conflictelor de interese prin creșterea riscului de imixtiune politică și absența stimulentelor care să determine funcționarii să îl respecte; solicită consolidarea organismelor parlamentare pentru prevenirea conflictelor de interese; îndeamnă autoritățile competente să îmbunătățească bilanțul anchetelor, urmăririlor penale și condamnărilor în dosarele de corupție la nivel înalt, în special în cadrul achizițiilor și privatizărilor publice;

| 13. | este în continuare profund îngrijorat de ineficiența sistemului judiciar, de riscul de imixtiuni politice în procedurile judiciare, de politizarea procedurilor de numire, de un proces bugetar fragmentat în materie de sistem judiciar și de urmărire penală și de riscul unor conflicte de interese în rândul magistraților; îndeamnă noii conducători ai țării să întreprindă reforme structurale și instituționale care să abordeze, printre altele, armonizarea celor patru sisteme juridice diferite; îi invită pe aceștia să abordeze recomandările Comisiei, cum ar fi reformele instituționale ale sistemului judiciar la nivel de stat, inclusiv în ceea ce privește adoptarea unei legi privind instanțele din BiH; solicită viitoarei președinții a Consiliului de miniștri să adopte noua strategie de reformă a justiției deja pregătită; își reiterează sprijinul față de Biroul Ombudsmanului; constată că moratoriul asupra pedepsei capitale există încă în Constituția RS și îndeamnă autoritățile din RS să abolească fără întârziere pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

13.

este în continuare profund îngrijorat de ineficiența sistemului judiciar, de riscul de imixtiuni politice în procedurile judiciare, de politizarea procedurilor de numire, de un proces bugetar fragmentat în materie de sistem judiciar și de urmărire penală și de riscul unor conflicte de interese în rândul magistraților; îndeamnă noii conducători ai țării să întreprindă reforme structurale și instituționale care să abordeze, printre altele, armonizarea celor patru sisteme juridice diferite; îi invită pe aceștia să abordeze recomandările Comisiei, cum ar fi reformele instituționale ale sistemului judiciar la nivel de stat, inclusiv în ceea ce privește adoptarea unei legi privind instanțele din BiH; solicită viitoarei președinții a Consiliului de miniștri să adopte noua strategie de reformă a justiției deja pregătită; își reiterează sprijinul față de Biroul Ombudsmanului; constată că moratoriul asupra pedepsei capitale există încă în Constituția RS și îndeamnă autoritățile din RS să abolească fără întârziere pedeapsa cu moartea;

| 14. | este preocupat de faptul că accesul la asistență judiciară gratuită este foarte limitat și că dreptul la furnizarea sa încă nu este pe deplin reglementat în mod legal pe întreg teritoriul BiH, restricționând dreptul la justiție pentru persoanele cele mai vulnerabile; îndeamnă autoritățile competente să adopte o lege privind asistența judiciară gratuită la nivelul statului și să definească în mod clar rolul societății civile în furnizarea acesteia; |
| --- | --- |

14.

este preocupat de faptul că accesul la asistență judiciară gratuită este foarte limitat și că dreptul la furnizarea sa încă nu este pe deplin reglementat în mod legal pe întreg teritoriul BiH, restricționând dreptul la justiție pentru persoanele cele mai vulnerabile; îndeamnă autoritățile competente să adopte o lege privind asistența judiciară gratuită la nivelul statului și să definească în mod clar rolul societății civile în furnizarea acesteia;

| 15. | salută extinderea dialogului structurat pe teme de justiție UE-BiH pentru a include și alte chestiuni legate de statul de drept, în special corupția și discriminarea, precum și faptul că are unele rezultate pozitive în ceea ce privește cooperarea regională, tratarea crimelor de război, profesionalismul și eficiența sistemului judiciar; salută includerea societății civile în proces; observă că condițiile din mai multe instanțe la nivel de entități au fost îmbunătățite, inclusiv în ce privește protecția martorilor; |
| --- | --- |

15.

salută extinderea dialogului structurat pe teme de justiție UE-BiH pentru a include și alte chestiuni legate de statul de drept, în special corupția și discriminarea, precum și faptul că are unele rezultate pozitive în ceea ce privește cooperarea regională, tratarea crimelor de război, profesionalismul și eficiența sistemului judiciar; salută includerea societății civile în proces; observă că condițiile din mai multe instanțe la nivel de entități au fost îmbunătățite, inclusiv în ce privește protecția martorilor;

| 16. | este preocupat de faptul că în anumite declarații s-a contestat legitimitatea condamnărilor pronunțate de către TPII, subminându-se, astfel, Tribunalul de la Haga; solicită adoptarea de măsuri în vederea consolidării protecției victimelor și a îmbunătățirii activității Parchetului din BiH prin reevaluarea tratării cauzelor de crime de război din categoria II; salută progresele înregistrate în reducerea cazurilor nesoluționate restante în cauzele legate de crime de război; observă că urmărirea penală a cauzelor vizând crimele de război care implică violență sexuală a cunoscut îmbunătățiri și solicită ca acest proces să continue și pe viitor; subliniază necesitatea ca autoritățile competente să adopte legile la nivel statal aflate demult în așteptare pentru a îmbunătăți statutul victimelor unor astfel de crime de război, inclusiv dreptul acestora la despăgubiri, pentru a asigura accesul eficient la justiție al acestora și pentru a aduce dreptul penal privind violența sexuală în conformitate cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

16.

este preocupat de faptul că în anumite declarații s-a contestat legitimitatea condamnărilor pronunțate de către TPII, subminându-se, astfel, Tribunalul de la Haga; solicită adoptarea de măsuri în vederea consolidării protecției victimelor și a îmbunătățirii activității Parchetului din BiH prin reevaluarea tratării cauzelor de crime de război din categoria II; salută progresele înregistrate în reducerea cazurilor nesoluționate restante în cauzele legate de crime de război; observă că urmărirea penală a cauzelor vizând crimele de război care implică violență sexuală a cunoscut îmbunătățiri și solicită ca acest proces să continue și pe viitor; subliniază necesitatea ca autoritățile competente să adopte legile la nivel statal aflate demult în așteptare pentru a îmbunătăți statutul victimelor unor astfel de crime de război, inclusiv dreptul acestora la despăgubiri, pentru a asigura accesul eficient la justiție al acestora și pentru a aduce dreptul penal privind violența sexuală în conformitate cu standardele internaționale;

| 17. | este preocupat de numărul încă foarte mare de persoane dispărute și de progresul lent făcut în acest sens; invită autoritățile să inițieze o cooperare intensivă între cele două entități și să intensifice eforturile de căutare a persoanelor dispărute; |
| --- | --- |

17.

este preocupat de numărul încă foarte mare de persoane dispărute și de progresul lent făcut în acest sens; invită autoritățile să inițieze o cooperare intensivă între cele două entități și să intensifice eforturile de căutare a persoanelor dispărute;

| 18. | își aduce aminte de toate victimele genocidului de la Srebrenica din 1995 și transmite profunde condoleanțe familiilor și supraviețuitorilor; își exprimă sprijinul pentru organizații precum Asociația Mamelor din enclavele Srebrenica și Žepa, dat fiind rolul lor esențial în sensibilizarea și consolidarea unei baze mai largi pentru reconciliere în rândul tuturor cetățenilor țării; invită toți cetățenii BiH să utilizeze cea de-a 20-a comemorare a masacrului de la Srebrenica ca oportunitate de consolidare a reconcilierii și cooperării, acestea fiind condițiile prealabile esențiale pentru ca toate țările din regiune să facă progrese pe drumul lor european; |
| --- | --- |

18.

își aduce aminte de toate victimele genocidului de la Srebrenica din 1995 și transmite profunde condoleanțe familiilor și supraviețuitorilor; își exprimă sprijinul pentru organizații precum Asociația Mamelor din enclavele Srebrenica și Žepa, dat fiind rolul lor esențial în sensibilizarea și consolidarea unei baze mai largi pentru reconciliere în rândul tuturor cetățenilor țării; invită toți cetățenii BiH să utilizeze cea de-a 20-a comemorare a masacrului de la Srebrenica ca oportunitate de consolidare a reconcilierii și cooperării, acestea fiind condițiile prealabile esențiale pentru ca toate țările din regiune să facă progrese pe drumul lor european;

| 19. | ia act cu îngrijorare de faptul că în BiH mai există încă 84 500 de persoane strămutate în interiorul țării (PSI) și 6 853 de refugiați; este îngrijorat cu privire la încălcarea drepturilor persoanelor care se întorc în RS; salută, cu toate acestea, noile măsuri adoptate de Parlamentul Federației care permit persoanelor repatriate din RS să aibă acces la prestațiile de pensii și la asistență medicală în cadrul Federației, sugerând totodată că un acces egal pentru toți cetățenii la beneficiile bunăstării sociale este important; solicită guvernului la toate nivelurile, în special autorităților din RS, să faciliteze și să accelereze întoarcerea PSI și a refugiaților, prin introducerea și punerea în aplicare a tuturor măsurilor legislative și administrative necesare; solicită cooperare în această privință și asigurarea condițiilor adecvate pentru reintegrarea lor pașnică și durabilă; solicită punerea în aplicare efectivă a strategiei revizuite privind anexa VII la Acordul de pace de la Dayton; solicită continuarea unei bune cooperări regionale în cadrul procesului Declarației de la Sarajevo; solicită o abordare cuprinzătoare care să abordeze provocările care subzistă în ce privește curățarea de mine a țării până în 2019; |
| --- | --- |

19.

ia act cu îngrijorare de faptul că în BiH mai există încă 84 500 de persoane strămutate în interiorul țării (PSI) și 6 853 de refugiați; este îngrijorat cu privire la încălcarea drepturilor persoanelor care se întorc în RS; salută, cu toate acestea, noile măsuri adoptate de Parlamentul Federației care permit persoanelor repatriate din RS să aibă acces la prestațiile de pensii și la asistență medicală în cadrul Federației, sugerând totodată că un acces egal pentru toți cetățenii la beneficiile bunăstării sociale este important; solicită guvernului la toate nivelurile, în special autorităților din RS, să faciliteze și să accelereze întoarcerea PSI și a refugiaților, prin introducerea și punerea în aplicare a tuturor măsurilor legislative și administrative necesare; solicită cooperare în această privință și asigurarea condițiilor adecvate pentru reintegrarea lor pașnică și durabilă; solicită punerea în aplicare efectivă a strategiei revizuite privind anexa VII la Acordul de pace de la Dayton; solicită continuarea unei bune cooperări regionale în cadrul procesului Declarației de la Sarajevo; solicită o abordare cuprinzătoare care să abordeze provocările care subzistă în ce privește curățarea de mine a țării până în 2019;

| 20. | își reafirmă sprijinul pentru liberalizarea vizelor, fapt care a generat efecte pozitive vizibile pentru cetățenii BiH; își reiterează angajamentul de a salvgarda dreptul de călătorie fără vize pentru cetățenii din Balcanii de Vest; solicită, în același timp, adoptarea de măsuri la nivel național, în special măsuri socioeconomice pentru grupurile mai vulnerabile, precum și măsuri active pentru consolidarea cooperării și a schimbului de informații, pentru a distruge rețelele de crimă organizată și pentru a consolida controalele la frontieră și campaniile de conștientizare; solicită Comisiei să adopte măsuri de menținere a integrității programului privind călătoriile fără vize și de abordare, în cooperare cu statele membre, a potențialelor abuzuri la adresa sistemului de azil al UE; |
| --- | --- |

20.

își reafirmă sprijinul pentru liberalizarea vizelor, fapt care a generat efecte pozitive vizibile pentru cetățenii BiH; își reiterează angajamentul de a salvgarda dreptul de călătorie fără vize pentru cetățenii din Balcanii de Vest; solicită, în același timp, adoptarea de măsuri la nivel național, în special măsuri socioeconomice pentru grupurile mai vulnerabile, precum și măsuri active pentru consolidarea cooperării și a schimbului de informații, pentru a distruge rețelele de crimă organizată și pentru a consolida controalele la frontieră și campaniile de conștientizare; solicită Comisiei să adopte măsuri de menținere a integrității programului privind călătoriile fără vize și de abordare, în cooperare cu statele membre, a potențialelor abuzuri la adresa sistemului de azil al UE;

| 21. | constată că lupta împotriva crimei organizate și a corupției este fundamentală pentru combaterea încercărilor de infiltrări criminale a sistemelor politice, juridice și economice; constată că s-au înregistrat unele progrese în lupta împotriva criminalității organizate și terorismului; reamintește importanța respectării recomandărilor GRECO; ia act cu îngrijorare de relatările privind radicalizarea crescândă în rândul tinerilor din BiH, un număr relativ mare al acestora, în comparație cu celelalte țări din regiune, alăturându-se luptătorilor teroriști din ISIL; îndeamnă autoritățile să modifice Codul penal pentru a întări incriminarea finanțării terorismului; salută modificarea Codului penal pentru a interzice și pedepsi aderarea la grupările paramilitare din străinătate în scopul prevenirii radicalizării religioase; subliniază, în plus, importanța prevenirii tuturor formelor de extremism și de radicalizare violentă; salută, de asemenea, operațiunile de poliție de mare amploare desfășurate în întreaga BiH care au dus la arestarea persoanelor suspectate de organizarea, sprijinirea și finanțarea activităților teroriste, inclusiv a combatanților străini; solicită includerea în Codul penal al Federației BiH a unei dispoziții privind infracțiunile motivate de ură; salută agențiile relevante din BiH pentru eforturile și hotărârea cu care au combătut, în mod profesionist, amenințările tot mai mari la adresa securității; invită Comisia să ofere asistență autorităților competente în eradicarea tuturor amenințărilor teroriste și la adresa securității; |
| --- | --- |

21.

constată că lupta împotriva crimei organizate și a corupției este fundamentală pentru combaterea încercărilor de infiltrări criminale a sistemelor politice, juridice și economice; constată că s-au înregistrat unele progrese în lupta împotriva criminalității organizate și terorismului; reamintește importanța respectării recomandărilor GRECO; ia act cu îngrijorare de relatările privind radicalizarea crescândă în rândul tinerilor din BiH, un număr relativ mare al acestora, în comparație cu celelalte țări din regiune, alăturându-se luptătorilor teroriști din ISIL; îndeamnă autoritățile să modifice Codul penal pentru a întări incriminarea finanțării terorismului; salută modificarea Codului penal pentru a interzice și pedepsi aderarea la grupările paramilitare din străinătate în scopul prevenirii radicalizării religioase; subliniază, în plus, importanța prevenirii tuturor formelor de extremism și de radicalizare violentă; salută, de asemenea, operațiunile de poliție de mare amploare desfășurate în întreaga BiH care au dus la arestarea persoanelor suspectate de organizarea, sprijinirea și finanțarea activităților teroriste, inclusiv a combatanților străini; solicită includerea în Codul penal al Federației BiH a unei dispoziții privind infracțiunile motivate de ură; salută agențiile relevante din BiH pentru eforturile și hotărârea cu care au combătut, în mod profesionist, amenințările tot mai mari la adresa securității; invită Comisia să ofere asistență autorităților competente în eradicarea tuturor amenințărilor teroriste și la adresa securității;

| 22. | condamnă ferm atacul terorist din 27 aprilie 2015 asupra unei secții de poliție din orașul Zvornik din estul BiH în cursul căruia un polițist și-a pierdut viața și alți doi au fost răniți; își exprimă solidaritatea cu victimele și familiile acestora și condamnă cu fermitate ideologia extremistă violentă care a condus la acest atac; solicită autorităților competente, agențiilor de securitate responsabile și instituțiilor judiciare să coopereze în desfășurarea unei anchete rapide și complete și în prevenirea unor astfel de atacuri în viitor; își exprimă speranța că instituțiile și cetățenii din BiH își vor pune în comun eforturile în lupta împotriva amenințărilor teroriste și a violenței extremiste; |
| --- | --- |

22.

condamnă ferm atacul terorist din 27 aprilie 2015 asupra unei secții de poliție din orașul Zvornik din estul BiH în cursul căruia un polițist și-a pierdut viața și alți doi au fost răniți; își exprimă solidaritatea cu victimele și familiile acestora și condamnă cu fermitate ideologia extremistă violentă care a condus la acest atac; solicită autorităților competente, agențiilor de securitate responsabile și instituțiilor judiciare să coopereze în desfășurarea unei anchete rapide și complete și în prevenirea unor astfel de atacuri în viitor; își exprimă speranța că instituțiile și cetățenii din BiH își vor pune în comun eforturile în lupta împotriva amenințărilor teroriste și a violenței extremiste;

| 23. | constată că BiH este în continuare o țară de origine, de tranzit și de destinație pentru traficul de persoane; recomandă ca autoritățile să ia măsuri eficace, inclusiv măsuri legislative, de combatere a traficului de droguri și a traficului de persoane și să ofere protecție victimelor traficului de persoane; |
| --- | --- |

23.

constată că BiH este în continuare o țară de origine, de tranzit și de destinație pentru traficul de persoane; recomandă ca autoritățile să ia măsuri eficace, inclusiv măsuri legislative, de combatere a traficului de droguri și a traficului de persoane și să ofere protecție victimelor traficului de persoane;

| 24. | consideră că este esențială consolidarea rolului societății civile, oferindu-i posibilitatea de a exprima interesele cetățenilor, în special în ce privește tinerii, astfel cum s-a manifestat anul trecut pe durata „ședințelor plenare”; reamintește că societatea civilă poate să completeze dezvoltarea unei societăți coezive și democratice din punct de vedere social prin furnizarea de servicii sociale vitale; constată că reprezentanții societății civile ar trebui să joace un rol important în facilitarea procesului de aderare; îndeamnă Comisia să continue să facă fondurile europene accesibile organizațiilor societății civile; ia act de faptul că mecanismele instituționale de cooperare cu societatea civilă rămân insuficiente și împiedică dezvoltarea unei democrații mai participative, mai favorabile incluziunii și mai receptive în întreaga țară; solicită, prin urmare, mecanisme transparente și favorabile incluziunii ale consultărilor publice care să implice toate părțile interesate publice, instituirea unui cadru pentru dezbaterea publică a deciziilor legislative importante și adoptarea unei strategii naționale pentru societatea civilă; este îngrijorat cu privire la cazurile de intimidare raportate pe durata tulburărilor sociale de anul trecut; |
| --- | --- |

24.

consideră că este esențială consolidarea rolului societății civile, oferindu-i posibilitatea de a exprima interesele cetățenilor, în special în ce privește tinerii, astfel cum s-a manifestat anul trecut pe durata „ședințelor plenare”; reamintește că societatea civilă poate să completeze dezvoltarea unei societăți coezive și democratice din punct de vedere social prin furnizarea de servicii sociale vitale; constată că reprezentanții societății civile ar trebui să joace un rol important în facilitarea procesului de aderare; îndeamnă Comisia să continue să facă fondurile europene accesibile organizațiilor societății civile; ia act de faptul că mecanismele instituționale de cooperare cu societatea civilă rămân insuficiente și împiedică dezvoltarea unei democrații mai participative, mai favorabile incluziunii și mai receptive în întreaga țară; solicită, prin urmare, mecanisme transparente și favorabile incluziunii ale consultărilor publice care să implice toate părțile interesate publice, instituirea unui cadru pentru dezbaterea publică a deciziilor legislative importante și adoptarea unei strategii naționale pentru societatea civilă; este îngrijorat cu privire la cazurile de intimidare raportate pe durata tulburărilor sociale de anul trecut;

| 25. | consideră că este esențial să se promoveze o societate în BiH care să fie tolerantă și favorabilă incluziunii și să protejeze și să promoveze minoritățile și grupurile vulnerabile; reamintește eșecul punerii în aplicare a rezultatelor hotărârii în cauza Sejdić-Finci, discriminând în mod deschis cetățenii BiH; solicită adoptarea de măsuri vizând consolidarea rolului Ombudsmanului pentru Drepturile Omului și dezvoltarea unei strategii la nivel de stat privind combaterea tuturor formelor de discriminare în cooperare cu societatea civilă; solicită autorităților competente să armonizeze în continuare legislația țării cu acquis-ul, acordând o atenție deosebită discriminării pe bază de handicap și vârstă, așa cum s-a subliniat în dialogul structurat; solicită Ministerului Drepturilor Omului și Refugiaților din BiH să instituie un grup de lucru pentru elaborarea fără întârziere a modificărilor Legii privind antidiscriminarea a BiH; este preocupat de faptul că discursurile de incitare la ură, infracțiunile motivate de ură, amenințările, hărțuirea și discriminarea persoanelor LGBTI continuă să fie larg răspândite; încurajează autoritățile să pună în aplicare acțiuni de sensibilizare privind drepturile persoanelor LGBTI în cadrul sistemului judiciar, al agențiilor de punere în aplicare a legii și al publicului general; este preocupat de faptul că există în continuare relatări cu privire la cazuri de discriminare pe motive religioase; |
| --- | --- |

25.

consideră că este esențial să se promoveze o societate în BiH care să fie tolerantă și favorabilă incluziunii și să protejeze și să promoveze minoritățile și grupurile vulnerabile; reamintește eșecul punerii în aplicare a rezultatelor hotărârii în cauza Sejdić-Finci, discriminând în mod deschis cetățenii BiH; solicită adoptarea de măsuri vizând consolidarea rolului Ombudsmanului pentru Drepturile Omului și dezvoltarea unei strategii la nivel de stat privind combaterea tuturor formelor de discriminare în cooperare cu societatea civilă; solicită autorităților competente să armonizeze în continuare legislația țării cu acquis-ul, acordând o atenție deosebită discriminării pe bază de handicap și vârstă, așa cum s-a subliniat în dialogul structurat; solicită Ministerului Drepturilor Omului și Refugiaților din BiH să instituie un grup de lucru pentru elaborarea fără întârziere a modificărilor Legii privind antidiscriminarea a BiH; este preocupat de faptul că discursurile de incitare la ură, infracțiunile motivate de ură, amenințările, hărțuirea și discriminarea persoanelor LGBTI continuă să fie larg răspândite; încurajează autoritățile să pună în aplicare acțiuni de sensibilizare privind drepturile persoanelor LGBTI în cadrul sistemului judiciar, al agențiilor de punere în aplicare a legii și al publicului general; este preocupat de faptul că există în continuare relatări cu privire la cazuri de discriminare pe motive religioase;

| 26. | regretă profund continuarea marginalizării și discriminării populației rome; salută progresul făcut în ceea ce privește nevoia de locuințe pentru populația romă, totuși încurajează continuarea măsurilor de îmbunătățire a condițiilor de viață ale populației rome prin îmbunătățirea accesului lor la ocuparea forței de muncă, sănătate și educație; |
| --- | --- |

26.

regretă profund continuarea marginalizării și discriminării populației rome; salută progresul făcut în ceea ce privește nevoia de locuințe pentru populația romă, totuși încurajează continuarea măsurilor de îmbunătățire a condițiilor de viață ale populației rome prin îmbunătățirea accesului lor la ocuparea forței de muncă, sănătate și educație;

| 27. | constată că, deși sunt în vigoare dispoziții legale care garantează drepturile femeilor și egalitatea de gen, nu s-au realizat decât progrese limitate în punerea în aplicare a acestora; solicită autorităților competente să își continue în mod proactiv eforturile de creștere a participării femeilor în politică și în cadrul forței de muncă, să combată discriminarea pe piața muncii din motive legate de concediul de maternitate, să îmbunătățească situația socială și economică a femeilor, să promoveze, să protejeze și să consolideze drepturile femeilor și, în general, să crească nivelul de sensibilizare și de înțelegere în rândul publicului în ceea ce privește drepturile femeilor; îndeamnă autoritățile să adopte o strategie de punere în aplicare a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice și să stabilească un sistem armonizat de monitorizare și colectare a datelor privind cazurile de violență împotriva femeilor; |
| --- | --- |

27.

constată că, deși sunt în vigoare dispoziții legale care garantează drepturile femeilor și egalitatea de gen, nu s-au realizat decât progrese limitate în punerea în aplicare a acestora; solicită autorităților competente să își continue în mod proactiv eforturile de creștere a participării femeilor în politică și în cadrul forței de muncă, să combată discriminarea pe piața muncii din motive legate de concediul de maternitate, să îmbunătățească situația socială și economică a femeilor, să promoveze, să protejeze și să consolideze drepturile femeilor și, în general, să crească nivelul de sensibilizare și de înțelegere în rândul publicului în ceea ce privește drepturile femeilor; îndeamnă autoritățile să adopte o strategie de punere în aplicare a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice și să stabilească un sistem armonizat de monitorizare și colectare a datelor privind cazurile de violență împotriva femeilor;

| 28. | îndeamnă BiH să includă cât mai repede posibil orientarea sexuală și identitatea de gen în legea privind infracțiunile motivate de ură și, astfel, să facă posibilă condamnarea persoanelor care se implică în diverse forme de opresiune bazată pe orientarea sexuală sau identitatea de gen; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă BiH să includă cât mai repede posibil orientarea sexuală și identitatea de gen în legea privind infracțiunile motivate de ură și, astfel, să facă posibilă condamnarea persoanelor care se implică în diverse forme de opresiune bazată pe orientarea sexuală sau identitatea de gen;

| 29. | ia act de faptul că sunt în vigoare dispoziții legale privind libertatea de exprimare; este îngrijorat, cu toate acestea, de presiunea politică și financiară exercitată asupra mass-mediei, precum și de cazurile de amenințări și intimidare împotriva ziariștilor și editorilor, inclusiv pe durata perioadei pre-electorale; condamnă încercările de subminare a normelor existente care ar putea avea implicații dăunătoare asupra libertății de exprimare și a libertății mass-mediei, inclusiv online; subliniază că evenimente precum descinderi ale poliției la birourile Klix.ba din Sarajevo sau recenta adoptare de către Adunarea Națională a RS (ANRS) a Legii controversate privind pacea și ordinea publică ridică probleme serioase cu privire la libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei, inclusiv în media socială; subliniază că posibilitatea mass-mediei de a funcționa fără teamă este un lucru esențial pentru o democrație sănătoasă; solicită să se respecte pe deplin libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei și să li se permită ziariștilor să obțină informații în chestiuni de interes public; subliniază că finanțarea stabilă și durabilă, independența editorială, radiodifuzarea în toate limbile oficiale și pluralismul sunt esențiale pentru serviciile publice de mass-media; solicită autorităților să închidă toate breșele legislative care împiedică în mod sistematic transparența deplină a proprietății asupra mass-media și să pregătească un regulament pentru a garanta absența oricărei influențe politice necorespunzătoare; îndeamnă autoritățile competente să protejeze independența politică, instituțională și financiară a serviciilor publice de radiodifuziune și să armonizeze legislația entităților referitoare la serviciul public de radiodifuziune cu legislația la nivel de stat; îndeamnă numirea pe bază de merit a directorului Consiliului Agenției de reglementare în domeniul comunicațiilor din BiH; |
| --- | --- |

29.

ia act de faptul că sunt în vigoare dispoziții legale privind libertatea de exprimare; este îngrijorat, cu toate acestea, de presiunea politică și financiară exercitată asupra mass-mediei, precum și de cazurile de amenințări și intimidare împotriva ziariștilor și editorilor, inclusiv pe durata perioadei pre-electorale; condamnă încercările de subminare a normelor existente care ar putea avea implicații dăunătoare asupra libertății de exprimare și a libertății mass-mediei, inclusiv online; subliniază că evenimente precum descinderi ale poliției la birourile Klix.ba din Sarajevo sau recenta adoptare de către Adunarea Națională a RS (ANRS) a Legii controversate privind pacea și ordinea publică ridică probleme serioase cu privire la libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei, inclusiv în media socială; subliniază că posibilitatea mass-mediei de a funcționa fără teamă este un lucru esențial pentru o democrație sănătoasă; solicită să se respecte pe deplin libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei și să li se permită ziariștilor să obțină informații în chestiuni de interes public; subliniază că finanțarea stabilă și durabilă, independența editorială, radiodifuzarea în toate limbile oficiale și pluralismul sunt esențiale pentru serviciile publice de mass-media; solicită autorităților să închidă toate breșele legislative care împiedică în mod sistematic transparența deplină a proprietății asupra mass-media și să pregătească un regulament pentru a garanta absența oricărei influențe politice necorespunzătoare; îndeamnă autoritățile competente să protejeze independența politică, instituțională și financiară a serviciilor publice de radiodifuziune și să armonizeze legislația entităților referitoare la serviciul public de radiodifuziune cu legislația la nivel de stat; îndeamnă numirea pe bază de merit a directorului Consiliului Agenției de reglementare în domeniul comunicațiilor din BiH;

| 30. | rămâne preocupat de segregarea continuă a copiilor pe bază de criterii etnice în școlile publice; ia act de faptul că trei programe de învățământ diferite împiedică o studiere comună, incluzivă și obiectivă a istoriei comune și a evenimentelor recente; îndeamnă autoritățile să pună în aplicare în mod eficace principii de educație favorabile incluziunii, inclusiv în ceea ce privește copiii cu handicap; îndeamnă noii conducători ai țării să promoveze fără întârziere în ambele entități și în districtul Brčko un sistem de educație nediscriminatoriu și favorabil incluziunii, să elimine segregarea diferitelor grupuri etnice și să facă progrese în reforma educației care vizează îmbunătățirea standardelor de educație și introducerea unui program de învățământ comun; solicită, de asemenea, accelerarea punerii în aplicare a unui plan de acțiune privind necesitățile educaționale ale copiilor romi și integrarea acestora în sistemul educațional; |
| --- | --- |

30.

rămâne preocupat de segregarea continuă a copiilor pe bază de criterii etnice în școlile publice; ia act de faptul că trei programe de învățământ diferite împiedică o studiere comună, incluzivă și obiectivă a istoriei comune și a evenimentelor recente; îndeamnă autoritățile să pună în aplicare în mod eficace principii de educație favorabile incluziunii, inclusiv în ceea ce privește copiii cu handicap; îndeamnă noii conducători ai țării să promoveze fără întârziere în ambele entități și în districtul Brčko un sistem de educație nediscriminatoriu și favorabil incluziunii, să elimine segregarea diferitelor grupuri etnice și să facă progrese în reforma educației care vizează îmbunătățirea standardelor de educație și introducerea unui program de învățământ comun; solicită, de asemenea, accelerarea punerii în aplicare a unui plan de acțiune privind necesitățile educaționale ale copiilor romi și integrarea acestora în sistemul educațional;

| 31. | reamintește că protestele din februarie 2014 au arătat o dorință populară clară în rândul cetățenilor din BiH de reforme socioeconomice în această țară; este ferm convins că punerea în aplicare a măsurilor din cele șase domenii-cheie ale reformei din Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă va stimula din nou reformele socioeconomice blocate, inclusiv în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă și reformele privind achizițiile publice; invită noile guverne la nivel de stat și la nivel de entități și cantoane să coopereze strâns, astfel încât să facă din guvernarea economică și din Pact o prioritate-cheie a reformelor; subliniază necesitatea dezvoltării și punerii în aplicare pe viitor a unui program de reformă economică; |
| --- | --- |

31.

reamintește că protestele din februarie 2014 au arătat o dorință populară clară în rândul cetățenilor din BiH de reforme socioeconomice în această țară; este ferm convins că punerea în aplicare a măsurilor din cele șase domenii-cheie ale reformei din Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă va stimula din nou reformele socioeconomice blocate, inclusiv în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă și reformele privind achizițiile publice; invită noile guverne la nivel de stat și la nivel de entități și cantoane să coopereze strâns, astfel încât să facă din guvernarea economică și din Pact o prioritate-cheie a reformelor; subliniază necesitatea dezvoltării și punerii în aplicare pe viitor a unui program de reformă economică;

| 32. | consideră că BiH a făcut puține progrese pentru a deveni o economie de piață funcțională; subliniază că este important să se facă față presiunilor concurențiale și forțelor de piață; este preocupat de faptul că deficiențele considerabile din mediul de afaceri continuă să afecteze dezvoltarea sectorului privat și a investițiilor străine directe; îndeamnă autoritățile competente să abordeze impunerea deficitară a ordinii de drept, sectorul informal de mari dimensiuni și nivelurile ridicate ale corupției care afectează mediul de afaceri; solicită armonizarea cu Directiva Solvabilitate II; |
| --- | --- |

32.

consideră că BiH a făcut puține progrese pentru a deveni o economie de piață funcțională; subliniază că este important să se facă față presiunilor concurențiale și forțelor de piață; este preocupat de faptul că deficiențele considerabile din mediul de afaceri continuă să afecteze dezvoltarea sectorului privat și a investițiilor străine directe; îndeamnă autoritățile competente să abordeze impunerea deficitară a ordinii de drept, sectorul informal de mari dimensiuni și nivelurile ridicate ale corupției care afectează mediul de afaceri; solicită armonizarea cu Directiva Solvabilitate II;

| 33. | subliniază nevoia de a reforma și armoniza sistemele de protecție socială fragmentate pe baza nevoilor cetățenilor, pentru a asigura un tratament egal pentru toți cetățenii, pentru a reduce sărăcia și a dezvolta o rețea de securitate socială mai bine orientată către persoanele sărace și excluse din punct de vedere social; subliniază că prosperitatea economică și perspectivele de angajare, în special pentru tineri, constituie elemente esențiale pentru dezvoltarea țării; invită guvernele să pună în aplicare reforme ale pieței forței de muncă în vederea soluționării problemei șomajului foarte ridicat, cu accent pe șomajul din rândul tinerilor, femeilor și pe șomajul pe termen lung; ia act de faptul că drepturile sindicale și de muncă sunt încă limitate; invită autoritățile să consolideze și să armonizeze în continuare aceste legi relevante pe întreg teritoriul țării; subliniază necesitatea îmbunătățirii educației și formării pentru a aborda necorelările de competențe și a crește capacitatea de inserție profesională în special în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

33.

subliniază nevoia de a reforma și armoniza sistemele de protecție socială fragmentate pe baza nevoilor cetățenilor, pentru a asigura un tratament egal pentru toți cetățenii, pentru a reduce sărăcia și a dezvolta o rețea de securitate socială mai bine orientată către persoanele sărace și excluse din punct de vedere social; subliniază că prosperitatea economică și perspectivele de angajare, în special pentru tineri, constituie elemente esențiale pentru dezvoltarea țării; invită guvernele să pună în aplicare reforme ale pieței forței de muncă în vederea soluționării problemei șomajului foarte ridicat, cu accent pe șomajul din rândul tinerilor, femeilor și pe șomajul pe termen lung; ia act de faptul că drepturile sindicale și de muncă sunt încă limitate; invită autoritățile să consolideze și să armonizeze în continuare aceste legi relevante pe întreg teritoriul țării; subliniază necesitatea îmbunătățirii educației și formării pentru a aborda necorelările de competențe și a crește capacitatea de inserție profesională în special în rândul tinerilor;

| 34. | subliniază importanța armonizării și îmbunătățirii drepturilor sindicale existente și a normelor privind condițiile de muncă, care în prezent nu sunt identice în toate sectoarele; ia act, de asemenea, de faptul că beneficiile pentru bunăstare și pensiile nu sunt distribuite în mod egal; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța armonizării și îmbunătățirii drepturilor sindicale existente și a normelor privind condițiile de muncă, care în prezent nu sunt identice în toate sectoarele; ia act, de asemenea, de faptul că beneficiile pentru bunăstare și pensiile nu sunt distribuite în mod egal;

| 35. | ia act de faptul că s-a realizat un progres nesemnificativ în domeniul mediului și al schimbărilor climatice și invită autoritățile să consolideze protecția mediului în conformitate cu standardele UE; solicită BiH să își onoreze toate obligațiile contractuale în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Energiei și cu ASA și să asigure o apropiere adecvată și rapidă de acquis-ul de mediu al UE, inclusiv în ce privește prevenirea poluării excesive a aerului provenite de la rafinăria de petrol de la Bosanski Brod; subliniază necesitatea ca BiH să implementeze pe deplin obligațiile sale cu privire la Convenția privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier (Espoo, 1991) și Protocolul privind evaluarea strategică de mediu (Kiev, 2003), inclusiv în ceea ce privește activitățile din Neretva și bazinul râului Trebišnjica; |
| --- | --- |

35.

ia act de faptul că s-a realizat un progres nesemnificativ în domeniul mediului și al schimbărilor climatice și invită autoritățile să consolideze protecția mediului în conformitate cu standardele UE; solicită BiH să își onoreze toate obligațiile contractuale în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Energiei și cu ASA și să asigure o apropiere adecvată și rapidă de acquis-ul de mediu al UE, inclusiv în ce privește prevenirea poluării excesive a aerului provenite de la rafinăria de petrol de la Bosanski Brod; subliniază necesitatea ca BiH să implementeze pe deplin obligațiile sale cu privire la Convenția privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier (Espoo, 1991) și Protocolul privind evaluarea strategică de mediu (Kiev, 2003), inclusiv în ceea ce privește activitățile din Neretva și bazinul râului Trebišnjica;

| 36. | salută atitudinea constructivă și proactivă a BiH în promovarea cooperării regionale; apreciază frecventele patrule mixte de frontieră cu țările vecine; subliniază importanța crucială a unor bune relații de vecinătate; invită noii lideri să își continue și să își intensifice eforturile vizând soluționarea chestiunilor încă restante legate de frontieră și de proprietate cu țările vecine; încurajează BiH să finalizeze procesul de delimitare cu Muntenegru, cu bună credință, pe baza acordului încheiat în mai 2014; |
| --- | --- |

36.

salută atitudinea constructivă și proactivă a BiH în promovarea cooperării regionale; apreciază frecventele patrule mixte de frontieră cu țările vecine; subliniază importanța crucială a unor bune relații de vecinătate; invită noii lideri să își continue și să își intensifice eforturile vizând soluționarea chestiunilor încă restante legate de frontieră și de proprietate cu țările vecine; încurajează BiH să finalizeze procesul de delimitare cu Muntenegru, cu bună credință, pe baza acordului încheiat în mai 2014;

| 37. | regretă faptul că politica externă a BiH este în continuare supusă unor poziții divergente, fapt care a dus la o rată scăzută de aliniere cu pozițiile UE (52 %); reamintește importanța crucială a unei politici externe unificate a BiH; este preocupat de implicațiile respingerii de către Rusia a formulării standard a Consiliului de aplicare a păcii privind integritatea teritorială a BiH și narativa negativă a acesteia cu privire la aspirațiile BiH de a adera la UE; salută prezența în continuare a Operațiunii Althea în cadrul unui mandat reînnoit al ONU, punându-se accentul pe consolidarea capacităților și pe acțiuni de formare; |
| --- | --- |

37.

regretă faptul că politica externă a BiH este în continuare supusă unor poziții divergente, fapt care a dus la o rată scăzută de aliniere cu pozițiile UE (52 %); reamintește importanța crucială a unei politici externe unificate a BiH; este preocupat de implicațiile respingerii de către Rusia a formulării standard a Consiliului de aplicare a păcii privind integritatea teritorială a BiH și narativa negativă a acesteia cu privire la aspirațiile BiH de a adera la UE; salută prezența în continuare a Operațiunii Althea în cadrul unui mandat reînnoit al ONU, punându-se accentul pe consolidarea capacităților și pe acțiuni de formare;

| 38. | solicită instituțiilor nou alese ale BiH să facă uz de oportunitatea abordării reînnoite a UE pentru a încheia acordul privind adaptarea Acordului de stabilizare și de asociere și a Acordului interimar ținând seama de aderarea Croației la UE și menținerea comerțului tradițional; |
| --- | --- |

38.

solicită instituțiilor nou alese ale BiH să facă uz de oportunitatea abordării reînnoite a UE pentru a încheia acordul privind adaptarea Acordului de stabilizare și de asociere și a Acordului interimar ținând seama de aderarea Croației la UE și menținerea comerțului tradițional;

| 39. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție ÎR/VP, Consiliului, Comisiei, președinției BiH, Consiliului de miniștri al BiH, Adunării Parlamentare a BiH, precum și guvernelor și parlamentelor Federației BiH, ale Republicii Srpska și guvernelor din 10 județe/cantoane. |
| --- | --- |

39.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție ÎR/VP, Consiliului, Comisiei, președinției BiH, Consiliului de miniștri al BiH, Adunării Parlamentare a BiH, precum și guvernelor și parlamentelor Federației BiH, ale Republicii Srpska și guvernelor din 10 județe/cantoane.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/77

---

P8_TA(2015)0183

Raportul anual pentru 2013 al Băncii Europene de Investiții

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Raportul anual pentru 2013 al Băncii Europene de Investiții (2014/2156(INI))

(2016/C 346/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul de activitate al Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de activitate al Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru 2013,

| — | având în vedere Raportul financiar anual pentru 2013 al Grupului Băncii Europene de Investiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul financiar anual pentru 2013 al Grupului Băncii Europene de Investiții,

| — | având în vedere articolele 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Protocolul nr. 5 privind statutul BEI, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Protocolul nr. 5 privind statutul BEI,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2012 referitoare la instrumentele financiare inovatoare în contextul următorului cadru financiar multianual (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2012 referitoare la instrumentele financiare inovatoare în contextul următorului cadru financiar multianual (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la Raportul anual al Băncii Europene de Investiții pentru 2011 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la Raportul anual pentru 2012 al Băncii Europene de Investiții (BEI) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la Raportul anual pentru 2012 al Băncii Europene de Investiții (BEI) (3),

| — | având în vedere raportul Președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la atractivitatea investițiilor în Europa (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2012 referitoare la atractivitatea investițiilor în Europa (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la finanțarea pe termen lung a economiei europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la finanțarea pe termen lung a economiei europene (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 martie 2014 privind finanțarea pe termen lung a economiei europene (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 martie 2014 privind finanțarea pe termen lung a economiei europene (COM(2014)0168),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012, în care se propune, în special, majorarea capitalului BEI cu 10 miliarde EUR, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28 și 29 iunie 2012, în care se propune, în special, majorarea capitalului BEI cu 10 miliarde EUR,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 27 și 28 iunie 2013, în care se cere elaborarea unui nou plan de investiții pentru a sprijini IMM-urile și pentru a impulsiona finanțarea economiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 27 și 28 iunie 2013, în care se cere elaborarea unui nou plan de investiții pentru a sprijini IMM-urile și pentru a impulsiona finanțarea economiei,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 22 mai 2013, în care se stabilește obiectivul de a mobiliza toate politicile UE în sprijinul competitivității, creării de locuri de muncă și creșterii economice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 22 mai 2013, în care se stabilește obiectivul de a mobiliza toate politicile UE în sprijinul competitivității, creării de locuri de muncă și creșterii economice,

| — | având în vedere comunicările Comisiei privind instrumentele financiare inovatoare: „Un cadru pentru noua generație de instrumente financiare inovatoare” (COM(2011)0662) și „O etapă pilot pentru inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțare de proiecte” (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei privind instrumentele financiare inovatoare: „Un cadru pentru noua generație de instrumente financiare inovatoare” (COM(2011)0662) și „O etapă pilot pentru inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțare de proiecte” (COM(2011)0660),

| — | având în vedere majorarea capitalului Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), în special a capitalului dedicat relațiilor dintre BEI și BERD, |
| --- | --- |

—

având în vedere majorarea capitalului Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), în special a capitalului dedicat relațiilor dintre BEI și BERD,

| — | având în vedere decizia de a extinde aria operațiunilor BERD la zona mediteraneeană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia de a extinde aria operațiunilor BERD la zona mediteraneeană (6),

| — | având în vedere noul memorandum de înțelegere semnat la 29 noiembrie 2012 între BEI și BERD, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul memorandum de înțelegere semnat la 29 noiembrie 2012 între BEI și BERD,

| — | având în vedere Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 (7) privind mandatul extern al BEI pentru perioada 2007-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 (7) privind mandatul extern al BEI pentru perioada 2007-2013,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind un plan de investiții pentru Europa (COM(2014)0903) din 26 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind un plan de investiții pentru Europa (COM(2014)0903) din 26 noiembrie 2014,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru control bugetar și Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0057/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru control bugetar și Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0057/2015),

| A. | întrucât toate resursele disponibile la nivelul statelor membre și al UE, inclusiv resursele BEI, trebuie să fie mobilizate în mod eficient și fără întârziere pentru a încuraja și a spori investițiile publice și private, pentru a stimula competitivitatea, pentru a restabili creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și pentru a promova crearea de locuri de muncă și de infrastructură de calitate, în conformitate cu Strategia UE 2020 și întrucât BEI reprezintă un instrument conceput pentru sprijinirea coeziunii sociale și poate oferi o asistență valoroasă statelor membre aflate în dificultate în contextul social și economic critic în care ne aflăm în prezent; |
| --- | --- |

A.

întrucât toate resursele disponibile la nivelul statelor membre și al UE, inclusiv resursele BEI, trebuie să fie mobilizate în mod eficient și fără întârziere pentru a încuraja și a spori investițiile publice și private, pentru a stimula competitivitatea, pentru a restabili creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și pentru a promova crearea de locuri de muncă și de infrastructură de calitate, în conformitate cu Strategia UE 2020 și întrucât BEI reprezintă un instrument conceput pentru sprijinirea coeziunii sociale și poate oferi o asistență valoroasă statelor membre aflate în dificultate în contextul social și economic critic în care ne aflăm în prezent;

| B. | întrucât criza economică și financiară, asociată cu politicile de austeritate, a subminat grav creșterea economică în multe state membre, conducând la agravarea rapidă a condițiilor sociale, la creșterea continuă a inegalităților și a dezechilibrelor dintre regiuni și la incapacitatea de a realiza obiectivul de coeziune socială și de convergență reală, destabilizând astfel integrarea și democrația europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza economică și financiară, asociată cu politicile de austeritate, a subminat grav creșterea economică în multe state membre, conducând la agravarea rapidă a condițiilor sociale, la creșterea continuă a inegalităților și a dezechilibrelor dintre regiuni și la incapacitatea de a realiza obiectivul de coeziune socială și de convergență reală, destabilizând astfel integrarea și democrația europeană;

| C. | întrucât BEI nu este o bancă comercială și ar trebui să continue să joace un rol esențial de catalizator pentru finanțarea unor investiții publice și private solide pe termen lung, continuând să pună în aplicare cele mai bune practici bancare prudențiale, pentru a-și menține o poziție foarte puternică pe piețele de capital, ceea ce ulterior are un impact pozitiv asupra condițiilor de creditare; |
| --- | --- |

C.

întrucât BEI nu este o bancă comercială și ar trebui să continue să joace un rol esențial de catalizator pentru finanțarea unor investiții publice și private solide pe termen lung, continuând să pună în aplicare cele mai bune practici bancare prudențiale, pentru a-și menține o poziție foarte puternică pe piețele de capital, ceea ce ulterior are un impact pozitiv asupra condițiilor de creditare;

| D. | întrucât ar trebui să se depună eforturi deosebite pentru a extinde intervențiile comune (îmbinând Fondul european de investiții sau alte instrumente de garantare) pentru finanțarea IMM-urilor sau a infrastructurilor durabile corporale și necorporale, recunoscând faptul că unul dintre motivele pentru scăderea investițiilor și creditării este lipsa de competitivitate a economiilor statelor membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât ar trebui să se depună eforturi deosebite pentru a extinde intervențiile comune (îmbinând Fondul european de investiții sau alte instrumente de garantare) pentru finanțarea IMM-urilor sau a infrastructurilor durabile corporale și necorporale, recunoscând faptul că unul dintre motivele pentru scăderea investițiilor și creditării este lipsa de competitivitate a economiilor statelor membre;

| E. | întrucât BEI ar trebui să continue să își îndeplinească mandatul pentru finanțarea proiectelor care fac parte din acțiunile externe ale UE respectând totodată standarde sociale și de mediu ridicate; |
| --- | --- |

E.

întrucât BEI ar trebui să continue să își îndeplinească mandatul pentru finanțarea proiectelor care fac parte din acțiunile externe ale UE respectând totodată standarde sociale și de mediu ridicate;

| F. | întrucât BEI ar trebui să selecteze investițiile în mod independent și în funcție de viabilitatea acestora, valoarea adăugată și impactul asupra redresării economice; |
| --- | --- |

F.

întrucât BEI ar trebui să selecteze investițiile în mod independent și în funcție de viabilitatea acestora, valoarea adăugată și impactul asupra redresării economice;

| G. | întrucât BEI ar trebui să evolueze spre modelul unei bănci de dezvoltare, în contextul unei mai bune coordonări macroeconomice cu statele membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât BEI ar trebui să evolueze spre modelul unei bănci de dezvoltare, în contextul unei mai bune coordonări macroeconomice cu statele membre;

| H. | întrucât BEI ar trebui să fie o bancă a cunoașterii și a bunelor practici, nu numai o instituție financiară; |
| --- | --- |

H.

întrucât BEI ar trebui să fie o bancă a cunoașterii și a bunelor practici, nu numai o instituție financiară;

| I. | întrucât piața securitizărilor din Uniunea Europeană, relativ mică și foarte concentrată, care a asigurat o transformare limitată în titluri de valoare a creditelor pentru IMM-uri, s-a micșorat și mai mult din cauza crizei; |
| --- | --- |

I.

întrucât piața securitizărilor din Uniunea Europeană, relativ mică și foarte concentrată, care a asigurat o transformare limitată în titluri de valoare a creditelor pentru IMM-uri, s-a micșorat și mai mult din cauza crizei;

Investițiile

| 1. | ia act de Raportul anual pe 2013 al BEI, de creșterea activităților de finanțare ale grupului cu 37 % până la 75,1 miliarde EUR și de execuția majorării de capital al BEI, care a avut loc în 2013; este îngrijorat de blocajul economic actual din UE și în special de scăderea considerabilă a investițiilor publice și private, cu aproximativ 18 % sub nivelul înregistrat în 2007, precum și de reducerea drastică cu 35 % a împrumuturilor acordate IMM-urilor între 2008 și 2013; subliniază că această scădere reprezintă un obstacol masiv în calea unei redresări durabile, precum și a unor veritabile progrese în direcția atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

1.

ia act de Raportul anual pe 2013 al BEI, de creșterea activităților de finanțare ale grupului cu 37 % până la 75,1 miliarde EUR și de execuția majorării de capital al BEI, care a avut loc în 2013; este îngrijorat de blocajul economic actual din UE și în special de scăderea considerabilă a investițiilor publice și private, cu aproximativ 18 % sub nivelul înregistrat în 2007, precum și de reducerea drastică cu 35 % a împrumuturilor acordate IMM-urilor între 2008 și 2013; subliniază că această scădere reprezintă un obstacol masiv în calea unei redresări durabile, precum și a unor veritabile progrese în direcția atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 2. | semnalează, în acest sens, faptul că previziunile naționale arată că aproape jumătate din statele membre nu își vor atinge obiectivele naționale privind sistemele de învățământ și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 și că tendințele privind ocuparea forței de muncă și reducerea sărăciei sunt și mai grave; |
| --- | --- |

2.

semnalează, în acest sens, faptul că previziunile naționale arată că aproape jumătate din statele membre nu își vor atinge obiectivele naționale privind sistemele de învățământ și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 și că tendințele privind ocuparea forței de muncă și reducerea sărăciei sunt și mai grave;

| 3. | concluzionează că perfecționarea instrumentelor de finanțare ale BEI nu înlocuiește politica economică națională și reformele structurale orientate spre creștere economică durabilă și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

3.

concluzionează că perfecționarea instrumentelor de finanțare ale BEI nu înlocuiește politica economică națională și reformele structurale orientate spre creștere economică durabilă și crearea de locuri de muncă;

| 4. | ia act de Comunicarea Comisiei privind un plan de investiții pentru Europa (COM(2014)0903), care se bazează pe fondurile existente și care încearcă să mobilizeze capital privat într-un raport de 1 la 15; ia act de faptul că scopul este de a revitaliza economia UE prin mobilizarea a 315 miliarde de euro în următorii trei ani în cadrul noului Fond european pentru investiții strategice; atrage atenția asupra faptului că pentru implementarea planului de investiții va fi necesar ca BEI să dispună de resurse umane suplimentare pentru a-și îndeplini mandatul; |
| --- | --- |

4.

ia act de Comunicarea Comisiei privind un plan de investiții pentru Europa (COM(2014)0903), care se bazează pe fondurile existente și care încearcă să mobilizeze capital privat într-un raport de 1 la 15; ia act de faptul că scopul este de a revitaliza economia UE prin mobilizarea a 315 miliarde de euro în următorii trei ani în cadrul noului Fond european pentru investiții strategice; atrage atenția asupra faptului că pentru implementarea planului de investiții va fi necesar ca BEI să dispună de resurse umane suplimentare pentru a-și îndeplini mandatul;

| 5. | ia act, în acest context, de instituirea unui grup operativ, condus de Comisie și de Banca Europeană de Investiții și ia act de propunerile legislative care urmează să fie adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară, propuneri pentru instituirea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS); subliniază necesitatea de a include în respectivele propuneri legislative un proces de guvernanță și de selecție de înaltă calitate, precum și un cadru de monitorizare și evaluare democratic pe care să fie întemeiat fondul, care să fie cât mai transparent posibil în stabilirea criteriilor pe care le va utiliza în identificarea proiectelor care vor fi considerate eligibile pentru includerea pe lista de finanțare; |
| --- | --- |

5.

ia act, în acest context, de instituirea unui grup operativ, condus de Comisie și de Banca Europeană de Investiții și ia act de propunerile legislative care urmează să fie adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară, propuneri pentru instituirea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS); subliniază necesitatea de a include în respectivele propuneri legislative un proces de guvernanță și de selecție de înaltă calitate, precum și un cadru de monitorizare și evaluare democratic pe care să fie întemeiat fondul, care să fie cât mai transparent posibil în stabilirea criteriilor pe care le va utiliza în identificarea proiectelor care vor fi considerate eligibile pentru includerea pe lista de finanțare;

| 6. | se așteaptă ca planul de investiții al Comisiei să încurajeze și să faciliteze accesul la finanțare al statelor membre și al regiunilor; reamintește că este esențial ca BEI să coopereze cu fondurile europene în special în aceste state membre și regiuni, astfel încât să poată fi realizate investiții publice productive și proiecte esențiale de infrastructură; |
| --- | --- |

6.

se așteaptă ca planul de investiții al Comisiei să încurajeze și să faciliteze accesul la finanțare al statelor membre și al regiunilor; reamintește că este esențial ca BEI să coopereze cu fondurile europene în special în aceste state membre și regiuni, astfel încât să poată fi realizate investiții publice productive și proiecte esențiale de infrastructură;

| 7. | consideră că ar trebui să se acorde prioritate proiectelor cu o valoare adăugată europeană și cu o analiză pozitivă costuri-beneficii; subliniază importanța implementării de proiecte care să maximizeze impactul în ceea ce privește crearea de locuri de muncă; subliniază că este necesar să se acorde o atenție deosebită proiectelor cu riscuri ridicate și care nu se califică pentru finanțare bancară cu ușurință; avertizează asupra faptului că grupul operativ s-ar putea confrunta cu presiuni politice pentru a promova proiecte favorizate de către anumite grupuri de interese, ceea ce conduce la o alocare necorespunzătoare a fondurilor către investiții neprofitabile care nu sunt de interes public; |
| --- | --- |

7.

consideră că ar trebui să se acorde prioritate proiectelor cu o valoare adăugată europeană și cu o analiză pozitivă costuri-beneficii; subliniază importanța implementării de proiecte care să maximizeze impactul în ceea ce privește crearea de locuri de muncă; subliniază că este necesar să se acorde o atenție deosebită proiectelor cu riscuri ridicate și care nu se califică pentru finanțare bancară cu ușurință; avertizează asupra faptului că grupul operativ s-ar putea confrunta cu presiuni politice pentru a promova proiecte favorizate de către anumite grupuri de interese, ceea ce conduce la o alocare necorespunzătoare a fondurilor către investiții neprofitabile care nu sunt de interes public;

| 8. | subliniază faptul că garanțiile pe care Comisia le prevede pentru FEIS nu reprezintă sume nou alocate, ci resurse realocate; subliniază că este extrem de important să se identifice costurile de oportunitate ale unei astfel de realocări și, prin urmare, să se stabilească în mod explicit în ce măsură se așteaptă ca profitul general rezultat din investițiile suplimentare prevăzute pentru cofinanțare de la FEIS să fie mai mare decât ceea ce ar fi provenit din alocarea inițială a cheltuielilor în cazul resurselor realocate; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că garanțiile pe care Comisia le prevede pentru FEIS nu reprezintă sume nou alocate, ci resurse realocate; subliniază că este extrem de important să se identifice costurile de oportunitate ale unei astfel de realocări și, prin urmare, să se stabilească în mod explicit în ce măsură se așteaptă ca profitul general rezultat din investițiile suplimentare prevăzute pentru cofinanțare de la FEIS să fie mai mare decât ceea ce ar fi provenit din alocarea inițială a cheltuielilor în cazul resurselor realocate;

| 9. | subliniază faptul că procesul de selecție a proiectelor ar trebui să vizeze evitarea efectelor de evicțiune și de restructurare și, prin urmare, ar trebui să se concentreze asupra proiectelor cu valoare adăugată europeană care dețin un potențial ridicat de inovare și care, în plus, respectă principiul adiționalității; subliniază necesitatea de a lua în considerare potențialul de ocupare a forței de muncă al proiectelor selectate în țările din UE care sunt afectate de un șomaj în masă; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că procesul de selecție a proiectelor ar trebui să vizeze evitarea efectelor de evicțiune și de restructurare și, prin urmare, ar trebui să se concentreze asupra proiectelor cu valoare adăugată europeană care dețin un potențial ridicat de inovare și care, în plus, respectă principiul adiționalității; subliniază necesitatea de a lua în considerare potențialul de ocupare a forței de muncă al proiectelor selectate în țările din UE care sunt afectate de un șomaj în masă;

| 10. | în acest sens, solicită Comisiei să evalueze cu atenție în viitoarea sa propunere legislativă acele părți din cadrul bugetar al UE care vor trebui să furnizeze garanții FEIS, în vederea minimizării costurilor de oportunitate aferente redistribuirii respectivelor resurse; de asemenea, solicită Consiliului, Comisiei și Consiliul guvernatorilor BEI să evalueze în mod corespunzător efectele de redistribuire pe care le presupune planul de investiții, și anume o posibilă creștere a profiturilor investitorilor în detrimentul clienților, care trebuie să plătească pentru utilizarea de noi infrastructuri în scopul de a asigura un randament corespunzător al investiției; invită BEI și Comisia să evalueze mai atent diferențele în materie de investiții din UE din punctul de vedere al structurii acestora, și anume dacă există un deficit de investiții private sau publice și să specifice ce fel de investiții, private sau publice, sunt vizate ca obiect al sprijinului și ce dimensiune a efectelor productive ale investiției este preconizată; |
| --- | --- |

10.

în acest sens, solicită Comisiei să evalueze cu atenție în viitoarea sa propunere legislativă acele părți din cadrul bugetar al UE care vor trebui să furnizeze garanții FEIS, în vederea minimizării costurilor de oportunitate aferente redistribuirii respectivelor resurse; de asemenea, solicită Consiliului, Comisiei și Consiliul guvernatorilor BEI să evalueze în mod corespunzător efectele de redistribuire pe care le presupune planul de investiții, și anume o posibilă creștere a profiturilor investitorilor în detrimentul clienților, care trebuie să plătească pentru utilizarea de noi infrastructuri în scopul de a asigura un randament corespunzător al investiției; invită BEI și Comisia să evalueze mai atent diferențele în materie de investiții din UE din punctul de vedere al structurii acestora, și anume dacă există un deficit de investiții private sau publice și să specifice ce fel de investiții, private sau publice, sunt vizate ca obiect al sprijinului și ce dimensiune a efectelor productive ale investiției este preconizată;

| 11. | constată că Banca Centrală Europeană s-a declarat pregătită să cumpere, pe piața secundară, obligațiuni emise de FEIS, în cazul în care Fondul va emite însuți obligațiuni sau dacă BEI o va face în numele său; |
| --- | --- |

11.

constată că Banca Centrală Europeană s-a declarat pregătită să cumpere, pe piața secundară, obligațiuni emise de FEIS, în cazul în care Fondul va emite însuți obligațiuni sau dacă BEI o va face în numele său;

| 12. | subliniază că este necesar să se creeze un nou echilibru între o mai bună evaluare și o investiție optimă și ca economia să fie dirijată pe calea creșterii economice durabile și a redresării generatoare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

12.

subliniază că este necesar să se creeze un nou echilibru între o mai bună evaluare și o investiție optimă și ca economia să fie dirijată pe calea creșterii economice durabile și a redresării generatoare de locuri de muncă;

| 13. | reamintește importanța Strategiei Europa 2020; subliniază că viitorul „pachet” de investiții ar trebui să țină cont mai bine de obiectivele generale privind politica de coeziune, sustenabilitatea și eficiența energetică; solicită Comisiei și Consiliului guvernatorilor BEI să își perfecționeze indicatorii de performanță pentru investiții de calitate din această perspectivă; |
| --- | --- |

13.

reamintește importanța Strategiei Europa 2020; subliniază că viitorul „pachet” de investiții ar trebui să țină cont mai bine de obiectivele generale privind politica de coeziune, sustenabilitatea și eficiența energetică; solicită Comisiei și Consiliului guvernatorilor BEI să își perfecționeze indicatorii de performanță pentru investiții de calitate din această perspectivă;

| 14. | subliniază că BEI este chemată să joace un rol determinant în finanțarea planului de investiții pentru Europa prin alocarea a 5 miliarde EUR pentru înființarea noului Fond european pentru investiții strategice; solicită, prin urmare, Consiliului, Comisiei și Consiliului guvernatorilor BEI să evalueze în mod corespunzător concordanța dintre noile sarcini atribuite BEI și resursele BEI; |
| --- | --- |

14.

subliniază că BEI este chemată să joace un rol determinant în finanțarea planului de investiții pentru Europa prin alocarea a 5 miliarde EUR pentru înființarea noului Fond european pentru investiții strategice; solicită, prin urmare, Consiliului, Comisiei și Consiliului guvernatorilor BEI să evalueze în mod corespunzător concordanța dintre noile sarcini atribuite BEI și resursele BEI;

| 15. | consideră că, în acest sens, implicarea adecvată a BEI în planul de investiții necesită o creștere substanțială a plafoanelor de împrumut și de creditare ale BEI în următorii cinci ani, cu scopul de a crește în mod semnificativ volumul bilanțului său; consideră că un nivel excesiv de îndatorare va submina obiectivele planului de investiții; |
| --- | --- |

15.

consideră că, în acest sens, implicarea adecvată a BEI în planul de investiții necesită o creștere substanțială a plafoanelor de împrumut și de creditare ale BEI în următorii cinci ani, cu scopul de a crește în mod semnificativ volumul bilanțului său; consideră că un nivel excesiv de îndatorare va submina obiectivele planului de investiții;

| 16. | consideră că promovarea cadrului instituțional pentru funcționarea pieței unice de capital va contribui în mod pozitiv la punerea rapidă în aplicare a planului de investiții; |
| --- | --- |

16.

consideră că promovarea cadrului instituțional pentru funcționarea pieței unice de capital va contribui în mod pozitiv la punerea rapidă în aplicare a planului de investiții;

| 17. | semnalează, totuși, că planul operațional actual al BEI prevede o reducere a fluxurilor de creditare la 67 de miliarde EUR în 2014 și 2015, în timp ce nivelul mediu vizat pentru 2016 se preconizează să fie de 58,5 miliarde EUR; |
| --- | --- |

17.

semnalează, totuși, că planul operațional actual al BEI prevede o reducere a fluxurilor de creditare la 67 de miliarde EUR în 2014 și 2015, în timp ce nivelul mediu vizat pentru 2016 se preconizează să fie de 58,5 miliarde EUR;

| 18. | subliniază faptul că capacitatea suplimentară de creditare rezultată din recenta majorare a capitalului BEI cu 10 miliarde EUR a fost subutilizată; îndeamnă părțile implicate să promoveze cât de mult posibil măsurile de extindere a creditării BEI; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că capacitatea suplimentară de creditare rezultată din recenta majorare a capitalului BEI cu 10 miliarde EUR a fost subutilizată; îndeamnă părțile implicate să promoveze cât de mult posibil măsurile de extindere a creditării BEI;

| 19. | invită Comisia să încurajeze cooperarea multilaterală dintre BEI și băncile de promovare naționale în scopul stimulării sinergiilor, al împărțirii riscurilor și costurilor, precum și al asigurării unei creditări corespunzătoare pentru proiectele UE cu un impact pozitiv asupra productivității, creării de locuri de muncă, protecției mediului și calității vieții; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să încurajeze cooperarea multilaterală dintre BEI și băncile de promovare naționale în scopul stimulării sinergiilor, al împărțirii riscurilor și costurilor, precum și al asigurării unei creditări corespunzătoare pentru proiectele UE cu un impact pozitiv asupra productivității, creării de locuri de muncă, protecției mediului și calității vieții;

| 20. | solicită Comisiei și BEI să încurajeze includerea investițiilor cu avantaje sociale clare, inclusiv cu niveluri crescute de ocupare a forței de muncă, în cadrul domeniului lor de activitate, să stimuleze, prin creditare, activitățile care au ca scop reducerea șomajului, acordând o atenție deosebită creării de locuri de muncă pentru tineri, precum și să sprijine investițiile publice și productive și proiectele de infrastructură indispensabile, în special în statele membre care au un nivel ridicat al șomajului și un PIB sub nivelul mediu; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei și BEI să încurajeze includerea investițiilor cu avantaje sociale clare, inclusiv cu niveluri crescute de ocupare a forței de muncă, în cadrul domeniului lor de activitate, să stimuleze, prin creditare, activitățile care au ca scop reducerea șomajului, acordând o atenție deosebită creării de locuri de muncă pentru tineri, precum și să sprijine investițiile publice și productive și proiectele de infrastructură indispensabile, în special în statele membre care au un nivel ridicat al șomajului și un PIB sub nivelul mediu;

| 21. | își reafirmă sprijinul prudent pentru dezvoltarea de parteneriate de tip public-privat (PPP), care, dacă sunt bine concepute, pot juca un rol important în investițiile pe termen lung, în economia digitală, în cercetare și inovare, în capitalul uman, precum și în transport, energie sau rețelele de telecomunicații de la nivel european; regretă faptul că unele parteneriate public-privat concepute greșit s-au transformat într-un sistem costisitor de finanțare publică a sectorului privat, generând datorii publice; subliniază că, în plus, aceste operațiuni se confruntă deseori cu probleme de opacitate, precum și cu informații neregulate în clauzele de executare între agenții publici și privați, în mod normal în favoarea sectorului privat; |
| --- | --- |

21.

își reafirmă sprijinul prudent pentru dezvoltarea de parteneriate de tip public-privat (PPP), care, dacă sunt bine concepute, pot juca un rol important în investițiile pe termen lung, în economia digitală, în cercetare și inovare, în capitalul uman, precum și în transport, energie sau rețelele de telecomunicații de la nivel european; regretă faptul că unele parteneriate public-privat concepute greșit s-au transformat într-un sistem costisitor de finanțare publică a sectorului privat, generând datorii publice; subliniază că, în plus, aceste operațiuni se confruntă deseori cu probleme de opacitate, precum și cu informații neregulate în clauzele de executare între agenții publici și privați, în mod normal în favoarea sectorului privat;

| 22. | sugerează BEI să își consolideze capacitățile de analiză sectorială, precum și activitățile de analiză macroeconomică; |
| --- | --- |

22.

sugerează BEI să își consolideze capacitățile de analiză sectorială, precum și activitățile de analiză macroeconomică;

Instrumentele de partajare a riscurilor și obligațiunile pentru finanțarea proiectelor

| 23. | semnalează faptul că instrumentele de partajare a riscurilor care presupun în cele din urmă acordarea de subvenții publice ar trebui să fie prevăzute doar în cazul în care există disfuncționalități ale pieței care generează costuri externe sau pentru executarea unor misiuni de interes general, cum ar fi furnizarea de bunuri și servicii publice de interes economic general, ținând cont de faptul că o astfel de măsură presupune întotdeauna riscul de socializare a pierderilor și de privatizare a profiturilor; ia act de faptul că, în caz de eșec, acest lucru va conduce la acoperirea pierderilor de către sectorul public; |
| --- | --- |

23.

semnalează faptul că instrumentele de partajare a riscurilor care presupun în cele din urmă acordarea de subvenții publice ar trebui să fie prevăzute doar în cazul în care există disfuncționalități ale pieței care generează costuri externe sau pentru executarea unor misiuni de interes general, cum ar fi furnizarea de bunuri și servicii publice de interes economic general, ținând cont de faptul că o astfel de măsură presupune întotdeauna riscul de socializare a pierderilor și de privatizare a profiturilor; ia act de faptul că, în caz de eșec, acest lucru va conduce la acoperirea pierderilor de către sectorul public;

| 24. | subliniază că orice implicare a resurselor publice în instrumentele de partajare a riscurilor și, mai precis, în cadrul tranșelor pentru prima pierdere a vehiculelor de investiții, ar trebui să fie legată în mod explicit fie de reducerea costurilor externe negative măsurabile, fie de generarea unor costuri externe pozitive măsurabile, fie de punerea în aplicare a obligațiilor serviciilor publice și a serviciilor de interes economic general; subliniază că articolul 14 din TFUE prevede un temei juridic pentru stabilirea acestei legături prin intermediul procedurii legislative ordinare; |
| --- | --- |

24.

subliniază că orice implicare a resurselor publice în instrumentele de partajare a riscurilor și, mai precis, în cadrul tranșelor pentru prima pierdere a vehiculelor de investiții, ar trebui să fie legată în mod explicit fie de reducerea costurilor externe negative măsurabile, fie de generarea unor costuri externe pozitive măsurabile, fie de punerea în aplicare a obligațiilor serviciilor publice și a serviciilor de interes economic general; subliniază că articolul 14 din TFUE prevede un temei juridic pentru stabilirea acestei legături prin intermediul procedurii legislative ordinare;

IMM-urile

| 25. | subliniază că IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiei europene și, ca atare, ar trebui să constituie un obiectiv principal al investițiilor; este preocupat de faptul că accesul la finanțare rămâne una dintre cele mai presante dificultăți cu care se confruntă IMM-urile din Europa; subliniază nevoia unei alocări mai eficiente a finanțării pentru IMM-uri, cu o mare diversitate a investitorilor privați pentru furnizarea unor astfel de finanțări; |
| --- | --- |

25.

subliniază că IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiei europene și, ca atare, ar trebui să constituie un obiectiv principal al investițiilor; este preocupat de faptul că accesul la finanțare rămâne una dintre cele mai presante dificultăți cu care se confruntă IMM-urile din Europa; subliniază nevoia unei alocări mai eficiente a finanțării pentru IMM-uri, cu o mare diversitate a investitorilor privați pentru furnizarea unor astfel de finanțări;

| 26. | îndeamnă BEI să analizeze integral scăderea finanțării IMM-urilor și să prezinte un plan cuprinzător care să garanteze că IMM-urile din Europa sunt încurajate să solicite finanțare din partea BEI ori de câte ori este posibil; invită Comisia și BEI să evalueze efectul crizei economice asupra sistemului bancar și a beneficiarilor finali ai fondurilor BEI, în special în ceea ce privește IMM-urile, sectorul economiei sociale și întreprinderile de stat; solicită BEI să evalueze și să raporteze în detaliu cu privire la impactul pe care sprijinul său acordat IMM-urilor în Europa l-a avut asupra economiei reale, precum și cu privire la rezultatele pentru perioada 2010-2014; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă BEI să analizeze integral scăderea finanțării IMM-urilor și să prezinte un plan cuprinzător care să garanteze că IMM-urile din Europa sunt încurajate să solicite finanțare din partea BEI ori de câte ori este posibil; invită Comisia și BEI să evalueze efectul crizei economice asupra sistemului bancar și a beneficiarilor finali ai fondurilor BEI, în special în ceea ce privește IMM-urile, sectorul economiei sociale și întreprinderile de stat; solicită BEI să evalueze și să raporteze în detaliu cu privire la impactul pe care sprijinul său acordat IMM-urilor în Europa l-a avut asupra economiei reale, precum și cu privire la rezultatele pentru perioada 2010-2014;

| 27. | atrage atenția asupra procentului ridicat de microîntreprinderi din economia europeană și salută măsurile adoptate de BEI în vederea acordării de microfinanțare în Europa; solicită continuarea investițiilor în acest sector având în vedere importanța microîntreprinderilor în crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția asupra procentului ridicat de microîntreprinderi din economia europeană și salută măsurile adoptate de BEI în vederea acordării de microfinanțare în Europa; solicită continuarea investițiilor în acest sector având în vedere importanța microîntreprinderilor în crearea de locuri de muncă;

| 28. | subliniază, în special, beneficiile reale care decurg din utilizarea mecanismului de partajare a riscului în promovarea finanțării pentru IMM-uri și a inovării în Europa; |
| --- | --- |

28.

subliniază, în special, beneficiile reale care decurg din utilizarea mecanismului de partajare a riscului în promovarea finanțării pentru IMM-uri și a inovării în Europa;

| 29. | salută creșterea sprijinului pentru IMM-uri în Uniunea Europeană, care s-a ridicat la 21,9 miliarde de euro, asigurând astfel acces la finanțare pentru un număr de peste 230 000 de IMM-uri; |
| --- | --- |

29.

salută creșterea sprijinului pentru IMM-uri în Uniunea Europeană, care s-a ridicat la 21,9 miliarde de euro, asigurând astfel acces la finanțare pentru un număr de peste 230 000 de IMM-uri;

| 30. | solicită BEI să își sporească în continuare capacitățile de creditare a IMM-urilor și a întreprinderilor nou înființate inovatoare; subliniază importanța consolidării altor instrumente ale BEI, cum ar fi Instrumentul european de microfinanțare Progress; |
| --- | --- |

30.

solicită BEI să își sporească în continuare capacitățile de creditare a IMM-urilor și a întreprinderilor nou înființate inovatoare; subliniază importanța consolidării altor instrumente ale BEI, cum ar fi Instrumentul european de microfinanțare Progress;

| 31. | salută implementarea și dezvoltarea unor noi activități în domeniul finanțării comerțului în țările afectate de criza economică, îndeosebi prin Facilitatea de finanțare a comerțului destinată IMM-urilor sau prin soluții financiare personalizate precum Instrumentul european de microfinanțare Progress dedicat incluziunii financiare; încurajează BEI să extindă beneficiile acestor noi instrumente la noi beneficiari la nivel european; |
| --- | --- |

31.

salută implementarea și dezvoltarea unor noi activități în domeniul finanțării comerțului în țările afectate de criza economică, îndeosebi prin Facilitatea de finanțare a comerțului destinată IMM-urilor sau prin soluții financiare personalizate precum Instrumentul european de microfinanțare Progress dedicat incluziunii financiare; încurajează BEI să extindă beneficiile acestor noi instrumente la noi beneficiari la nivel european;

| 32. | insistă ca evaluarea care efectuată de Comisie în decembrie 2014 să ia în considerare atât impactul negativ, cât și impactul pozitiv al unor proiecte din etapa-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte (PBI); consideră regretabil faptul că BEI a sprijinit anumite proiecte de infrastructură care s-au dovedit neviabile și nedurabile; consideră că BEI ar trebui să investească în proiecte care aduc beneficii economice tangibile, care sunt ecologice și răspund nevoilor și intereselor populației pe care sunt menite să o servească; |
| --- | --- |

32.

insistă ca evaluarea care efectuată de Comisie în decembrie 2014 să ia în considerare atât impactul negativ, cât și impactul pozitiv al unor proiecte din etapa-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte (PBI); consideră regretabil faptul că BEI a sprijinit anumite proiecte de infrastructură care s-au dovedit neviabile și nedurabile; consideră că BEI ar trebui să investească în proiecte care aduc beneficii economice tangibile, care sunt ecologice și răspund nevoilor și intereselor populației pe care sunt menite să o servească;

| 33. | regretă rolul jucat de BEI și de Comisie în proiectul Castor, finanțat în cadrul PBI, care a prevăzut efectuarea unei evaluări a riscurilor ce nu a luat în considerare riscul creșterii activității seismice asociate injectării gazelor, în pofida existenței unor studii care avertizau în mod clar cu privire la posibilele pericole (8); îndeamnă Comisia și BEI să ia măsuri pentru a evita ca cetățenii spanioli să fie obligați să plătească compensații în valoare de 1,3 miliarde de euro pentru un proiect evaluat în mod dezastruos, fie printr-un deficit mai mare, fie prin creșterea costurilor la energie; solicită Comisiei să urmeze recomandările Ombudsmanului European și să cerceteze dacă deciziile guvernului spaniol privind proiectul Castor ar putea fi considerate ajutor de stat interzis; |
| --- | --- |

33.

regretă rolul jucat de BEI și de Comisie în proiectul Castor, finanțat în cadrul PBI, care a prevăzut efectuarea unei evaluări a riscurilor ce nu a luat în considerare riscul creșterii activității seismice asociate injectării gazelor, în pofida existenței unor studii care avertizau în mod clar cu privire la posibilele pericole (8); îndeamnă Comisia și BEI să ia măsuri pentru a evita ca cetățenii spanioli să fie obligați să plătească compensații în valoare de 1,3 miliarde de euro pentru un proiect evaluat în mod dezastruos, fie printr-un deficit mai mare, fie prin creșterea costurilor la energie; solicită Comisiei să urmeze recomandările Ombudsmanului European și să cerceteze dacă deciziile guvernului spaniol privind proiectul Castor ar putea fi considerate ajutor de stat interzis;

| 34. | regretă faptul că BEI a finanțat șoseaua de centură a autostrăzii „Passante di Mestre” după ce autoritățile italiene au anunțat public arestarea directorului general al principalului său subcontractant pentru fraudă fiscală; având în vedere investigațiile pe care autoritățile italiene încă le derulează pe marginea scandalului de corupție legat de construirea și gestionarea „Passante di Mestre”, solicită BEI să nu finanțeze proiectul „Passante di Mestre” prin intermediul obligațiunilor pentru finanțare de proiecte sau prin orice alt instrument financiar și să se asigure că aplică politica de toleranță zero în ceea ce privește frauda atunci când are în vedere utilizarea obligațiunilor pentru finanțare de proiecte; |
| --- | --- |

34.

regretă faptul că BEI a finanțat șoseaua de centură a autostrăzii „Passante di Mestre” după ce autoritățile italiene au anunțat public arestarea directorului general al principalului său subcontractant pentru fraudă fiscală; având în vedere investigațiile pe care autoritățile italiene încă le derulează pe marginea scandalului de corupție legat de construirea și gestionarea „Passante di Mestre”, solicită BEI să nu finanțeze proiectul „Passante di Mestre” prin intermediul obligațiunilor pentru finanțare de proiecte sau prin orice alt instrument financiar și să se asigure că aplică politica de toleranță zero în ceea ce privește frauda atunci când are în vedere utilizarea obligațiunilor pentru finanțare de proiecte;

| 35. | solicită BEI să își consolideze capacitatea de asumare de riscuri prin promovarea creditării acelor sectoare ale economiei care au potențialul de a genera creștere și locuri de muncă, dar care întâmpină dificultăți în obținerea unei finanțări fără garanții adecvate; |
| --- | --- |

35.

solicită BEI să își consolideze capacitatea de asumare de riscuri prin promovarea creditării acelor sectoare ale economiei care au potențialul de a genera creștere și locuri de muncă, dar care întâmpină dificultăți în obținerea unei finanțări fără garanții adecvate;

| 36. | solicită, așadar, efectuarea unei evaluări complete a proiectelor-pilot pe baza unui proces cuprinzător și deschis de consultare care să implice organismele publice, naționale și locale; de asemenea, subliniază necesitatea de a evalua proiectele finanțate în termeni de valoare adăugată, mediu, productivitate și locuri de muncă; subliniază faptul că inițiativa de emitere de obligațiuni pentru finanțare de proiecte este încă în etapa pilot; de asemenea, solicită Comisiei să prezinte, prin intermediul procedurii legislative ordinare, o propunere legislativă care va permite o mai bună încadrare a viitoarei strategii privind emiterea de obligațiuni pentru finanțarea proiectelor, inclusiv o consolidare a cadrului BEI privind indicatorii de performanță pentru calitatea investițiilor, astfel încât să identifice și să măsoare cât mai amplu atât impactul pe care proiectele finanțate îl au în ceea ce privește costurile externe, cât și beneficiile sociale și de mediu pe care le aduc aceste proiecte; |
| --- | --- |

36.

solicită, așadar, efectuarea unei evaluări complete a proiectelor-pilot pe baza unui proces cuprinzător și deschis de consultare care să implice organismele publice, naționale și locale; de asemenea, subliniază necesitatea de a evalua proiectele finanțate în termeni de valoare adăugată, mediu, productivitate și locuri de muncă; subliniază faptul că inițiativa de emitere de obligațiuni pentru finanțare de proiecte este încă în etapa pilot; de asemenea, solicită Comisiei să prezinte, prin intermediul procedurii legislative ordinare, o propunere legislativă care va permite o mai bună încadrare a viitoarei strategii privind emiterea de obligațiuni pentru finanțarea proiectelor, inclusiv o consolidare a cadrului BEI privind indicatorii de performanță pentru calitatea investițiilor, astfel încât să identifice și să măsoare cât mai amplu atât impactul pe care proiectele finanțate îl au în ceea ce privește costurile externe, cât și beneficiile sociale și de mediu pe care le aduc aceste proiecte;

| 37. | este preocupat mai curând de posibila generalizare a inițiativelor de utilizare a obligațiunilor pentru finanțarea de proiecte ca mijloc de reducere a costurilor pentru investițiile private, fie prin micșorarea ratelor dobânzii, fie prin socializarea pierderilor, decât de limitarea sprijinirii investițiilor de interes public, când se poate demonstra că investițiile private oferă cunoștințe de specialitate sau know-how care nu sunt disponibile sectorului public; |
| --- | --- |

37.

este preocupat mai curând de posibila generalizare a inițiativelor de utilizare a obligațiunilor pentru finanțarea de proiecte ca mijloc de reducere a costurilor pentru investițiile private, fie prin micșorarea ratelor dobânzii, fie prin socializarea pierderilor, decât de limitarea sprijinirii investițiilor de interes public, când se poate demonstra că investițiile private oferă cunoștințe de specialitate sau know-how care nu sunt disponibile sectorului public;

Energia și clima

| 38. | solicită BEI să asigure o implementare adecvată a noilor sale criterii de creditare în domeniul energiei și să prezinte public rapoarte periodice cu privire la implementarea acestora; |
| --- | --- |

38.

solicită BEI să asigure o implementare adecvată a noilor sale criterii de creditare în domeniul energiei și să prezinte public rapoarte periodice cu privire la implementarea acestora;

| 39. | solicită BEI să-și intensifice eforturile de investiții în scopul de a reduce în mod semnificativ amprenta sa de carbon și să elaboreze politici care să ajute Uniunea să își atingă obiectivele climatice; salută faptul că BEI va realiza și va solicita publicarea unei evaluări și a unei analize din punct de vedere ecologic a tuturor activităților sale din 2015, care poate conduce la o nouă politică de protecție a climei; speră că politica BEI în domeniul energiei va fi sprijinită concret de un nou standard de performanță în materie de emisii, care va fi aplicat tuturor proiectelor din generația combustibililor fosili, pentru a exclude investițiile al căror nivel prevăzut de emisii de carbon depășesc un anumit prag; solicită BEI să revizuiască standardul de performanță în materie de emisii și să aplice angajamente mai stricte; |
| --- | --- |

39.

solicită BEI să-și intensifice eforturile de investiții în scopul de a reduce în mod semnificativ amprenta sa de carbon și să elaboreze politici care să ajute Uniunea să își atingă obiectivele climatice; salută faptul că BEI va realiza și va solicita publicarea unei evaluări și a unei analize din punct de vedere ecologic a tuturor activităților sale din 2015, care poate conduce la o nouă politică de protecție a climei; speră că politica BEI în domeniul energiei va fi sprijinită concret de un nou standard de performanță în materie de emisii, care va fi aplicat tuturor proiectelor din generația combustibililor fosili, pentru a exclude investițiile al căror nivel prevăzut de emisii de carbon depășesc un anumit prag; solicită BEI să revizuiască standardul de performanță în materie de emisii și să aplice angajamente mai stricte;

| 40. | salută pașii realizați de BEI în direcția unei tranziții către energia din surse regenerabile; solicită să se rectifice dezechilibrele regionale privind creditarea în domeniul energiei din surse regenerabile, în special în vederea sprijinirii proiectelor în statele membre care sunt dependente de surse de energie neregenerabile și ținând cont de diferențele dintre economiile statelor membre, precum și să se acorde o mai mare atenție în viitor proiectelor privind surse regenerabile de energie descentralizate, la scară mică și în afara rețelelor care implică cetățenii și comunitățile; consideră că aceste surse de energie vor reduce dependența energetică semnificativă a Europei față de exterior, vor îmbunătăți securitatea aprovizionării și vor stimula creșterea economică și crearea de locuri de muncă ecologice; subliniază importanța finanțării eficienței energetice, a rețelelor energetice și cercetării și dezvoltării aferente; |
| --- | --- |

40.

salută pașii realizați de BEI în direcția unei tranziții către energia din surse regenerabile; solicită să se rectifice dezechilibrele regionale privind creditarea în domeniul energiei din surse regenerabile, în special în vederea sprijinirii proiectelor în statele membre care sunt dependente de surse de energie neregenerabile și ținând cont de diferențele dintre economiile statelor membre, precum și să se acorde o mai mare atenție în viitor proiectelor privind surse regenerabile de energie descentralizate, la scară mică și în afara rețelelor care implică cetățenii și comunitățile; consideră că aceste surse de energie vor reduce dependența energetică semnificativă a Europei față de exterior, vor îmbunătăți securitatea aprovizionării și vor stimula creșterea economică și crearea de locuri de muncă ecologice; subliniază importanța finanțării eficienței energetice, a rețelelor energetice și cercetării și dezvoltării aferente;

| 41. | solicită BEI să crească volumul creditării acordate proiectelor privind eficiența energetică în toate sectoarele, în special în cele legate de optimizarea procesului, IMM-uri, construcții și mediul urban; solicită BEI să acorde o mai mare prioritate zonelor foarte defavorizate, în conformitate cu politica de coeziune; |
| --- | --- |

41.

solicită BEI să crească volumul creditării acordate proiectelor privind eficiența energetică în toate sectoarele, în special în cele legate de optimizarea procesului, IMM-uri, construcții și mediul urban; solicită BEI să acorde o mai mare prioritate zonelor foarte defavorizate, în conformitate cu politica de coeziune;

| 42. | îndeamnă BEI să prezinte o evaluare a posibilității de a-și elimina treptat creditarea acordată proiectelor din domeniul energiei din surse neregenerabile; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă BEI să prezinte o evaluare a posibilității de a-și elimina treptat creditarea acordată proiectelor din domeniul energiei din surse neregenerabile;

Infrastructura

| 43. | subliniază că investițiile în proiecte durabile de infrastructură sunt esențiale pentru îmbunătățirea competitivității și pentru restabilirea creșterii economice și creării de locuri de muncă în Europa; prin urmare, solicită BEI să își îndrepte finanțarea spre zonele cele mai afectate de niveluri ridicate de șomaj; subliniază faptul că finanțarea BEI ar trebui să fie concentrată în primul rând în țările cu o calitate și o dezvoltare reduse ale infrastructurii; |
| --- | --- |

43.

subliniază că investițiile în proiecte durabile de infrastructură sunt esențiale pentru îmbunătățirea competitivității și pentru restabilirea creșterii economice și creării de locuri de muncă în Europa; prin urmare, solicită BEI să își îndrepte finanțarea spre zonele cele mai afectate de niveluri ridicate de șomaj; subliniază faptul că finanțarea BEI ar trebui să fie concentrată în primul rând în țările cu o calitate și o dezvoltare reduse ale infrastructurii;

| 44. | încurajează o mai mare concentrare asupra sustenabilității sociale în cadrul activităților BEI de investiții urbane; recunoaște îmbunătățirile înregistrate în finanțarea locuințelor sociale de către BEI, dar subliniază necesitatea de a lansa noi cercetări și activități în domeniul sustenabilității sociale în contextul regenerării urbane sustenabile; |
| --- | --- |

44.

încurajează o mai mare concentrare asupra sustenabilității sociale în cadrul activităților BEI de investiții urbane; recunoaște îmbunătățirile înregistrate în finanțarea locuințelor sociale de către BEI, dar subliniază necesitatea de a lansa noi cercetări și activități în domeniul sustenabilității sociale în contextul regenerării urbane sustenabile;

Cercetarea și inovarea

| 45. | salută lansarea primelor operațiuni din cadrul inițiativei de finanțare a creșterii economice (IFC) și subliniază importanța unei finanțări adecvate pentru proiectele de cercetare și inovare și pentru întreprinderile nou înființate inovatoare; |
| --- | --- |

45.

salută lansarea primelor operațiuni din cadrul inițiativei de finanțare a creșterii economice (IFC) și subliniază importanța unei finanțări adecvate pentru proiectele de cercetare și inovare și pentru întreprinderile nou înființate inovatoare;

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

| 46. | ia act de lansarea inițiativei „Competențe și locuri de muncă – Investiții pentru tineret” și îndeamnă BEI să accelereze implementarea acestei inițiative și să aibă în vedere extinderea ei; |
| --- | --- |

46.

ia act de lansarea inițiativei „Competențe și locuri de muncă – Investiții pentru tineret” și îndeamnă BEI să accelereze implementarea acestei inițiative și să aibă în vedere extinderea ei;

Guvernanța, transparența și responsabilitatea

| 47. | solicită BEI să supravegheze mai îndeaproape punerea în aplicare a proiectelor în cooperare cu statele membre, pentru a asigura o mai mare eficacitate și o bună gestionare a resurselor alocate; |
| --- | --- |

47.

solicită BEI să supravegheze mai îndeaproape punerea în aplicare a proiectelor în cooperare cu statele membre, pentru a asigura o mai mare eficacitate și o bună gestionare a resurselor alocate;

| 48. | subliniază faptul că distribuția geografică a finanțării oferite de BEI indică discrepanțe semnificative privind creditarea acordată diferitelor state membre; prin urmare, solicită BEI să evalueze cauzele respectivelor discrepanțe și să se asigure că instituțiile financiare din toate statele membre sunt pe deplin capabile să gestioneze și să pună în aplicare programele BEI; în plus, solicită organizarea de campanii specifice de informare în toate statele membre cu scopul de a crește gradul de conștientizare cu privire la programele specifice ale BEI; de asemenea, solicită consolidarea cooperării dintre BEI și autoritățile naționale în vederea soluționării blocajelor care împiedică semnarea și implementarea proiectelor BEI; |
| --- | --- |

48.

subliniază faptul că distribuția geografică a finanțării oferite de BEI indică discrepanțe semnificative privind creditarea acordată diferitelor state membre; prin urmare, solicită BEI să evalueze cauzele respectivelor discrepanțe și să se asigure că instituțiile financiare din toate statele membre sunt pe deplin capabile să gestioneze și să pună în aplicare programele BEI; în plus, solicită organizarea de campanii specifice de informare în toate statele membre cu scopul de a crește gradul de conștientizare cu privire la programele specifice ale BEI; de asemenea, solicită consolidarea cooperării dintre BEI și autoritățile naționale în vederea soluționării blocajelor care împiedică semnarea și implementarea proiectelor BEI;

| 49. | reamintește că Consiliul și Parlamentul European au convenit că studierea raționalizării sistemului de instituții financiare publice europene este oportună (9); |
| --- | --- |

49.

reamintește că Consiliul și Parlamentul European au convenit că studierea raționalizării sistemului de instituții financiare publice europene este oportună (9);

| 50. | îndeamnă BEI să îmbunătățească independența și eficacitatea biroului său responsabil de mecanismul de tratare a plângerilor; solicită Comitetului de direcție al BEI să ia în considerare recomandările biroului menționat; solicită BEI să dea curs recomandărilor din avizele Ombudsmanului European și să coopereze mai strâns pentru a evita situații precum ancheta în cazul plângerii 178/2014/AN împotriva Băncii Europene de Investiții (10); |
| --- | --- |

50.

îndeamnă BEI să îmbunătățească independența și eficacitatea biroului său responsabil de mecanismul de tratare a plângerilor; solicită Comitetului de direcție al BEI să ia în considerare recomandările biroului menționat; solicită BEI să dea curs recomandărilor din avizele Ombudsmanului European și să coopereze mai strâns pentru a evita situații precum ancheta în cazul plângerii 178/2014/AN împotriva Băncii Europene de Investiții (10);

| 51. | consideră că există încă posibilități considerabile de îmbunătățire a transparenței și de evaluare a impactului economic și social al împrumuturilor, precum și a eficienței punerii în aplicare a obligațiilor de diligență; repetă solicitarea adresată Băncii de a oferi detalii cu privire la acțiunile preconizate pentru a accelera soluționarea acestor probleme și solicită ca BEI, împreună cu Comisia Europeană, să stabilească o listă strictă de criterii pentru selecția intermediarilor financiari și ca listă să fie făcută publică; |
| --- | --- |

51.

consideră că există încă posibilități considerabile de îmbunătățire a transparenței și de evaluare a impactului economic și social al împrumuturilor, precum și a eficienței punerii în aplicare a obligațiilor de diligență; repetă solicitarea adresată Băncii de a oferi detalii cu privire la acțiunile preconizate pentru a accelera soluționarea acestor probleme și solicită ca BEI, împreună cu Comisia Europeană, să stabilească o listă strictă de criterii pentru selecția intermediarilor financiari și ca listă să fie făcută publică;

| 52. | regretă rezultatul procesului de revizuire a politicii BEI privind transparența; consideră că noua politică privind transparența este mai puțin fiabilă decât cea dinainte și nu pune capăt secretomaniei din trecut a BEI și îndeamnă BEI să acționeze mai curând în temeiul „prezumției de divulgare” decât în temeiul „prezumției de confidențialitate”; atrage atenția asupra faptului că BEI are obligația de a asigura conformitatea politicii sale de transparență cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei; regretă faptul că indicele din 2013 privind transparența ajutoarelor (11) arată că BEI a obținut rezultate slabe în ceea ce privește transparența și responsabilitatea; |
| --- | --- |

52.

regretă rezultatul procesului de revizuire a politicii BEI privind transparența; consideră că noua politică privind transparența este mai puțin fiabilă decât cea dinainte și nu pune capăt secretomaniei din trecut a BEI și îndeamnă BEI să acționeze mai curând în temeiul „prezumției de divulgare” decât în temeiul „prezumției de confidențialitate”; atrage atenția asupra faptului că BEI are obligația de a asigura conformitatea politicii sale de transparență cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei; regretă faptul că indicele din 2013 privind transparența ajutoarelor (11) arată că BEI a obținut rezultate slabe în ceea ce privește transparența și responsabilitatea;

| 53. | solicită BEI să evite cooperarea cu intermediarii financiari care au un istoric negativ în ceea ce privește transparența, evaziunea fiscală sau practicile agresive de planificare fiscală sau care folosesc alte practici fiscale dăunătoare precum „acordurile fiscale”, abuzurile în stabilirea prețurilor de transfer, frauda, corupția și impactul social și de mediu sau care nu au o experiență importantă la nivel local și să își actualizeze politicile de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului; subliniază necesitatea unei mai mari transparențe privind împrumuturile globale și asigurarea unui control riguros al impactului acestui tip de împrumut indirect; încurajează BEI să condiționeze atât finanțarea directă, cât și finanțarea prin intermediari de publicarea datelor fiscale relevante din fiecare țară, în conformitate cu dispoziția din CRD IV referitoare la instituțiile de credit, precum și de publicarea de informații privind beneficiarul real; în acest scop, invită BEI să instituie o nouă politică de impozitare responsabilă, pornind de la revizuirea politicii sale privind jurisdicțiile necooperante (politica JNC) în 2015; |
| --- | --- |

53.

solicită BEI să evite cooperarea cu intermediarii financiari care au un istoric negativ în ceea ce privește transparența, evaziunea fiscală sau practicile agresive de planificare fiscală sau care folosesc alte practici fiscale dăunătoare precum „acordurile fiscale”, abuzurile în stabilirea prețurilor de transfer, frauda, corupția și impactul social și de mediu sau care nu au o experiență importantă la nivel local și să își actualizeze politicile de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului; subliniază necesitatea unei mai mari transparențe privind împrumuturile globale și asigurarea unui control riguros al impactului acestui tip de împrumut indirect; încurajează BEI să condiționeze atât finanțarea directă, cât și finanțarea prin intermediari de publicarea datelor fiscale relevante din fiecare țară, în conformitate cu dispoziția din CRD IV referitoare la instituțiile de credit, precum și de publicarea de informații privind beneficiarul real; în acest scop, invită BEI să instituie o nouă politică de impozitare responsabilă, pornind de la revizuirea politicii sale privind jurisdicțiile necooperante (politica JNC) în 2015;

| 54. | îndeamnă BEI să nu coopereze cu entitățile care operează în jurisdicții opace „caracterizate îndeosebi prin absența impozitelor sau prin perceperea unor impozite minime, prin lipsa schimburilor eficiente de informații cu autorități fiscale străine și printr-o lipsă a transparenței dispozițiilor legislative, juridice sau administrative, sau în țările care au fost identificate în acest sens de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică sau de Grupul de acțiune financiară internațională” (12); |
| --- | --- |

54.

îndeamnă BEI să nu coopereze cu entitățile care operează în jurisdicții opace „caracterizate îndeosebi prin absența impozitelor sau prin perceperea unor impozite minime, prin lipsa schimburilor eficiente de informații cu autorități fiscale străine și printr-o lipsă a transparenței dispozițiilor legislative, juridice sau administrative, sau în țările care au fost identificate în acest sens de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică sau de Grupul de acțiune financiară internațională” (12);

| 55. | îndeamnă BEI să își asume un rol de lider și de model în ceea ce privește transparența și responsabilitatea fiscală; solicită în mod special BEI să colecteze date precise referitoare la plățile fiscale rezultate din operațiunile sale de investiții și de creditare, mai ales cu privire la impozitarea profitului întreprinderilor și mai ales în țările în curs de dezvoltare, precum și să analizeze și să publice anual aceste date; |
| --- | --- |

55.

îndeamnă BEI să își asume un rol de lider și de model în ceea ce privește transparența și responsabilitatea fiscală; solicită în mod special BEI să colecteze date precise referitoare la plățile fiscale rezultate din operațiunile sale de investiții și de creditare, mai ales cu privire la impozitarea profitului întreprinderilor și mai ales în țările în curs de dezvoltare, precum și să analizeze și să publice anual aceste date;

| 56. | salută înființarea în 2014 a unui registru public al documentelor, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1367/2006; |
| --- | --- |

56.

salută înființarea în 2014 a unui registru public al documentelor, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1367/2006;

| 57. | regretă faptul că, într-un caz recent (Mopani/Glencore), BEI refuză să publice concluziile anchetei sale interne; observă cu interes recomandările Ombudsmanului European referitoare la plângerea nr. 349/2014/OV (13), conform cărora BEI ar trebui să își reconsidere refuzul de a permite accesul la raportul său de anchetă referitor la acuzațiile de evaziune fiscală aduse Glencore în legătură cu finanțarea minei de cupru Mopani din Zambia; solicită BEI să dea curs recomandărilor Ombudsmanului European; |
| --- | --- |

57.

regretă faptul că, într-un caz recent (Mopani/Glencore), BEI refuză să publice concluziile anchetei sale interne; observă cu interes recomandările Ombudsmanului European referitoare la plângerea nr. 349/2014/OV (13), conform cărora BEI ar trebui să își reconsidere refuzul de a permite accesul la raportul său de anchetă referitor la acuzațiile de evaziune fiscală aduse Glencore în legătură cu finanțarea minei de cupru Mopani din Zambia; solicită BEI să dea curs recomandărilor Ombudsmanului European;

| 58. | regretă lipsa de diversitate din cadrul Comitetului de direcție, al Consiliului guvernatorilor și al Consiliului de administrație al BEI, în special în ceea ce privește echilibrul de gen; solicită BEI să pună în aplicare spiritul Directivei privind cerințele de capital, care, la articolul 88 alineatul (2), obligă băncile să decidă „cu privire la un obiectiv de reprezentare a sexului subreprezentat în cadrul organului de conducere și elaborează o politică privind modul de creștere a reprezentării sexului subreprezentat în cadrul organului de conducere pentru a atinge respectivul obiectiv. Obiectivul, politica și punerea sa în aplicare se publică”; |
| --- | --- |

58.

regretă lipsa de diversitate din cadrul Comitetului de direcție, al Consiliului guvernatorilor și al Consiliului de administrație al BEI, în special în ceea ce privește echilibrul de gen; solicită BEI să pună în aplicare spiritul Directivei privind cerințele de capital, care, la articolul 88 alineatul (2), obligă băncile să decidă „cu privire la un obiectiv de reprezentare a sexului subreprezentat în cadrul organului de conducere și elaborează o politică privind modul de creștere a reprezentării sexului subreprezentat în cadrul organului de conducere pentru a atinge respectivul obiectiv. Obiectivul, politica și punerea sa în aplicare se publică”;

| 59. | reamintește că s-a convenit ca guvernatorul BERD din partea Uniunii să raporteze anual către Parlament cu privire la utilizarea capitalului, la măsurile de asigurare a transparenței modului în care BERD a contribuit la realizarea obiectivelor Uniunii, la asumarea de riscuri și la cooperarea dintre BEI și BERD în afara Uniunii; regretă faptul că guvernatorul și Comisia nu au fost proactivi în ceea ce privește punerea în aplicare a acestei dispoziții legale (14), |
| --- | --- |

59.

reamintește că s-a convenit ca guvernatorul BERD din partea Uniunii să raporteze anual către Parlament cu privire la utilizarea capitalului, la măsurile de asigurare a transparenței modului în care BERD a contribuit la realizarea obiectivelor Uniunii, la asumarea de riscuri și la cooperarea dintre BEI și BERD în afara Uniunii; regretă faptul că guvernatorul și Comisia nu au fost proactivi în ceea ce privește punerea în aplicare a acestei dispoziții legale (14),

| 60. | salută faptul că BEI a semnat Inițiativa internațională privind transparența ajutoarelor (IATI) și a început să facă publice informații în acest cadru cu privire la împrumuturile acordate în afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

60.

salută faptul că BEI a semnat Inițiativa internațională privind transparența ajutoarelor (IATI) și a început să facă publice informații în acest cadru cu privire la împrumuturile acordate în afara Uniunii Europene;

Politicile externe

| 61. | reamintește că politica externă a BEI, în special orientările operaționale regionale tehnice, ar trebui să fie compatibile cu obiectivele privind acțiunea externă a UE definite la articolul 21 din TUE; solicită respectarea deplină a legislației din țările beneficiare; |
| --- | --- |

61.

reamintește că politica externă a BEI, în special orientările operaționale regionale tehnice, ar trebui să fie compatibile cu obiectivele privind acțiunea externă a UE definite la articolul 21 din TUE; solicită respectarea deplină a legislației din țările beneficiare;

| 62. | salută stabilirea cadrului de măsurare a rezultatelor (REM) pentru activitățile din afara UE și rapoartele întocmite privind punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

62.

salută stabilirea cadrului de măsurare a rezultatelor (REM) pentru activitățile din afara UE și rapoartele întocmite privind punerea sa în aplicare;

| 63. | cere BEI ca, în cadrul mandatului actual, să evalueze posibilitatea de a spori finanțarea externă a țărilor din vecinătatea estică a UE și din zona sud-mediteraneeană; |
| --- | --- |

63.

cere BEI ca, în cadrul mandatului actual, să evalueze posibilitatea de a spori finanțarea externă a țărilor din vecinătatea estică a UE și din zona sud-mediteraneeană;

| 64. | salută faptul că noul mandat privind împrumuturile externe pentru perioada 2014-2020 prevede ca BEI să publice rapoarte referitoare la stadiul de finalizare a proiectelor; se așteaptă ca BEI să respecte această cerință încă din 2015; |
| --- | --- |

64.

salută faptul că noul mandat privind împrumuturile externe pentru perioada 2014-2020 prevede ca BEI să publice rapoarte referitoare la stadiul de finalizare a proiectelor; se așteaptă ca BEI să respecte această cerință încă din 2015;

| 65. | își reiterează solicitarea adresată Curții de Conturi Europene (CCE) de a întocmi un raport special cu privire la performanțele activităților de creditare externă ale BEI și alinierea acestora la politicile UE înainte de evaluarea intermediară a mandatului extern al BEI, precum și de a compara valoarea adăugată a acestor activități în raport cu resursele proprii utilizate de BEI; în plus, solicită CCE să facă o analiză diferențiată în funcție de garanțiile acordate de bugetul UE, de facilitatea de investiții garantată de FED, de diversele forme de creditare mixtă utilizate în cadrul fondului fiduciar pentru infrastructură UE-Africa, al fondului de investiții pentru Caraibe și al facilității de investiții pentru Pacific și de utilizarea restituirilor pentru aceste investiții; de asemenea, solicită Curții de Conturi Europene să includă în analiza sa gestionarea de către BEI a fondurilor derivate din bugetul UE în contextul mecanismului pentru investiții prin intermediul Fondului european de dezvoltare și prin diferitele forme de finanțare mixtă presupuse de mecanismele UE de finanțare mixtă, precum și utilizarea restituirilor pentru aceste investiții; |
| --- | --- |

65.

își reiterează solicitarea adresată Curții de Conturi Europene (CCE) de a întocmi un raport special cu privire la performanțele activităților de creditare externă ale BEI și alinierea acestora la politicile UE înainte de evaluarea intermediară a mandatului extern al BEI, precum și de a compara valoarea adăugată a acestor activități în raport cu resursele proprii utilizate de BEI; în plus, solicită CCE să facă o analiză diferențiată în funcție de garanțiile acordate de bugetul UE, de facilitatea de investiții garantată de FED, de diversele forme de creditare mixtă utilizate în cadrul fondului fiduciar pentru infrastructură UE-Africa, al fondului de investiții pentru Caraibe și al facilității de investiții pentru Pacific și de utilizarea restituirilor pentru aceste investiții; de asemenea, solicită Curții de Conturi Europene să includă în analiza sa gestionarea de către BEI a fondurilor derivate din bugetul UE în contextul mecanismului pentru investiții prin intermediul Fondului european de dezvoltare și prin diferitele forme de finanțare mixtă presupuse de mecanismele UE de finanțare mixtă, precum și utilizarea restituirilor pentru aceste investiții;

Recomandări suplimentare

| 66. | solicită BEI și Parlamentului European să creeze o platformă de dialog între BEI și comisiile competente ale PE; în acest context, solicită ca BEI să vină trimestrial în fața Parlamentului pentru a prezenta rapoarte și pentru a discuta cu privire la progresele înregistrate de BEI și la activitățile sale; propune stabilirea unui dialog structurat periodic între Președintele BEI și Parlament, asemănător dialogului monetar trimestrial dintre BCE și Parlament, pentru a asigura o mai bună supraveghere parlamentară a activităților BEI și pentru a facilita cooperarea și coordonarea mai strânsă dintre cele două instituții; |
| --- | --- |

66.

solicită BEI și Parlamentului European să creeze o platformă de dialog între BEI și comisiile competente ale PE; în acest context, solicită ca BEI să vină trimestrial în fața Parlamentului pentru a prezenta rapoarte și pentru a discuta cu privire la progresele înregistrate de BEI și la activitățile sale; propune stabilirea unui dialog structurat periodic între Președintele BEI și Parlament, asemănător dialogului monetar trimestrial dintre BCE și Parlament, pentru a asigura o mai bună supraveghere parlamentară a activităților BEI și pentru a facilita cooperarea și coordonarea mai strânsă dintre cele două instituții;

| 67. | constată persistența plângerilor, mai ales din partea micilor întreprinderi, în legătură cu lipsa accesului la fonduri provenind din capacitățile de finanțare externă ale BEI, precum și la fonduri sprijinite de FEI; prin urmare, solicită efectuarea unui sondaj anual pentru a vedea câte IMM-uri, în special microîntreprinderi, au beneficiat de aceste facilități și ce măsuri a luat BEI în privința politicilor privind intermediarii folosiți de BEI pentru a facilita accesul efectiv la finanțare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

67.

constată persistența plângerilor, mai ales din partea micilor întreprinderi, în legătură cu lipsa accesului la fonduri provenind din capacitățile de finanțare externă ale BEI, precum și la fonduri sprijinite de FEI; prin urmare, solicită efectuarea unui sondaj anual pentru a vedea câte IMM-uri, în special microîntreprinderi, au beneficiat de aceste facilități și ce măsuri a luat BEI în privința politicilor privind intermediarii folosiți de BEI pentru a facilita accesul efectiv la finanțare pentru IMM-uri;

| 68. | solicită ca, împreună cu Comisia Europeană, să se realizeze o evaluare temeinică și un raport privind riscurile și sistemele de control asociate cu finanțarea mixtă, având în vedere impactul activităților de finanțare mixtă nu doar în materie de supraveghere, ci și în privința opțiunilor de guvernanță; |
| --- | --- |

68.

solicită ca, împreună cu Comisia Europeană, să se realizeze o evaluare temeinică și un raport privind riscurile și sistemele de control asociate cu finanțarea mixtă, având în vedere impactul activităților de finanțare mixtă nu doar în materie de supraveghere, ci și în privința opțiunilor de guvernanță;

| 69. | salută calitatea ridicată a activelor BEI, cu o rată a activelor neperformante aproape de 0 % (0,2 %) din totalul portofoliului de credite; consideră esențial ca BEI să își mențină ratingul de credit AAA pentru a-și păstra accesul la piețele de capital internaționale în cele mai bune condiții de finanțare, ceea ce la rândul său are un impact pozitiv asupra ciclului de viață al proiectelor și asupra părților implicate, precum și asupra modelului de afaceri al BEI; |
| --- | --- |

69.

salută calitatea ridicată a activelor BEI, cu o rată a activelor neperformante aproape de 0 % (0,2 %) din totalul portofoliului de credite; consideră esențial ca BEI să își mențină ratingul de credit AAA pentru a-și păstra accesul la piețele de capital internaționale în cele mai bune condiții de finanțare, ceea ce la rândul său are un impact pozitiv asupra ciclului de viață al proiectelor și asupra părților implicate, precum și asupra modelului de afaceri al BEI;

| 70. | ia act de faptul că Acordul tripartit menționat la articolul 287 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene de reglementare a cooperării dintre BEI, Comisie și Curtea de Conturi cu privire la modalitățile de control exercitate de Curte asupra activității BEI de administrare a fondurilor Uniunii și ale statelor membre, urmează să fie reînnoit în 2015; solicită BEI să actualizeze mandatul Curții Europene de Conturi în această privință, incluzând orice noi facilități oferite de BEI care implică fonduri publice din partea UE sau a Fondului european de dezvoltare; |
| --- | --- |

70.

ia act de faptul că Acordul tripartit menționat la articolul 287 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene de reglementare a cooperării dintre BEI, Comisie și Curtea de Conturi cu privire la modalitățile de control exercitate de Curte asupra activității BEI de administrare a fondurilor Uniunii și ale statelor membre, urmează să fie reînnoit în 2015; solicită BEI să actualizeze mandatul Curții Europene de Conturi în această privință, incluzând orice noi facilități oferite de BEI care implică fonduri publice din partea UE sau a Fondului european de dezvoltare;

| 71. | salută aprobarea de către Consiliul Guvernatorilor BEI, în 2013, a unei politici de combatere a fraudei, care confirmă abordarea „toleranță zero” adoptată de bancă; |
| --- | --- |

71.

salută aprobarea de către Consiliul Guvernatorilor BEI, în 2013, a unei politici de combatere a fraudei, care confirmă abordarea „toleranță zero” adoptată de bancă;

| 72. | solicită o mai mare eficacitate, mai puține reglementări și mai multă flexibilitate la alocarea fondurilor BEI; |
| --- | --- |

72.

solicită o mai mare eficacitate, mai puține reglementări și mai multă flexibilitate la alocarea fondurilor BEI;

| 73. | invită BEI să se angajeze într-un proces structurat de comunicare cu parlamentele, guvernele și partenerii sociali pentru a identifica la intervale regulate acele inițiative generatoare de locuri de muncă care ar putea contribui la creșterea sustenabilă a competitivității Europei; |
| --- | --- |

73.

invită BEI să se angajeze într-un proces structurat de comunicare cu parlamentele, guvernele și partenerii sociali pentru a identifica la intervale regulate acele inițiative generatoare de locuri de muncă care ar putea contribui la creșterea sustenabilă a competitivității Europei;

| 74. | salută sprijinul acordat IMM-urilor din regiunile în care șomajul în rândul tinerilor depășește 25 %; |
| --- | --- |

74.

salută sprijinul acordat IMM-urilor din regiunile în care șomajul în rândul tinerilor depășește 25 %;

| 75. | salută atenția acordată întreprinderilor cu capitalizare medie (întreprinderi care au între 250 și 3 000 de angajați), prin Inițiativa privind întreprinderile cu capitalizare medie și Inițiativa de finanțare a creșterii, care promovează acordarea de împrumuturi, mai ales întreprinderilor inovatoare cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

75.

salută atenția acordată întreprinderilor cu capitalizare medie (întreprinderi care au între 250 și 3 000 de angajați), prin Inițiativa privind întreprinderile cu capitalizare medie și Inițiativa de finanțare a creșterii, care promovează acordarea de împrumuturi, mai ales întreprinderilor inovatoare cu capitalizare medie;

| 76. | salută noua inițiativă a BEI intitulată „Competențe și locuri de muncă – Investiții pentru tineret”, care se concentrează pe finanțarea facilităților de formare profesională și de mobilitate a studenților/ucenicilor pentru a oferi tinerilor oportunități de angajare de durată și solicită acordarea unei atenții sporite parcursurilor de formare profesională, precum și majorarea în anii următori a investițiilor în acest program de creditare; consideră, însă, că acest program nu ar trebui să deturneze finanțările care se alocă actualului sistem de burse, în special programului Erasmus+; subliniază că mobilitatea trebuie considerată drept o șansă și trebuie să rămână voluntară, nu să devină un instrument ce contribuie la depopularea și marginalizarea zonelor afectate de șomaj; solicită să se acorde atenție proiectelor care vor permite crearea de locuri de muncă de calitate, în special proiectelor legate de ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, îmbunătățirea cotei femeilor pe piața forței de muncă, reducerea șomajului de lungă durată și îmbunătățirea posibilităților grupurilor defavorizate de a obține locuri de muncă sigure; |
| --- | --- |

76.

salută noua inițiativă a BEI intitulată „Competențe și locuri de muncă – Investiții pentru tineret”, care se concentrează pe finanțarea facilităților de formare profesională și de mobilitate a studenților/ucenicilor pentru a oferi tinerilor oportunități de angajare de durată și solicită acordarea unei atenții sporite parcursurilor de formare profesională, precum și majorarea în anii următori a investițiilor în acest program de creditare; consideră, însă, că acest program nu ar trebui să deturneze finanțările care se alocă actualului sistem de burse, în special programului Erasmus+; subliniază că mobilitatea trebuie considerată drept o șansă și trebuie să rămână voluntară, nu să devină un instrument ce contribuie la depopularea și marginalizarea zonelor afectate de șomaj; solicită să se acorde atenție proiectelor care vor permite crearea de locuri de muncă de calitate, în special proiectelor legate de ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, îmbunătățirea cotei femeilor pe piața forței de muncă, reducerea șomajului de lungă durată și îmbunătățirea posibilităților grupurilor defavorizate de a obține locuri de muncă sigure;

| 77. | salută experiența vastă a BEI în ceea ce privește finanțarea sistemelor de educație și formare prin acordarea în Europa de împrumuturi pentru studenți, în special având în vedere garanțiile furnizate în cazul împrumuturilor pentru masteranzii mobili Erasmus, care vor fi oferite de Grupul BEI în 2015; subliniază importanța unor reguli avantajoase de rambursare pentru ca împrumuturile să fie pe deplin accesibile studenților, indiferent de situația lor economică; |
| --- | --- |

77.

salută experiența vastă a BEI în ceea ce privește finanțarea sistemelor de educație și formare prin acordarea în Europa de împrumuturi pentru studenți, în special având în vedere garanțiile furnizate în cazul împrumuturilor pentru masteranzii mobili Erasmus, care vor fi oferite de Grupul BEI în 2015; subliniază importanța unor reguli avantajoase de rambursare pentru ca împrumuturile să fie pe deplin accesibile studenților, indiferent de situația lor economică;

| 78. | invită BEI să acorde o atenție deosebită criteriului din primul pilon privind contribuția la creștere și la ocuparea forței de muncă, și în special la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, atunci când își selectează proiectele prin metoda de evaluare pe trei piloni; subliniază importanța încadrării în muncă, a formării și a uceniciei tinerilor pentru tranziția spre un model durabil și generator de locuri de muncă; |
| --- | --- |

78.

invită BEI să acorde o atenție deosebită criteriului din primul pilon privind contribuția la creștere și la ocuparea forței de muncă, și în special la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, atunci când își selectează proiectele prin metoda de evaluare pe trei piloni; subliniază importanța încadrării în muncă, a formării și a uceniciei tinerilor pentru tranziția spre un model durabil și generator de locuri de muncă;

| 79. | reamintește angajamentul vicepreședintelui Katainen privind creșterea potențialului BEI nu numai în ceea ce privește infrastructura, ci și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și educația, și invită BEI să prezinte în viitorul său raport anual progresele realizate în acest domeniu; consideră că măsurile deja inițiate pentru a promova ocuparea în rândul tinerilor ar trebui aplicate mai rapid și extinse treptat; |
| --- | --- |

79.

reamintește angajamentul vicepreședintelui Katainen privind creșterea potențialului BEI nu numai în ceea ce privește infrastructura, ci și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și educația, și invită BEI să prezinte în viitorul său raport anual progresele realizate în acest domeniu; consideră că măsurile deja inițiate pentru a promova ocuparea în rândul tinerilor ar trebui aplicate mai rapid și extinse treptat;

| 80. | consideră că BEI ar trebui să investească masiv în măsuri de creare a unor locuri de muncă durabile pentru generațiile tinere, care să se adauge măsurilor deja lansate în cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

80.

consideră că BEI ar trebui să investească masiv în măsuri de creare a unor locuri de muncă durabile pentru generațiile tinere, care să se adauge măsurilor deja lansate în cadrul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor;

o

o o

| 81. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, BEI, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

81.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, BEI, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 72 E, 11.3.2014, p. 51.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0057.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0201.

(4)  JO C 349 E, 29.11.2013, p. 27.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0161.

(6)  JO L 177, 7.7.2012, p. 1.

(7)  JO L 280, 27.10.2011, p.1.

(8)  A se vedea: Observatori de l’Ebre (CSIC, URLL). Evaluación de Impacto Ambiental (SGEA/SHG; Ref.: GAD/13/05) -‘Almacenamiento subterráneo de gas natural Amposta (Permiso Castor) Tarragona); IAM 2109-07 – Estudio elaborado por la Dirección General de Política Ambiental y Sostenibilidad del Departamento de Medio Ambienta y Vivienda de la Generalitat de Catalunya sobre el estudio de impacto ambiental del Proyecto de almacén subterráneo de gas natural Castor’; și Simone Cesca, Francesco Grigoli, Sebastian Heimann, Álvaro González, Elisa Buforn, Samira Maghsoudi, Estefania Blanch y Torsten Dahm (2014): „Secvența seismică în largul coastelor spaniole în perioada septembrie-octombrie 2013: un caz de seismicitate provocată de injectarea gazului?”, Geophysical Journal International, 198, 941–953.

(9)  Considerentul 8 din Decizia nr. 1219/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind subscrierea de noi acțiuni de către Uniunea Europeană în capitalul Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) în urma deciziei de majorare a acestuia (JO L 313, 26.11.2011, p. 1).

(10)  Decizia Ombudsmanului European de închidere a anchetei sale în cazul plângerii 178/2014/AN împotriva Băncii Europene de Investiții – http://www.ombudsman.europa.eu/ro/cases/decision.faces

(11)  http://newati.publishwhatyoufund.org/2013/index-2013/results/

(12)  Considerentul 13 din Decizia nr. 1219/2011/UE.

(13)  http://www.ombudsman.europa.eu/cases/draftrecommendation.faces/en/58471/html.bookmark

(14)  Articolul 3 din Decizia nr. 1219/2011/UE.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/88 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/88

---

P8_TA(2015)0184

Expo Milano 2015: Să hrănim planeta, energie pentru viață

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la Expo Milano 2015: să hrănim planeta, energie pentru viață (2015/2574(RSP))

(2016/C 346/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere decizia Biroului Internațional pentru Expoziții de a organiza o expoziție universală la Milano, în perioada 1 mai – 30 octombrie 2015, cu tema „Să hrănim planeta: energie pentru viață”, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Biroului Internațional pentru Expoziții de a organiza o expoziție universală la Milano, în perioada 1 mai – 30 octombrie 2015, cu tema „Să hrănim planeta: energie pentru viață”,

| — | având în vedere decizia Comisiei din 3 mai 2013 privind participarea sa la expoziția universală de la Milano din 2015 (C(2013)2507), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Comisiei din 3 mai 2013 privind participarea sa la expoziția universală de la Milano din 2015 (C(2013)2507),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 3 mai 2013, intitulată „Participarea Uniunii Europene la expoziția universală de la Milano din 2015, cu tema «Să hrănim planeta: energie pentru viață»” (COM(2013)0255), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 3 mai 2013, intitulată „Participarea Uniunii Europene la expoziția universală de la Milano din 2015, cu tema «Să hrănim planeta: energie pentru viață»” (COM(2013)0255),

| — | având în vedere lucrările Comitetului director științific al Uniunii Europene, sprijinite de Comisie și de Parlament și lansate la 21 martie 2014 în vederea furnizării de consiliere cu privire la provocările legate de securitatea alimentară și nutrițională și de orientări cu privire la programul evenimentelor de la Expo 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere lucrările Comitetului director științific al Uniunii Europene, sprijinite de Comisie și de Parlament și lansate la 21 martie 2014 în vederea furnizării de consiliere cu privire la provocările legate de securitatea alimentară și nutrițională și de orientări cu privire la programul evenimentelor de la Expo 2015,

| — | având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) adoptate de Organizația Națiunilor Unite în septembrie 2000 și propunerile de obiective de dezvoltare durabilă care urmează să fie adoptate până la următoarea Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite din septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) adoptate de Organizația Națiunilor Unite în septembrie 2000 și propunerile de obiective de dezvoltare durabilă care urmează să fie adoptate până la următoarea Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite din septembrie 2015,

| — | având în vedere publicația Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) intitulată: Agricultura mondială în perspectiva perioadei 2030/2050: revizuirea din 2012”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) intitulată: Agricultura mondială în perspectiva perioadei 2030/2050: revizuirea din 2012”,

| — | având în vedere faptul că FAO a proclamat 2014 drept „Anul internațional al agriculturii familiale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că FAO a proclamat 2014 drept „Anul internațional al agriculturii familiale”,

| — | având în vedere faptul că FAO a proclamat 2015 drept „Anul internațional al solurilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că FAO a proclamat 2015 drept „Anul internațional al solurilor”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 ianuarie 2011 referitoare la recunoașterea agriculturii ca sector strategic în contextul securității alimentare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 ianuarie 2011 referitoare la recunoașterea agriculturii ca sector strategic în contextul securității alimentare (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2012 referitoare la evitarea risipei de alimente: strategii pentru creșterea eficienței lanțului alimentar din UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2012 referitoare la evitarea risipei de alimente: strategii pentru creșterea eficienței lanțului alimentar din UE (2),

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, în special articolul 25, care recunoaște dreptul la hrană ca parte a dreptului la un nivel de trai decent, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, în special articolul 25, care recunoaște dreptul la hrană ca parte a dreptului la un nivel de trai decent,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind Expo Milano 2015: Să hrănim planeta, energie pentru viață (O-000016/2015 – B8-0109/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind Expo Milano 2015: Să hrănim planeta, energie pentru viață (O-000016/2015 – B8-0109/2015),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție prezentată de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât tema expoziției universale de la Milano din 2015 este „Să hrănim planeta, energie pentru viață”, iar acest eveniment ar putea stimula în mod considerabil dezbaterile privind îmbunătățirea producției și a distribuției alimentare, abordând problema risipei de alimente, promovând și dezvoltând abordările pozitive deja existente în domeniul securității alimentare, al malnutriției și al alimentației inadecvate și vizând asigurarea unui echilibru între ofertă și consum; |
| --- | --- |

A.

întrucât tema expoziției universale de la Milano din 2015 este „Să hrănim planeta, energie pentru viață”, iar acest eveniment ar putea stimula în mod considerabil dezbaterile privind îmbunătățirea producției și a distribuției alimentare, abordând problema risipei de alimente, promovând și dezvoltând abordările pozitive deja existente în domeniul securității alimentare, al malnutriției și al alimentației inadecvate și vizând asigurarea unui echilibru între ofertă și consum;

| B. | întrucât tema expoziției universale de la Milano din 2015 oferă ocazia de a reflecta și de a discuta asupra diferitelor modalități de a găsi soluții pentru contradicțiile unei lumi globalizate, în care, pe de o parte, potrivit datelor FAO, 898 de milioane de persoane sunt subnutrite și suferă din cauza foametei și, pe de altă parte, 1,4 miliarde de persoane sunt supraponderale, inclusiv 500 de milioane de persoane obeze, situație care cauzează daune sociale și economice și, în anumite cazuri, are un impact dramatic asupra sănătății umane; |
| --- | --- |

B.

întrucât tema expoziției universale de la Milano din 2015 oferă ocazia de a reflecta și de a discuta asupra diferitelor modalități de a găsi soluții pentru contradicțiile unei lumi globalizate, în care, pe de o parte, potrivit datelor FAO, 898 de milioane de persoane sunt subnutrite și suferă din cauza foametei și, pe de altă parte, 1,4 miliarde de persoane sunt supraponderale, inclusiv 500 de milioane de persoane obeze, situație care cauzează daune sociale și economice și, în anumite cazuri, are un impact dramatic asupra sănătății umane;

| C. | întrucât Expo Milano 2015 coincide cu anul-țintă al Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) și cu Anul internațional al solurilor, decretat de către FAO, și ar trebui să servească drept sursă de inspirație pentru dezbaterea privind noile obiective de dezvoltare durabilă, ale căror propuneri finale trec prin faza de negociere, și întrucât agricultura, alimentația și securitatea nutrițională se află în centrul acestui exercițiu; |
| --- | --- |

C.

întrucât Expo Milano 2015 coincide cu anul-țintă al Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) și cu Anul internațional al solurilor, decretat de către FAO, și ar trebui să servească drept sursă de inspirație pentru dezbaterea privind noile obiective de dezvoltare durabilă, ale căror propuneri finale trec prin faza de negociere, și întrucât agricultura, alimentația și securitatea nutrițională se află în centrul acestui exercițiu;

| D. | întrucât temele expoziției universale de la Milano din 2015, care se referă în principal la alimentație, includ și pescuitul, care, la fel ca și agricultura, este corelat cu chestiunile legate de alimentație, autonomia alimentară și sustenabilitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât temele expoziției universale de la Milano din 2015, care se referă în principal la alimentație, includ și pescuitul, care, la fel ca și agricultura, este corelat cu chestiunile legate de alimentație, autonomia alimentară și sustenabilitate;

| E. | întrucât Expo Milano 2015 elaborează în prezent „Carta de la Milano”, un document care urmează a fi transmis Secretarului General al ONU, ca moștenire a expoziției universale din 2015 și ca o contribuție la dezbaterea la nivel internațional privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

E.

întrucât Expo Milano 2015 elaborează în prezent „Carta de la Milano”, un document care urmează a fi transmis Secretarului General al ONU, ca moștenire a expoziției universale din 2015 și ca o contribuție la dezbaterea la nivel internațional privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului;

| F. | întrucât temele expoziției privesc, în primul rând, sectorul agriculturii, care rămâne o piatră de temelie pentru economia Uniunii, având în vedere faptul că exporturile agricole reprezintă două treimi din întregul său comerț exterior, că Uniunea este în continuare cel mai mare exportator agricol mondial și că sectorul alimentar al UE generează o cifră de afaceri de aproape o mie de miliarde de euro, angajând mai mult de 4 milioane de persoane; |
| --- | --- |

F.

întrucât temele expoziției privesc, în primul rând, sectorul agriculturii, care rămâne o piatră de temelie pentru economia Uniunii, având în vedere faptul că exporturile agricole reprezintă două treimi din întregul său comerț exterior, că Uniunea este în continuare cel mai mare exportator agricol mondial și că sectorul alimentar al UE generează o cifră de afaceri de aproape o mie de miliarde de euro, angajând mai mult de 4 milioane de persoane;

| G. | întrucât, la fel ca și agricultura, pescuitul este un element-cheie al economiei, în primul rând din punctul de vedere al importurilor deoarece UE este cel mai mare importator mondial de produse pescărești și de acvacultură, iar valoarea exporturilor UE este de 4,1 miliarde pe an, și, în al doilea rând deoarece în sectorul pescuitului lucrează 116 094 de persoane, dintre care 85 000 în acvacultură și 115 651 în domeniul prelucrării peștelui; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la fel ca și agricultura, pescuitul este un element-cheie al economiei, în primul rând din punctul de vedere al importurilor deoarece UE este cel mai mare importator mondial de produse pescărești și de acvacultură, iar valoarea exporturilor UE este de 4,1 miliarde pe an, și, în al doilea rând deoarece în sectorul pescuitului lucrează 116 094 de persoane, dintre care 85 000 în acvacultură și 115 651 în domeniul prelucrării peștelui;

| H. | întrucât tema „Să hrănim planeta: energie pentru viață” este o temă globală, care include toate activitățile economice și productive care contribuie la garantarea hranei și a sustenabilității; |
| --- | --- |

H.

întrucât tema „Să hrănim planeta: energie pentru viață” este o temă globală, care include toate activitățile economice și productive care contribuie la garantarea hranei și a sustenabilității;

| I. | întrucât, prin faptul că furnizează alimente sub formă de pește și fructe de mare, sectorul pescuitului trebuie inclus în dezbaterile referitoare la modalitățile prin care poate fi hrănită planeta, stabilindu-se un echilibru între ofertă și consumul de resurse; |
| --- | --- |

I.

întrucât, prin faptul că furnizează alimente sub formă de pește și fructe de mare, sectorul pescuitului trebuie inclus în dezbaterile referitoare la modalitățile prin care poate fi hrănită planeta, stabilindu-se un echilibru între ofertă și consumul de resurse;

| J. | întrucât Comitetul director științific al UE pentru Expo Milano 2015 prevede necesitatea de a urmări obținerea de noi cunoștințe în anumite domenii specifice și de a promova o mai bună înțelegere de către opinia publică a alimentației și a producției alimentare în cadrul sectorului agricol, al economiei albastre și al pescuitului prin educație și comunicare, astfel încât cetățenii să recunoască impactul mondial al alegerilor lor alimentare individuale; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comitetul director științific al UE pentru Expo Milano 2015 prevede necesitatea de a urmări obținerea de noi cunoștințe în anumite domenii specifice și de a promova o mai bună înțelegere de către opinia publică a alimentației și a producției alimentare în cadrul sectorului agricol, al economiei albastre și al pescuitului prin educație și comunicare, astfel încât cetățenii să recunoască impactul mondial al alegerilor lor alimentare individuale;

| K. | întrucât experiența societății civile și contribuția acesteia la dezbaterea cu privire la aspectele legate de Expo 2015 este esențială, iar experiența și inițiativele acesteia ar trebui încurajate pentru a stimula o dezbatere internațională substanțială și a elabora orientări vizând atenuarea crizelor mondiale legate de alimentație și nutriție; |
| --- | --- |

K.

întrucât experiența societății civile și contribuția acesteia la dezbaterea cu privire la aspectele legate de Expo 2015 este esențială, iar experiența și inițiativele acesteia ar trebui încurajate pentru a stimula o dezbatere internațională substanțială și a elabora orientări vizând atenuarea crizelor mondiale legate de alimentație și nutriție;

| L. | întrucât solurile sănătoase constituie nu numai baza pentru producția de alimente, combustibil, fibre și medicamente, ci sunt, de asemenea, esențiale pentru ecosistemele noastre, având în vedere faptul că joacă un rol fundamental în ciclul carbonului și, în același timp, depozitează și filtrează apa și ajută la combaterea inundațiilor și a secetei; |
| --- | --- |

L.

întrucât solurile sănătoase constituie nu numai baza pentru producția de alimente, combustibil, fibre și medicamente, ci sunt, de asemenea, esențiale pentru ecosistemele noastre, având în vedere faptul că joacă un rol fundamental în ciclul carbonului și, în același timp, depozitează și filtrează apa și ajută la combaterea inundațiilor și a secetei;

| M. | întrucât oceanele, mările și căile navigabile interioare sunt importante pentru asigurarea unei alimentații sănătoase și întrucât protejarea acestora este esențială pentru supraviețuirea noastră; întrucât pescuitul și acvacultura asigură traiul pentru 10-12 % din populația lumii; |
| --- | --- |

M.

întrucât oceanele, mările și căile navigabile interioare sunt importante pentru asigurarea unei alimentații sănătoase și întrucât protejarea acestora este esențială pentru supraviețuirea noastră; întrucât pescuitul și acvacultura asigură traiul pentru 10-12 % din populația lumii;

| N. | întrucât, în vederea asigurării unei transparențe depline a Expo Milano 2015, platforma „Open Expo” publică în mod deschis toate informațiile privind gestionarea, organizarea și desfășurarea evenimentului și poate fi considerată drept un bun exemplu în materie de transparență; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în vederea asigurării unei transparențe depline a Expo Milano 2015, platforma „Open Expo” publică în mod deschis toate informațiile privind gestionarea, organizarea și desfășurarea evenimentului și poate fi considerată drept un bun exemplu în materie de transparență;

| O. | întrucât FAO estimează că o creștere a populației la nivel mondial de la 7 la 9,1 miliarde va impune o creștere de 70 % a aprovizionării cu alimente până în 2050, în vreme ce aceleași previziuni indică faptul că doar creșterea producției nu va fi suficientă pentru a asigura securitatea alimentară pentru toți; |
| --- | --- |

O.

întrucât FAO estimează că o creștere a populației la nivel mondial de la 7 la 9,1 miliarde va impune o creștere de 70 % a aprovizionării cu alimente până în 2050, în vreme ce aceleași previziuni indică faptul că doar creșterea producției nu va fi suficientă pentru a asigura securitatea alimentară pentru toți;

| P. | întrucât, potrivit FAO, numărul persoanelor care suferă de foame se ridica la 925 de milioane în 2010; întrucât mai mult de o treime din decesele copiilor cu vârsta de sub cinci ani sunt asociate subnutriției; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit FAO, numărul persoanelor care suferă de foame se ridica la 925 de milioane în 2010; întrucât mai mult de o treime din decesele copiilor cu vârsta de sub cinci ani sunt asociate subnutriției;

| Q. | întrucât FAO estimează că, până în 2050, se va înregistra o creștere de doar 4,3 % a terenurilor arabile în uz; |
| --- | --- |

Q.

întrucât FAO estimează că, până în 2050, se va înregistra o creștere de doar 4,3 % a terenurilor arabile în uz;

| R. | întrucât creșterea veniturilor pe cap de locuitor în țările emergente antrenează o modificare a alimentației, în sensul orientării către produse cu un conținut mai bogat de proteine, inclusiv proteine de origine animală, și produse prelucrate, generând astfel, la nivel mondial, un proces de convergență a obiceiurilor alimentare, după modelul populațiilor mai bogate; |
| --- | --- |

R.

întrucât creșterea veniturilor pe cap de locuitor în țările emergente antrenează o modificare a alimentației, în sensul orientării către produse cu un conținut mai bogat de proteine, inclusiv proteine de origine animală, și produse prelucrate, generând astfel, la nivel mondial, un proces de convergență a obiceiurilor alimentare, după modelul populațiilor mai bogate;

| S. | întrucât producția de proteine este una dintre principalele provocări pentru asigurarea securității alimentare și întrucât pescuitul are de jucat, prin urmare, un rol esențial în acest sens, la fel ca întreaga economie albastră, în special în ceea ce privește cercetarea în domeniul algelor; |
| --- | --- |

S.

întrucât producția de proteine este una dintre principalele provocări pentru asigurarea securității alimentare și întrucât pescuitul are de jucat, prin urmare, un rol esențial în acest sens, la fel ca întreaga economie albastră, în special în ceea ce privește cercetarea în domeniul algelor;

| T. | întrucât peștele este o sursă esențială de proteine alimentare și de micronutrienți pentru comunitățile sărace, în care accesul la alte surse de hrană poate fi dificil; întrucât, în multe părți ale lumii, traiul și beneficiile nutritive ale produselor marine sunt asigurate prin activități locale, în cadrul comunităților care pescuiesc în apele de coastă și interioare de lângă locuințele lor; |
| --- | --- |

T.

întrucât peștele este o sursă esențială de proteine alimentare și de micronutrienți pentru comunitățile sărace, în care accesul la alte surse de hrană poate fi dificil; întrucât, în multe părți ale lumii, traiul și beneficiile nutritive ale produselor marine sunt asigurate prin activități locale, în cadrul comunităților care pescuiesc în apele de coastă și interioare de lângă locuințele lor;

| U. | întrucât dietele care conțin într-o proporție ridicată produse de origine animală presupun un consum considerabil mai mare de resurse decât dietele bazate îndeosebi pe produse vegetale; |
| --- | --- |

U.

întrucât dietele care conțin într-o proporție ridicată produse de origine animală presupun un consum considerabil mai mare de resurse decât dietele bazate îndeosebi pe produse vegetale;

| V. | întrucât agricultura oferă locuri de muncă și o sursă de venit unei proporții de peste 70 % din forța de muncă din țările în curs de dezvoltare, în principal femeilor; întrucât, potrivit estimărilor Băncii Mondiale, creșterea din sectorul agricol este de două ori mai eficientă în ceea ce privește reducerea sărăciei decât creșterea din alte sectoare; |
| --- | --- |

V.

întrucât agricultura oferă locuri de muncă și o sursă de venit unei proporții de peste 70 % din forța de muncă din țările în curs de dezvoltare, în principal femeilor; întrucât, potrivit estimărilor Băncii Mondiale, creșterea din sectorul agricol este de două ori mai eficientă în ceea ce privește reducerea sărăciei decât creșterea din alte sectoare;

| W. | întrucât, conform FAO, în 2012 aproximativ 58,3 milioane de persoane au fost implicate în sectorul primar al capturilor de pește și al acvaculturii; întrucât, în 2012, femeile au reprezentat mai mult de 15 % din totalul persoanelor implicate în mod direct în sectorul primar al pescuitului; întrucât, per total, pescuitul și acvacultura asigură traiul pentru 10-12 % din populația lumii; |
| --- | --- |

W.

întrucât, conform FAO, în 2012 aproximativ 58,3 milioane de persoane au fost implicate în sectorul primar al capturilor de pește și al acvaculturii; întrucât, în 2012, femeile au reprezentat mai mult de 15 % din totalul persoanelor implicate în mod direct în sectorul primar al pescuitului; întrucât, per total, pescuitul și acvacultura asigură traiul pentru 10-12 % din populația lumii;

| X. | întrucât există zone de insecuritate alimentară în UE, iar 79 de milioane de persoane din UE trăiesc încă sub pragul sărăciei, în timp ce 124,2 milioane de persoane, reprezentând 24,8 %, sunt expuse riscului de sărăcie sau excluziune socială, comparativ cu 24,3 % în 2011; |
| --- | --- |

X.

întrucât există zone de insecuritate alimentară în UE, iar 79 de milioane de persoane din UE trăiesc încă sub pragul sărăciei, în timp ce 124,2 milioane de persoane, reprezentând 24,8 %, sunt expuse riscului de sărăcie sau excluziune socială, comparativ cu 24,3 % în 2011;

| Y. | întrucât numai jumătate din țările în curs de dezvoltare (62 din 118) sunt pe cale să îndeplinească ODM; |
| --- | --- |

Y.

întrucât numai jumătate din țările în curs de dezvoltare (62 din 118) sunt pe cale să îndeplinească ODM;

| Z. | întrucât dreptul universal la hrană și la o alimentație adecvată este esențial pentru îndeplinirea ODM; întrucât alimentația este legată de majoritatea ODM-urilor, dacă nu chiar de toate, acestea fiind, la rândul lor, strâns legate între ele; |
| --- | --- |

Z.

întrucât dreptul universal la hrană și la o alimentație adecvată este esențial pentru îndeplinirea ODM; întrucât alimentația este legată de majoritatea ODM-urilor, dacă nu chiar de toate, acestea fiind, la rândul lor, strâns legate între ele;

| AA. | întrucât diverse instrumente juridice internaționale fac legătura între dreptul la hrană și alte drepturi ale omului, inclusiv dreptul la viață, la condiții de trai decente, dreptul la proprietate, dreptul la educație și dreptul la apă; |
| --- | --- |

AA.

întrucât diverse instrumente juridice internaționale fac legătura între dreptul la hrană și alte drepturi ale omului, inclusiv dreptul la viață, la condiții de trai decente, dreptul la proprietate, dreptul la educație și dreptul la apă;

| AB. | întrucât ponderea asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) alocate agriculturii la nivel mondial a scăzut dramatic în ultimele trei decenii; |
| --- | --- |

AB.

întrucât ponderea asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) alocate agriculturii la nivel mondial a scăzut dramatic în ultimele trei decenii;

| AC. | întrucât conceptul de securitate alimentară și nutriție nu înseamnă doar disponibilitatea aprovizionării cu alimente, ci include și dreptul la hrană, o informare corectă privind produsele alimentare pe care le consumăm și accesul universal și durabil la o alimentație sănătoasă, ceea ce include alți factori, cum ar salubritatea, igiena, vaccinarea și deparazitarea; |
| --- | --- |

AC.

întrucât conceptul de securitate alimentară și nutriție nu înseamnă doar disponibilitatea aprovizionării cu alimente, ci include și dreptul la hrană, o informare corectă privind produsele alimentare pe care le consumăm și accesul universal și durabil la o alimentație sănătoasă, ceea ce include alți factori, cum ar salubritatea, igiena, vaccinarea și deparazitarea;

| AD. | întrucât foametea și subnutriția sunt principalele cauze ale mortalității în rândul oamenilor, precum și cele mai importante amenințări la adresa păcii și a securității mondiale; |
| --- | --- |

AD.

întrucât foametea și subnutriția sunt principalele cauze ale mortalității în rândul oamenilor, precum și cele mai importante amenințări la adresa păcii și a securității mondiale;

| AE. | întrucât prețurile volatile ale alimentelor au consecințe negative pentru securitatea alimentară și pentru lanțul de aprovizionare cu alimente; |
| --- | --- |

AE.

întrucât prețurile volatile ale alimentelor au consecințe negative pentru securitatea alimentară și pentru lanțul de aprovizionare cu alimente;

| AF. | întrucât recesiunea economică globală și creșterea prețurilor la alimente și la combustibili au agravat situația alimentară în multe țări în curs de dezvoltare, îndeosebi în țările cel mai puțin dezvoltate, diminuând astfel parțial progresele înregistrate în ultimul deceniu în ceea ce privește reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

AF.

întrucât recesiunea economică globală și creșterea prețurilor la alimente și la combustibili au agravat situația alimentară în multe țări în curs de dezvoltare, îndeosebi în țările cel mai puțin dezvoltate, diminuând astfel parțial progresele înregistrate în ultimul deceniu în ceea ce privește reducerea sărăciei;

| AG. | întrucât fragilitatea piețelor agricole și de produse pescărești din țările în curs de dezvoltare provoacă o vulnerabilitate acută a alimentelor la dezastre naturale, conflicte și crize de sănătate publică; |
| --- | --- |

AG.

întrucât fragilitatea piețelor agricole și de produse pescărești din țările în curs de dezvoltare provoacă o vulnerabilitate acută a alimentelor la dezastre naturale, conflicte și crize de sănătate publică;

| AH. | întrucât sistemul alimentar contribuie la schimbările climatice și este afectat, în același timp, de acestea, acest lucru având consecințe asupra disponibilității resurselor naturale și asupra condițiilor de producție agricolă, piscicolă și industrială; |
| --- | --- |

AH.

întrucât sistemul alimentar contribuie la schimbările climatice și este afectat, în același timp, de acestea, acest lucru având consecințe asupra disponibilității resurselor naturale și asupra condițiilor de producție agricolă, piscicolă și industrială;

| AI. | întrucât dezastrele naturale provocate de schimbările climatice au un impact grav în statele membre ale UE și în afara acestora, amenințând securitatea și suveranitatea alimentară în special în situațiile deja vulnerabile; |
| --- | --- |

AI.

întrucât dezastrele naturale provocate de schimbările climatice au un impact grav în statele membre ale UE și în afara acestora, amenințând securitatea și suveranitatea alimentară în special în situațiile deja vulnerabile;

| AJ. | întrucât Comisia estimează că, la nivel mondial, 30 % din alimente sunt pierdute sau risipite și că, până în 2020, risipa alimentară anuală din Uniunea Europeană, care este, în prezent, de aproximativ 89 de milioane de tone (179 de kilograme pe cap de locuitor), va crește, ajungând la aproximativ 126 de milioane de tone (o creștere de 40 %) dacă nu sunt adoptate acțiuni sau măsuri preventive; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât Comisia estimează că, la nivel mondial, 30 % din alimente sunt pierdute sau risipite și că, până în 2020, risipa alimentară anuală din Uniunea Europeană, care este, în prezent, de aproximativ 89 de milioane de tone (179 de kilograme pe cap de locuitor), va crește, ajungând la aproximativ 126 de milioane de tone (o creștere de 40 %) dacă nu sunt adoptate acțiuni sau măsuri preventive;

| AK. | întrucât o mai bună gestionare a sectorului alimentar ar însemna o utilizare mai eficientă a terenurilor, o gestionare mai adecvată a resurselor de apă și efecte pozitive pentru întregul sector agricol și piscicol la nivel mondial și, în același timp, ar consolida lupta împotriva subnutriției și a malnutriției în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

AK.

întrucât o mai bună gestionare a sectorului alimentar ar însemna o utilizare mai eficientă a terenurilor, o gestionare mai adecvată a resurselor de apă și efecte pozitive pentru întregul sector agricol și piscicol la nivel mondial și, în același timp, ar consolida lupta împotriva subnutriției și a malnutriției în țările în curs de dezvoltare;

| AL. | întrucât aruncarea înapoi în mare a peștilor reprezintă o risipă inutilă de resurse vii valoroase și joacă un rol important în epuizarea populațiilor marine; întrucât aruncarea înapoi în mare poate avea o serie de efecte ecologice negative asupra ecosistemelor marine din cauza modificării structurii generale a habitatelor și a rețelelor trofice, care, la rândul său, ar putea periclita sustenabilitatea pescuitului actual; |
| --- | --- |

AL.

întrucât aruncarea înapoi în mare a peștilor reprezintă o risipă inutilă de resurse vii valoroase și joacă un rol important în epuizarea populațiilor marine; întrucât aruncarea înapoi în mare poate avea o serie de efecte ecologice negative asupra ecosistemelor marine din cauza modificării structurii generale a habitatelor și a rețelelor trofice, care, la rândul său, ar putea periclita sustenabilitatea pescuitului actual;

| AM. | întrucât foametea, subnutriția și malnutriția coexistă cu niveluri paradoxale de obezitate și de boli asociate unei alimentații neechilibrate, ale căror consecințe sociale și economice pot avea, în unele cazuri, un impact dramatic asupra sănătății umane; |
| --- | --- |

AM.

întrucât foametea, subnutriția și malnutriția coexistă cu niveluri paradoxale de obezitate și de boli asociate unei alimentații neechilibrate, ale căror consecințe sociale și economice pot avea, în unele cazuri, un impact dramatic asupra sănătății umane;

| AN. | întrucât acordurile comerciale de investiții pot avea un efect nefavorabil asupra securității alimentare și a subnutriției dacă darea în arendă sau vânzarea de teren arabil unor investitori privați are ca efect împiedicarea accesului populațiilor locale la resurse productive, indispensabile pentru asigurarea hranei, sau are ca efect exportul și vânzarea pe piețele internaționale a unor mari cantități de alimente, ceea ce face ca statul-gazdă să devină și mai dependent de fluctuațiile prețurilor la produsele de bază pe piețele internaționale, precum și mai vulnerabil în fața acestora; |
| --- | --- |

AN.

întrucât acordurile comerciale de investiții pot avea un efect nefavorabil asupra securității alimentare și a subnutriției dacă darea în arendă sau vânzarea de teren arabil unor investitori privați are ca efect împiedicarea accesului populațiilor locale la resurse productive, indispensabile pentru asigurarea hranei, sau are ca efect exportul și vânzarea pe piețele internaționale a unor mari cantități de alimente, ceea ce face ca statul-gazdă să devină și mai dependent de fluctuațiile prețurilor la produsele de bază pe piețele internaționale, precum și mai vulnerabil în fața acestora;

| AO. | întrucât foametea nu poate fi eradicată în mod durabil doar prin furnizarea unei cantități suficiente de alimente pentru toți; întrucât acest lucru poate fi realizat doar dacă li se permite micilor agricultori și pescari să-și păstreze și să-și lucreze pământul și apele, dacă sunt menținute sistemele de comerț echitabil și dacă sunt împărtășite cunoștințele, inovațiile și practicile durabile; |
| --- | --- |

AO.

întrucât foametea nu poate fi eradicată în mod durabil doar prin furnizarea unei cantități suficiente de alimente pentru toți; întrucât acest lucru poate fi realizat doar dacă li se permite micilor agricultori și pescari să-și păstreze și să-și lucreze pământul și apele, dacă sunt menținute sistemele de comerț echitabil și dacă sunt împărtășite cunoștințele, inovațiile și practicile durabile;

| AP. | întrucât este oportun să se recunoască rolul-cheie al agricultorilor și pescarilor și, în special, al agriculturii și pescuitului de tip familial în asigurarea securității alimentare la nivel mondial; |
| --- | --- |

AP.

întrucât este oportun să se recunoască rolul-cheie al agricultorilor și pescarilor și, în special, al agriculturii și pescuitului de tip familial în asigurarea securității alimentare la nivel mondial;

| AQ. | întrucât este deosebit de important să se recunoască rolul esențial pe care îl îndeplinesc pescarii și piscicultorii din insulele și zonele costiere europene; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât este deosebit de important să se recunoască rolul esențial pe care îl îndeplinesc pescarii și piscicultorii din insulele și zonele costiere europene;

| AR. | întrucât este oportun să se recunoască aspectul multifuncțional al agriculturii și al silviculturii și al pescuitului, care, pe lângă faptul că produc alimente, joacă un rol esențial în producerea de bunuri de utilitate publică, cum ar fi calitatea peisajului, biodiversitatea, stabilitatea climatică, calitatea oceanelor și capacitatea de a atenua catastrofe naturale precum inundațiile, seceta și incendiile, |
| --- | --- |

AR.

întrucât este oportun să se recunoască aspectul multifuncțional al agriculturii și al silviculturii și al pescuitului, care, pe lângă faptul că produc alimente, joacă un rol esențial în producerea de bunuri de utilitate publică, cum ar fi calitatea peisajului, biodiversitatea, stabilitatea climatică, calitatea oceanelor și capacitatea de a atenua catastrofe naturale precum inundațiile, seceta și incendiile,

| 1. | subliniază că următoarele aspecte sunt esențiale pentru a se face față provocării reprezentate de securitatea alimentară: existența unui sector agricol și piscicol puternic și durabil în întreaga Uniune, dezvoltarea unei economii rurale diversificate și prospere, asigurarea unui mediu curat și existența unor ferme familiale, sprijinite printr-o politică agricolă comună mai solidă și mai echitabilă, sustenabilă la nivel internațional și finanțată în mod adecvat; |
| --- | --- |

1.

subliniază că următoarele aspecte sunt esențiale pentru a se face față provocării reprezentate de securitatea alimentară: existența unui sector agricol și piscicol puternic și durabil în întreaga Uniune, dezvoltarea unei economii rurale diversificate și prospere, asigurarea unui mediu curat și existența unor ferme familiale, sprijinite printr-o politică agricolă comună mai solidă și mai echitabilă, sustenabilă la nivel internațional și finanțată în mod adecvat;

| 2. | subliniază că este, de asemenea, important să fie pusă în aplicare o politică comună în domeniul pescuitului durabilă și finanțată în mod adecvat, precum și să se garanteze coerența politicii comerciale a UE cu politica sa din domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

2.

subliniază că este, de asemenea, important să fie pusă în aplicare o politică comună în domeniul pescuitului durabilă și finanțată în mod adecvat, precum și să se garanteze coerența politicii comerciale a UE cu politica sa din domeniul pescuitului;

| 3. | consideră că sustenabilitatea mediului și atenuarea schimbărilor climatice, precum și adaptarea la acestea pot fi realizate numai dacă fermele sunt sustenabile din punct de vedere economic și dacă agricultorii au acces la terenuri, credite și formare profesională; |
| --- | --- |

3.

consideră că sustenabilitatea mediului și atenuarea schimbărilor climatice, precum și adaptarea la acestea pot fi realizate numai dacă fermele sunt sustenabile din punct de vedere economic și dacă agricultorii au acces la terenuri, credite și formare profesională;

| 4. | îndeamnă Comisia și statele membre să profite de tema Expo Milano 2015 „Să hrănim planeta, energie pentru viață” pentru a-și asuma angajamente privind respectarea dreptului la un consum de alimente adecvat, sănătos, sustenabil și cu privire la care au fost furnizate informațiile necesare; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia și statele membre să profite de tema Expo Milano 2015 „Să hrănim planeta, energie pentru viață” pentru a-și asuma angajamente privind respectarea dreptului la un consum de alimente adecvat, sănătos, sustenabil și cu privire la care au fost furnizate informațiile necesare;

| 5. | îndeamnă Comisia să se asigure că „Pavilionul UE” din cadrul Expo Milano 2015 permite sensibilizarea cu privire la necesitatea abordării problemelor urgente din întregul lanț de aprovizionare cu alimente, inclusiv problema sustenabilității pe termen lung a producției, distribuției și consumului alimentar, a aspectelor legate de risipa de alimente și de combaterea malnutriției, a alimentației inadecvate și a obezității; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să se asigure că „Pavilionul UE” din cadrul Expo Milano 2015 permite sensibilizarea cu privire la necesitatea abordării problemelor urgente din întregul lanț de aprovizionare cu alimente, inclusiv problema sustenabilității pe termen lung a producției, distribuției și consumului alimentar, a aspectelor legate de risipa de alimente și de combaterea malnutriției, a alimentației inadecvate și a obezității;

| 6. | subliniază că dreptul la hrană este un drept fundamental al omului și că acesta poate fi respectat doar atunci când toți oamenii au acces la alimente adecvate, sigure și hrănitoare care să satisfacă nevoile lor nutriționale pentru o viață activă și sănătoasă; |
| --- | --- |

6.

subliniază că dreptul la hrană este un drept fundamental al omului și că acesta poate fi respectat doar atunci când toți oamenii au acces la alimente adecvate, sigure și hrănitoare care să satisfacă nevoile lor nutriționale pentru o viață activă și sănătoasă;

| 7. | subliniază că accesul la hrană este o condiție prealabilă pentru reducerea sărăciei și a inegalității și pentru îndeplinirea ODM; |
| --- | --- |

7.

subliniază că accesul la hrană este o condiție prealabilă pentru reducerea sărăciei și a inegalității și pentru îndeplinirea ODM;

| 8. | subliniază că lupta împotriva subnutriției și asigurarea accesului universal la o alimentație hrănitoare adecvată ar trebui să rămână unul dintre cele mai importante obiective ale agendei pentru perioada de după 2015 în vederea eliminării foametei, cu obiectivul specific de eradicare a tuturor formelor de malnutriție până în 2030; |
| --- | --- |

8.

subliniază că lupta împotriva subnutriției și asigurarea accesului universal la o alimentație hrănitoare adecvată ar trebui să rămână unul dintre cele mai importante obiective ale agendei pentru perioada de după 2015 în vederea eliminării foametei, cu obiectivul specific de eradicare a tuturor formelor de malnutriție până în 2030;

| 9. | consideră că creșterea volatilității piețelor alimentare pune în pericol sustenabilitatea și creează necesitatea adoptării mai rapide a unor măsuri de sporire a securității alimentare și a sustenabilității ecologice a producției alimentare, prin abordarea problemei resurselor naturale limitate și promovarea cercetării și a inovării în domeniul agricol și piscicol; |
| --- | --- |

9.

consideră că creșterea volatilității piețelor alimentare pune în pericol sustenabilitatea și creează necesitatea adoptării mai rapide a unor măsuri de sporire a securității alimentare și a sustenabilității ecologice a producției alimentare, prin abordarea problemei resurselor naturale limitate și promovarea cercetării și a inovării în domeniul agricol și piscicol;

| 10. | consideră că existența unor cadre instituționale, de reglementare și de monitorizare adecvate poate promova mediul necesar pentru dezvoltarea de sisteme agricole și piscicole de piață solide, durabile, echitabile, accesibile și diversificate; |
| --- | --- |

10.

consideră că existența unor cadre instituționale, de reglementare și de monitorizare adecvate poate promova mediul necesar pentru dezvoltarea de sisteme agricole și piscicole de piață solide, durabile, echitabile, accesibile și diversificate;

| 11. | insistă asupra necesității de a se asigura de către Comisie coerența între deciziile politice ale direcțiilor sale generale pentru comerț, agricultură și pescuit în vederea garantării reciprocității la nivelul normelor de igienă și de sustenabilitate; |
| --- | --- |

11.

insistă asupra necesității de a se asigura de către Comisie coerența între deciziile politice ale direcțiilor sale generale pentru comerț, agricultură și pescuit în vederea garantării reciprocității la nivelul normelor de igienă și de sustenabilitate;

| 12. | consideră că agricultura la scară mică și agricultura ecologică, de înaltă valoare naturală (IVN) sau bazată pe cultivarea de arbori ar trebui promovate ca modele deosebit de eficiente pentru asigurarea durabilității în producția de alimente la nivel mondial; |
| --- | --- |

12.

consideră că agricultura la scară mică și agricultura ecologică, de înaltă valoare naturală (IVN) sau bazată pe cultivarea de arbori ar trebui promovate ca modele deosebit de eficiente pentru asigurarea durabilității în producția de alimente la nivel mondial;

| 13. | invită Comisia să încurajeze practici agronomice mai eficiente, cum ar fi abordări agroecologice și de diversificare, și o mai bună gestionare durabilă a resurselor agricole în scopul: reducerii costurilor de producție agricolă și a pierderilor de substanțe nutritive, promovării transferului de cunoștințe și de practici inovatoare, consolidării eficienței de utilizare a resurselor și sporirii diversității culturilor și a sustenabilității sistemelor agricole; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să încurajeze practici agronomice mai eficiente, cum ar fi abordări agroecologice și de diversificare, și o mai bună gestionare durabilă a resurselor agricole în scopul: reducerii costurilor de producție agricolă și a pierderilor de substanțe nutritive, promovării transferului de cunoștințe și de practici inovatoare, consolidării eficienței de utilizare a resurselor și sporirii diversității culturilor și a sustenabilității sistemelor agricole;

| 14. | îndeamnă Comisia să sprijine cercetarea în domeniul calității apelor de coastă, al gestiunii terenurilor și al intensificării sustenabile prin promovarea unei utilizări mai eficiente a substanțelor nutritive, a apei și a energiei; acordarea unei atenții sporite conservării resurselor de apă și de sol; adaptarea suplimentară a măsurilor biologice de combatere a dăunătorilor (combaterea integrată a dăunătorilor – IPM); și promovarea cercetării în vederea îmbunătățirii randamentului în paralel cu reducerea impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să sprijine cercetarea în domeniul calității apelor de coastă, al gestiunii terenurilor și al intensificării sustenabile prin promovarea unei utilizări mai eficiente a substanțelor nutritive, a apei și a energiei; acordarea unei atenții sporite conservării resurselor de apă și de sol; adaptarea suplimentară a măsurilor biologice de combatere a dăunătorilor (combaterea integrată a dăunătorilor – IPM); și promovarea cercetării în vederea îmbunătățirii randamentului în paralel cu reducerea impactului asupra mediului;

| 15. | își exprimă îngrijorarea cu privire la apariția fenomenului de acaparare a terenurilor și la efectele acestuia asupra securității alimentare în țările în curs de dezvoltare și a viitorului agriculturii și al agricultorilor; |
| --- | --- |

15.

își exprimă îngrijorarea cu privire la apariția fenomenului de acaparare a terenurilor și la efectele acestuia asupra securității alimentare în țările în curs de dezvoltare și a viitorului agriculturii și al agricultorilor;

| 16. | este îngrijorat de apariția, în întreaga lume, a pescuitului ilegal, care are efecte deosebit de grave asupra mediului, a biodiversității și a economiei; |
| --- | --- |

16.

este îngrijorat de apariția, în întreaga lume, a pescuitului ilegal, care are efecte deosebit de grave asupra mediului, a biodiversității și a economiei;

| 17. | invită Comisia să sensibilizeze și să încurajeze statele membre să utilizeze „resursa” reprezentată de terenuri în mod sustenabil în vederea garantării securității alimentare și a alimentației, a reducerii schimbărilor climatice și a adaptării la acestea, precum și în vederea asigurării unei dezvoltări durabile în general; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să sensibilizeze și să încurajeze statele membre să utilizeze „resursa” reprezentată de terenuri în mod sustenabil în vederea garantării securității alimentare și a alimentației, a reducerii schimbărilor climatice și a adaptării la acestea, precum și în vederea asigurării unei dezvoltări durabile în general;

| 18. | subliniază importanța abordării problemei degradării solului, care exacerbează și mai mult sărăcia și insecuritatea alimentară; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța abordării problemei degradării solului, care exacerbează și mai mult sărăcia și insecuritatea alimentară;

| 19. | invită Comisia să încurajeze punerea în aplicare la nivel mondial a Orientărilor ONU-FAO voluntare privind gestionarea responsabilă a proprietății funciare, a resurselor piscicole și a pădurilor, atât în ceea privește investitorii, cât și țările vizate; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să încurajeze punerea în aplicare la nivel mondial a Orientărilor ONU-FAO voluntare privind gestionarea responsabilă a proprietății funciare, a resurselor piscicole și a pădurilor, atât în ceea privește investitorii, cât și țările vizate;

| 20. | solicită guvernului italian să propună și să dezvolte proiecte de reutilizare sustenabilă a siturilor Expo 2015; |
| --- | --- |

20.

solicită guvernului italian să propună și să dezvolte proiecte de reutilizare sustenabilă a siturilor Expo 2015;

| 21. | invită Comisia să promoveze îndeplinirea la nivel mondial a obiectivelor FAO pentru a sprijini politicile agricole, sociale și de mediu care promovează o agricultură familială durabilă; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să promoveze îndeplinirea la nivel mondial a obiectivelor FAO pentru a sprijini politicile agricole, sociale și de mediu care promovează o agricultură familială durabilă;

| 22. | subliniază că dezechilibrele actuale din lanțul de aprovizionare cu alimente amenință durabilitatea producției alimentare și solicită creșterea gradului de transparență și de echitate din cadrul acestuia și eliminarea practicilor comerciale neloiale și a altor forme de distorsiune a pieței pentru a asigura un profit echitabil pentru agricultori, profituri și prețuri echitabile de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente și un sector agricol viabil care să asigure securitatea alimentară; invită, prin urmare, Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a garanta îndeplinirea acestor obiective în cel mai scurt timp; |
| --- | --- |

22.

subliniază că dezechilibrele actuale din lanțul de aprovizionare cu alimente amenință durabilitatea producției alimentare și solicită creșterea gradului de transparență și de echitate din cadrul acestuia și eliminarea practicilor comerciale neloiale și a altor forme de distorsiune a pieței pentru a asigura un profit echitabil pentru agricultori, profituri și prețuri echitabile de-a lungul lanțului de aprovizionare cu alimente și un sector agricol viabil care să asigure securitatea alimentară; invită, prin urmare, Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a garanta îndeplinirea acestor obiective în cel mai scurt timp;

| 23. | consideră că atât Comisia, cât și statele membre ar trebui să promoveze politici de combatere a practicilor neloiale a căror existență a fost recunoscută în cadrul forumului la nivel înalt al Comisiei privind îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente; |
| --- | --- |

23.

consideră că atât Comisia, cât și statele membre ar trebui să promoveze politici de combatere a practicilor neloiale a căror existență a fost recunoscută în cadrul forumului la nivel înalt al Comisiei privind îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente;

| 24. | subliniază faptul că, pentru a asigura securitatea alimentară, este necesară combaterea fermă a pierderii de terenuri și a abandonării suprafețelor agricole marginale; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că, pentru a asigura securitatea alimentară, este necesară combaterea fermă a pierderii de terenuri și a abandonării suprafețelor agricole marginale;

| 25. | subliniază că, pentru asigurarea securității alimentare, este necesară combaterea viguroasă a pescuitului ilegal; |
| --- | --- |

25.

subliniază că, pentru asigurarea securității alimentare, este necesară combaterea viguroasă a pescuitului ilegal;

| 26. | subliniază rolul central al dezvoltării rurale în creșterea economică și socială a teritoriilor și solicită sprijin pentru tinerii agricultori; |
| --- | --- |

26.

subliniază rolul central al dezvoltării rurale în creșterea economică și socială a teritoriilor și solicită sprijin pentru tinerii agricultori;

| 27. | invită Comisia să depună eforturi cu scopul de a încheia un acord internațional ambițios, care să includă alimentele, în vederea reducerii efectelor schimbărilor climatice, în perspectiva discuțiilor internaționale din 2015 de la Paris din cadrul celei de-a 21-a sesiuni a Conferinței a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să depună eforturi cu scopul de a încheia un acord internațional ambițios, care să includă alimentele, în vederea reducerii efectelor schimbărilor climatice, în perspectiva discuțiilor internaționale din 2015 de la Paris din cadrul celei de-a 21-a sesiuni a Conferinței a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice;

| 28. | invită Consiliul să recunoască rolul întregului sector agricol atât în ceea ce privește reducerea schimbărilor climatice, cât și adaptarea la acestea; |
| --- | --- |

28.

invită Consiliul să recunoască rolul întregului sector agricol atât în ceea ce privește reducerea schimbărilor climatice, cât și adaptarea la acestea;

| 29. | invită Comisia să combată risipa alimentară prin obiective ambițioase, clar definite și obligatorii, încurajând statele membre să ia măsuri împotriva risipei alimentare la fiecare nivel al lanțului de aprovizionare cu alimente, de la fermă până la consumator; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să combată risipa alimentară prin obiective ambițioase, clar definite și obligatorii, încurajând statele membre să ia măsuri împotriva risipei alimentare la fiecare nivel al lanțului de aprovizionare cu alimente, de la fermă până la consumator;

| 30. | încurajează statele membre să educe cetățenii, să promoveze și să împărtășească cele mai bune practici, să realizeze analize și să inițieze campanii sociale și educaționale în școli cu privire la risipa de alimente și la importanța unei alimentații sănătoase și echilibrate, care să aibă la bază produse ale agriculturii locale, și să desemneze anul 2016 drept Anul european al luptei împotriva risipei alimentare; |
| --- | --- |

30.

încurajează statele membre să educe cetățenii, să promoveze și să împărtășească cele mai bune practici, să realizeze analize și să inițieze campanii sociale și educaționale în școli cu privire la risipa de alimente și la importanța unei alimentații sănătoase și echilibrate, care să aibă la bază produse ale agriculturii locale, și să desemneze anul 2016 drept Anul european al luptei împotriva risipei alimentare;

| 31. | consideră că este important să se inițieze un dialog cu factorii interesați pentru a se asigura că organizațiilor caritabile li se pun la dispoziție, în mod sistematic, alimente nevândute, sigure și comestibile; |
| --- | --- |

31.

consideră că este important să se inițieze un dialog cu factorii interesați pentru a se asigura că organizațiilor caritabile li se pun la dispoziție, în mod sistematic, alimente nevândute, sigure și comestibile;

| 32. | îndeamnă statele membre și Comisia să promoveze într-o mai mare măsură, începând din școală, de la cea mai fragedă vârstă, o hrană sănătoasă, o nutriție conștientă și standarde calitative și durabile de nutriție, prin cercetare și educație, încurajând stiluri de viață sănătoase și responsabile, precum și să dezvolte în continuare politici pentru eradicarea malnutriției și a alimentației inadecvate și pentru prevenirea obezității; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă statele membre și Comisia să promoveze într-o mai mare măsură, începând din școală, de la cea mai fragedă vârstă, o hrană sănătoasă, o nutriție conștientă și standarde calitative și durabile de nutriție, prin cercetare și educație, încurajând stiluri de viață sănătoase și responsabile, precum și să dezvolte în continuare politici pentru eradicarea malnutriției și a alimentației inadecvate și pentru prevenirea obezității;

| 33. | subliniază importanța promovării educației privind o alimentație sănătoasă și echilibrată, precum și a promovării produselor locale și a alimentației tradiționale și a sensibilizării publicului în acest sens; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța promovării educației privind o alimentație sănătoasă și echilibrată, precum și a promovării produselor locale și a alimentației tradiționale și a sensibilizării publicului în acest sens;

| 34. | recomandă cu fermitate ca întregul sistem alimentar, din care face parte și agricultura, împreună cu politicile în materie de comerț, sănătate, educație, climă și energie, să funcționeze în virtutea unei abordări bazate pe drepturile omului, domeniu în care Uniunea Europeană ar trebui să ocupe un loc de frunte; |
| --- | --- |

34.

recomandă cu fermitate ca întregul sistem alimentar, din care face parte și agricultura, împreună cu politicile în materie de comerț, sănătate, educație, climă și energie, să funcționeze în virtutea unei abordări bazate pe drepturile omului, domeniu în care Uniunea Europeană ar trebui să ocupe un loc de frunte;

| 35. | solicită, prin urmare, includerea dimensiunii de gen și promovarea emancipării femeilor în toate politicile care vizează combaterea insecurității alimentare; |
| --- | --- |

35.

solicită, prin urmare, includerea dimensiunii de gen și promovarea emancipării femeilor în toate politicile care vizează combaterea insecurității alimentare;

| 36. | reiterează importanța promovării agriculturii și a pescuitului în țările în curs de dezvoltare și faptul că sectorul agricol trebuie să beneficieze de o proporție adecvată din asistența UE pentru dezvoltarea teritoriilor de peste mări; consideră regretabil faptul că, începând cu anii ’80, s-a înregistrat o scădere dramatică a nivelului de asistență pentru dezvoltare alocate agriculturii și salută recunoașterea necesității de a inversa această tendință; |
| --- | --- |

36.

reiterează importanța promovării agriculturii și a pescuitului în țările în curs de dezvoltare și faptul că sectorul agricol trebuie să beneficieze de o proporție adecvată din asistența UE pentru dezvoltarea teritoriilor de peste mări; consideră regretabil faptul că, începând cu anii ’80, s-a înregistrat o scădere dramatică a nivelului de asistență pentru dezvoltare alocate agriculturii și salută recunoașterea necesității de a inversa această tendință;

| 37. | consideră că este importantă îmbunătățirea condiției femeilor care lucrează în agricultură, în special în țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), întrucât s-a dovedit că emanciparea femeilor din mediul rural și investiția în dezvoltarea competențelor acestora cresc în mod semnificativ productivitatea și reduc foametea și malnutriția; |
| --- | --- |

37.

consideră că este importantă îmbunătățirea condiției femeilor care lucrează în agricultură, în special în țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), întrucât s-a dovedit că emanciparea femeilor din mediul rural și investiția în dezvoltarea competențelor acestora cresc în mod semnificativ productivitatea și reduc foametea și malnutriția;

| 38. | invită Comisia și statele membre să acorde prioritate programelor de cooperare bazate pe microcredite în vederea sprijinirii fermelor mici și ecologice în satisfacerea nevoilor alimentare ale populațiilor locale; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să acorde prioritate programelor de cooperare bazate pe microcredite în vederea sprijinirii fermelor mici și ecologice în satisfacerea nevoilor alimentare ale populațiilor locale;

| 39. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului, precum și comisarilor responsabili pentru Expo Milano 2015 din statele membre participante. |
| --- | --- |

39.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului, precum și comisarilor responsabili pentru Expo Milano 2015 din statele membre participante.

---

(1)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 8.

(2)  JO C 227 E, 6.8.2013, p. 25.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/95

---

P8_TA(2015)0185

Situația din Nigeria

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din Nigeria (2015/2520(RSP))

(2016/C 346/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nigeria, în special cea mai recentă dezbatere în plen pe această temă care a avut loc miercuri, 14 ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Nigeria, în special cea mai recentă dezbatere în plen pe această temă care a avut loc miercuri, 14 ianuarie 2015,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, inclusiv declarațiile din 8 ianuarie, 19 ianuarie, 31 martie, 14 aprilie și 15 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, inclusiv declarațiile din 8 ianuarie, 19 ianuarie, 31 martie, 14 aprilie și 15 aprilie 2015,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 9 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 9 februarie 2015,

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 583/2014 al Comisiei din 28 mai 2014 (1), prin care gruparea Boko Haram a fost adăugată pe lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 583/2014 al Comisiei din 28 mai 2014 (1), prin care gruparea Boko Haram a fost adăugată pe lista persoanelor, grupurilor și entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice,

| — | având în vedere cel de-al cincilea dialog ministerial Nigeria-UE, care a avut loc la Abuja, la 27 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al cincilea dialog ministerial Nigeria-UE, care a avut loc la Abuja, la 27 noiembrie 2014,

| — | având în vedere concluziile preliminare ale misiunilor de observare a alegerilor ale UE și ale Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile preliminare ale misiunilor de observare a alegerilor ale UE și ale Parlamentului European,

| — | având în vedere conferința regională privind securitatea din 20 ianuarie 2015, de la Niamey, |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința regională privind securitatea din 20 ianuarie 2015, de la Niamey,

| — | având în vedere declarațiile Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki-moon, privind violențele neîncetate și deteriorarea situației de securitate în nord-estul Nigeriei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Ban Ki-moon, privind violențele neîncetate și deteriorarea situației de securitate în nord-estul Nigeriei,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind posibilitatea ca unii membri ai Boko Haram să fie acuzați de crime de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind posibilitatea ca unii membri ai Boko Haram să fie acuzați de crime de război,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1981, ratificată de Nigeria la 22 iunie 1983,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Nigeria la 29 octombrie 1993,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Constituția Republicii Federale a Nigeriei, adoptată la 29 mai 1999, în special dispozițiile capitolului IV, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Federale a Nigeriei, adoptată la 29 mai 1999, în special dispozițiile capitolului IV,

| — | având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și protocolul opțional la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și protocolul opțional la aceasta,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (Acordul de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (Acordul de la Cotonou),

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că, în toate politicile externe ale Uniunii Europene, trebuie să se țină seama de principiul coeziunii politicii pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că, în toate politicile externe ale Uniunii Europene, trebuie să se țină seama de principiul coeziunii politicii pentru dezvoltare,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Nigeria este țara cu cea mai numeroasă populație și cu cea mai mare diversitate etnică din Africa, fiind marcată de diviziuni regionale și religioase și de o fractură între nord și sud caracterizată prin disparități economice și sociale grave; |
| --- | --- |

A.

întrucât Nigeria este țara cu cea mai numeroasă populație și cu cea mai mare diversitate etnică din Africa, fiind marcată de diviziuni regionale și religioase și de o fractură între nord și sud caracterizată prin disparități economice și sociale grave;

| B. | întrucât Nigeria este cea mai puternică economie de pe continentul african și un partener comercial important al UE, însă, în pofida resurselor sale bogate, Nigeria se numără printre țările unde se înregistrează cele mai mari inegalități la nivel mondial, peste 70 % din populația sa trăind cu mai puțin de 1,25 USD pe zi, în timp ce 10 % din populație controlează peste 90 % din resursele și bogățiile țării; |
| --- | --- |

B.

întrucât Nigeria este cea mai puternică economie de pe continentul african și un partener comercial important al UE, însă, în pofida resurselor sale bogate, Nigeria se numără printre țările unde se înregistrează cele mai mari inegalități la nivel mondial, peste 70 % din populația sa trăind cu mai puțin de 1,25 USD pe zi, în timp ce 10 % din populație controlează peste 90 % din resursele și bogățiile țării;

| C. | întrucât atacurile grupării Boko Haram din perioada 3-8 ianuarie 2015 au vizat Baga și 16 orașe și sate din împrejurimi, distrugând, conform imaginilor prin satelit, aproape 3 700 de structuri și ucigând mii de persoane; |
| --- | --- |

C.

întrucât atacurile grupării Boko Haram din perioada 3-8 ianuarie 2015 au vizat Baga și 16 orașe și sate din împrejurimi, distrugând, conform imaginilor prin satelit, aproape 3 700 de structuri și ucigând mii de persoane;

| D. | întrucât Boko Haram a preluat și a păstrat sub controlul său o serie de orașe din nord-estul Nigeriei și recrutează în continuare cu forța civili, inclusiv mulți copii, pentru trupele sale; întrucât, din 2009, acțiunile violente ale Boko Haram s-au soldat cu peste 22 000 de morți, printre aceștia numărându-se creștini, musulmani și toți cei care nu aderă la convingerile sale dogmatice și extremiste; întrucât, în martie 2015, Boko Haram și-a declarat loialitatea față de Statul Islamic; întrucât, la 27 martie 2015, în orașul Damasak din nord-est, au fost descoperite sute de cadavre, care sunt, se pare, victime ale insurecției conduse de gruparea Boko Haram; |
| --- | --- |

D.

întrucât Boko Haram a preluat și a păstrat sub controlul său o serie de orașe din nord-estul Nigeriei și recrutează în continuare cu forța civili, inclusiv mulți copii, pentru trupele sale; întrucât, din 2009, acțiunile violente ale Boko Haram s-au soldat cu peste 22 000 de morți, printre aceștia numărându-se creștini, musulmani și toți cei care nu aderă la convingerile sale dogmatice și extremiste; întrucât, în martie 2015, Boko Haram și-a declarat loialitatea față de Statul Islamic; întrucât, la 27 martie 2015, în orașul Damasak din nord-est, au fost descoperite sute de cadavre, care sunt, se pare, victime ale insurecției conduse de gruparea Boko Haram;

| E. | întrucât, în aprilie 2014, au fost răpite peste 270 de fete de la o școală de stat din Chibok (statul Borno); întrucât majoritatea acestor fete sunt în continuare dispărute, fiind într-o situație gravă, deoarece riscă să facă obiectul violenței sexuale, sclaviei și căsătoriilor forțate; întrucât, de atunci, Boko Haram a mai răpit alte sute de persoane; întrucât, la 28 aprilie 2015, aproximativ 300 de fete și femei au fost salvate în Pădurea Sambisa; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în aprilie 2014, au fost răpite peste 270 de fete de la o școală de stat din Chibok (statul Borno); întrucât majoritatea acestor fete sunt în continuare dispărute, fiind într-o situație gravă, deoarece riscă să facă obiectul violenței sexuale, sclaviei și căsătoriilor forțate; întrucât, de atunci, Boko Haram a mai răpit alte sute de persoane; întrucât, la 28 aprilie 2015, aproximativ 300 de fete și femei au fost salvate în Pădurea Sambisa;

| F. | întrucât, conform estimărilor Organizației Națiunilor Unite, actele de violență din statele Borno, Yobe și Adamawa au cauzat strămutarea a 1,5 milioane de persoane, printre care 800 000 de copii, peste trei milioane de oameni fiind afectați de insurecție; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform estimărilor Organizației Națiunilor Unite, actele de violență din statele Borno, Yobe și Adamawa au cauzat strămutarea a 1,5 milioane de persoane, printre care 800 000 de copii, peste trei milioane de oameni fiind afectați de insurecție;

| G. | întrucât peste 300 000 de nigerieni s-au refugiat în nord-vestul Camerunului și în sud-vestul Nigerului pentru a scăpa de violențe, în timp ce sute de nigerieni își riscă viața pe rutele de migrație spre UE în speranța de a ajunge să trăiască în condiții economice, sociale și de securitate mai bune; |
| --- | --- |

G.

întrucât peste 300 000 de nigerieni s-au refugiat în nord-vestul Camerunului și în sud-vestul Nigerului pentru a scăpa de violențe, în timp ce sute de nigerieni își riscă viața pe rutele de migrație spre UE în speranța de a ajunge să trăiască în condiții economice, sociale și de securitate mai bune;

| H. | întrucât obiectivul Boko Haram este să instaureze în nordul Nigeriei un stat pe deplin islamic, înființând instanțe penale sharia și interzicând educația de tip occidental; |
| --- | --- |

H.

întrucât obiectivul Boko Haram este să instaureze în nordul Nigeriei un stat pe deplin islamic, înființând instanțe penale sharia și interzicând educația de tip occidental;

| I. | întrucât, având în vedere agravarea situației de securitate, agricultorii nu își mai pot cultiva terenurile sau strânge recoltele, trăind cu frica unor noi atacuri ale grupării Boko Haram, ceea ce exacerbează și mai mult insecuritatea alimentară; |
| --- | --- |

I.

întrucât, având în vedere agravarea situației de securitate, agricultorii nu își mai pot cultiva terenurile sau strânge recoltele, trăind cu frica unor noi atacuri ale grupării Boko Haram, ceea ce exacerbează și mai mult insecuritatea alimentară;

| J. | întrucât numărul de atacuri, inclusiv prin folosirea copiilor în atentatele sinucigașe cu bombă, este în creștere, acestea având loc pe un teritoriu de mari dimensiuni și, de asemenea, în țări învecinate, cum ar fi în Ciad și Camerun; |
| --- | --- |

J.

întrucât numărul de atacuri, inclusiv prin folosirea copiilor în atentatele sinucigașe cu bombă, este în creștere, acestea având loc pe un teritoriu de mari dimensiuni și, de asemenea, în țări învecinate, cum ar fi în Ciad și Camerun;

| K. | întrucât răspunsul inițial al autorităților nigeriene a fost mai mult decât insuficient și a creat în rândul populației un sentiment de neîncredere față de instituțiile statului; întrucât, în cadrul fostei guvernări, autoritățile nigeriene au fost implicate în acțiuni de încarcerare și detenție în masă, execuții extrajudiciare și numeroase alte încălcări grave ale legislației internaționale; |
| --- | --- |

K.

întrucât răspunsul inițial al autorităților nigeriene a fost mai mult decât insuficient și a creat în rândul populației un sentiment de neîncredere față de instituțiile statului; întrucât, în cadrul fostei guvernări, autoritățile nigeriene au fost implicate în acțiuni de încarcerare și detenție în masă, execuții extrajudiciare și numeroase alte încălcări grave ale legislației internaționale;

| L. | întrucât efectul de propagare a insurecției Boko Haram în țările învecinate demonstrează importanța intensificării cooperării și reacțiilor la nivel regional; |
| --- | --- |

L.

întrucât efectul de propagare a insurecției Boko Haram în țările învecinate demonstrează importanța intensificării cooperării și reacțiilor la nivel regional;

| M. | întrucât Nigeria joacă un rol-cheie în politica regională și africană și este unul dintre motoarele integrării regionale prin Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS); |
| --- | --- |

M.

întrucât Nigeria joacă un rol-cheie în politica regională și africană și este unul dintre motoarele integrării regionale prin Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS);

| N. | întrucât veniturile din petrol au scăzut constant și criza economică este iminentă și întrucât, conform anumitor estimări, în fiecare an sunt sustrase între 3 și 8 miliarde USD din veniturile provenite din exploatarea petrolului în Nigeria; întrucât investițiile în sistemul de educație și în serviciile sociale ale Nigeriei au fost blocate ca urmare a gestiunii economice defectuoase, a instabilității și a corupției care persistă de mai multe decenii; |
| --- | --- |

N.

întrucât veniturile din petrol au scăzut constant și criza economică este iminentă și întrucât, conform anumitor estimări, în fiecare an sunt sustrase între 3 și 8 miliarde USD din veniturile provenite din exploatarea petrolului în Nigeria; întrucât investițiile în sistemul de educație și în serviciile sociale ale Nigeriei au fost blocate ca urmare a gestiunii economice defectuoase, a instabilității și a corupției care persistă de mai multe decenii;

| O. | întrucât educația, alfabetizarea, drepturile femeilor, justiția socială și distribuția echitabilă a veniturilor publice în societate prin intermediul sistemelor fiscale, reducerea inegalităților și lupta împotriva corupției și a evaziunii fiscale reprezintă factori-cheie pentru combaterea fundamentalismului, a violenței și a intoleranței; |
| --- | --- |

O.

întrucât educația, alfabetizarea, drepturile femeilor, justiția socială și distribuția echitabilă a veniturilor publice în societate prin intermediul sistemelor fiscale, reducerea inegalităților și lupta împotriva corupției și a evaziunii fiscale reprezintă factori-cheie pentru combaterea fundamentalismului, a violenței și a intoleranței;

| P. | întrucât terorismul reprezintă o amenințare globală, dar eforturile comunității mondiale de a lua mai multe măsuri împotriva grupului Boko Haram în Nigeria au depins într-o anumită măsură de credibilitatea și responsabilitatea de care s-a dat dovadă și de transparența alegerilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât terorismul reprezintă o amenințare globală, dar eforturile comunității mondiale de a lua mai multe măsuri împotriva grupului Boko Haram în Nigeria au depins într-o anumită măsură de credibilitatea și responsabilitatea de care s-a dat dovadă și de transparența alegerilor;

| Q. | întrucât Nigeria este încă o democrație tânără și fragilă, care s-a confruntat cu violență extremă în urma rezultatelor alegerilor din 2011 și a acuzațiilor de fraudă electorală; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Nigeria este încă o democrație tânără și fragilă, care s-a confruntat cu violență extremă în urma rezultatelor alegerilor din 2011 și a acuzațiilor de fraudă electorală;

| R. | întrucât Comisia Electorală Națională Independentă (INEC) a amânat alegerile din 14 și 28 februarie la 28 martie și 11 aprilie 2015 pentru a permite guvernului să lanseze acțiuni militare împotriva grupării Boko Haram, iar, în martie 2015, a fost lansat un răspuns la nivel regional; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia Electorală Națională Independentă (INEC) a amânat alegerile din 14 și 28 februarie la 28 martie și 11 aprilie 2015 pentru a permite guvernului să lanseze acțiuni militare împotriva grupării Boko Haram, iar, în martie 2015, a fost lansat un răspuns la nivel regional;

| S. | întrucât armata ciadiană, alături de Niger și Camerun, este cea mai importantă forță care luptă împotriva Boko Haram, recunoscându-se implicarea ei deplină împotriva teroriștilor Boko Haram în Gamboru Ngala, Malam Fatori și Kangalam în Nigeria; întrucât prețul ridicat plătit de această armată în războiul împotriva terorismului este cunoscut; întrucât Parlamentul European își exprimă deplina solidaritate cu răniții și cu familiile victimelor; |
| --- | --- |

S.

întrucât armata ciadiană, alături de Niger și Camerun, este cea mai importantă forță care luptă împotriva Boko Haram, recunoscându-se implicarea ei deplină împotriva teroriștilor Boko Haram în Gamboru Ngala, Malam Fatori și Kangalam în Nigeria; întrucât prețul ridicat plătit de această armată în războiul împotriva terorismului este cunoscut; întrucât Parlamentul European își exprimă deplina solidaritate cu răniții și cu familiile victimelor;

| T. | întrucât campania electorală s-a desfășurat într-un climat de tensiune, fiind raportate incidente de violență din motive electorale în toate părțile țării, în special în sud și în sud-vest, atacuri ale Boko Haram ce vizau descurajarea alegătorilor, încălcări ale regulilor campaniei electorale și influențarea alegătorilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât campania electorală s-a desfășurat într-un climat de tensiune, fiind raportate incidente de violență din motive electorale în toate părțile țării, în special în sud și în sud-vest, atacuri ale Boko Haram ce vizau descurajarea alegătorilor, încălcări ale regulilor campaniei electorale și influențarea alegătorilor;

| U. | întrucât observatorii locali și internaționali, printre care și observatorii din partea UE, au remarcat atât deficiențe sistemice, în special la centralizarea voturilor, cât și comportamente abuzive ale autorităților la guvernare și folosirea violenței; întrucât totuși nu au fost observate acte de manipulare sistematică; |
| --- | --- |

U.

întrucât observatorii locali și internaționali, printre care și observatorii din partea UE, au remarcat atât deficiențe sistemice, în special la centralizarea voturilor, cât și comportamente abuzive ale autorităților la guvernare și folosirea violenței; întrucât totuși nu au fost observate acte de manipulare sistematică;

| V. | întrucât, la invitația guvernului, UE a trimis o misiune pe termen lung de observare a alegerilor, la care a participat și o delegație din partea Parlamentului European; întrucât Uniunea Africană, Commonwealth și ECOWAS au trimis de asemenea misiuni de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât, la invitația guvernului, UE a trimis o misiune pe termen lung de observare a alegerilor, la care a participat și o delegație din partea Parlamentului European; întrucât Uniunea Africană, Commonwealth și ECOWAS au trimis de asemenea misiuni de observare a alegerilor;

| W. | întrucât, la 31 martie 2015, candidatul prezidențial al opoziției, Congresul Progresiștilor (All Progressives Congress- APC), generalul Muhammadu Buhari, a fost declarat câștigător al alegerilor, iar președintele în funcție și-a recunoscut pașnic înfrângerea; întrucât partidul de opoziție, APC, a câștigat majoritatea voturilor la alegerile prezidențiale, pentru Senat și pentru Camera reprezentanților în patru din cele șase zone geopolitice; |
| --- | --- |

W.

întrucât, la 31 martie 2015, candidatul prezidențial al opoziției, Congresul Progresiștilor (All Progressives Congress- APC), generalul Muhammadu Buhari, a fost declarat câștigător al alegerilor, iar președintele în funcție și-a recunoscut pașnic înfrângerea; întrucât partidul de opoziție, APC, a câștigat majoritatea voturilor la alegerile prezidențiale, pentru Senat și pentru Camera reprezentanților în patru din cele șase zone geopolitice;

| X. | întrucât au fost alese mai puține femei decât în 2011, când se înregistra deja o tendință negativă; |
| --- | --- |

X.

întrucât au fost alese mai puține femei decât în 2011, când se înregistra deja o tendință negativă;

| Y. | întrucât 17 % dintre fete se căsătoresc înainte să împlinească vârsta de 15 ani, acest procent al căsătoriilor în care sunt implicați copii ajungând la 76 % în regiunea de nord-vest a țării; întrucât în Nigeria se înregistrează cea mai mare cifră absolută a cazurilor de mutilare genitală feminină (MGF) din toată lumea, care reprezintă circa un sfert din numărul total estimat de 115-130 de milioane de victime; |
| --- | --- |

Y.

întrucât 17 % dintre fete se căsătoresc înainte să împlinească vârsta de 15 ani, acest procent al căsătoriilor în care sunt implicați copii ajungând la 76 % în regiunea de nord-vest a țării; întrucât în Nigeria se înregistrează cea mai mare cifră absolută a cazurilor de mutilare genitală feminină (MGF) din toată lumea, care reprezintă circa un sfert din numărul total estimat de 115-130 de milioane de victime;

| 1. | condamnă cu fermitate violența continuă și cu efecte din ce în ce mai grave, inclusiv valul permanent de atacuri cu arme și bombe, atentatele sinucigașe cu bombe, sclavia sexuală și alte forme de violență sexuală, răpirile și alte acte violente comise de secta teroristă Boko Haram asupra civililor, a guvernului și a armatei din Nigeria, ceea ce a provocat mii de morți și de răniți, a condus la strămutarea a mii de persoane și ar putea constitui crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate violența continuă și cu efecte din ce în ce mai grave, inclusiv valul permanent de atacuri cu arme și bombe, atentatele sinucigașe cu bombe, sclavia sexuală și alte forme de violență sexuală, răpirile și alte acte violente comise de secta teroristă Boko Haram asupra civililor, a guvernului și a armatei din Nigeria, ceea ce a provocat mii de morți și de răniți, a condus la strămutarea a mii de persoane și ar putea constitui crime împotriva umanității;

| 2. | deplânge faptul că au fost masacrați bărbați, femei și copii nevinovați și este alături de poporul nigerian în efortul acestuia de a combate toate formele de terorism din țara sa; salută eforturile tuturor jurnaliștilor și ale apărătorilor drepturilor omului de a atrage atenția întregii lumi asupra extremismului grupării Boko Haram și asupra victimelor inocente ale violențelor comise de aceasta; |
| --- | --- |

2.

deplânge faptul că au fost masacrați bărbați, femei și copii nevinovați și este alături de poporul nigerian în efortul acestuia de a combate toate formele de terorism din țara sa; salută eforturile tuturor jurnaliștilor și ale apărătorilor drepturilor omului de a atrage atenția întregii lumi asupra extremismului grupării Boko Haram și asupra victimelor inocente ale violențelor comise de aceasta;

| 3. | reamintește că a trecut un an de la răpirea celor 276 de fete de la o școală situată lângă Chibok, iar potrivit grupurilor de apărare a drepturilor omului au fost răpite cel puțin încă 2 000 de fete și femei; invită guvernul și comunitatea internațională să depună toate eforturile pentru a găsi persoanele răpite și a le elibera; |
| --- | --- |

3.

reamintește că a trecut un an de la răpirea celor 276 de fete de la o școală situată lângă Chibok, iar potrivit grupurilor de apărare a drepturilor omului au fost răpite cel puțin încă 2 000 de fete și femei; invită guvernul și comunitatea internațională să depună toate eforturile pentru a găsi persoanele răpite și a le elibera;

| 4. | solicită președintelui nou-ales să-și mențină promisiunile făcute în timpul campaniei și să se folosească de toate resursele pentru a pune capăt violențelor grupării Boko Haram, reinstituind stabilitatea și securitatea în întreaga țară și combătând cauzele profunde ale acestor acțiuni teroriste; îi solicită acestuia, în special, să ia măsuri mai ferme pentru combaterea corupției interne, a gestionării defectuoase și a lipsei de eficiență în cadrul instituțiilor publice și al armatei, care au blocat orice posibilitate de a combate flagelul reprezentat de gruparea Boko Haram în nordul țării, precum și să ia măsuri pentru blocarea surselor de venit ilicite ale acesteia prin cooperarea cu țările învecinate, în special în ceea ce privește contrabanda și traficul; |
| --- | --- |

4.

solicită președintelui nou-ales să-și mențină promisiunile făcute în timpul campaniei și să se folosească de toate resursele pentru a pune capăt violențelor grupării Boko Haram, reinstituind stabilitatea și securitatea în întreaga țară și combătând cauzele profunde ale acestor acțiuni teroriste; îi solicită acestuia, în special, să ia măsuri mai ferme pentru combaterea corupției interne, a gestionării defectuoase și a lipsei de eficiență în cadrul instituțiilor publice și al armatei, care au blocat orice posibilitate de a combate flagelul reprezentat de gruparea Boko Haram în nordul țării, precum și să ia măsuri pentru blocarea surselor de venit ilicite ale acesteia prin cooperarea cu țările învecinate, în special în ceea ce privește contrabanda și traficul;

| 5. | invită liderii și autoritățile religioase din Nigeria să coopereze activ cu societatea civilă și cu autoritățile publice pentru a combate extremismul și radicalizarea; |
| --- | --- |

5.

invită liderii și autoritățile religioase din Nigeria să coopereze activ cu societatea civilă și cu autoritățile publice pentru a combate extremismul și radicalizarea;

| 6. | solicită noilor autorități nigeriene să adopte o foaie de parcurs cu privire la dezvoltarea socială și economică a statelor din nord și din sud pentru a aborda problema sărăciei și a inegalității și chestiunile referitoare la oportunități egale și la accesul la îngrijiri medicale, promovând distribuirea echitabilă a veniturilor din petrol, în contextul descentralizării, care reprezintă o cauză a spiralei violenței; invită, de asemenea, autoritățile nigeriene să adopte măsuri ferme pentru a combate mutilarea genitală a femeilor, căsătoria copiilor și munca copiilor; solicită Uniunii Europene să recurgă la toate instrumentele de care dispune pentru a promova aceste măsuri și pentru a combate în mod eficient fluxurile financiare ilegale și evaziunea fiscală și pentru a spori cooperarea internațională democratică în probleme fiscale; |
| --- | --- |

6.

solicită noilor autorități nigeriene să adopte o foaie de parcurs cu privire la dezvoltarea socială și economică a statelor din nord și din sud pentru a aborda problema sărăciei și a inegalității și chestiunile referitoare la oportunități egale și la accesul la îngrijiri medicale, promovând distribuirea echitabilă a veniturilor din petrol, în contextul descentralizării, care reprezintă o cauză a spiralei violenței; invită, de asemenea, autoritățile nigeriene să adopte măsuri ferme pentru a combate mutilarea genitală a femeilor, căsătoria copiilor și munca copiilor; solicită Uniunii Europene să recurgă la toate instrumentele de care dispune pentru a promova aceste măsuri și pentru a combate în mod eficient fluxurile financiare ilegale și evaziunea fiscală și pentru a spori cooperarea internațională democratică în probleme fiscale;

| 7. | salută determinarea exprimată la Summitul regional de la Niamey din 20 și 21 ianuarie 2015 de către cele 13 țări participante, îndeosebi angajamentul militar al Ciadului, împreună cu cel al statelor Camerun, Niger și Nigeria, în privința combaterii amenințărilor teroriste ale grupării Boko Haram; încurajează consolidarea acestui răspuns la nivel regional, utilizând toate instrumentele existente și în deplină conformitate cu dreptul internațional; invită ECOWAS, în special, să continue să depună eforturi pentru ca noua sa Strategie de combatere a terorismului să devină operațională, acordând o atenție deosebită restricționării fluxurilor transfrontaliere ilicite de arme, armament, combatanți și produse de contrabandă; reiterează, de asemenea, că, fără o astfel de colaborare, este posibil ca actele de violență să continue, afectând pacea și stabilitatea în întreaga regiune; subliniază, în această privință, jurământul de fidelitate făcut de Boko Haram Statului Islamic, precum și necesitatea de a împiedica orice coordonare sau cooperare suplimentară dintre cele două organizații teroriste și de a împiedica extinderea amenințării; |
| --- | --- |

7.

salută determinarea exprimată la Summitul regional de la Niamey din 20 și 21 ianuarie 2015 de către cele 13 țări participante, îndeosebi angajamentul militar al Ciadului, împreună cu cel al statelor Camerun, Niger și Nigeria, în privința combaterii amenințărilor teroriste ale grupării Boko Haram; încurajează consolidarea acestui răspuns la nivel regional, utilizând toate instrumentele existente și în deplină conformitate cu dreptul internațional; invită ECOWAS, în special, să continue să depună eforturi pentru ca noua sa Strategie de combatere a terorismului să devină operațională, acordând o atenție deosebită restricționării fluxurilor transfrontaliere ilicite de arme, armament, combatanți și produse de contrabandă; reiterează, de asemenea, că, fără o astfel de colaborare, este posibil ca actele de violență să continue, afectând pacea și stabilitatea în întreaga regiune; subliniază, în această privință, jurământul de fidelitate făcut de Boko Haram Statului Islamic, precum și necesitatea de a împiedica orice coordonare sau cooperare suplimentară dintre cele două organizații teroriste și de a împiedica extinderea amenințării;

| 8. | salută inițiativele Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane și solicită Uniunii Africane să se lanseze de urgență în acțiuni concrete, împreună cu toate țările implicate, pentru a coordona lupta împotriva grupurilor teroriste din regiunea Sahel; îndeamnă Uniunea Europeană să sprijine dezvoltarea de mecanisme regionale pentru gestionarea conflictului, cum ar fi Forța africană de intervenție rapidă, precum și posibilitatea de a recurge la Instrumentul financiar pentru pace în Africa și la instrumentele UE de gestionare a situațiilor de criză; |
| --- | --- |

8.

salută inițiativele Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane și solicită Uniunii Africane să se lanseze de urgență în acțiuni concrete, împreună cu toate țările implicate, pentru a coordona lupta împotriva grupurilor teroriste din regiunea Sahel; îndeamnă Uniunea Europeană să sprijine dezvoltarea de mecanisme regionale pentru gestionarea conflictului, cum ar fi Forța africană de intervenție rapidă, precum și posibilitatea de a recurge la Instrumentul financiar pentru pace în Africa și la instrumentele UE de gestionare a situațiilor de criză;

| 9. | îndeamnă comunitatea internațională să depună mai multe eforturi pentru a ajuta guvernul Nigeriei să lupte împotriva grupării Boko Haram și să abordeze cauzele profunde ale terorismului, deoarece numai o reacție globală poate asigura combaterea permanentă a violenței și a fundamentalismului; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă comunitatea internațională să depună mai multe eforturi pentru a ajuta guvernul Nigeriei să lupte împotriva grupării Boko Haram și să abordeze cauzele profunde ale terorismului, deoarece numai o reacție globală poate asigura combaterea permanentă a violenței și a fundamentalismului;

| 10. | invită Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia să își respecte angajamentul de a acorda Nigeriei și poporului său o gamă largă de ajutoare politice, de dezvoltare și umanitare în ceea ce privește lupta împotriva amenințării reprezentate de Boko Haram și asigurarea dezvoltării acestei țări; îndeamnă UE să își continue dialogul politic cu Nigeria, în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou revizuit, și, în acest context, să abordeze chestiunile legate de drepturile universale ale omului, printre care libertatea de gândire, de conștiință, religioasă sau de credință și principiul nediscriminării pe orice criterii, astfel cum sunt înscrise în instrumentele universale, regionale și naționale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

invită Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia să își respecte angajamentul de a acorda Nigeriei și poporului său o gamă largă de ajutoare politice, de dezvoltare și umanitare în ceea ce privește lupta împotriva amenințării reprezentate de Boko Haram și asigurarea dezvoltării acestei țări; îndeamnă UE să își continue dialogul politic cu Nigeria, în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou revizuit, și, în acest context, să abordeze chestiunile legate de drepturile universale ale omului, printre care libertatea de gândire, de conștiință, religioasă sau de credință și principiul nediscriminării pe orice criterii, astfel cum sunt înscrise în instrumentele universale, regionale și naționale din domeniul drepturilor omului;

| 11. | de asemenea, solicită comunității internaționale să îi ajute pe refugiații nigerieni din țările învecinate; îndeamnă statele membre ale UE să înființeze urgent un sistem european credibil și holistic pentru gestionarea rutelor de migrație din Africa Subsahariană către Orientul Mijlociu și Africa de Nord, să furnizeze soluții de dezvoltare durabilă țărilor de origine, precum Nigeria, și să pună capăt tragediilor umane care se produc pe aceste rute; |
| --- | --- |

11.

de asemenea, solicită comunității internaționale să îi ajute pe refugiații nigerieni din țările învecinate; îndeamnă statele membre ale UE să înființeze urgent un sistem european credibil și holistic pentru gestionarea rutelor de migrație din Africa Subsahariană către Orientul Mijlociu și Africa de Nord, să furnizeze soluții de dezvoltare durabilă țărilor de origine, precum Nigeria, și să pună capăt tragediilor umane care se produc pe aceste rute;

| 12. | îndeamnă UE să ancheteze sursele de finanțare a grupării Boko Haram și să soluționeze chestiunea transparenței comerțului cu orice tip de resurse naturale, printre care petrol, pentru a evita alimentarea conflictelor de către întreprinderi; invită autoritățile nigeriene și întreprinderile străine să sprijine consolidarea guvernanței în sectoarele extractive prin aplicarea Inițiativei privind transparența în industriile extractive și publicarea sumelor pe care întreprinderile le plătesc guvernului nigerian; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă UE să ancheteze sursele de finanțare a grupării Boko Haram și să soluționeze chestiunea transparenței comerțului cu orice tip de resurse naturale, printre care petrol, pentru a evita alimentarea conflictelor de către întreprinderi; invită autoritățile nigeriene și întreprinderile străine să sprijine consolidarea guvernanței în sectoarele extractive prin aplicarea Inițiativei privind transparența în industriile extractive și publicarea sumelor pe care întreprinderile le plătesc guvernului nigerian;

| 13. | consideră că guvernul nigerian are dreptul și responsabilitatea de a-și apăra poporul împotriva terorismului, dar insistă asupra faptului că aceste acțiuni trebuie să aibă loc prin respectarea drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

13.

consideră că guvernul nigerian are dreptul și responsabilitatea de a-și apăra poporul împotriva terorismului, dar insistă asupra faptului că aceste acțiuni trebuie să aibă loc prin respectarea drepturilor omului și a statului de drept;

| 14. | solicită desfășurarea unor anchete aprofundate legate de posibilele încălcări ale drepturilor omului, printre care execuțiile extrajudiciare, tortura, arestările arbitrare și abuzurile legate de extorcări, și consideră că astfel de acțiuni nu pot fi justificate ca fiind un mijloc de combatere a amenințării reprezentate de Boko Haram sau de alte organizații teroriste; consideră că este necesar să se realizeze urgent o serie de reforme legate de sistemul judiciar din Nigeria pentru a asigura o justiție penală eficientă în vederea combaterii terorismului; de asemenea, consideră necesară reformarea forțelor de securitate ale statului nigerian; |
| --- | --- |

14.

solicită desfășurarea unor anchete aprofundate legate de posibilele încălcări ale drepturilor omului, printre care execuțiile extrajudiciare, tortura, arestările arbitrare și abuzurile legate de extorcări, și consideră că astfel de acțiuni nu pot fi justificate ca fiind un mijloc de combatere a amenințării reprezentate de Boko Haram sau de alte organizații teroriste; consideră că este necesar să se realizeze urgent o serie de reforme legate de sistemul judiciar din Nigeria pentru a asigura o justiție penală eficientă în vederea combaterii terorismului; de asemenea, consideră necesară reformarea forțelor de securitate ale statului nigerian;

| 15. | solicită ca soldații răniți să primească tratamentul adecvat, iar fetele și femeile victime ale violurilor în contextul conflictului armat să beneficieze de servicii complete de sănătate sexuală și reproductivă, în cadrul centrelor umanitare finanțate de UE, în conformitate cu articolul 3 comun din Convențiile de la Geneva, care garantează accesul răniților și al bolnavilor la toate îngrijirile medicale necesare în funcție de situația lor, fără nicio discriminare; |
| --- | --- |

15.

solicită ca soldații răniți să primească tratamentul adecvat, iar fetele și femeile victime ale violurilor în contextul conflictului armat să beneficieze de servicii complete de sănătate sexuală și reproductivă, în cadrul centrelor umanitare finanțate de UE, în conformitate cu articolul 3 comun din Convențiile de la Geneva, care garantează accesul răniților și al bolnavilor la toate îngrijirile medicale necesare în funcție de situația lor, fără nicio discriminare;

| 16. | felicită generalul Muhammadu Buhari, candidat din partea partidului Congresul Progresiștilor (APC), pentru câștigarea alegerilor prezidențiale, precum și candidații din partea tuturor partidelor care au obținut locuri în Senat sau în Camera Reprezentanților sau care au fost aleși guvernatori sau membri în Adunările Legislative ale Statelor; felicită candidații care au acceptat înfrângerea în mod elegant, începând cu președintele în exercițiu și candidat la alegerile prezidențiale, Goodluck Jonathan, și salută angajamentul neîntrerupt al tuturor partidelor politice și al tuturor candidaților în favoarea unor alegeri pașnice și le îndeamnă să continue să accepte rezultatele fără violență; |
| --- | --- |

16.

felicită generalul Muhammadu Buhari, candidat din partea partidului Congresul Progresiștilor (APC), pentru câștigarea alegerilor prezidențiale, precum și candidații din partea tuturor partidelor care au obținut locuri în Senat sau în Camera Reprezentanților sau care au fost aleși guvernatori sau membri în Adunările Legislative ale Statelor; felicită candidații care au acceptat înfrângerea în mod elegant, începând cu președintele în exercițiu și candidat la alegerile prezidențiale, Goodluck Jonathan, și salută angajamentul neîntrerupt al tuturor partidelor politice și al tuturor candidaților în favoarea unor alegeri pașnice și le îndeamnă să continue să accepte rezultatele fără violență;

| 17. | felicită poporul nigerian pentru entuziasmul său democratic și pentru mobilizarea sa de-a lungul întregului proces electoral și solicită autorităților nigeriene să consolideze buna guvernanță și să promoveze existența unor instituții democratice care pot fi trase mai ușor la răspundere; consideră că schimbarea de putere prin vot electoral demonstrează progresul democrației în Nigeria, care ar putea servi drept model pentru alte națiuni africane; |
| --- | --- |

17.

felicită poporul nigerian pentru entuziasmul său democratic și pentru mobilizarea sa de-a lungul întregului proces electoral și solicită autorităților nigeriene să consolideze buna guvernanță și să promoveze existența unor instituții democratice care pot fi trase mai ușor la răspundere; consideră că schimbarea de putere prin vot electoral demonstrează progresul democrației în Nigeria, care ar putea servi drept model pentru alte națiuni africane;

| 18. | salută determinarea INEC de a organiza un proces electoral credibil, pe cât posibil, transparent și echitabil, în pofida presiunilor și constrângerilor interne și externe cu care s-a confruntat și, în special, incluziunea persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

18.

salută determinarea INEC de a organiza un proces electoral credibil, pe cât posibil, transparent și echitabil, în pofida presiunilor și constrângerilor interne și externe cu care s-a confruntat și, în special, incluziunea persoanelor cu handicap;

| 19. | încurajează victimele să-și adreseze plângerile prin intermediul mecanismelor oficiale de soluționare a litigiilor și solicită autorităților nigeriene să răspundă la fiecare dintre aceste plângeri printr-o anchetă completă și credibilă și să le soluționeze în conformitate cu legea; solicită UE să sprijine dezvoltarea unor astfel de mecanisme; |
| --- | --- |

19.

încurajează victimele să-și adreseze plângerile prin intermediul mecanismelor oficiale de soluționare a litigiilor și solicită autorităților nigeriene să răspundă la fiecare dintre aceste plângeri printr-o anchetă completă și credibilă și să le soluționeze în conformitate cu legea; solicită UE să sprijine dezvoltarea unor astfel de mecanisme;

| 20. | solicită guvernului nigerian să promoveze participarea femeilor la viața publică și politică; |
| --- | --- |

20.

solicită guvernului nigerian să promoveze participarea femeilor la viața publică și politică;

| 21. | reiterează solicitările adresate cu privire la abolirea legislației împotriva homosexualității și a pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

21.

reiterează solicitările adresate cu privire la abolirea legislației împotriva homosexualității și a pedepsei cu moartea;

| 22. | solicită autorităților nigeriene să adopte de urgență măsuri pentru delta râului Niger, inclusiv măsuri de stopare a activităților ilegale legate de țiței, și să sprijine cetățenii expuși la poluare; invită Uniunea Europeană și statele sale membre să ofere competențe tehnice și resurse pentru a contribui la redresarea situației din această zonă; solicită tuturor întreprinderilor care au activități în regiune să respecte cele mai înalte standarde internaționale și să se abțină de la acțiuni care ar putea afecta mediul și comunitățile locale; |
| --- | --- |

22.

solicită autorităților nigeriene să adopte de urgență măsuri pentru delta râului Niger, inclusiv măsuri de stopare a activităților ilegale legate de țiței, și să sprijine cetățenii expuși la poluare; invită Uniunea Europeană și statele sale membre să ofere competențe tehnice și resurse pentru a contribui la redresarea situației din această zonă; solicită tuturor întreprinderilor care au activități în regiune să respecte cele mai înalte standarde internaționale și să se abțină de la acțiuni care ar putea afecta mediul și comunitățile locale;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Nigeriei și reprezentanților Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest și ai Uniunii Africane. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Nigeriei și reprezentanților Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest și ai Uniunii Africane.

---

(1)  JO L 160, 29.5.2014, p. 27.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/101 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/101

---

P8_TA(2015)0186

Cazul Nadiei Savcenko

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (2015/2663(RSP))

(2016/C 346/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere anterioarele sale rezoluții referitoare la Rusia și Ucraina, îndeosebi rezoluțiile sale din 12 martie 2015 referitoare la uciderea liderului opoziției ruse, Boris Nemțov, și la starea democrației în Rusia (1) și din 15 ianuarie 2015 referitoare la situația din Ucraina (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere anterioarele sale rezoluții referitoare la Rusia și Ucraina, îndeosebi rezoluțiile sale din 12 martie 2015 referitoare la uciderea liderului opoziției ruse, Boris Nemțov, și la starea democrației în Rusia (1) și din 15 ianuarie 2015 referitoare la situația din Ucraina (2),

| — | având în vedere declarația din 4 martie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) referitoare la detenția prelungită a Nadiei Savcenko, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 4 martie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) referitoare la detenția prelungită a Nadiei Savcenko,

| — | având în vedere „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a Acordurilor de la Minsk”, adoptat și semnat la Minsk la 12 februarie 2015 și aprobat în mod global prin Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU la 17 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a Acordurilor de la Minsk”, adoptat și semnat la Minsk la 12 februarie 2015 și aprobat în mod global prin Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU la 17 februarie 2015,

| — | având în vedere declarația UE din 16 aprilie 2015 privind răpirea și detenția ilegală a cetățenilor ucraineni de către Federația Rusă, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UE din 16 aprilie 2015 privind răpirea și detenția ilegală a cetățenilor ucraineni de către Federația Rusă,

| — | având în vedere dispozițiile dreptului umanitar internațional și, mai ales, ale celei de-a Treia Convenții de la Geneva privind tratamentul prizonierilor de război din 12 august 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile dreptului umanitar internațional și, mai ales, ale celei de-a Treia Convenții de la Geneva privind tratamentul prizonierilor de război din 12 august 1949,

| — | având în vedere declarația comună a Președintelui Ucrainei, a Președintelui Consiliului European și a Președintelui Comisiei Europene, ca urmare a celui de-al 17-lea summit UE-Ucraina, prin care se solicita eliberarea de urgență a tuturor ostaticilor și a persoanelor deținute ilegal, printre care și Nadia Savcenko, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Președintelui Ucrainei, a Președintelui Consiliului European și a Președintelui Comisiei Europene, ca urmare a celui de-al 17-lea summit UE-Ucraina, prin care se solicita eliberarea de urgență a tuturor ostaticilor și a persoanelor deținute ilegal, printre care și Nadia Savcenko,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât militanții rusofili ai autoproclamatei „Republicii Populare Lugansk” din estul Ucrainei au răpit-o în mod ilegal pe locotenentul Nadia Savcenko, pilot militar și fost ofițer al armatei ucrainene, pe teritoriul Ucrainei la 18 iunie 2014, au plasat-o în detenție, transferând-o în mod ilegal pe teritoriul Federației Ruse; |
| --- | --- |

A.

întrucât militanții rusofili ai autoproclamatei „Republicii Populare Lugansk” din estul Ucrainei au răpit-o în mod ilegal pe locotenentul Nadia Savcenko, pilot militar și fost ofițer al armatei ucrainene, pe teritoriul Ucrainei la 18 iunie 2014, au plasat-o în detenție, transferând-o în mod ilegal pe teritoriul Federației Ruse;

| B. | întrucât doamna Savcenko, născută în 1981, are o carieră militară strălucită până în prezent, fiind singurul militar ucrainean de sex feminin în forțele de menținerea a păcii trimise de Ucraina în Irak și prima femeie ce s-a înscris în Academia Forțelor Aeriene ucraineană, oferindu-se voluntar pentru a lupta în estul Ucrainei, în batalionul Aidar, fiind capturată; |
| --- | --- |

B.

întrucât doamna Savcenko, născută în 1981, are o carieră militară strălucită până în prezent, fiind singurul militar ucrainean de sex feminin în forțele de menținerea a păcii trimise de Ucraina în Irak și prima femeie ce s-a înscris în Academia Forțelor Aeriene ucraineană, oferindu-se voluntar pentru a lupta în estul Ucrainei, în batalionul Aidar, fiind capturată;

| C. | întrucât Comisia de anchetă a Rusiei a acuzat-o definitiv pe Nadia Savcenko la 24 aprilie 2015 (complicitate la crimă împotriva a două sau mai multe persoane, complicitate la tentativă de crimă împotriva a două sau mai multe persoane și traversarea ilegală a graniței Federației Ruse); |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia de anchetă a Rusiei a acuzat-o definitiv pe Nadia Savcenko la 24 aprilie 2015 (complicitate la crimă împotriva a două sau mai multe persoane, complicitate la tentativă de crimă împotriva a două sau mai multe persoane și traversarea ilegală a graniței Federației Ruse);

| D. | întrucât Nadia Savcenko este deputată în Verhovna Rada a Ucrainei și membră a delegației la Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei (APCE); întrucât Comisia pentru regulamentul de procedură, imunități și afaceri instituționale a APCE a confirmat imunitatea sa; întrucât Federația Rusă obiectează împotriva imunității diplomatice acordate Nadiei Savcenko ca deputată în Verhovna Rada; întrucât comunitatea internațională a întreprins numeroase eforturi pentru a asigura eliberarea Nadiei Savcenko, printre care Rezoluția 2034 (2015) a APCE, prin care se solicita eliberarea ei imediată și respectarea imunității sale parlamentare ca membră a delegației ucrainene la APCE; |
| --- | --- |

D.

întrucât Nadia Savcenko este deputată în Verhovna Rada a Ucrainei și membră a delegației la Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei (APCE); întrucât Comisia pentru regulamentul de procedură, imunități și afaceri instituționale a APCE a confirmat imunitatea sa; întrucât Federația Rusă obiectează împotriva imunității diplomatice acordate Nadiei Savcenko ca deputată în Verhovna Rada; întrucât comunitatea internațională a întreprins numeroase eforturi pentru a asigura eliberarea Nadiei Savcenko, printre care Rezoluția 2034 (2015) a APCE, prin care se solicita eliberarea ei imediată și respectarea imunității sale parlamentare ca membră a delegației ucrainene la APCE;

| E. | întrucât federația Rusă a fost de acord cu schimbul de prizonieri politici și de persoane deținute ilegal în temeiul Acordurilor de la Minsk, pe principiul „toți pentru toți”, la cel târziu cinci zile după retragerea armamentului greu; întrucât Nadiei Savcenko i s-a oferit de mai multe ori amnistia, în schimbul recunoașterii vinovăției; |
| --- | --- |

E.

întrucât federația Rusă a fost de acord cu schimbul de prizonieri politici și de persoane deținute ilegal în temeiul Acordurilor de la Minsk, pe principiul „toți pentru toți”, la cel târziu cinci zile după retragerea armamentului greu; întrucât Nadiei Savcenko i s-a oferit de mai multe ori amnistia, în schimbul recunoașterii vinovăției;

| F. | întrucât Nadia Savcenko a intrat în greva foamei de peste trei luni, ca protest împotriva deținerii sale ilegale; întrucât a fost supusă unor examinări și tratamente psihiatrice fără consimțământul său; întrucât instanțele din Moscova au refuzat apelurile Nadiei Savcenko împotriva detenției anterioare procesului; întrucât, între timp, starea sănătății ei s-a înrăutățit; întrucât UE și anumite state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la starea sănătății ei; întrucât au fost făcute mai multe apeluri pe lângă Consiliul pentru drepturile omului al ONU și pe lângă Crucea Roșie Internațională pentru eliberarea Nadiei Savcenko, |
| --- | --- |

F.

întrucât Nadia Savcenko a intrat în greva foamei de peste trei luni, ca protest împotriva deținerii sale ilegale; întrucât a fost supusă unor examinări și tratamente psihiatrice fără consimțământul său; întrucât instanțele din Moscova au refuzat apelurile Nadiei Savcenko împotriva detenției anterioare procesului; întrucât, între timp, starea sănătății ei s-a înrăutățit; întrucât UE și anumite state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la starea sănătății ei; întrucât au fost făcute mai multe apeluri pe lângă Consiliul pentru drepturile omului al ONU și pe lângă Crucea Roșie Internațională pentru eliberarea Nadiei Savcenko,

| 1. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a Nadiei Savcenko; condamnă Federația Rusă pentru răpire și detenție ilegală, timp de aproape un an și anchetarea Nadiei Savcenko; solicită ca autoritățile ruse să-și respecte angajamentul internațional asumat prin Acordurile de la Minsk, mai ales „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a Acordurilor de la Minsk”; consideră că Rusia nu are niciun temei legal sau jurisdicție pentru a proceda la deținerea, anchetarea sau acuzarea Nadiei Savcenko; |
| --- | --- |

1.

solicită eliberarea imediată și necondiționată a Nadiei Savcenko; condamnă Federația Rusă pentru răpire și detenție ilegală, timp de aproape un an și anchetarea Nadiei Savcenko; solicită ca autoritățile ruse să-și respecte angajamentul internațional asumat prin Acordurile de la Minsk, mai ales „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a Acordurilor de la Minsk”; consideră că Rusia nu are niciun temei legal sau jurisdicție pentru a proceda la deținerea, anchetarea sau acuzarea Nadiei Savcenko;

| 2. | consideră că deținerea Nadiei Savcenko ca prizonier de război în Rusia reprezintă o încălcare a Convenției de la Geneva; subliniază că cei responsabili pentru deținerea ei ilegală în Rusia ar putea face obiectul unor sancțiuni internaționale sau al unor proceduri juridice pentru acțiunile lor; |
| --- | --- |

2.

consideră că deținerea Nadiei Savcenko ca prizonier de război în Rusia reprezintă o încălcare a Convenției de la Geneva; subliniază că cei responsabili pentru deținerea ei ilegală în Rusia ar putea face obiectul unor sancțiuni internaționale sau al unor proceduri juridice pentru acțiunile lor;

| 3. | reamintește autorităților ruse că dna Savcenko este în continuare într-o stare foarte fragilă de sănătate, acestea fiind direct responsabile pentru siguranța și bunăstarea ei; solicită autorităților ruse să permită accesul unor doctori internaționali și imparțiali pe lângă dna Savcenko, asigurându-se că orice examinări medicale sau psihologice au loc doar cu consimțământul dnei Savcenko și ținându-se cont de consecințele îndelungatei greve a foamei; solicită Rusiei să permită organizațiilor umanitare internaționale acces permanent la ea; |
| --- | --- |

3.

reamintește autorităților ruse că dna Savcenko este în continuare într-o stare foarte fragilă de sănătate, acestea fiind direct responsabile pentru siguranța și bunăstarea ei; solicită autorităților ruse să permită accesul unor doctori internaționali și imparțiali pe lângă dna Savcenko, asigurându-se că orice examinări medicale sau psihologice au loc doar cu consimțământul dnei Savcenko și ținându-se cont de consecințele îndelungatei greve a foamei; solicită Rusiei să permită organizațiilor umanitare internaționale acces permanent la ea;

| 4. | solicită eliberarea imediată a tuturor celorlalți cetățeni ucraineni, printre care regizorul ucrainean Oleg Sențov și Khaizer Jemilev, deținuți ilegal în Rusia; |
| --- | --- |

4.

solicită eliberarea imediată a tuturor celorlalți cetățeni ucraineni, printre care regizorul ucrainean Oleg Sențov și Khaizer Jemilev, deținuți ilegal în Rusia;

| 5. | îndeamnă Președintele Franței și Cancelarul Germaniei, precum și pe miniștrii de afaceri de externe implicați, să ridice problema eliberării Nadiei Savcenko la următoarele reuniuni ale Grupului de contact pentru punerea în aplicare a Acordurilor de la Minsk, în formatul Normandia; solicită VP/ĂR, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să urmărească îndeaproape cazul Nadiei Savcenko, să-l readucă în atenție în diferite formate și reuniuni cu autoritățile ruse și să informeze Parlamentul cu privire la rezultatul acestor eforturi; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Președintele Franței și Cancelarul Germaniei, precum și pe miniștrii de afaceri de externe implicați, să ridice problema eliberării Nadiei Savcenko la următoarele reuniuni ale Grupului de contact pentru punerea în aplicare a Acordurilor de la Minsk, în formatul Normandia; solicită VP/ĂR, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să urmărească îndeaproape cazul Nadiei Savcenko, să-l readucă în atenție în diferite formate și reuniuni cu autoritățile ruse și să informeze Parlamentul cu privire la rezultatul acestor eforturi;

| 6. | subliniază că eliberarea Nadiei Savcenko nu este doar un pas necesar pentru îmbunătățirea relațiilor dintre Ucraina și Rusia, ci și pentru a demonstra că autoritățile ruse înțeleg să respecte și să recunoască drepturile umane fundamentale; |
| --- | --- |

6.

subliniază că eliberarea Nadiei Savcenko nu este doar un pas necesar pentru îmbunătățirea relațiilor dintre Ucraina și Rusia, ci și pentru a demonstra că autoritățile ruse înțeleg să respecte și să recunoască drepturile umane fundamentale;

| 7. | reamintește că Nadia Savcenko a fost aleasă deputată a Parlamentului ucrainean la alegerile parlamentare generale din Ucraina din octombrie 2014, fiind membră a delegației ucrainene la APCE, beneficiind astfel de imunitate internațională; reamintește Rusiei obligația sa internațională de a-i respecta imunitatea în calitate de membră APCE; |
| --- | --- |

7.

reamintește că Nadia Savcenko a fost aleasă deputată a Parlamentului ucrainean la alegerile parlamentare generale din Ucraina din octombrie 2014, fiind membră a delegației ucrainene la APCE, beneficiind astfel de imunitate internațională; reamintește Rusiei obligația sa internațională de a-i respecta imunitatea în calitate de membră APCE;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei și președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei și președintelui Adunării Parlamentare a Consiliului Europei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0074.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0011.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/103

---

P8_TA(2015)0187

Situația din tabăra de refugiați Yarmouk din Siria

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la situația din tabăra de refugiați de la Yarmouk din Siria (2015/2664(RSP))

(2016/C 346/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere prevederile dreptului internațional umanitar, |
| --- | --- |

—

având în vedere prevederile dreptului internațional umanitar,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Siria,

| — | având în vedere declarația din 10 aprilie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și a comisarului pentru ajutorul umanitar și gestionarea crizelor privind situația din Yarmouk, Siria; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 10 aprilie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și a comisarului pentru ajutorul umanitar și gestionarea crizelor privind situația din Yarmouk, Siria;

| — | având în vedere declarația din 18 aprilie 2015 a VP/ÎR în numele Uniunii Europene privind situația din tabăra de refugiați palestinieni din Yarmouk din Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 18 aprilie 2015 a VP/ÎR în numele Uniunii Europene privind situația din tabăra de refugiați palestinieni din Yarmouk din Siria,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate ONU 2139 (2014), 2165 (2014) și 2191(2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate ONU 2139 (2014), 2165 (2014) și 2191(2014),

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4)din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4)din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât ISIS/Da'esh a atacat tabăra de refugiați palestinieni din Yarmouk la 1 aprilie 2015; întrucât regimul Assad a continuat bombardamentele aeriene și atacurile cu artilerie asupra taberei ca răspuns la atacul SI, iar lupte de stradă intense între grupuri armate ale opoziției armate anti-Assad, Aknaf Bait al-Makdis, pe de o parte, și ISIS/Da'esh și Jabnat al-Nusra, pe de altă parte, au avut loc în tabără; întrucât la 16 aprilie 2015, unități militare palestiniene, cu ajutorul rebelilor sirieni, i-au obligat pe combatanții ISIS/Da'esh să se retragă din tabără; întrucât retragerea ISIS/Da'esh lasă în mare parte controlul taberei organizației Jabhat al-Nusra afiliată la Al-Qaida; |
| --- | --- |

A.

întrucât ISIS/Da'esh a atacat tabăra de refugiați palestinieni din Yarmouk la 1 aprilie 2015; întrucât regimul Assad a continuat bombardamentele aeriene și atacurile cu artilerie asupra taberei ca răspuns la atacul SI, iar lupte de stradă intense între grupuri armate ale opoziției armate anti-Assad, Aknaf Bait al-Makdis, pe de o parte, și ISIS/Da'esh și Jabnat al-Nusra, pe de altă parte, au avut loc în tabără; întrucât la 16 aprilie 2015, unități militare palestiniene, cu ajutorul rebelilor sirieni, i-au obligat pe combatanții ISIS/Da'esh să se retragă din tabără; întrucât retragerea ISIS/Da'esh lasă în mare parte controlul taberei organizației Jabhat al-Nusra afiliată la Al-Qaida;

| B. | întrucât Yarmouk, cea mai mare tabără de refugiați din Siria, înființată în 1957 pentru a primi persoane care se refugiază din cauza conflictului arabo-israelian, a fost scena de luptă dintre guvernul sirian și grupuri armate, cum ar fi Jabhat al-Nusra și Armata liberă siriană; întrucât, înaintea conflictului sirian, mai mult de 160 000 de civili locuiau în tabără, în timp ce în prezent rămân numai 18 000; |
| --- | --- |

B.

întrucât Yarmouk, cea mai mare tabără de refugiați din Siria, înființată în 1957 pentru a primi persoane care se refugiază din cauza conflictului arabo-israelian, a fost scena de luptă dintre guvernul sirian și grupuri armate, cum ar fi Jabhat al-Nusra și Armata liberă siriană; întrucât, înaintea conflictului sirian, mai mult de 160 000 de civili locuiau în tabără, în timp ce în prezent rămân numai 18 000;

| C. | întrucât cei 480 000 de refugiați palestinieni reprezintă în continuare un grup deosebit de vulnerabil în contextul crizei din Siria; întrucât acești refugiați sunt răspândiți în mai mult de 60 de tabere pe cuprinsul regiunii; întrucât, pentru satisfacerea nevoilor în materie de hrană zilnică, apă și îngrijiri medicale, 95 % din refugiații palestinieni se bazează în prezent pe Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA); |
| --- | --- |

C.

întrucât cei 480 000 de refugiați palestinieni reprezintă în continuare un grup deosebit de vulnerabil în contextul crizei din Siria; întrucât acești refugiați sunt răspândiți în mai mult de 60 de tabere pe cuprinsul regiunii; întrucât, pentru satisfacerea nevoilor în materie de hrană zilnică, apă și îngrijiri medicale, 95 % din refugiații palestinieni se bazează în prezent pe Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA);

| D. | întrucât populația civilă din tabăra Yarmouk a fost asediată din decembrie 2012 și a fost supusă bombardamentelor fără discriminare din partea regimului Assad și se află blocată în continuare în interiorul taberei; întrucât, potrivit UNRWA, 18 000 de civili palestinieni și sirieni din Yarmouk, inclusiv 3 500 de copii, au nevoie de ajutoarele umanitare de primă necesitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât populația civilă din tabăra Yarmouk a fost asediată din decembrie 2012 și a fost supusă bombardamentelor fără discriminare din partea regimului Assad și se află blocată în continuare în interiorul taberei; întrucât, potrivit UNRWA, 18 000 de civili palestinieni și sirieni din Yarmouk, inclusiv 3 500 de copii, au nevoie de ajutoarele umanitare de primă necesitate;

| E. | întrucât în tabără există o criză permanentă în ceea ce privește sănătatea, cu o epidemie de febră tifoidă, care a apărut în 2014, hepatită A și boli legate de calitatea apei la nivel endemic, precum și malnutriție, cu toate consecințele cunoscute; |
| --- | --- |

E.

întrucât în tabără există o criză permanentă în ceea ce privește sănătatea, cu o epidemie de febră tifoidă, care a apărut în 2014, hepatită A și boli legate de calitatea apei la nivel endemic, precum și malnutriție, cu toate consecințele cunoscute;

| F. | întrucât Consiliul de Securitate al ONU a invitat toate părțile implicate în războiul civil din Siria să permită accesul umanitar în tabăra Yarmouk și să permită ajutoarelor umanitare să ajungă la destinație fără obstrucții; |
| --- | --- |

F.

întrucât Consiliul de Securitate al ONU a invitat toate părțile implicate în războiul civil din Siria să permită accesul umanitar în tabăra Yarmouk și să permită ajutoarelor umanitare să ajungă la destinație fără obstrucții;

| G. | întrucât Comisia a eliberat fonduri de urgență imediată în valoare de 2,5 milioane EUR pentru operațiunile UNRWA în scopul furnizării de asistență pentru salvarea de vieți omenești în rândul refugiaților palestinieni din Siria, sub formă de numerar și de material de ajutor de urgență; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia a eliberat fonduri de urgență imediată în valoare de 2,5 milioane EUR pentru operațiunile UNRWA în scopul furnizării de asistență pentru salvarea de vieți omenești în rândul refugiaților palestinieni din Siria, sub formă de numerar și de material de ajutor de urgență;

| H. | întrucât, în plus, ca parte a finanțării UE pentru 2015 în materie de asistență umanitară pentru Siria, sprijinul va facilita o reacție umanitară rapidă pentru a răspunde nevoilor familiilor vulnerabile; întrucât această finanțare se extinde la toate zonele din Siria afectate de conflict, punându-se accentul în mod deosebit pe recentele violențe din Yarmouk, Idlib, Daraa și Alep; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în plus, ca parte a finanțării UE pentru 2015 în materie de asistență umanitară pentru Siria, sprijinul va facilita o reacție umanitară rapidă pentru a răspunde nevoilor familiilor vulnerabile; întrucât această finanțare se extinde la toate zonele din Siria afectate de conflict, punându-se accentul în mod deosebit pe recentele violențe din Yarmouk, Idlib, Daraa și Alep;

| I. | întrucât refuzul actual al regimului sirian și al altor beligeranți de a permite accesul umanitar la refugiații care trăiesc în tabăra Yarmouk este o încălcare a dreptului umanitar internațional; întrucât capacitatea UNRWA de a sprijini intervenții de urgență pentru salvarea de vieți omenești, răspunzând astfel evoluțiilor urgente ca cele care afectează tabăra Yarmouk, este serios subminată de finanțarea insuficientă cronică a intervențiilor umanitare din Siria; |
| --- | --- |

I.

întrucât refuzul actual al regimului sirian și al altor beligeranți de a permite accesul umanitar la refugiații care trăiesc în tabăra Yarmouk este o încălcare a dreptului umanitar internațional; întrucât capacitatea UNRWA de a sprijini intervenții de urgență pentru salvarea de vieți omenești, răspunzând astfel evoluțiilor urgente ca cele care afectează tabăra Yarmouk, este serios subminată de finanțarea insuficientă cronică a intervențiilor umanitare din Siria;

| 1. | își exprimă preocuparea profundă cu privire la deteriorarea continuă a situației umanitare și de securitate din Siria și, în special în tabăra de refugiați palestinieni Yarmouk și în alte tabere palestiniene; își reafirmă angajamentul ferm în favoarea victimelor conflictului sirian; |
| --- | --- |

1.

își exprimă preocuparea profundă cu privire la deteriorarea continuă a situației umanitare și de securitate din Siria și, în special în tabăra de refugiați palestinieni Yarmouk și în alte tabere palestiniene; își reafirmă angajamentul ferm în favoarea victimelor conflictului sirian;

| 2. | condamnă preluarea taberei Yarmouk și actele de terorism comise de ISIS/Da'esh și Jabhat al-Nusra, precum și asedierea și bombardarea taberei de către regimul Assad, inclusiv cu butoaie cu exploziv, care provoacă o suferință oribilă populației afectate; solicită încetarea imediată a asediului și a tuturor atacurilor asupra populației civile; |
| --- | --- |

2.

condamnă preluarea taberei Yarmouk și actele de terorism comise de ISIS/Da'esh și Jabhat al-Nusra, precum și asedierea și bombardarea taberei de către regimul Assad, inclusiv cu butoaie cu exploziv, care provoacă o suferință oribilă populației afectate; solicită încetarea imediată a asediului și a tuturor atacurilor asupra populației civile;

| 3. | își exprimă preocuparea cu privire la toți apărătorii drepturilor omului deținuți în tabăra Yarmouk și a celor reținuți în prezent de forțele de securitate siriene; solicită tuturor grupurilor armate din tabăra Yarmouk să nu mai aibă drept țintă apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

își exprimă preocuparea cu privire la toți apărătorii drepturilor omului deținuți în tabăra Yarmouk și a celor reținuți în prezent de forțele de securitate siriene; solicită tuturor grupurilor armate din tabăra Yarmouk să nu mai aibă drept țintă apărătorii drepturilor omului;

| 4. | solicită respectarea statutului de neutralitate a taberei Yarmouk și protecția civililor aflați în interiorul taberei, în special a femeilor și copiilor, precum și asigurarea de instalații medicale, școli și locuri de refugiu; |
| --- | --- |

4.

solicită respectarea statutului de neutralitate a taberei Yarmouk și protecția civililor aflați în interiorul taberei, în special a femeilor și copiilor, precum și asigurarea de instalații medicale, școli și locuri de refugiu;

| 5. | subliniază că războiul actual din Siria și recentele amenințări generate de ISIS/Da'esh constituie un pericol major pentru populația din Siria, precum și pentru Orientul Mijlociu în general; invită UE să contribuie la eforturile comune de a atenuare a crizei umanitare și să se implice în sprijinirea țărilor vecine pentru furnizarea de adăpost refugiaților care părăsesc conflictul din Siria, mulți dintre ei pierzându-și viețile în încercarea de a traversa Mediterana în bărci; |
| --- | --- |

5.

subliniază că războiul actual din Siria și recentele amenințări generate de ISIS/Da'esh constituie un pericol major pentru populația din Siria, precum și pentru Orientul Mijlociu în general; invită UE să contribuie la eforturile comune de a atenuare a crizei umanitare și să se implice în sprijinirea țărilor vecine pentru furnizarea de adăpost refugiaților care părăsesc conflictul din Siria, mulți dintre ei pierzându-și viețile în încercarea de a traversa Mediterana în bărci;

| 6. | solicită aplicarea rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU 2139 (2014), 2165 (2014) și 2191 (2014) pe întreg teritoriul Siriei; îndeamnă toate părțile implicate în conflict să permită UNRWA, Comitetul Internațional al Crucii Roșii și altor organizații internaționale de ajutor accesul neobstrucționat la tabăra de refugiați de la Yarmouk, să permită accesul umanitar imediat și necondiționat, să evacueze civilii răniți și să asigure trecerea în siguranță a tuturor civililor care doresc să părăsească tabăra; solicită stabilirea de coridoare umanitare care să nu fie controlate nici de regimul sirian, nici de ISIS/Da'esh și Jabhat al-Nusra, date fiind încălcările grave și continue ale dreptului umanitar internațional pe care le-au comis; |
| --- | --- |

6.

solicită aplicarea rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU 2139 (2014), 2165 (2014) și 2191 (2014) pe întreg teritoriul Siriei; îndeamnă toate părțile implicate în conflict să permită UNRWA, Comitetul Internațional al Crucii Roșii și altor organizații internaționale de ajutor accesul neobstrucționat la tabăra de refugiați de la Yarmouk, să permită accesul umanitar imediat și necondiționat, să evacueze civilii răniți și să asigure trecerea în siguranță a tuturor civililor care doresc să părăsească tabăra; solicită stabilirea de coridoare umanitare care să nu fie controlate nici de regimul sirian, nici de ISIS/Da'esh și Jabhat al-Nusra, date fiind încălcările grave și continue ale dreptului umanitar internațional pe care le-au comis;

| 7. | salută eliberarea de către Comisie a sumei de 2,5 milioane EUR, ca finanțare de urgență imediată a operațiunilor de asistență a UNRWA pentru salvarea de vieți omenești în favoarea refugiaților palestinieni din Siria; salută UNRWA pentru activitatea importantă pe care o desfășoară și își exprimă angajamentul ferm în favoarea continuării colaborării cu comisarul general al UNRWA, Pierre Krähenbühl, și cu toți ceilalți parteneri, pentru a contribui la reducerea suferințelor persoanelor care au cea mai mare nevoie de ajutor; subliniază necesitatea ca UE și statele membre să-și mărească sprijinul acordat UNRWA pentru eforturile de ajutor de urgență în favoarea civililor din Yarmouk și din alte zone din Siria, garantând că toți refugiații palestinieni, comunitățile-gazdă și alții primesc asistența de care au nevoie; îndeamnă UE să participe la finanțarea apelului de urgență al UNRWA în valoare de 30 de milioane USD și să ofere sprijin diplomatic și politic UNRWA; |
| --- | --- |

7.

salută eliberarea de către Comisie a sumei de 2,5 milioane EUR, ca finanțare de urgență imediată a operațiunilor de asistență a UNRWA pentru salvarea de vieți omenești în favoarea refugiaților palestinieni din Siria; salută UNRWA pentru activitatea importantă pe care o desfășoară și își exprimă angajamentul ferm în favoarea continuării colaborării cu comisarul general al UNRWA, Pierre Krähenbühl, și cu toți ceilalți parteneri, pentru a contribui la reducerea suferințelor persoanelor care au cea mai mare nevoie de ajutor; subliniază necesitatea ca UE și statele membre să-și mărească sprijinul acordat UNRWA pentru eforturile de ajutor de urgență în favoarea civililor din Yarmouk și din alte zone din Siria, garantând că toți refugiații palestinieni, comunitățile-gazdă și alții primesc asistența de care au nevoie; îndeamnă UE să participe la finanțarea apelului de urgență al UNRWA în valoare de 30 de milioane USD și să ofere sprijin diplomatic și politic UNRWA;

| 8. | condamnă în mod ferm abuzurile împotriva copiilor, masacrele, tortura, uciderile și violența sexuală la care este supusă populația siriană; subliniază importanța luării unor măsuri adecvate pentru a asigura siguranța civililor nevinovați, inclusiv a femeilor și copiilor; recunoaște că femeile și fetele sunt frecvent victimele violurilor ca armă de război în conflictul sirian, inclusiv în închisorile regimului; subliniază articolul 3 comun ale convențiilor de la Geneva care garantează persoanelor rănite și bolnave toate îngrijirile medicale pe care le impune starea lor, fără discriminări negative; îndeamnă furnizorii de ajutor umanitar să asigure întreaga gamă de servicii de sănătate în instalațiile umanitare finanțate de UE; |
| --- | --- |

8.

condamnă în mod ferm abuzurile împotriva copiilor, masacrele, tortura, uciderile și violența sexuală la care este supusă populația siriană; subliniază importanța luării unor măsuri adecvate pentru a asigura siguranța civililor nevinovați, inclusiv a femeilor și copiilor; recunoaște că femeile și fetele sunt frecvent victimele violurilor ca armă de război în conflictul sirian, inclusiv în închisorile regimului; subliniază articolul 3 comun ale convențiilor de la Geneva care garantează persoanelor rănite și bolnave toate îngrijirile medicale pe care le impune starea lor, fără discriminări negative; îndeamnă furnizorii de ajutor umanitar să asigure întreaga gamă de servicii de sănătate în instalațiile umanitare finanțate de UE;

| 9. | își exprimă sprijinul deplin pentru eforturile depuse de trimisul special al ONU în Siria, Staffan de Mistura, pentru a obține încetări locale ale focului și pentru a pune în aplicare armistiții umanitare, la care să adere toate părțile implicate în conflict, pentru a permite acordarea ajutorului umanitar; își reiterează apelurile ca UE să preia inițiativa eforturilor diplomatice în acest scop; |
| --- | --- |

9.

își exprimă sprijinul deplin pentru eforturile depuse de trimisul special al ONU în Siria, Staffan de Mistura, pentru a obține încetări locale ale focului și pentru a pune în aplicare armistiții umanitare, la care să adere toate părțile implicate în conflict, pentru a permite acordarea ajutorului umanitar; își reiterează apelurile ca UE să preia inițiativa eforturilor diplomatice în acest scop;

| 10. | își reiterează solicitarea pentru o soluție durabilă în conflictul sirian prin intermediul unui proces politic favorabil incluziunii, coordonat de Siria, pe baza comunicatului de la Geneva din iunie 2012, care să conducă la o reală tranziție care respectă aspirațiile legitime ale poporului sirian și care permite acestuia să își determine propriul viitor în mod independent și democratic; salută anunțul conform căruia vor fi organizate noi discuții la Geneva în mai între regimul Assad, opoziție, membrii ai CSONU și puterile regionale, printre care Iranul; |
| --- | --- |

10.

își reiterează solicitarea pentru o soluție durabilă în conflictul sirian prin intermediul unui proces politic favorabil incluziunii, coordonat de Siria, pe baza comunicatului de la Geneva din iunie 2012, care să conducă la o reală tranziție care respectă aspirațiile legitime ale poporului sirian și care permite acestuia să își determine propriul viitor în mod independent și democratic; salută anunțul conform căruia vor fi organizate noi discuții la Geneva în mai între regimul Assad, opoziție, membrii ai CSONU și puterile regionale, printre care Iranul;

| 11. | își păstrează convingerea că nu poate exista o pace durabilă în Siria fără a stabili responsabilitatea pentru crimele comise de toate părțile în timpul conflictului, inclusiv în ceea ce privește tabăra Yarmouk; își reiterează solicitarea de a adresa situația din Siria Tribunalului Penal Internațional; invită UE și statele membre să examineze în mod serios recenta recomandare a Comisiei de anchetă a ONU de a analiza posibilitatea înființării unui tribunal special pentru crimele comise în Siria; |
| --- | --- |

11.

își păstrează convingerea că nu poate exista o pace durabilă în Siria fără a stabili responsabilitatea pentru crimele comise de toate părțile în timpul conflictului, inclusiv în ceea ce privește tabăra Yarmouk; își reiterează solicitarea de a adresa situația din Siria Tribunalului Penal Internațional; invită UE și statele membre să examineze în mod serios recenta recomandare a Comisiei de anchetă a ONU de a analiza posibilitatea înființării unui tribunal special pentru crimele comise în Siria;

| 12. | consideră că Parlamentul trebuie să realizeze o vizită ad-hoc în tabăra de refugiați de la Yarmouk pentru a evalua în mod independent situația umanitară, de îndată ce condițiile de securitate o permit, în coordonare cu ONU și independent de regimul Assad sau orice altă parte implicată în conflict; |
| --- | --- |

12.

consideră că Parlamentul trebuie să realizeze o vizită ad-hoc în tabăra de refugiați de la Yarmouk pentru a evalua în mod independent situația umanitară, de îndată ce condițiile de securitate o permit, în coordonare cu ONU și independent de regimul Assad sau orice altă parte implicată în conflict;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Națiunilor Unite, trimisului special al ONU și Ligii Arabe în Siria, Secretarului General al Consiliului de cooperare pentru statele arabe din Golf, președintele Autorității Palestiniene, Consiliului Legislativ Palestinian și tuturor părților implicate în conflictul din Siria. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Națiunilor Unite, trimisului special al ONU și Ligii Arabe în Siria, Secretarului General al Consiliului de cooperare pentru statele arabe din Golf, președintele Autorității Palestiniene, Consiliului Legislativ Palestinian și tuturor părților implicate în conflictul din Siria.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/106 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/106

---

P8_TA(2015)0188

Întemnițarea unor activiști în domeniul drepturilor omului și al drepturilor lucrătorilor în Algeria

Rezoluţia Parlamentului European din 30 aprilie 2015 referitoare la trimiterea la închisoare a lucrătorilor şi activiştilor pentru drepturile omului în Algeria (2015/2665(RSP))

(2016/C 346/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluţiile sale anterioare referitoare la Algeria (1), în special cele din 9 iunie 2005 referitoare la libertatea presei în Algeria şi cea din 10 octombrie 2002 referitoare la încheierea unui acord de asociere cu Algeria (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluţiile sale anterioare referitoare la Algeria (1), în special cele din 9 iunie 2005 referitoare la libertatea presei în Algeria şi cea din 10 octombrie 2002 referitoare la încheierea unui acord de asociere cu Algeria (2),

| — | având în vedere Rezoluţia sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului şi democraţia în lume şi politica în materie a Uniunii Europene (3), precum şi Rezoluţia sa din 23 octombrie 2013 referitoare la Politica europeană de vecinătate, către un parteneriat mai puternic: poziţia PE referitoare la rapoartele intermediare 2012 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluţia sa din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului şi democraţia în lume şi politica în materie a Uniunii Europene (3), precum şi Rezoluţia sa din 23 octombrie 2013 referitoare la Politica europeană de vecinătate, către un parteneriat mai puternic: poziţia PE referitoare la rapoartele intermediare 2012 (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 20 aprilie 2015 referitoare la revizuirea Politicii europene de vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 20 aprilie 2015 referitoare la revizuirea Politicii europene de vecinătate,

| — | având în vedere declarația Uniunii Europene în urma celei de-a opta reuniuni a Consiliului de asociere UE-Algeria din 13 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Uniunii Europene în urma celei de-a opta reuniuni a Consiliului de asociere UE-Algeria din 13 mai 2014,

| — | având în vedere Comunicatul Comun din 15 mai 2012 al Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate adresat Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor intitulat „Rezultatele noii politici europene de vecinătate” (JOIN(2012)0014), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul Comun din 15 mai 2012 al Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate adresat Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor intitulat „Rezultatele noii politici europene de vecinătate” (JOIN(2012)0014),

| — | având în vedere memoriul 2013 al Comisiei privind Politica europeană de vecinătate (PEV) din martie 2014, referitor la Algeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere memoriul 2013 al Comisiei privind Politica europeană de vecinătate (PEV) din martie 2014, referitor la Algeria,

| — | având în vedere declaraţia Consiliului European din iunie 2011 referitoare la vecinătatea sudică, |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia Consiliului European din iunie 2011 referitoare la vecinătatea sudică,

| — | având în vedere declaraţia Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navy Pillay, făcută în septembrie 2012, în cursul vizitei sale în Algeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declaraţia Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navy Pillay, făcută în septembrie 2012, în cursul vizitei sale în Algeria,

| — | având în vedere Acordul de asociere UE-Algeria, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere UE-Algeria, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2005,

| — | având în vedere articolul 2 din acordul de asociere menţionat mai sus, care stipulează că respectarea principiilor democratice şi a drepturilor fundamentale ale omului trebuie să inspire politicile naţionale şi internaţionale ale părţilor care au aderat la el şi constituie un element esenţial al respectivului acord, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din acordul de asociere menţionat mai sus, care stipulează că respectarea principiilor democratice şi a drepturilor fundamentale ale omului trebuie să inspire politicile naţionale şi internaţionale ale părţilor care au aderat la el şi constituie un element esenţial al respectivului acord,

| — | având în vedere Constituția Egiptului, adoptată prin referendum la 28 noiembrie 1996, îndeosebi articolele 34-36, 39, 41 și 43 din aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Egiptului, adoptată prin referendum la 28 noiembrie 1996, îndeosebi articolele 34-36, 39, 41 și 43 din aceasta,

| — | având în vedere raportul final din 5 august 2012, întocmit de Misiunea UE de observare a alegerilor parlamentare din Algeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final din 5 august 2012, întocmit de Misiunea UE de observare a alegerilor parlamentare din Algeria,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, la care Algeria este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, la care Algeria este parte,

| — | având în vedere Convenţia nr. 87 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM) privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical din 1948 şi Convenţia nr. 98 a OIM privind dreptul la organizare și negociere colectivă din 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenţia nr. 87 a Organizaţiei Internaţionale a Muncii (OIM) privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical din 1948 şi Convenţia nr. 98 a OIM privind dreptul la organizare și negociere colectivă din 1949,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în Algeria au avut recent loc proteste împotriva şomajului; întrucât autorităţile algeriene admit faptul că cererile manifestanţilor sunt legitime; întrucât, cu toate acestea, în ultimii patru ani şi, de la începutul lui 2015, cu o şi mai mare intensitate, apărătorii drepturilor omului, inclusiv activiştii pentru drepturile muncii, în special în regiunile din sudul Algeriei, au proferat ameninţări, au abuzat verbal şi supus la rele tratamente şi au recurs la hărţuieli judiciare pe fundalul escaladării protestelor economice, sociale şi ambientale; |
| --- | --- |

A.

întrucât în Algeria au avut recent loc proteste împotriva şomajului; întrucât autorităţile algeriene admit faptul că cererile manifestanţilor sunt legitime; întrucât, cu toate acestea, în ultimii patru ani şi, de la începutul lui 2015, cu o şi mai mare intensitate, apărătorii drepturilor omului, inclusiv activiştii pentru drepturile muncii, în special în regiunile din sudul Algeriei, au proferat ameninţări, au abuzat verbal şi supus la rele tratamente şi au recurs la hărţuieli judiciare pe fundalul escaladării protestelor economice, sociale şi ambientale;

| B. | întrucât Mohamed Rag, un activist pentru drepturile muncii făcând parte din Comitetul Naţional pentru Apărarea Drepturilor Şomerilor (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) din oraşul Laghouat a fost arestat la 22 ianuarie 2015 şi a fost condamnat la 18 luni de închisoare şi la o amendă de DZD 20 000, pentru ultraj contra unui agent din forţele de securitate aflat în exerciţiul funcţiunii, sentinţa fiind confirmată în apel la 18 martie 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât Mohamed Rag, un activist pentru drepturile muncii făcând parte din Comitetul Naţional pentru Apărarea Drepturilor Şomerilor (Comité National pour la Défense des Droits des Chômeurs, CNDDC) din oraşul Laghouat a fost arestat la 22 ianuarie 2015 şi a fost condamnat la 18 luni de închisoare şi la o amendă de DZD 20 000, pentru ultraj contra unui agent din forţele de securitate aflat în exerciţiul funcţiunii, sentinţa fiind confirmată în apel la 18 martie 2015;

| C. | întrucât, la 28 ianuarie 2015, în oraşul Laghouat au fost arestaţi opt activişti pentru drepturile muncii, membri ai CNDDC – Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar şi Djaballah Abdelkader – pe când erau adunaţi în faţa tribunalului municipal, cerând eliberarea lui Modamed Rag; întrucât aceşti opt activişti au fost ulterior, în martie trecut, condamnaţi la un an de închisoare, cu o sentinţă de suspendare de 6 luni, şi la o amendă de DZD 5 000 fiecare, pentru faptul de a se fi adunat în mod neautorizat/ilegal şi pentru exercitarea de presiuni în privinţa hotărârilor magistraţilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 28 ianuarie 2015, în oraşul Laghouat au fost arestaţi opt activişti pentru drepturile muncii, membri ai CNDDC – Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar şi Djaballah Abdelkader – pe când erau adunaţi în faţa tribunalului municipal, cerând eliberarea lui Modamed Rag; întrucât aceşti opt activişti au fost ulterior, în martie trecut, condamnaţi la un an de închisoare, cu o sentinţă de suspendare de 6 luni, şi la o amendă de DZD 5 000 fiecare, pentru faptul de a se fi adunat în mod neautorizat/ilegal şi pentru exercitarea de presiuni în privinţa hotărârilor magistraţilor;

| D. | întrucât în Laghouat, în cursul audierii activiştilor menţionaţi mai sus ai CNDDC, care a avut loc la 11 martie 2015, au fost desfăşuraţi un număr mare de agenţi de poliţie, împiedicând astfel intrarea în tribunal a publicului şi a martorilor, iar în afara tribunalului poliţia a arestat şi ulterior a eliberat aproape 50 de manifestanţi paşnici care îşi exprimau solidaritatea cu cei nouă deţinuţi; |
| --- | --- |

D.

întrucât în Laghouat, în cursul audierii activiştilor menţionaţi mai sus ai CNDDC, care a avut loc la 11 martie 2015, au fost desfăşuraţi un număr mare de agenţi de poliţie, împiedicând astfel intrarea în tribunal a publicului şi a martorilor, iar în afara tribunalului poliţia a arestat şi ulterior a eliberat aproape 50 de manifestanţi paşnici care îşi exprimau solidaritatea cu cei nouă deţinuţi;

| E. | întrucât, deşi starea de urgenţă a fost ridicată în februarie 2011, ca răspuns la valul de proteste în masă în favoarea democraţiei, restricţiile, în drept şi în practică, impuse în ceea ce priveşte adunările paşnice nu au fost abrogate, în special decretul din 18 iunie 2001, care continuă să interzică manifestaţiile publice în oraşul Alger şi legea 91-19 din 2 decembrie 1991 privind manifestaţiile şi adunările publice, în temeiul căreia orice eveniment public este condiţionat de o autorizare prealabilă; întrucât Ministerul de Interne autorizează rar adunările publice; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deşi starea de urgenţă a fost ridicată în februarie 2011, ca răspuns la valul de proteste în masă în favoarea democraţiei, restricţiile, în drept şi în practică, impuse în ceea ce priveşte adunările paşnice nu au fost abrogate, în special decretul din 18 iunie 2001, care continuă să interzică manifestaţiile publice în oraşul Alger şi legea 91-19 din 2 decembrie 1991 privind manifestaţiile şi adunările publice, în temeiul căreia orice eveniment public este condiţionat de o autorizare prealabilă; întrucât Ministerul de Interne autorizează rar adunările publice;

| F. | întrucât orice participant la o manifestaţie neautorizată poate fi urmărit în justiţie şi riscă, în temeiul articolelor 99 şi 100 din Codul penal algerian, o pedeapsă cu închisoarea de două luni până la cinci ani; întrucât în ianuarie 2014, termenul limită pentru înregistrarea asociaţiilor noi, toate asociaţiile care nu au fost acceptate au fost scoase în afara legii; întrucât proteste paşnice au fost dispersate cu forţa de poliţie, uneori în mod violent, iar protestarii paşnici pot fi arestaţi înaintea manifestaţiilor, pentru a se preveni desfăşurarea acestora; |
| --- | --- |

F.

întrucât orice participant la o manifestaţie neautorizată poate fi urmărit în justiţie şi riscă, în temeiul articolelor 99 şi 100 din Codul penal algerian, o pedeapsă cu închisoarea de două luni până la cinci ani; întrucât în ianuarie 2014, termenul limită pentru înregistrarea asociaţiilor noi, toate asociaţiile care nu au fost acceptate au fost scoase în afara legii; întrucât proteste paşnice au fost dispersate cu forţa de poliţie, uneori în mod violent, iar protestarii paşnici pot fi arestaţi înaintea manifestaţiilor, pentru a se preveni desfăşurarea acestora;

| G. | întrucât în 2014, guvernul algerian a procedat la revizuiri pro-democratice şi a promis şi alte reforme în scopul protejării drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale; întrucât implementarea acestor reforme a fost, până în prezent, nesatisfăcătoare; |
| --- | --- |

G.

întrucât în 2014, guvernul algerian a procedat la revizuiri pro-democratice şi a promis şi alte reforme în scopul protejării drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale; întrucât implementarea acestor reforme a fost, până în prezent, nesatisfăcătoare;

| H. | întrucât, în martie 2015, alţi patru activişti pentru drepturile muncii, Rachid Aouine, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi şi Ferhat Missa, membri ai CNDDC din oraşul El Oued, au fost arestaţi şi acuzaţi de instigare la reunire; întrucât doi dintre aceştia au fost achitaţi, însă Rachid Aouine a fost condamnat, iar Youssef Sultani urmează să fie judecat; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în martie 2015, alţi patru activişti pentru drepturile muncii, Rachid Aouine, Youssef Sultani, Abdelhamid Brahimi şi Ferhat Missa, membri ai CNDDC din oraşul El Oued, au fost arestaţi şi acuzaţi de instigare la reunire; întrucât doi dintre aceştia au fost achitaţi, însă Rachid Aouine a fost condamnat, iar Youssef Sultani urmează să fie judecat;

| I. | întrucât, în ianuarie 2012, a intrat în vigoare o nouă lege privind asociaţiile (12-06), care impune organizaţiilor neguvernamentale şi grupurilor aparţinând societăţii civile restricţii în ceea ce priveşte crearea, funcţionarea şi accesul la finanţare străină; întrucât legea incriminează membrii asociaţiilor neînregistrate, suspendate şi dizolvate, care sunt pasibili la şase luni de închisoare şi o amendă însemnată, ceea ce afectează libertatea de asociere; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în ianuarie 2012, a intrat în vigoare o nouă lege privind asociaţiile (12-06), care impune organizaţiilor neguvernamentale şi grupurilor aparţinând societăţii civile restricţii în ceea ce priveşte crearea, funcţionarea şi accesul la finanţare străină; întrucât legea incriminează membrii asociaţiilor neînregistrate, suspendate şi dizolvate, care sunt pasibili la şase luni de închisoare şi o amendă însemnată, ceea ce afectează libertatea de asociere;

| J. | întrucât, cu toate că legea 90-14 din 2 iunie 1990 privind condiţiile de exercitare a drepturilor sindicatelor le permite lucrătorilor să înfiinţeze sindicate fără a solicita vreo permisiune, ci prin notificarea în scris a autorităţilor, acestea au refuzat, în mai multe cazuri, eliberarea unei confirmări de primire, fără de care sindicatele nu-i pot reprezenta legal pe lucrători; |
| --- | --- |

J.

întrucât, cu toate că legea 90-14 din 2 iunie 1990 privind condiţiile de exercitare a drepturilor sindicatelor le permite lucrătorilor să înfiinţeze sindicate fără a solicita vreo permisiune, ci prin notificarea în scris a autorităţilor, acestea au refuzat, în mai multe cazuri, eliberarea unei confirmări de primire, fără de care sindicatele nu-i pot reprezenta legal pe lucrători;

| K. | întrucât Algeria, care este în curs de a fi evaluată în ceea ce priveşte aplicarea Convenţiei 87 a OIM în iunie 2014, a făcut obiectul analizelor experţilor OIM în mai multe dintre rapoartele întocmite de aceştia sub aspectul încălcării drepturilor lucrătorilor la grevă şi la înfiinţarea unor sindicate la propria alegere; |
| --- | --- |

K.

întrucât Algeria, care este în curs de a fi evaluată în ceea ce priveşte aplicarea Convenţiei 87 a OIM în iunie 2014, a făcut obiectul analizelor experţilor OIM în mai multe dintre rapoartele întocmite de aceştia sub aspectul încălcării drepturilor lucrătorilor la grevă şi la înfiinţarea unor sindicate la propria alegere;

| L. | întrucât negocierile cu privire la Planul de acţiune dintre UE şi Algeria din cadrul Politicvii europene de vecinătate au fost iniţiate în 2012; întrucât, deşi recunoaşte că ambele părţi au interesul să-şi consolideze dialogul şi cooperarea în chestiunile regionale şi legate de securitate, în martie 2014 Comisia şi-a exprimat, totuşi, îngrijorarea cu privire la lipsa de independenţă a sistemului judiciar şi la deteriorarea situaţiei sub aspectul libertăţii de asociere, adunare şi exprimare în Algeria; |
| --- | --- |

L.

întrucât negocierile cu privire la Planul de acţiune dintre UE şi Algeria din cadrul Politicvii europene de vecinătate au fost iniţiate în 2012; întrucât, deşi recunoaşte că ambele părţi au interesul să-şi consolideze dialogul şi cooperarea în chestiunile regionale şi legate de securitate, în martie 2014 Comisia şi-a exprimat, totuşi, îngrijorarea cu privire la lipsa de independenţă a sistemului judiciar şi la deteriorarea situaţiei sub aspectul libertăţii de asociere, adunare şi exprimare în Algeria;

| M. | întrucât Algeria este membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din ianuarie 2014; |
| --- | --- |

M.

întrucât Algeria este membră a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din ianuarie 2014;

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la arestarea şi detenţia activiştilor Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar și Djaballah Abdelkader, deoarece aceştia sunt reţinuţi în pofida faptului că activitatea lor este pe deplin permisă de legislaţia algeriană şi concordă cu instrumentele internaţionale din domeniul drepturilor omului pe care le-a ratificat Algeria; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea cu privire la arestarea şi detenţia activiştilor Rachid Aouine, Mohamed Rag, Khencha Belkacem, Brahimi Belelmi, Mazouzi Benallal, Azzouzi Boubakeur, Korini Belkacem, Bekouider Faouzi, Bensarkha Tahar și Djaballah Abdelkader, deoarece aceştia sunt reţinuţi în pofida faptului că activitatea lor este pe deplin permisă de legislaţia algeriană şi concordă cu instrumentele internaţionale din domeniul drepturilor omului pe care le-a ratificat Algeria;

| 2. | reaminteşte că Algeria este obligată să respecte articolul 2 din Acordul de asociere, care stipulează că un aspect esenţial al acestuia este respectarea principiilor democratice şi a drepturilor fundamentale ale omului, a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, a Pactului internațional privind drepturile economice, sociale și culturale şi a Cartei africane a drepturilor omului şi popoarelor şi că, prin urmare, Algeria are obligaţia să respecte drepturile universale ale omului, inclusiv libertatea de adunare şi de asociere; |
| --- | --- |

2.

reaminteşte că Algeria este obligată să respecte articolul 2 din Acordul de asociere, care stipulează că un aspect esenţial al acestuia este respectarea principiilor democratice şi a drepturilor fundamentale ale omului, a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, a Pactului internațional privind drepturile economice, sociale și culturale şi a Cartei africane a drepturilor omului şi popoarelor şi că, prin urmare, Algeria are obligaţia să respecte drepturile universale ale omului, inclusiv libertatea de adunare şi de asociere;

| 3. | consideră că hărțuirea și intimidarea activiştilor pentru drepturile muncii şi a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv la nivel judiciar, nu sunt în conformitate cu prevederile Declarației Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

consideră că hărțuirea și intimidarea activiştilor pentru drepturile muncii şi a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv la nivel judiciar, nu sunt în conformitate cu prevederile Declarației Organizației Națiunilor Unite privind apărătorii drepturilor omului;

| 4. | consideră că dreptul la un proces echitabil şi asigurarea unor garanţii minimale în ceea ce priveşte drepturile la apărare ale tuturor deţinuţilor, printre care apărătorii drepturilor omului şi activiştii pentru drepturile muncii, sunt în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

4.

consideră că dreptul la un proces echitabil şi asigurarea unor garanţii minimale în ceea ce priveşte drepturile la apărare ale tuturor deţinuţilor, printre care apărătorii drepturilor omului şi activiştii pentru drepturile muncii, sunt în conformitate cu articolul 14 alineatul (3) din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice;

| 5. | invită, de asemenea, autorităţile algeriene să asigure și să garanteze dreptul la libertatea de exprimare, asociere şi adunare paşnică şi să adopte măsuri adecvate pentru a garanta siguranţa şi securitatea activiştilor societăţii civile şi ale apărătorilor drepturilor omului, precum şi libertatea acestora de a-şi desfăşura activităţile legitime şi paşnice; |
| --- | --- |

5.

invită, de asemenea, autorităţile algeriene să asigure și să garanteze dreptul la libertatea de exprimare, asociere şi adunare paşnică şi să adopte măsuri adecvate pentru a garanta siguranţa şi securitatea activiştilor societăţii civile şi ale apărătorilor drepturilor omului, precum şi libertatea acestora de a-şi desfăşura activităţile legitime şi paşnice;

| 6. | reaminteşte recomandarea făcută guvernului algerian de către Raportorul special al ONU privind promovarea şi protejarea dreptului la libertatea de opinie şi de exprimare, de a abroga decretul din 18 iunie 2001 prin care sunt interzise protestele paşnice şi toate formele de manifestaţii publice în Alger şi de a institui un sistem de simplă notificare, în locul autorizării prealabile a manifestaţiilor publice; |
| --- | --- |

6.

reaminteşte recomandarea făcută guvernului algerian de către Raportorul special al ONU privind promovarea şi protejarea dreptului la libertatea de opinie şi de exprimare, de a abroga decretul din 18 iunie 2001 prin care sunt interzise protestele paşnice şi toate formele de manifestaţii publice în Alger şi de a institui un sistem de simplă notificare, în locul autorizării prealabile a manifestaţiilor publice;

| 7. | invită autorităţile algeriene să abroge legea 12-06 privind asociaţiile şi să se angajeze într-un dialog veritabil cu organizaţiile societăţii civil, în vederea elaborării unei legi noi, în conformitate cu standardele internaţionale în materia drepturilor omului şi cu Constituţia algeriană; |
| --- | --- |

7.

invită autorităţile algeriene să abroge legea 12-06 privind asociaţiile şi să se angajeze într-un dialog veritabil cu organizaţiile societăţii civil, în vederea elaborării unei legi noi, în conformitate cu standardele internaţionale în materia drepturilor omului şi cu Constituţia algeriană;

| 8. | salută faptul că, din 2012, au fost acordate autorizaţii pentru un număr de douăsprezece organizaţii sindicale; reaminteşte că nu trebuie concepute manevre administrative în scopul neacordării statutului juridic pentru sindicatele independente care încearcă să-şi desfăşoare activitatea în afara organizaţiilor sindicale existente; invită autorităţile algeriene să permită înregistrarea legală a sindicatelor noi şi să se conformeze convenţiilor implementate de OIM care au fost ratificate de Algeria, îndeosebi Convenţia nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical şi Convenţia nr. 98 privind dreptul la organizare și negociere colectivă; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că, din 2012, au fost acordate autorizaţii pentru un număr de douăsprezece organizaţii sindicale; reaminteşte că nu trebuie concepute manevre administrative în scopul neacordării statutului juridic pentru sindicatele independente care încearcă să-şi desfăşoare activitatea în afara organizaţiilor sindicale existente; invită autorităţile algeriene să permită înregistrarea legală a sindicatelor noi şi să se conformeze convenţiilor implementate de OIM care au fost ratificate de Algeria, îndeosebi Convenţia nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical şi Convenţia nr. 98 privind dreptul la organizare și negociere colectivă;

| 9. | apreciază faptul că Algeria a ratificat majoritatea tratatelor internaţionale privind drepturile omului; încurajează angajamentul din ce în ce mai mare şi mai buna cooperare a autorităţilor algeriene cu Organizaţia Naţiunilor Unite, îndeosebi cu Organizaţia Internaţională a Muncii şi Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului; invită autorităţile algeriene să coopereze în cadrul procedurilor speciale ale ONU, inclusiv prin invitarea în vizită a raportorilor speciali, şi să ţină seama de recomandările acestora; invită, de asemenea, Algeria să coopereze activ cu Uniunea Africană în cadrul mecanismelor pentru drepturile omului, în special cu Raportorul special privind apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

9.

apreciază faptul că Algeria a ratificat majoritatea tratatelor internaţionale privind drepturile omului; încurajează angajamentul din ce în ce mai mare şi mai buna cooperare a autorităţilor algeriene cu Organizaţia Naţiunilor Unite, îndeosebi cu Organizaţia Internaţională a Muncii şi Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului; invită autorităţile algeriene să coopereze în cadrul procedurilor speciale ale ONU, inclusiv prin invitarea în vizită a raportorilor speciali, şi să ţină seama de recomandările acestora; invită, de asemenea, Algeria să coopereze activ cu Uniunea Africană în cadrul mecanismelor pentru drepturile omului, în special cu Raportorul special privind apărătorii drepturilor omului;

| 10. | cere Vicepreşedintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe şi politica de securitate (VP/ÎR), precum şi statelor membre ale UE să asigure existența unei politici clare și principiale față de Algeria, care să includă un dialog pe tema drepturilor omului, în acord cu cadrul strategic al UE privind drepturile omului şi democraţia; le solicită VP/ÎR şi statelor membre să asigure un dialog politic, privind securitatea şi drepturile omului substanţial pe toate cele trei dimensiuni şi solicită, prin urmare, Serviciului European de Acţiune Externă (SEAE) să stabilească repere şi indicatori clari pentru monitorizarea obiectivelor UE şi evaluarea progreselor înregistrate în domeniul drepturilor omului, impunităţii, libertăţii de asociere, adunare şi exprimare, al statului de drept şi al situaţiei apărătorilor drepturilor omului din Algeria; |
| --- | --- |

10.

cere Vicepreşedintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe şi politica de securitate (VP/ÎR), precum şi statelor membre ale UE să asigure existența unei politici clare și principiale față de Algeria, care să includă un dialog pe tema drepturilor omului, în acord cu cadrul strategic al UE privind drepturile omului şi democraţia; le solicită VP/ÎR şi statelor membre să asigure un dialog politic, privind securitatea şi drepturile omului substanţial pe toate cele trei dimensiuni şi solicită, prin urmare, Serviciului European de Acţiune Externă (SEAE) să stabilească repere şi indicatori clari pentru monitorizarea obiectivelor UE şi evaluarea progreselor înregistrate în domeniul drepturilor omului, impunităţii, libertăţii de asociere, adunare şi exprimare, al statului de drept şi al situaţiei apărătorilor drepturilor omului din Algeria;

| 11. | îndeamnă autorităţile algeriene, VP/ÎR şi SEAE să includă un capitol consistent privind drepturile omului în viitorul Plan de acţiune UE-Algeria, care să exprime o voinţă politică fermă de a progresa de jure şi de facto în ceea ce priveşte promovarea şi protejarea drepturilor omului în acord cu Constituţia algeriană şi tratatele internaţionale în materia drepturilor omului, precum şi instrumentele regionale africane în materia drepturilor omului la care a aderat Algeria; opinează că în Planul de acţiune UE-Algeria ar trebui adoptate obiective specifice în materia drepturilor omului, asociate cu un plan de reforme pe care trebuie să le opereze Algeria cu implicarea semnificativă a societăţii civile independente; solicită definirea unor indicatori pentru evaluarea obiectivă şi regulată a situaţiei drepturilor omului din Algeria; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă autorităţile algeriene, VP/ÎR şi SEAE să includă un capitol consistent privind drepturile omului în viitorul Plan de acţiune UE-Algeria, care să exprime o voinţă politică fermă de a progresa de jure şi de facto în ceea ce priveşte promovarea şi protejarea drepturilor omului în acord cu Constituţia algeriană şi tratatele internaţionale în materia drepturilor omului, precum şi instrumentele regionale africane în materia drepturilor omului la care a aderat Algeria; opinează că în Planul de acţiune UE-Algeria ar trebui adoptate obiective specifice în materia drepturilor omului, asociate cu un plan de reforme pe care trebuie să le opereze Algeria cu implicarea semnificativă a societăţii civile independente; solicită definirea unor indicatori pentru evaluarea obiectivă şi regulată a situaţiei drepturilor omului din Algeria;

| 12. | invită SEAE şi statele membre să monitorizeze îndeaproape toate procesele şi procedurile judiciare îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului şi a activiştilor pentru drepturile muncii, prin prezenţa reprezentanţilor delegaţiei UE şi ai ambasadelor statelor membre la Alger şi să transmită Parlamentului rapoarte pe această temă; |
| --- | --- |

12.

invită SEAE şi statele membre să monitorizeze îndeaproape toate procesele şi procedurile judiciare îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului şi a activiştilor pentru drepturile muncii, prin prezenţa reprezentanţilor delegaţiei UE şi ai ambasadelor statelor membre la Alger şi să transmită Parlamentului rapoarte pe această temă;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Delegaţiei UE la Alger, Guvernului Algeriei, Secretarului General al ONU, precum și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Delegaţiei UE la Alger, Guvernului Algeriei, Secretarului General al ONU, precum și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului.

---

(1)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 567.

(2)  JO C 279 E, 20.11.2003, p. 115.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0076.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0446.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 28 aprilie 2015

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/110 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/110

---

P8_TA(2015)0096

Examinarea declarațiilor privind interesele financiare ale comisarilor desemnați (interpretarea alineatului (1) litera (a) din Anexa XVI la Regulamentul de procedură)***

Decizia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 privind examinarea declarațiilor privind interesele financiare ale comisarilor desemnați (interpretarea alineatului (1) litera (a) din Anexa XVI la Regulamentul de procedură) (2015/2047(REG))

(2016/C 346/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea din 9 aprilie 2015 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 9 aprilie 2015 a președintei Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 226 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide să introducă următoarea interpretare la alineatul (1) litera (a) din Anexa XVI la Regulamentul său de procedură:
  „Examinarea de către comisia competentă pentru afaceri juridice a declarației privind interesele financiare ale unui comisar desemnat constă nu numai în a verifica dacă declarația a fost completată în mod corespunzător, ci și în a evalua dacă din conținutul declarației se poate deduce existența unui conflict de interese. Comisia competentă pentru audiere este cea care decide apoi dacă să solicite sau nu informații suplimentare din partea comisarului desemnat.” |
| --- | --- |

1.

decide să introducă următoarea interpretare la alineatul (1) litera (a) din Anexa XVI la Regulamentul său de procedură:

„Examinarea de către comisia competentă pentru afaceri juridice a declarației privind interesele financiare ale unui comisar desemnat constă nu numai în a verifica dacă declarația a fost completată în mod corespunzător, ci și în a evalua dacă din conținutul declarației se poate deduce existența unui conflict de interese. Comisia competentă pentru audiere este cea care decide apoi dacă să solicite sau nu informații suplimentare din partea comisarului desemnat.”

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 28 aprilie 2015

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/111

---

P8_TA(2015)0097

Convenția internațională privind standardele pentru personalul navelor de pescuit ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a statelor membre să devină părți, în interesul Uniunii Europene, la Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit (15528/2014 – C8-0295/2014 – 2013/0285(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 346/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15528/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15528/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 46, articolul 53 alineatul (1), articolul 62, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0295/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 46, articolul 53 alineatul (1), articolul 62, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0295/2014),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0064/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0064/2015),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de decizie a Consiliului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/112

---

P8_TA(2015)0098

Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015: Modificare a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020

Rezoluţia Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, secțiunea III – Comisia (07660/2015 – C8-0098/2015 – 2015/2013(BUD))

(2016/C 346/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, adoptat definitiv la 17 decembrie 2014 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015, adoptat de Comisie la 20 ianuarie 2015 (COM(2015)0016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015, adoptat de Comisie la 20 ianuarie 2015 (COM(2015)0016),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015, adoptată de Consiliu la 21 aprilie 2015 și transmisă Parlamentului European la 22 aprilie 2015 (07660/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015, adoptată de Consiliu la 21 aprilie 2015 și transmisă Parlamentului European la 22 aprilie 2015 (07660/2015),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (5),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0138/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0138/2015),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 este asociat propunerii de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului privind CFM (COM(2015)0015), în conformitate cu articolul 19 din regulamentul respectiv; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 este asociat propunerii de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului privind CFM (COM(2015)0015), în conformitate cu articolul 19 din regulamentul respectiv;

| B. | întrucât articolul 19 din Regulamentul privind CFM prevede o revizuire a cadrului financiar multianual în situația adoptării tardive a normelor sau a programelor în gestiune partajată, cu scopul de a transfera în exercițiile următoare, peste plafoanele corespunzătoare pentru cheltuieli, alocările neutilizate în 2014; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 19 din Regulamentul privind CFM prevede o revizuire a cadrului financiar multianual în situația adoptării tardive a normelor sau a programelor în gestiune partajată, cu scopul de a transfera în exercițiile următoare, peste plafoanele corespunzătoare pentru cheltuieli, alocările neutilizate în 2014;

| C. | întrucât, în ceea ce privește creditele de angajament alocate programelor în gestiune partajată în sensul articolului 19 din Regulamentul privind CFM, în 2014 a fost anulată suma de 21 043 639 478 EUR în prețuri actuale, care corespunde tranșelor din 2014 ale programelor care nu au putut fi angajate în 2014 și nici reportate în 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ceea ce privește creditele de angajament alocate programelor în gestiune partajată în sensul articolului 19 din Regulamentul privind CFM, în 2014 a fost anulată suma de 21 043 639 478 EUR în prețuri actuale, care corespunde tranșelor din 2014 ale programelor care nu au putut fi angajate în 2014 și nici reportate în 2015;

| D. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 prevede transferarea în bugetul 2015 a celei mai mari părți din alocările neutilizate, urmând ca în proiectele de buget aferente exercițiilor 2016 și 2017 să fie transferate sume mai mici; |
| --- | --- |

D.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 prevede transferarea în bugetul 2015 a celei mai mari părți din alocările neutilizate, urmând ca în proiectele de buget aferente exercițiilor 2016 și 2017 să fie transferate sume mai mici;

| E. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 propune o majorare cu 16 476,4 milioane EUR a creditelor de angajament în 2015 pentru diferitele fonduri care fac obiectul gestiunii partajate de la subrubrica 1b, rubrica 2 și rubrica 3; |
| --- | --- |

E.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 propune o majorare cu 16 476,4 milioane EUR a creditelor de angajament în 2015 pentru diferitele fonduri care fac obiectul gestiunii partajate de la subrubrica 1b, rubrica 2 și rubrica 3;

| F. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 propune, de asemenea, o majorare de 2,5 milioane EUR a fondurilor alocate Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA II) la rubrica 4, pentru a păstra un tratament similar între contribuțiile de la rubrica 4 și subrubrica 1b către Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) – Programele de cooperare teritorială europeană (CTE), |
| --- | --- |

F.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 propune, de asemenea, o majorare de 2,5 milioane EUR a fondurilor alocate Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA II) la rubrica 4, pentru a păstra un tratament similar între contribuțiile de la rubrica 4 și subrubrica 1b către Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) – Programele de cooperare teritorială europeană (CTE),

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 prezentat de Comisie, precum și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015 prezentat de Comisie, precum și de poziția Consiliului privind proiectul respectiv;

| 2. | reamintește faptul că actuala revizuire a Regulamentului privind CFM reprezintă o procedură standard la începutul fiecărei perioade CFM și că proiectul de buget rectificativ corespunzător trebuie să fie în concordanță cu acest proces de revizuire; |
| --- | --- |

2.

reamintește faptul că actuala revizuire a Regulamentului privind CFM reprezintă o procedură standard la începutul fiecărei perioade CFM și că proiectul de buget rectificativ corespunzător trebuie să fie în concordanță cu acest proces de revizuire;

| 3. | reamintește că posibilitatea de a transfera creditele neutilizate din bugetul exercițiului 2014 în bugetele exercițiilor următoare este vitală pentru cetățenii europeni și pentru economia tuturor statelor membre, deoarece în acest mod se poate aduce o contribuție la crearea de locuri de muncă și la creșterea economică; |
| --- | --- |

3.

reamintește că posibilitatea de a transfera creditele neutilizate din bugetul exercițiului 2014 în bugetele exercițiilor următoare este vitală pentru cetățenii europeni și pentru economia tuturor statelor membre, deoarece în acest mod se poate aduce o contribuție la crearea de locuri de muncă și la creșterea economică;

| 4. | salută faptul că au fost adoptate măsuri pentru a transfera în bugetul 2015 un volum cât mai mare din creditele neutilizate în 2014, pentru a evita astfel diferențele de tratament între anumite statele membre, regiuni și programe operaționale, pentru a accelera punerea în aplicare a politicii de coeziune și îndeplinirea obiectivelor acesteia și a evita concentrarea plăților la sfârșitul perioadei CFM; |
| --- | --- |

4.

salută faptul că au fost adoptate măsuri pentru a transfera în bugetul 2015 un volum cât mai mare din creditele neutilizate în 2014, pentru a evita astfel diferențele de tratament între anumite statele membre, regiuni și programe operaționale, pentru a accelera punerea în aplicare a politicii de coeziune și îndeplinirea obiectivelor acesteia și a evita concentrarea plăților la sfârșitul perioadei CFM;

| 5. | își exprimă totuși îngrijorarea în legătură cu impactul pe termen lung pe care îl va avea amânarea cu un an a angajării creditelor asupra situației globale a plăților; invită, prin urmare, Comisia să monitorizeze îndeaproape execuția bugetară și să depună toate eforturile necesare pentru a evita acumularea unui volum tot mai mare de facturi neplătite, prezentând, în acest scop, propuneri adecvate menite să ajusteze nivelul anual al creditelor de plată dacă acest lucru se dovedește necesar, în conformitate cu dispozițiile relevante ale Regulamentului privind CFM; |
| --- | --- |

5.

își exprimă totuși îngrijorarea în legătură cu impactul pe termen lung pe care îl va avea amânarea cu un an a angajării creditelor asupra situației globale a plăților; invită, prin urmare, Comisia să monitorizeze îndeaproape execuția bugetară și să depună toate eforturile necesare pentru a evita acumularea unui volum tot mai mare de facturi neplătite, prezentând, în acest scop, propuneri adecvate menite să ajusteze nivelul anual al creditelor de plată dacă acest lucru se dovedește necesar, în conformitate cu dispozițiile relevante ale Regulamentului privind CFM;

| 6. | atrage atenția asupra faptului că decizia de a transfera majoritatea creditelor neutilizate din exercițiul 2014 în exercițiul 2015 ar putea necesita o abordare flexibilă din partea Comisiei, pentru a face față posibilelor dificultăți rezultate dintr-un profil financiar inegal, care ar putea duce la angajamente neutilizate în perioada 2014-2020; invită Comisia să propună, în cazul în care ar surveni o astfel de situație, măsuri adecvate bazate pe experiențe anterioare similare în cadrul cărora s-a ținut cont de faptul că programele au fost aprobate cu întârziere; |
| --- | --- |

6.

atrage atenția asupra faptului că decizia de a transfera majoritatea creditelor neutilizate din exercițiul 2014 în exercițiul 2015 ar putea necesita o abordare flexibilă din partea Comisiei, pentru a face față posibilelor dificultăți rezultate dintr-un profil financiar inegal, care ar putea duce la angajamente neutilizate în perioada 2014-2020; invită Comisia să propună, în cazul în care ar surveni o astfel de situație, măsuri adecvate bazate pe experiențe anterioare similare în cadrul cărora s-a ținut cont de faptul că programele au fost aprobate cu întârziere;

| 7. | subliniază necesitatea de a ajunge în timp util la un acord cu privire la prezentul proiect de buget rectificativ, pentru a permite adoptarea rapidă a tuturor programelor relevante; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea de a ajunge în timp util la un acord cu privire la prezentul proiect de buget rectificativ, pentru a permite adoptarea rapidă a tuturor programelor relevante;

| 8. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015; |
| --- | --- |

8.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2015;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 1/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 1/2015 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi, Comitetului Regiunilor, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi, Comitetului Regiunilor, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 69, 13.3.2015.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  JO L 103, 22.4.2015, p. 1.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/114

---

P8_TA(2015)0099

Instalarea sistemului eCall la bordul vehiculelor ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării uni regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE (05130/3/2015 – C8-0063/2015 – 2013/0165(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 346/22)

Parlamentul European

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05130/3/2015 – C8-0063/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05130/3/2015 – C8-0063/2015),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2013 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0316), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0316),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8–0053/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8–0053/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 341, 21.11.2013, p. 47.

(2)  Texte adoptate, 26.2.2014, P7_TA(2014)0154.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/115

---

P8_TA(2015)0100

Directiva privind calitatea combustibililor și Directiva privind energia din surse regenerabile ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (10710/2/2014 – C8-0004/2015 – 2012/0288(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 346/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10710/2/2014 – C8–0004/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10710/2/2014 – C8–0004/2015),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 aprilie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 aprilie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0595), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0595),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 1 aprilie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (8) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 1 aprilie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (8) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0025/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0025/2015),

| 1. | adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în a doua lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 198, 10.7.2013, p. 56.

(2)  Texte adoptate la 11 septembrie 2013, P7_TA(2013)0357.

---

P8_TC2-COD(2012)0288

Poziția Parlamentului European adoptată în a doua lectură la 28 aprilie 2015 în vederea adoptării Directivei (UE) 2015/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2015/1513.)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/116

---

P8_TA(2015)0101

Reducerea consumului de pungi de transport din plastic subțire***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE în ceea ce privește reducerea consumului de pungi de transport din plastic subțire (05094/1/2015 – C8-0064/2015 – 2013/0371(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 346/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05094/1/2015 – C8–0064/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05094/1/2015 – C8–0064/2015),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 februarie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 februarie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 aprilie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 aprilie 2014 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0761), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0761),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0130/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0130/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | aprobă declarația sa, anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația sa, anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

3.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 214, 8.7.2014, p. 40.

(2)  JO C 174, 7.6.2014, p. 43.

(3)  Texte adoptate, 16.4.2014, P7_TA(2014)0417.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European

Parlamentul European ia act de declarația Comisiei privind adoptarea acordului de modificare a Directivei 94/62/CE în ceea ce privește reducerea consumului de pungi de transport din plastic subțire.

După cum a declarat Comisia în expunerea sa de motive, obiectivul propunerii sale inițiale era de „a limita efectele negative asupra mediului, mai ales în ceea ce privește producerea de deșeuri, de a încuraja prevenirea generării de deșeuri și o utilizare mai eficientă a resurselor, limitând, în același timp, efectele socioeconomice negative. Mai precis, propunerea vizează reducerea, în Uniunea Europeană, a consumului de pungi de transport din plastic cu o grosime mai mică de 50 de microni (0,05 milimetri).”

Parlamentul European consideră că textul asupra căruia au convenit cei doi co-legislatori respectă întrutotul obiectivele propunerii Comisiei.

În studiul său de evaluare a impactului, Comisia a conchis că „opțiunea care combină un obiectiv de prevenție la nivel UE cu recomandarea explicită de a utiliza o metodă de stabilire a prețului și posibilitatea pentru statele membre de a aplica restricții la piață prin derogare de la prevederile articolului 18 [...] are cel mai mare potențial de a obține rezultate ambițioase în ceea ce privește protecția mediului, cu efecte economice pozitive, limitând efectele negative asupra ocupării forței de muncă, garantând acceptarea de către publicul larg și contribuind la o mai bună sensibilizare cu privire la consumul durabil”.

Parlamentul European consideră că textul final convenit se bazează pe opțiunea preferabilă identificată în studiul de evaluare a impactului al Comisiei și prevede dispoziții adecvate pentru ca statele membre să asigure o reducere efectivă a consumului de pungi de plastic în Uniune.

Parlamentul European reamintește, totodată, că, în conformitate cu articolul 30 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003, co-legiuitorii pot decide dacă se impune realizarea unui studiu de evaluare a impactului anterior adoptării unei modificări importante.

Parlamentul European reamintește că, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) din TUE, „instituțiile cooperează unele cu altele în mod loial.” Parlamentul apreciază eforturile depuse de Comisie pentru încheierea negocierilor interinstituționale. Regretă însă faptul că declarația Comisiei face referire la aspecte ce au fost deja rezolvate în mod satisfăcător în legislatura precedentă.

În final, Parlamentul reamintește Comisiei că, în calitate de gardian al tratatelor, este întrutotul responsabilă pentru corecta aplicare a legislației Uniunii de către statele membre.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/118

---

P8_TA(2015)0102

Emisiile de dioxid de carbon generate de transportul maritim ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (17086/1/2014 – C8-0072/2015 – 2013/0224(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 346/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (17086/1/2014 – C8–0072/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (17086/1/2014 – C8–0072/2015),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0480), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0480),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0122/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0122/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 67, 6.3.2014, p. 70.

(2)  Texte adoptate la 16 aprilie 2014, P7_TA(2014)0424.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/119 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/119

---

P8_TA(2015)0103

Statisticile europene ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene (05161/2/2015 – C8-0073/2015 – 2012/0084(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2016/C 346/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05161/2/2015 – C8-0073/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05161/2/2015 – C8-0073/2015),

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de Congresul Deputaților și Senatul Spaniei, precum și de Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de Congresul Deputaților și Senatul Spaniei, precum și de Consiliul Federal al Austriei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 6 noiembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 6 noiembrie 2012 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0167),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0137/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0137/2015),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 374, 4.12.2012, p. 2.

(2)  Texte adoptate la 21.11.2013, P7_TA(2013)0505.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/120 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/120

---

P8_TA(2015)0104

Plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 28 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de cod, hering și șprot din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului (COM(2014)0614 – C8-0174/2014 – 2014/0285(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 346/27)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Convenția Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 asupra dreptului mării (16), la care Uniunea este parte contractantă, prevede obligații de conservare, inclusiv menținerea sau
  restaurarea
  populațiilor de specii exploatate la niveluri care să asigure producția maximă durabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Convenția Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 asupra dreptului mării (16), la care Uniunea este parte contractantă, prevede obligații de conservare, inclusiv menținerea sau
  restaurarea
  populațiilor de specii exploatate la niveluri care să asigure producția maximă durabilă.

| (1) | Convenția Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 asupra dreptului mării (16), la care Uniunea este parte contractantă, prevede obligații de conservare, inclusiv menținerea sau
  refacerea
  populațiilor de specii exploatate la niveluri care să asigure producția maximă durabilă
  , ținând seama de factorii economici și de mediu pertinenți
  . |
| --- | --- |

(1)

Convenția Organizației Națiunilor Unite din 10 decembrie 1982 asupra dreptului mării (16), la care Uniunea este parte contractantă, prevede obligații de conservare, inclusiv menținerea sau
  refacerea
  populațiilor de specii exploatate la niveluri care să asigure producția maximă durabilă
  , ținând seama de factorii economici și de mediu pertinenți
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului stabilește normele politicii comune în domeniul pescuitului (denumită în continuare „PCP”), în conformitate cu obligațiile internaționale ale Uniunii. Obiectivele PCP sunt, printre altele, să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură sunt sustenabile din punct de vedere ecologic pe termen lung,
  să aplice abordarea precaută
  a gestionării pescuitului
  și să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescuitului
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului stabilește normele politicii comune în domeniul pescuitului (denumită în continuare „PCP”), în conformitate cu obligațiile internaționale ale Uniunii. Obiectivele PCP sunt, printre altele, să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură sunt sustenabile din punct de vedere ecologic pe termen lung,
  să aplice abordarea precaută
  a gestionării pescuitului
  și să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescuitului
  .

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului stabilește normele politicii comune în domeniul pescuitului (denumită în continuare „PCP”), în conformitate cu obligațiile internaționale ale Uniunii. Obiectivele PCP sunt, printre altele, să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură sunt sustenabile din punct de vedere
  socio-economic și
  ecologic pe termen lung,
  în conformitate cu o aplicare echilibrată
  a
  abordării precaute și a abordării ecosistemice a
  gestionării pescuitului. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului stabilește normele politicii comune în domeniul pescuitului (denumită în continuare „PCP”), în conformitate cu obligațiile internaționale ale Uniunii. Obiectivele PCP sunt, printre altele, să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură sunt sustenabile din punct de vedere
  socio-economic și
  ecologic pe termen lung,
  în conformitate cu o aplicare echilibrată
  a
  abordării precaute și a abordării ecosistemice a
  gestionării pescuitului.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | În planul de gestionare pentru mai multe specii stabilit prin prezentul regulament trebuie să se țină seama mai mult de diferitele roluri și funcții ecologice ale speciilor prevăzute în plan. Întrucât diferitele specii interacționează în mare măsură, capturile nu pot fi maximizate în mod sustenabil pentru toate speciile simultan și sunt necesare decizii privind speciile cărora ar trebui să li se acorde prioritate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

În planul de gestionare pentru mai multe specii stabilit prin prezentul regulament trebuie să se țină seama mai mult de diferitele roluri și funcții ecologice ale speciilor prevăzute în plan. Întrucât diferitele specii interacționează în mare măsură, capturile nu pot fi maximizate în mod sustenabil pentru toate speciile simultan și sunt necesare decizii privind speciile cărora ar trebui să li se acorde prioritate.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 7 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7b) | Consiliul și Parlamentul European ar trebui să țină cont de cele mai recente recomandări și rapoarte ale ICES în ceea ce privește producția maximă durabilă, pentru a se asigura că regulamentul este conform cu realitatea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7b)

Consiliul și Parlamentul European ar trebui să țină cont de cele mai recente recomandări și rapoarte ale ICES în ceea ce privește producția maximă durabilă, pentru a se asigura că regulamentul este conform cu realitatea.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 7 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7c) | În conformitate cu Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1bis)

  (în continuare „Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin”), distribuția naturală a stocurilor de pește pentru comercializare pe dimensiuni și pe vârste constituie un indicator important pentru asigurarea unei bune stări ecologice a mediului marin. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7c)

În conformitate cu Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1bis)

  (în continuare „Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin”), distribuția naturală a stocurilor de pește pentru comercializare pe dimensiuni și pe vârste constituie un indicator important pentru asigurarea unei bune stări ecologice a mediului marin.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Este
  necesar
  să se stabilească un plan de pescuit care vizează mai multe specii, ținând seama de dinamica dintre stocurile de cod, hering și șprot și luând în considerare și speciile capturate accidental din zonele de pescuit pentru aceste stocuri, și anume stocurile de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și calcan din Marea Baltică. Obiectivul acestui plan ar trebui să vizeze
  realizarea
  și menținerea producției maxime durabile pentru stocurile respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Este
  necesar
  să se stabilească un plan de pescuit care vizează mai multe specii, ținând seama de dinamica dintre stocurile de cod, hering și șprot și luând în considerare și speciile capturate accidental din zonele de pescuit pentru aceste stocuri, și anume stocurile de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și calcan din Marea Baltică. Obiectivul acestui plan ar trebui să vizeze
  realizarea
  și menținerea producției maxime durabile pentru stocurile respective.

| (8) | Scopul final
  este să se stabilească un plan de pescuit care vizează mai multe specii, ținând seama de dinamica dintre stocurile de cod, hering și șprot și luând în considerare și speciile capturate accidental din zonele de pescuit pentru aceste stocuri, și anume stocurile de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și calcan din Marea Baltică. Obiectivul acestui plan ar trebui să vizeze
  refacerea, atingerea
  și menținerea
  populațiilor de specii vizate peste nivelurile care permit obținerea
  producției maxime durabile pentru stocurile respective
  , reducând la minim impactul asupra altor specii, cum ar fi păsările marine și asupra mediului marin mai amplu, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr
  . 
  1380/2013. |
| --- | --- |

(8)

Scopul final
  este să se stabilească un plan de pescuit care vizează mai multe specii, ținând seama de dinamica dintre stocurile de cod, hering și șprot și luând în considerare și speciile capturate accidental din zonele de pescuit pentru aceste stocuri, și anume stocurile de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și calcan din Marea Baltică. Obiectivul acestui plan ar trebui să vizeze
  refacerea, atingerea
  și menținerea
  populațiilor de specii vizate peste nivelurile care permit obținerea
  producției maxime durabile pentru stocurile respective
  , reducând la minim impactul asupra altor specii, cum ar fi păsările marine și asupra mediului marin mai amplu, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr
  . 
  1380/2013.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Exploatarea stocurilor de cod și a celor pelagice nu ar trebui să pună în pericol sustenabilitatea stocurilor capturate accidental în aceste zone de pescuit, și anume a stocurilor de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și de calcan. Prin urmare, planul ar trebui să aibă ca obiectiv și asigurarea conservării acestor stocuri
  secundare
  peste nivelurile de biomasă care corespund
  abordării
  precaute. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Exploatarea stocurilor de cod și a celor pelagice nu ar trebui să pună în pericol sustenabilitatea stocurilor capturate accidental în aceste zone de pescuit, și anume a stocurilor de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și de calcan. Prin urmare, planul ar trebui să aibă ca obiectiv și asigurarea conservării acestor stocuri
  secundare
  peste nivelurile de biomasă care corespund
  abordării
  precaute.

| (9) | Exploatarea stocurilor de cod și a celor pelagice nu ar trebui să pună în pericol sustenabilitatea stocurilor capturate accidental în aceste zone de pescuit, și anume a stocurilor de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și de calcan. Prin urmare, planul ar trebui să aibă ca obiectiv și asigurarea conservării acestor stocuri
  capturate accidental
  peste nivelurile de biomasă care corespund
  unei abordări
  precaute
  și ecosistemice a gestionării pescuitului, care poate să asigure producția maximă durabilă
  . |
| --- | --- |

(9)

Exploatarea stocurilor de cod și a celor pelagice nu ar trebui să pună în pericol sustenabilitatea stocurilor capturate accidental în aceste zone de pescuit, și anume a stocurilor de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și de calcan. Prin urmare, planul ar trebui să aibă ca obiectiv și asigurarea conservării acestor stocuri
  capturate accidental
  peste nivelurile de biomasă care corespund
  unei abordări
  precaute
  și ecosistemice a gestionării pescuitului, care poate să asigure producția maximă durabilă
  .

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | În plus, Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 vizează eliminarea treptată a aruncării capturilor înapoi în mare, ținând cont de cele mai bune avize științifice disponibile, prin evitarea și reducerea capturilor nedorite. Acest obiectiv poate fi realizat prin îmbunătățirea selectivității uneltelor și practicilor de pescuit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

În plus, Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 vizează eliminarea treptată a aruncării capturilor înapoi în mare, ținând cont de cele mai bune avize științifice disponibile, prin evitarea și reducerea capturilor nedorite. Acest obiectiv poate fi realizat prin îmbunătățirea selectivității uneltelor și practicilor de pescuit.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede faptul că posibilitățile de pescuit se stabilesc în conformitate cu țintele stabilite în planurile multianuale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede faptul că posibilitățile de pescuit se stabilesc în conformitate cu țintele stabilite în planurile multianuale.

| (11) | Articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede faptul că posibilitățile de pescuit se stabilesc în conformitate cu țintele stabilite în planurile multianuale.
  Nivelurile care trebuie atinse în ceea ce privește pescuitul și biomasa, din punctul de vedere al mortalității, ar trebui să țină seama de cele mai recente avize științifice. |
| --- | --- |

(11)

Articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 prevede faptul că posibilitățile de pescuit se stabilesc în conformitate cu țintele stabilite în planurile multianuale.
  Nivelurile care trebuie atinse în ceea ce privește pescuitul și biomasa, din punctul de vedere al mortalității, ar trebui să țină seama de cele mai recente avize științifice.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Aceste ținte ar trebui, prin urmare, să fie stabilite și exprimate ca rate ale mortalității prin pescuit, pe baza avizelor științifice disponibile (19). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Aceste ținte ar trebui, prin urmare, să fie stabilite și exprimate ca rate ale mortalității prin pescuit, pe baza avizelor științifice disponibile (19).

| (12) | Aceste ținte ar trebui, prin urmare, să fie stabilite și exprimate ca rate ale mortalității prin pescuit, pe baza avizelor științifice disponibile (19)

  , care refac și mențin populațiile de specii exploatate peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  .
  Rata de exploatare pentru producția maximă durabilă ar trebui să fie limita superioară pentru exploatare. |
| --- | --- |

(12)

Aceste ținte ar trebui, prin urmare, să fie stabilite și exprimate ca rate ale mortalității prin pescuit, pe baza avizelor științifice disponibile (19)

  , care refac și mențin populațiile de specii exploatate peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  .
  Rata de exploatare pentru producția maximă durabilă ar trebui să fie limita superioară pentru exploatare.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Este necesar să se stabilească niveluri de referință pentru conservare care să permită luarea unor măsuri de precauție suplimentare atunci când dimensiunea unui stoc se reduce la un anumit nivel critic care prezintă un risc ridicat. Aceste niveluri de referință pentru conservare ar trebui să fie stabilite la nivelurile
  minime ale
  biomasei
  reproducătoare pentru un anumit
  stoc
  , care corespunde capacității de reproducere depline
  . Ar trebui avute în vedere măsuri de remediere
  în cazul în care dimensiunea unui stoc scade
  sub nivelul
  minim al biomasei reproducătoare
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Este necesar să se stabilească niveluri de referință pentru conservare care să permită luarea unor măsuri de precauție suplimentare atunci când dimensiunea unui stoc se reduce la un anumit nivel critic care prezintă un risc ridicat. Aceste niveluri de referință pentru conservare ar trebui să fie stabilite la nivelurile
  minime ale
  biomasei
  reproducătoare pentru un anumit
  stoc
  , care corespunde capacității de reproducere depline
  . Ar trebui avute în vedere măsuri de remediere
  în cazul în care dimensiunea unui stoc scade
  sub nivelul
  minim al biomasei reproducătoare
  .

| (13) | Este necesar să se stabilească niveluri de referință pentru conservare care să permită luarea unor măsuri de precauție suplimentare atunci când dimensiunea unui stoc se reduce la un anumit nivel critic care prezintă un risc ridicat. Aceste niveluri de referință pentru conservare ar trebui să fie stabilite la nivelurile biomasei
  care corespund producției maxime durabile (BMSY) a unui
  stoc. Ar trebui avute în vedere măsuri de remediere
  pentru a preveni scăderea dimensiunii stocului
  sub nivelul
  respectiv
  . |
| --- | --- |

(13)

Este necesar să se stabilească niveluri de referință pentru conservare care să permită luarea unor măsuri de precauție suplimentare atunci când dimensiunea unui stoc se reduce la un anumit nivel critic care prezintă un risc ridicat. Aceste niveluri de referință pentru conservare ar trebui să fie stabilite la nivelurile biomasei
  care corespund producției maxime durabile (BMSY) a unui
  stoc. Ar trebui avute în vedere măsuri de remediere
  pentru a preveni scăderea dimensiunii stocului
  sub nivelul
  respectiv
  .

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | În cazul stocurilor capturate accidental, în lipsa unor astfel de avize științifice privind nivelul minim al biomasei reproducătoare, ar trebui adoptate măsuri specifice de conservare atunci când
  avizele
  științifice arată că un stoc este amenințat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

În cazul stocurilor capturate accidental, în lipsa unor astfel de avize științifice privind nivelul minim al biomasei reproducătoare, ar trebui adoptate măsuri specifice de conservare atunci când
  avizele
  științifice arată că un stoc este amenințat.

| (14) | În cazul stocurilor capturate accidental, în lipsa unor astfel de avize științifice privind nivelul minim al biomasei reproducătoare, ar trebui adoptate măsuri specifice de conservare atunci când
  alți indicatori permit formularea de avize
  științifice
  care
  arată că un stoc este amenințat.
  Datele științifice privind nivelurile de biomasă reproducătoare pentru capturile accidentale trebuie să fie imediat disponibile, în vederea adoptării măsurilor necesare. |
| --- | --- |

(14)

În cazul stocurilor capturate accidental, în lipsa unor astfel de avize științifice privind nivelul minim al biomasei reproducătoare, ar trebui adoptate măsuri specifice de conservare atunci când
  alți indicatori permit formularea de avize
  științifice
  care
  arată că un stoc este amenințat.
  Datele științifice privind nivelurile de biomasă reproducătoare pentru capturile accidentale trebuie să fie imediat disponibile, în vederea adoptării măsurilor necesare.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | În vederea respectării obligației de debarcare stabilite la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planul ar trebui să prevadă alte măsuri de gestionare, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (4) literele (a)-(c) din regulamentul menționat. Măsurile de acest gen ar trebui stabilite prin
  intermediul unor
  acte delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

În vederea respectării obligației de debarcare stabilite la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planul ar trebui să prevadă alte măsuri de gestionare, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (4) literele (a)-(c) din regulamentul menționat. Măsurile de acest gen ar trebui stabilite prin
  intermediul unor
  acte delegate.

| (16) | În vederea respectării obligației de debarcare stabilite la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planul ar trebui să prevadă alte măsuri de gestionare, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (4) literele (a)-(c) din regulamentul menționat. Măsurile de acest gen ar trebui stabilite prin acte delegate
  după consultarea consiliilor consultative în cauză
  . |
| --- | --- |

(16)

În vederea respectării obligației de debarcare stabilite la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, planul ar trebui să prevadă alte măsuri de gestionare, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (4) literele (a)-(c) din regulamentul menționat. Măsurile de acest gen ar trebui stabilite prin acte delegate
  după consultarea consiliilor consultative în cauză
  .

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Comisia ar trebui să ia în considerare avizul consiliilor consultative în cauză la adoptarea actelor delegate necesare pentru respectarea obligației de debarcare stabilite de articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în scopul prevederii altor măsuri de gestionare definite la articolul 15 alineatul (4) literele (a)-(c) din regulamentul menționat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Comisia ar trebui să ia în considerare avizul consiliilor consultative în cauză la adoptarea actelor delegate necesare pentru respectarea obligației de debarcare stabilite de articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în scopul prevederii altor măsuri de gestionare definite la articolul 15 alineatul (4) literele (a)-(c) din regulamentul menționat.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | De asemenea, planul ar trebui să prevadă adoptarea unor măsuri tehnice de sprijin, prin
  intermediul unor
  acte delegate, pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor planului, în special în ceea ce privește protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere. În așteptarea revizuirii Regulamentului (CE) nr. 2187/200520 al Consiliului (20), ar trebui, de asemenea, avut în vedere faptul că astfel de măsuri pot, în cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor planului, să deroge de la anumite elemente neesențiale ale regulamentului menționat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

De asemenea, planul ar trebui să prevadă adoptarea unor măsuri tehnice de sprijin, prin
  intermediul unor
  acte delegate, pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor planului, în special în ceea ce privește protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere. În așteptarea revizuirii Regulamentului (CE) nr. 2187/200520 al Consiliului (20), ar trebui, de asemenea, avut în vedere faptul că astfel de măsuri pot, în cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor planului, să deroge de la anumite elemente neesențiale ale regulamentului menționat

| (17) | De asemenea, planul ar trebui să prevadă adoptarea unor măsuri tehnice de sprijin, prin acte delegate,
  după consultarea consiliilor consultative în cauză,
  pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor planului, în special în ceea ce privește protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere. În așteptarea revizuirii Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului (20), ar trebui, de asemenea, avut în vedere faptul că astfel de măsuri pot, în cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor planului, să deroge de la anumite elemente neesențiale ale regulamentului menționat. |
| --- | --- |

(17)

De asemenea, planul ar trebui să prevadă adoptarea unor măsuri tehnice de sprijin, prin acte delegate,
  după consultarea consiliilor consultative în cauză,
  pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor planului, în special în ceea ce privește protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere. În așteptarea revizuirii Regulamentului (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului (20), ar trebui, de asemenea, avut în vedere faptul că astfel de măsuri pot, în cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor planului, să deroge de la anumite elemente neesențiale ale regulamentului menționat.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | La adoptarea anumitor măsuri tehnice de sprijin cu scopul de a contribui la îndeplinirea obiectivelor planului, Comisia ar trebui să ia în considerare avizul consiliilor consultative în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

La adoptarea anumitor măsuri tehnice de sprijin cu scopul de a contribui la îndeplinirea obiectivelor planului, Comisia ar trebui să ia în considerare avizul consiliilor consultative în cauză.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | În vederea adaptării la progresele tehnice și științifice în timp util și în mod proporțional, precum și pentru a garanta flexibilitatea și a permite evoluția anumitor măsuri, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui
  să fie
  delegată Comisiei în vederea completării prezentului regulament în ceea ce privește măsurile corective vizând speciile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted, punerea în aplicare a obligației de debarcare și măsurile tehnice. Este deosebit de important ca, în
  cursul
  lucrărilor
  sale
  pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la
  nivel de experți
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure
  transmiterea
  simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

În vederea adaptării la progresele tehnice și științifice în timp util și în mod proporțional, precum și pentru a garanta flexibilitatea și a permite evoluția anumitor măsuri, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui
  să fie
  delegată Comisiei în vederea completării prezentului regulament în ceea ce privește măsurile corective vizând speciile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted, punerea în aplicare a obligației de debarcare și măsurile tehnice. Este deosebit de important ca, în
  cursul
  lucrărilor
  sale
  pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la
  nivel de experți
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure
  transmiterea
  simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (18) | În vederea adaptării la progresele tehnice și științifice în timp util și în mod proporțional, precum și pentru a garanta flexibilitatea și a permite evoluția anumitor măsuri, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în vederea completării prezentului regulament în ceea ce privește măsurile corective vizând speciile de cambulă de Baltica,
  de
  cambulă,
  de
  calcan și
  de
  calcan-neted, punerea în aplicare a obligației de debarcare și măsurile tehnice. Este deosebit de important ca, în
  timpul
  lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la
  nivelul experților și al organismelor specializate din statele membre și din Uniunea Europeană, cu implicarea experților din Parlamentul European și Consiliu
  .
  Dezbaterile intense cu părțile implicate afectate ar trebui să se desfășoare înainte de finalizarea unei propuneri pentru o anumită măsură.
  Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure
  o transmitere
  simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(18)

În vederea adaptării la progresele tehnice și științifice în timp util și în mod proporțional, precum și pentru a garanta flexibilitatea și a permite evoluția anumitor măsuri, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în vederea completării prezentului regulament în ceea ce privește măsurile corective vizând speciile de cambulă de Baltica,
  de
  cambulă,
  de
  calcan și
  de
  calcan-neted, punerea în aplicare a obligației de debarcare și măsurile tehnice. Este deosebit de important ca, în
  timpul
  lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la
  nivelul experților și al organismelor specializate din statele membre și din Uniunea Europeană, cu implicarea experților din Parlamentul European și Consiliu
  .
  Dezbaterile intense cu părțile implicate afectate ar trebui să se desfășoare înainte de finalizarea unei propuneri pentru o anumită măsură.
  Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure
  o transmitere
  simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | Comisia ar trebui să ia în considerare avizul consiliilor consultative în cauză la adoptarea actelor delegate pentru extinderea domeniului de aplicare al prezentului regulament în ceea ce privește măsurile corective vizând speciile de cambulă de Baltica, de cambulă, de calcan și de calcan-neted, punerea în aplicare a obligației de debarcare și măsurile tehnice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

Comisia ar trebui să ia în considerare avizul consiliilor consultative în cauză la adoptarea actelor delegate pentru extinderea domeniului de aplicare al prezentului regulament în ceea ce privește măsurile corective vizând speciile de cambulă de Baltica, de cambulă, de calcan și de calcan-neted, punerea în aplicare a obligației de debarcare și măsurile tehnice.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 18 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18b) | La punerea în aplicare a planului stabilit în prezentul regulament, ar trebui să se acorde prioritate aplicării principiului regionalizării, stabilit la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18b)

La punerea în aplicare a planului stabilit în prezentul regulament, ar trebui să se acorde prioritate aplicării principiului regionalizării, stabilit la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | În conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în cazul în care Comisiei i-a fost conferită competența de a adopta acte delegate în ceea ce privește anumite măsuri de conservare astfel cum sunt prevăzute în plan, statele membre care au un interes direct în gestionarea pescuitului în Marea Baltică ar trebui să aibă posibilitatea de a trimite recomandări comune pentru astfel de măsuri, astfel încât aceste măsuri să fie bine concepute pentru a corespunde particularităților Mării Baltice și pescuitului în această zonă. Data limită pentru transmiterea acestor recomandări ar trebui să fie stabilită, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (1) din regulamentul sus-menționat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

În conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în cazul în care Comisiei i-a fost conferită competența de a adopta acte delegate în ceea ce privește anumite măsuri de conservare astfel cum sunt prevăzute în plan, statele membre care au un interes direct în gestionarea pescuitului în Marea Baltică ar trebui să aibă posibilitatea de a trimite recomandări comune pentru astfel de măsuri, astfel încât aceste măsuri să fie bine concepute pentru a corespunde particularităților Mării Baltice și pescuitului în această zonă. Data limită pentru transmiterea acestor recomandări ar trebui să fie stabilită, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (1) din regulamentul sus-menționat.

| (19) | În conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în cazul în care Comisiei i-a fost conferită competența de a adopta acte delegate în ceea ce privește anumite măsuri de conservare astfel cum sunt prevăzute în plan, statele membre
  , precum și consiliile consultative
  care au un interes direct în gestionarea pescuitului în Marea Baltică ar trebui să aibă posibilitatea de a trimite recomandări comune pentru astfel de măsuri, astfel încât aceste măsuri să fie bine concepute pentru a corespunde particularităților Mării Baltice și pescuitului în această zonă. Data limită pentru transmiterea acestor recomandări ar trebui să fie stabilită, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (1) din regulamentul sus-menționat. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în cazul în care Comisiei i-a fost conferită competența de a adopta acte delegate în ceea ce privește anumite măsuri de conservare astfel cum sunt prevăzute în plan, statele membre
  , precum și consiliile consultative
  care au un interes direct în gestionarea pescuitului în Marea Baltică ar trebui să aibă posibilitatea de a trimite recomandări comune pentru astfel de măsuri, astfel încât aceste măsuri să fie bine concepute pentru a corespunde particularităților Mării Baltice și pescuitului în această zonă. Data limită pentru transmiterea acestor recomandări ar trebui să fie stabilită, astfel cum se prevede la articolul 18 alineatul (1) din regulamentul sus-menționat.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Pentru a consolida eficacitatea și aspectele inovatoare ale planului, recomandările comune și actele delegate ulterioare ar trebui să vizeze asigurarea unor abordări ascendente, bazate pe rezultate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Pentru a consolida eficacitatea și aspectele inovatoare ale planului, recomandările comune și actele delegate ulterioare ar trebui să vizeze asigurarea unor abordări ascendente, bazate pe rezultate.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 19 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19b) | La adoptarea actelor delegate în ceea ce privește anumite măsuri de conservare prevăzute în plan, Comisia ar trebui să ia în considerare avizul consiliilor consultative în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19b)

La adoptarea actelor delegate în ceea ce privește anumite măsuri de conservare prevăzute în plan, Comisia ar trebui să ia în considerare avizul consiliilor consultative în cauză.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | Ar trebui stabilite norme prin care să se asigure că sprijinul financiar prevăzut în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1bis)

  poate fi acordat în eventualitatea încetării temporare a activităților de pescuit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Ar trebui stabilite norme prin care să se asigure că sprijinul financiar prevăzut în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1bis)

  poate fi acordat în eventualitatea încetării temporare a activităților de pescuit.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | În ceea ce privește intervalul de timp,
  este de așteptat ca
  pentru stocurile vizate
  producția maximă durabilă să fie atinsă până în 2015 și
  ar trebui să fie
  menținută
  după
  această dată
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

În ceea ce privește intervalul de timp,
  este de așteptat ca
  pentru stocurile vizate
  producția maximă durabilă să fie atinsă până în 2015 și
  ar trebui să fie
  menținută
  după
  această dată
  .

| (25) | În ceea ce privește intervalul de timp, pentru stocurile vizate
  obiectivul
  ar trebui să fie
  atins până în 2015, dacă acest lucru este posibil. Atingerea respectivelor rate de exploatare până la o dată ulterioară ar trebui permisă doar dacă atingerea acestora până în 2015 ar periclita în mod deosebit sustenabilitatea socială și economică a flotelor de pescuit în cauză.
  După
  2015, respectivele rate ar trebui atinse cât mai curând cu putință și în orice caz până cel târziu în 2020
  .
  Obiectivul ar trebui să fie menținut după aceste date. |
| --- | --- |

(25)

În ceea ce privește intervalul de timp, pentru stocurile vizate
  obiectivul
  ar trebui să fie
  atins până în 2015, dacă acest lucru este posibil. Atingerea respectivelor rate de exploatare până la o dată ulterioară ar trebui permisă doar dacă atingerea acestora până în 2015 ar periclita în mod deosebit sustenabilitatea socială și economică a flotelor de pescuit în cauză.
  După
  2015, respectivele rate ar trebui atinse cât mai curând cu putință și în orice caz până cel târziu în 2020
  .
  Obiectivul ar trebui să fie menținut după aceste date.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | În absența unui regim de gestionare a efortului de pescuit, este necesar să se elimine normele specifice privind permisul special de pescuit și înlocuirea navelor sau a motoarelor aplicabile în Golful Riga. În consecință, Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului ar trebui modificat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

În absența unui regim de gestionare a efortului de pescuit, este necesar să se elimine normele specifice privind permisul special de pescuit și înlocuirea navelor sau a motoarelor aplicabile în Golful Riga. În consecință, Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului ar trebui modificat.

eliminat

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   
  Planul se aplică
  , de asemenea,
  pentru
  speciile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted din subdiviziunile ICES 22-32
  capturate
  în cadrul pescuitului din stocurile
  vizate
  . | (2)   
  Prezentul regulament prevede
  , de asemenea,
  măsuri în ceea ce privește capturile accidentale din
  speciile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted din subdiviziunile ICES 22-32
  care să fie aplicate
  în cadrul pescuitului din stocurile
  menționate la alineatul (1)
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   
  Planul se aplică
  , de asemenea,
  pentru
  speciile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted din subdiviziunile ICES 22-32
  capturate
  în cadrul pescuitului din stocurile
  vizate
  .

(2)   
  Prezentul regulament prevede
  , de asemenea,
  măsuri în ceea ce privește capturile accidentale din
  speciile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted din subdiviziunile ICES 22-32
  care să fie aplicate
  în cadrul pescuitului din stocurile
  menționate la alineatul (1)
  .

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 2 – literele b și c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | „plase-capcană” înseamnă plase
  mari,
  ancorate, fixate pe pari sau ocazional plutitoare
  , deschise la suprafață
  și prevăzute cu diferite tipuri de dispozitive de direcționare și reținere a peștilor, care sunt în general împărțite în camere închise la capătul de jos cu plasă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

„plase-capcană” înseamnă plase
  mari,
  ancorate, fixate pe pari sau ocazional plutitoare
  , deschise la suprafață
  și prevăzute cu diferite tipuri de dispozitive de direcționare și reținere a peștilor, care sunt în general împărțite în camere închise la capătul de jos cu plasă;

| (b) | „plase-capcană
  , vintire și taliane
  ” înseamnă plase ancorate, fixate pe pari sau ocazional plutitoare și prevăzute cu diferite tipuri de dispozitive de direcționare și reținere a peștilor, care sunt în general împărțite în camere închise la capătul de jos cu plasă; |
| --- | --- |

(b)

„plase-capcană
  , vintire și taliane
  ” înseamnă plase ancorate, fixate pe pari sau ocazional plutitoare și prevăzute cu diferite tipuri de dispozitive de direcționare și reținere a peștilor, care sunt în general împărțite în camere închise la capătul de jos cu plasă;

| (c) | „vârșe și coșuri” înseamnă capcane
  de mici dimensiuni
  destinate capturării de crustacee sau pește, sub formă de cuști sau coșuri fabricate din diferite materiale, care sunt fixate pe fundul mării fie individual, fie pe rânduri, conectate cu frânghii (buoy-lines) la geamanduri la suprafață care indică poziția lor, și având unul sau mai multe orificii sau intrări; |
| --- | --- |

(c)

„vârșe și coșuri” înseamnă capcane
  de mici dimensiuni
  destinate capturării de crustacee sau pește, sub formă de cuști sau coșuri fabricate din diferite materiale, care sunt fixate pe fundul mării fie individual, fie pe rânduri, conectate cu frânghii (buoy-lines) la geamanduri la suprafață care indică poziția lor, și având unul sau mai multe orificii sau intrări;

| (c) | „vârșe și coșuri” înseamnă capcane destinate capturării de crustacee sau pește, sub formă de cuști sau coșuri fabricate din diferite materiale, care sunt fixate pe fundul mării fie individual, fie pe rânduri, conectate cu frânghii (buoy-lines) la geamanduri la suprafață care indică poziția lor, și având unul sau mai multe orificii sau intrări; |
| --- | --- |

(c)

„vârșe și coșuri” înseamnă capcane destinate capturării de crustacee sau pește, sub formă de cuști sau coșuri fabricate din diferite materiale, care sunt fixate pe fundul mării fie individual, fie pe rânduri, conectate cu frânghii (buoy-lines) la geamanduri la suprafață care indică poziția lor, și având unul sau mai multe orificii sau intrări;

Amendamentele 63, 28, și 56

Propunere de regulament

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Planul
  vizează să contribuie la
  realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în special: | (1)   Planul
  asigură
  realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013,
  și ale Directivei-cadru 2008/56/CE privind Strategia pentru mediul marin,
  în special: |
| (a) | atingerea
  și menținerea
  unei producții maxime durabile pentru stocurile
  vizate și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Planul
  vizează să contribuie la
  realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, în special:

(1)   Planul
  asigură
  realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013,
  și ale Directivei-cadru 2008/56/CE privind Strategia pentru mediul marin,
  în special:

(a)

atingerea
  și menținerea
  unei producții maxime durabile pentru stocurile
  vizate și

| (a) | refacerea
  și menținerea
  stocurilor de specii
  vizate
  peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  și |
| --- | --- |

(a)

refacerea
  și menținerea
  stocurilor de specii
  vizate
  peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  și

| (b) | asigurarea conservării stocurilor de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și calcan
  în conformitate cu abordarea precaută
  . |
| --- | --- |

(b)

asigurarea conservării stocurilor de cambulă de Baltica, calcan-neted, cambulă și calcan
  în conformitate cu abordarea precaută
  .

| (b) | asigurarea conservării stocurilor de cambulă de Baltica,
  de
  calcan-neted,
  de
  cambulă și
  de
  calcan
  peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  . |
| --- | --- |

(b)

asigurarea conservării stocurilor de cambulă de Baltica,
  de
  calcan-neted,
  de
  cambulă și
  de
  calcan
  peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  .

(2)   Planul
  urmărește să
  contribuie la punerea în aplicare a obligației de debarcare prevăzute la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru stocurile vizate și pentru cambula de Baltica.

(2)   Planul contribuie la
  eliminarea treptată a aruncărilor înapoi în mare, ținând cont de cele mai bune avize științifice disponibile, evitând și reducând capturile nedorite, precum și la
  punerea în aplicare a obligației de debarcare prevăzute la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru stocurile vizate și pentru cambula de Baltica.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3a |
| | Coerența cu legislația Uniunii în domeniul mediului |
| | (1)
     
  Planul aplică o abordare ecosistemică a gestionării pescuitului. |
| | (2)
     
  Pentru a garanta reducerea la minim a efectelor negative ale activităților de pescuit asupra ecosistemului marin și evitarea degradării mediului marin de către activitățile de pescuit, planul menține coerența cu obiectivele Directivei-cadru Strategia pentru mediul marin și contribuie la atingerea acestor obiective în vederea obținerii unei stări ecologice bune până în 2020. Planul va viza următoarele: |
| | (a) | să asigure îndeplinirea condițiilor descrise la descriptorul 3 din anexa 1 a respectivei directive; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 3a

Coerența cu legislația Uniunii în domeniul mediului

(1)
     
  Planul aplică o abordare ecosistemică a gestionării pescuitului.

(2)
     
  Pentru a garanta reducerea la minim a efectelor negative ale activităților de pescuit asupra ecosistemului marin și evitarea degradării mediului marin de către activitățile de pescuit, planul menține coerența cu obiectivele Directivei-cadru Strategia pentru mediul marin și contribuie la atingerea acestor obiective în vederea obținerii unei stări ecologice bune până în 2020. Planul va viza următoarele:

(a)

să asigure îndeplinirea condițiilor descrise la descriptorul 3 din anexa 1 a respectivei directive;

| (b) | să contribuie la îndeplinirea condițiilor de la descriptorii 1, 4 și 6 din anexa 1 a respectivei directive proporțional cu rolul jucate de activitățile de pescuit în îndeplinirea acestora. |
| --- | --- |

(b)

să contribuie la îndeplinirea condițiilor de la descriptorii 1, 4 și 6 din anexa 1 a respectivei directive proporțional cu rolul jucate de activitățile de pescuit în îndeplinirea acestora.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Ratele-țintă de mortalitate prin pescuit
  trebuie
  atinse până în 2015 și
  menține
  ulterior pentru stocurile vizate în următoarele intervale: | (1)   Ratele-țintă de mortalitate prin pescuit
  țin seama de cele mai recente avize științifice și sunt
  atinse
  , dacă este posibil,
  până în 2015 și
  în mod progresiv și gradual, cel târziu până în 2020 și sunt menținute
  ulterior pentru stocurile vizate
  . Ratele mortalității prin pescuit pentru stocurile vizate sunt stabilite
  în următoarele intervale: |
| Stoc | Intervalul ratei-țintă de mortalitate prin pescuit | Stoc | Intervalul ratei-țintă de mortalitate prin pescuit |
| Cod din vestul Mării Baltice | 0,23 -0,29 | Cod din vestul Mării Baltice | 0 – FMSY |
| Cod din estul Mării Baltice | 0,41 -0,51 | Cod din estul Mării Baltice | 0 – FMSY |
| Hering din centrul Mării Baltice | 0,23 -0,29 | Hering din centrul Mării Baltice | 0 – FMSY |
| Hering din Golful Riga | 0,32 -0,39 | Hering din Golful Riga | 0 – FMSY |
| Hering din Marea Botnic | 0,13 -0,17 | Hering din Marea Botnic | 0 – FMSY |
| Hering din Golful Botnic | Nedefinit | Hering din Golful Botnic | 0 – FMSY |
| Hering din vestul Mării Baltice | 0,25 -0,31 | Hering din vestul Mării Baltice | 0 – FMSY |
| Șprot din Marea Baltică | 0,26 -0,32 | Șprot din Marea Baltică | 0 – FMSY |
| | Valorile pentru FMSY (mortalitate prin pescuit compatibilă cu asigurarea producției maxime durabile) sunt preluate din cele mai recente avize științifice fiabile disponibile, iar mortalitatea prin pescuit (F) ar trebui să vizeze o valoare de 0,8 x FMSY. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Ratele-țintă de mortalitate prin pescuit
  trebuie
  atinse până în 2015 și
  menține
  ulterior pentru stocurile vizate în următoarele intervale:

(1)   Ratele-țintă de mortalitate prin pescuit
  țin seama de cele mai recente avize științifice și sunt
  atinse
  , dacă este posibil,
  până în 2015 și
  în mod progresiv și gradual, cel târziu până în 2020 și sunt menținute
  ulterior pentru stocurile vizate
  . Ratele mortalității prin pescuit pentru stocurile vizate sunt stabilite
  în următoarele intervale:

Stoc

Intervalul ratei-țintă de mortalitate prin pescuit

Stoc

Intervalul ratei-țintă de mortalitate prin pescuit

Cod din vestul Mării Baltice

0,23 -0,29

Cod din vestul Mării Baltice

0 – FMSY

Cod din estul Mării Baltice

0,41 -0,51

Cod din estul Mării Baltice

0 – FMSY

Hering din centrul Mării Baltice

0,23 -0,29

Hering din centrul Mării Baltice

0 – FMSY

Hering din Golful Riga

0,32 -0,39

Hering din Golful Riga

0 – FMSY

Hering din Marea Botnic

0,13 -0,17

Hering din Marea Botnic

0 – FMSY

Hering din Golful Botnic

Nedefinit

Hering din Golful Botnic

0 – FMSY

Hering din vestul Mării Baltice

0,25 -0,31

Hering din vestul Mării Baltice

0 – FMSY

Șprot din Marea Baltică

0,26 -0,32

Șprot din Marea Baltică

0 – FMSY

Valorile pentru FMSY (mortalitate prin pescuit compatibilă cu asigurarea producției maxime durabile) sunt preluate din cele mai recente avize științifice fiabile disponibile, iar mortalitatea prin pescuit (F) ar trebui să vizeze o valoare de 0,8 x FMSY.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Posibilitățile de pescuit se stabilesc astfel încât să se asigure că probabilitatea ca acestea să depășească valorile F-MSY indicate în tabelul prezentat la alineatul (1) să fie mai mică decât 5 %. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Posibilitățile de pescuit se stabilesc astfel încât să se asigure că probabilitatea ca acestea să depășească valorile F-MSY indicate în tabelul prezentat la alineatul (1) să fie mai mică decât 5 %.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Prezentul regulament prevede încetarea temporară a activităților de pescuit, astfel cum se stabilește la articolul 33 din Regulamentul (UE) nr. 508/2014, sprijinul financiar fiind acordat în temeiul respectivului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)
     
  Prezentul regulament prevede încetarea temporară a activităților de pescuit, astfel cum se stabilește la articolul 33 din Regulamentul (UE) nr. 508/2014, sprijinul financiar fiind acordat în temeiul respectivului regulament.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Nivelurile de referință pentru conservare
  exprimate ca niveluri minime ale biomasei reproducătoare
  care corespund capacității de reproducere depline pentru stocurile vizate sunt următoarele: | (1)   Nivelurile de referință pentru conservare care corespund capacității de reproducere depline pentru stocurile vizate sunt următoarele: |
| Stoc | Nivelul minim al biomasei reproducătoare (în tone) | Stoc | Nivelul minim al biomasei reproducătoare (în tone) |
| Cod din vestul Mării Baltice | 36 400 | Cod din vestul Mării Baltice | 36 400
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani |
| Cod din estul Mării Baltice | 88 200 | Cod din estul Mării Baltice | 88 200
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani |
| Hering din centrul Mării Baltice | 600 000 | Hering din centrul Mării Baltice | 600 000
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani |
| Hering din Golful Riga | Nedefinit | Hering din Golful Riga | Nedefinit
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani |
| Hering din Marea Botnic | Nedefinit | Hering din Marea Botnic | Nedefinit
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani |
| Hering din Golful Botnic | Nedefinit | Hering din Golful Botnic | Nedefinit
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani |
| Hering din vestul Mării Baltice | 110 000 | Hering din vestul Mării Baltice | 110 000
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani |
| Șprot din Marea Baltică | 570 000 | Șprot din Marea Baltică | 570 000
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Nivelurile de referință pentru conservare
  exprimate ca niveluri minime ale biomasei reproducătoare
  care corespund capacității de reproducere depline pentru stocurile vizate sunt următoarele:

(1)   Nivelurile de referință pentru conservare care corespund capacității de reproducere depline pentru stocurile vizate sunt următoarele:

Stoc

Nivelul minim al biomasei reproducătoare (în tone)

Stoc

Nivelul minim al biomasei reproducătoare (în tone)

Cod din vestul Mării Baltice

36 400

Cod din vestul Mării Baltice

36 400
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani

Cod din estul Mării Baltice

88 200

Cod din estul Mării Baltice

88 200
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani

Hering din centrul Mării Baltice

600 000

Hering din centrul Mării Baltice

600 000
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani

Hering din Golful Riga

Nedefinit

Hering din Golful Riga

Nedefinit
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani

Hering din Marea Botnic

Nedefinit

Hering din Marea Botnic

Nedefinit
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani

Hering din Golful Botnic

Nedefinit

Hering din Golful Botnic

Nedefinit
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani

Hering din vestul Mării Baltice

110 000

Hering din vestul Mării Baltice

110 000
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani

Șprot din Marea Baltică

570 000

Șprot din Marea Baltică

570 000
  pentru 2015 și BMSY pentru ceilalți ani

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul în care biomasa reproducătoare a oricăruia dintre stocurile vizate pentru un anumit an este inferioară nivelului minim al biomasei reproducătoare stabilit la alineatul (1), se adoptă măsuri de remediere adecvate pentru a asigura revenirea
  rapidă a stocului vizat la nivelul de precauție
  . În special, prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament și în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit sunt stabilite la niveluri mai mici decât cele care rezultă din intervalele ratei-țintă de mortalitate prin pescuit prevăzute la articolul 4 alineatul (1). Aceste măsuri de remediere pot include, de asemenea, dacă este cazul, prezentarea de propuneri legislative de către Comisie, precum și măsuri de urgență adoptate de către Comisie în temeiul articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. | (2)   În cazul în care biomasa reproducătoare a oricăruia dintre stocurile vizate pentru un anumit an este inferioară nivelului minim al biomasei reproducătoare stabilit la alineatul (1), se adoptă măsuri de remediere adecvate pentru a asigura revenirea
  cât mai curând cu putință a stocurilor vizate la niveluri superioare celor care pot să asigure producția maximă durabilă (MYS)
  . În special, prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament și în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit sunt stabilite la niveluri mai mici decât cele care rezultă din intervalele ratei-țintă de mortalitate prin pescuit prevăzute la articolul 4 alineatul (1)
  din prezentul regulament
  . Aceste măsuri de remediere pot include, de asemenea, dacă este cazul, prezentarea de propuneri legislative de către Comisie, precum și măsuri de urgență adoptate de către Comisie în temeiul articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   În cazul în care biomasa reproducătoare a oricăruia dintre stocurile vizate pentru un anumit an este inferioară nivelului minim al biomasei reproducătoare stabilit la alineatul (1), se adoptă măsuri de remediere adecvate pentru a asigura revenirea
  rapidă a stocului vizat la nivelul de precauție
  . În special, prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament și în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit sunt stabilite la niveluri mai mici decât cele care rezultă din intervalele ratei-țintă de mortalitate prin pescuit prevăzute la articolul 4 alineatul (1). Aceste măsuri de remediere pot include, de asemenea, dacă este cazul, prezentarea de propuneri legislative de către Comisie, precum și măsuri de urgență adoptate de către Comisie în temeiul articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

(2)   În cazul în care biomasa reproducătoare a oricăruia dintre stocurile vizate pentru un anumit an este inferioară nivelului minim al biomasei reproducătoare stabilit la alineatul (1), se adoptă măsuri de remediere adecvate pentru a asigura revenirea
  cât mai curând cu putință a stocurilor vizate la niveluri superioare celor care pot să asigure producția maximă durabilă (MYS)
  . În special, prin derogare de la articolul 4 alineatul (2) din prezentul regulament și în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit sunt stabilite la niveluri mai mici decât cele care rezultă din intervalele ratei-țintă de mortalitate prin pescuit prevăzute la articolul 4 alineatul (1)
  din prezentul regulament
  . Aceste măsuri de remediere pot include, de asemenea, dacă este cazul, prezentarea de propuneri legislative de către Comisie, precum și măsuri de urgență adoptate de către Comisie în temeiul articolul 12 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Când biomasa pentru oricare dintre stocurile vizate pentru un anumit an scade sub nivelurile prevăzute în tabelul de mai jos, se iau măsuri corespunzătoare pentru a suspenda pescuitul pentru stocul respectiv. |
| | Stoc | Nivelul-limită al biomasei (în tone) |
| | Cod din vestul Mării Baltice | 26 000 |
| | Cod din estul Mării Baltice | 63 000 |
| | Hering din centrul Mării Baltice | 430 000 |
| | Hering din Golful Riga | Nedefinit |
| | Hering din Marea Botnic | Nedefinit |
| | Hering din Golful Botnic | Nedefinit |
| | Hering din vestul Mării Baltice | 90 000 |
| | Șprot din Marea Baltică | 410 000 |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Când biomasa pentru oricare dintre stocurile vizate pentru un anumit an scade sub nivelurile prevăzute în tabelul de mai jos, se iau măsuri corespunzătoare pentru a suspenda pescuitul pentru stocul respectiv.

Stoc

Nivelul-limită al biomasei (în tone)

Cod din vestul Mării Baltice

26 000

Cod din estul Mării Baltice

63 000

Hering din centrul Mării Baltice

430 000

Hering din Golful Riga

Nedefinit

Hering din Marea Botnic

Nedefinit

Hering din Golful Botnic

Nedefinit

Hering din vestul Mării Baltice

90 000

Șprot din Marea Baltică

410 000

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 6 | Articolul 6 |
| Măsuri
  în caz de amenințare la adresa
  stocurilor de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted | Măsuri
  tehnice de conservare a
  stocurilor de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted |
| (1)   Atunci când avizele științifice indică faptul că
  este amenințată conservarea oricăruia dintre
  stocurile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 privind măsurile de conservare specifice pentru
  stocul aflat în pericol
  și referitor la
  oricare dintre
  următoarele
  aspecte
  : | (1)   Atunci când avizele științifice indică faptul că
  sunt necesare măsuri de remediere pentru a se asigura că
  stocurile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted
  sunt gestionate în conformitate cu abordarea precaută
  , Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 privind măsurile de conservare specifice pentru
  capturile accidentale de cambulă de Baltica, cambulă, calcan
  și
  calcan-neted și
  referitor la următoarele
  măsuri tehnice
  : |
| (c) | (a) adaptarea capacității de pescuit și a efortului de pescuit; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 6

Articolul 6

Măsuri
  în caz de amenințare la adresa
  stocurilor de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted

Măsuri
  tehnice de conservare a
  stocurilor de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted

(1)   Atunci când avizele științifice indică faptul că
  este amenințată conservarea oricăruia dintre
  stocurile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 privind măsurile de conservare specifice pentru
  stocul aflat în pericol
  și referitor la
  oricare dintre
  următoarele
  aspecte
  :

(1)   Atunci când avizele științifice indică faptul că
  sunt necesare măsuri de remediere pentru a se asigura că
  stocurile de cambulă de Baltica, cambulă, calcan și calcan-neted
  sunt gestionate în conformitate cu abordarea precaută
  , Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 privind măsurile de conservare specifice pentru
  capturile accidentale de cambulă de Baltica, cambulă, calcan
  și
  calcan-neted și
  referitor la următoarele
  măsuri tehnice
  :

(c)

(a) adaptarea capacității de pescuit și a efortului de pescuit;

| (a) | adaptarea capacității de pescuit și a efortului de pescuit; |
| --- | --- |

(a)

adaptarea capacității de pescuit și a efortului de pescuit;

| (d)(b) | măsuri tehnice, inclusiv |
| --- | --- |

(d)(b)

măsuri tehnice, inclusiv

| (1) | caracteristicile uneltelor de pescuit, în special dimensiunea ochiurilor de plasă, grosimea firului, dimensiunea uneltelor de pescuit); |
| --- | --- |

(1)

caracteristicile uneltelor de pescuit, în special dimensiunea ochiurilor de plasă, grosimea firului, dimensiunea uneltelor de pescuit);

| (b) | caracteristicile uneltelor de pescuit, în special dimensiunea ochiurilor de plasă, grosimea firului, dimensiunea uneltelor de pescuit); |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile uneltelor de pescuit, în special dimensiunea ochiurilor de plasă, grosimea firului, dimensiunea uneltelor de pescuit);

| (
  2
  ) | utilizarea uneltelor de pescuit (în special timpul de scufundare, adâncimea de desfășurare a uneltelor de pescuit); |
| --- | --- |

(
  2
  )

utilizarea uneltelor de pescuit (în special timpul de scufundare, adâncimea de desfășurare a uneltelor de pescuit);

| (
  c
  ) | utilizarea uneltelor de pescuit, în special timpul de scufundare
  și
  adâncimea de desfășurare a uneltelor de pescuit; |
| --- | --- |

(
  c
  )

utilizarea uneltelor de pescuit, în special timpul de scufundare
  și
  adâncimea de desfășurare a uneltelor de pescuit;

| (3) | interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite zone; |
| --- | --- |

(3)

interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite zone;

| (d) | interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite zone; |
| --- | --- |

(d)

interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite zone;

| (4) | interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite perioade specifice; |
| --- | --- |

(4)

interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite perioade specifice;

| (e) | interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite perioade specifice; |
| --- | --- |

(e)

interzicerea sau limitarea pescuitului în anumite perioade specifice;

| (5) | dimensiunea minimă de referință pentru conservare. |
| --- | --- |

(5)

dimensiunea minimă de referință pentru conservare.

| (f) | dimensiunea minimă de referință pentru conservare; |
| --- | --- |

(f)

dimensiunea minimă de referință pentru conservare;

| (g) | alte caracteristici legate de selectivitate. |
| --- | --- |

(g)

alte caracteristici legate de selectivitate.

(2)   Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivului stabilit la articolul 3 alineatul (1) litera (b) și se bazează pe recomandări științifice.

(2)   Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivului stabilit la articolul 3 alineatul (1) litera (b) și
  consecvența cu legislația Uniunii în materie de mediu în conformitate cu articolul 3a și
  se bazează pe
  cele mai bune
  avize științifice
  disponibile
  .

(3)   Statele membre vizate pot să trimită recomandări comune în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cu privire la măsurile specifice de conservare, astfel cum se menționează la alineatul (1).

(3)   Statele membre vizate pot să trimită recomandări comune în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cu privire la măsurile specifice de conservare, astfel cum se menționează la alineatul (1).

(3a)
     
  Înainte de a adopta un act delegat, Comisia consultă Parlamentul European și comitetele consultative relevante.

(3b)
     
  Comisia analizează, în consultare cu statele membre vizate, impactul actelor delegate menționate la alineatul (1) la un an de la adoptarea acestora și, ulterior, în fiecare an. Dacă această analiză indică faptul că un act delegat nu este un instrument potrivit pentru situația respectivă, statele membre vizate pot prezenta o recomandare comună în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare nu se aplică
  stocurilor vizate și stocului de cambulă de Baltica
  în cazul pescuitului cu următoarele unelte de pescuit: plase-capcană, vârșe și coșuri. | Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare nu se aplică în cazul pescuitului
  de cod
  cu următoarele unelte de pescuit: plase-capcană, vârșe și coșuri
  , vintire și taliane
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare nu se aplică
  stocurilor vizate și stocului de cambulă de Baltica
  în cazul pescuitului cu următoarele unelte de pescuit: plase-capcană, vârșe și coșuri.

Prin derogare de la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare nu se aplică în cazul pescuitului
  de cod
  cu următoarele unelte de pescuit: plase-capcană, vârșe și coșuri
  , vintire și taliane
  .

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 3 și în special protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere. | (2)   Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 3 și, în special, protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere
  , precum și consecvența cu legislația de mediu a Uniunii în conformitate cu articolul 3a, și garantează reducerea la minim a efectelor negative ale activităților de pescuit asupra ecosistemului marin
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 3 și în special protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere.

(2)   Măsurile menționate la alineatul (1) vizează îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 3 și, în special, protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere
  , precum și consecvența cu legislația de mediu a Uniunii în conformitate cu articolul 3a, și garantează reducerea la minim a efectelor negative ale activităților de pescuit asupra ecosistemului marin
  .

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | specificațiile referitoare la speciile țintă
  și
  la dimensiunile ochiurilor de plasă stabilite în anexele II și III
  prevăzute la articolele 3 și 4
  din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

specificațiile referitoare la speciile țintă
  și
  la dimensiunile ochiurilor de plasă stabilite în anexele II și III
  prevăzute la articolele 3 și 4
  din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005;

| (a) | specificațiile referitoare la speciile-țintă, la dimensiunile ochiurilor de plasă
  și la dimensiunile minime de referință pentru conservare
  stabilite în anexele II, III și
  IV
  din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005
  și menționate la articolele 3, 4 și 14 alineatul (1) din regulamentul respectiv
  ; |
| --- | --- |

(a)

specificațiile referitoare la speciile-țintă, la dimensiunile ochiurilor de plasă
  și la dimensiunile minime de referință pentru conservare
  stabilite în anexele II, III și
  IV
  din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005
  și menționate la articolele 3, 4 și 14 alineatul (1) din regulamentul respectiv
  ;

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | interzicerea pescuitului prin traulare pentru Golful Riga prevăzută la articolul 22. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(f)

interzicerea pescuitului prin traulare pentru Golful Riga prevăzută la articolul 22.

eliminat

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  În plus, Comisia își asumă angajamentul de a lua în considerare cele mai recente studii științifice, printre care studiile elaborate de ICES, înainte de adoptarea măsurilor tehnice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)
     
  În plus, Comisia își asumă angajamentul de a lua în considerare cele mai recente studii științifice, printre care studiile elaborate de ICES, înainte de adoptarea măsurilor tehnice.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  Pe durata sezonului de reproducere a codului, este interzis pescuitul pelagic care utilizează unelte fixe de pescuit cu dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 110 mm sau de 120 mm în cazul traulerelor cu tangon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)
     
  Pe durata sezonului de reproducere a codului, este interzis pescuitul pelagic care utilizează unelte fixe de pescuit cu dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 110 mm sau de 120 mm în cazul traulerelor cu tangon.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Capitolul VIa (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | CAPITOLUL VIa |
| | MĂSURI SPECIFICE |
| | Articolul 9a |
| | Măsuri specifice |
| | (1)
     
  În perioada 1 mai – 31 octombrie se interzice orice activitate de pescuit în zonele delimitate prin loxodrome care leagă succesiv următoarele poziții, măsurate pe baza sistemului de coordonate WGS84. |
| | (a) | Zona 1: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

CAPITOLUL VIa

MĂSURI SPECIFICE

Articolul 9a

Măsuri specifice

(1)
     
  În perioada 1 mai – 31 octombrie se interzice orice activitate de pescuit în zonele delimitate prin loxodrome care leagă succesiv următoarele poziții, măsurate pe baza sistemului de coordonate WGS84.

(a)

Zona 1:

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E

| | — | 55o 45′ N, 16o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 16o 30′ E

| | — | 55o 00′ N, 16o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 30′ E

| | — | 55o 00′ N, 16o 00′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 16o 00′ E

| | — | 55o 15′ N, 16o 00′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 16o 00′ E

| | — | 55o 15′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 15′ N, 15o 30′ E

| | — | 55o 45′ N, 15o 30′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 45′ N, 15o 30′ E

| (b) | Zona 2: |
| --- | --- |

(b)

Zona 2:

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E

| | — | 54o 48′ N, 19o 20′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 48′ N, 19o 20′ E

| | — | 54o 45′ N, 19o 19′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 19o 19′ E

| | — | 54o 45′ N, 18o 55′ E |
| --- | --- | --- |

—

54o 45′ N, 18o 55′ E

| | — | 55o 00′ N, 19o 14′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 00′ N, 19o 14′ E

| (c) | Zona 3: |
| --- | --- |

(c)

Zona 3:

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E

| | — | 56o 13′ N, 19o 31′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 19o 31′ E

| | — | 55o 59′ N, 19o 13′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 59′ N, 19o 13′ E

| | — | 56o 03′ N, 19o 06′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 03′ N, 19o 06′ E

| | — | 56o 00′ N, 18o 51′ E |
| --- | --- | --- |

—

56o 00′ N, 18o 51′ E

| | — | 55o 47′ N, 18o 57′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 47′ N, 18o 57′ E

| | — | 55o 30′ N, 18o 34′ E |
| --- | --- | --- |

—

55o 30′ N, 18o 34′ E

| | — | 56o 13′ N, 18o 27′ E. |
| --- | --- | --- |

—

56o 13′ N, 18o 27′ E.

(2)
     
  Toate navele comunitare având o lungime totală mai mare sau egală cu 8 m, care dețin la bord sau folosesc orice echipamente de pescuit pentru codul din Marea Baltică în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005, dețin un permis special pentru pescuitul codului în Marea Baltică.

(3)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 15 pentru modificarea acestui articol atunci când acest lucru este necesar pentru atingerea obiectivelor menționate la articolul 3 și, în special, pentru protecția puietului de pește sau a peștelui aflat în perioada de reproducere.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 10 | Articolul 10 |
| Cooperarea regională | Cooperarea regională |
| (1)   Articolul 18 alineatele (1) – (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 se aplică măsurile
  prevăzute în
  prezentul
  capitol
  . | (1)   Articolul 18 alineatele (1) – (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 se aplică măsurilor
  menționate la articolele 6, 8 și 9 din
  prezentul
  regulament
  . |
| (2)   Statele membre vizate pot să trimită recomandări comune în conformitate cu
  articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 în următoarele termene-limită:. | (2)   Statele membre vizate pot
  , după ce au consultat consiliile consultative regionale,
  să trimită
  orice
  recomandări comune
  menționate la articolul 6 alineatul (3), articolul 8 alineatul (3) și articolul 9 alineatul (4) pentru prima dată
  în
  termen de cel mult 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la 12 luni după fiecare prezentare a evaluării planului în
  conformitate cu
  articolul 14, dar nu mai târziu de 1 septembrie în cazul măsurilor care privesc statele membre. De asemenea, statele membre pot prezenta aceste recomandări în eventualitatea unor schimbări bruște în situația oricăruia dintre stocurile vizate de plan dacă măsurile recomandate sunt considerate necesare sau sunt justificate de avize științifice: |
| (a) | pentru măsurile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) și care se referă la un anumit an calendaristic, până la data de 1 septembrie a anului anterior; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 10

Articolul 10

Cooperarea regională

Cooperarea regională

(1)   Articolul 18 alineatele (1) – (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 se aplică măsurile
  prevăzute în
  prezentul
  capitol
  .

(1)   Articolul 18 alineatele (1) – (6) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 se aplică măsurilor
  menționate la articolele 6, 8 și 9 din
  prezentul
  regulament
  .

(2)   Statele membre vizate pot să trimită recomandări comune în conformitate cu
  articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 în următoarele termene-limită:.

(2)   Statele membre vizate pot
  , după ce au consultat consiliile consultative regionale,
  să trimită
  orice
  recomandări comune
  menționate la articolul 6 alineatul (3), articolul 8 alineatul (3) și articolul 9 alineatul (4) pentru prima dată
  în
  termen de cel mult 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la 12 luni după fiecare prezentare a evaluării planului în
  conformitate cu
  articolul 14, dar nu mai târziu de 1 septembrie în cazul măsurilor care privesc statele membre. De asemenea, statele membre pot prezenta aceste recomandări în eventualitatea unor schimbări bruște în situația oricăruia dintre stocurile vizate de plan dacă măsurile recomandate sunt considerate necesare sau sunt justificate de avize științifice:

(a)

pentru măsurile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) și care se referă la un anumit an calendaristic, până la data de 1 septembrie a anului anterior;

| (b) | pentru măsurile prevăzute la articolul 8 alineatul (1) și la articolul 9 alineatul (1), pentru prima dată în termen de cel mult șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și ulterior la fiecare șase luni după prezentarea evaluării planului în conformitate cu articolul 14
  . |
| --- | --- |

(b)

pentru măsurile prevăzute la articolul 8 alineatul (1) și la articolul 9 alineatul (1), pentru prima dată în termen de cel mult șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și ulterior la fiecare șase luni după prezentarea evaluării planului în conformitate cu articolul 14
  .

(2a)
     
  Consiliile consultative în cauză pot, de asemenea, să adreseze recomandări în termenele prevăzute la alineatul (2).

(2b)
     
  Orice abatere a Comisiei de la recomandările comune se prezintă Parlamentului European și Consiliului și poate fi examinată;

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 12 | Articolul 12 |
| Notificări prealabile | Notificări prealabile |
| (1)   Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, obligația de notificare prealabilă prevăzută la articolul respectiv se aplică | (1)   Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, obligația de notificare prealabilă prevăzută la articolul respectiv se aplică: |
| comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de opt metri sau mai mare care rețin la bord cel puțin 300
  kg
  de cod | (a) | în ceea ce privește navele de pescuit care vizează codul,
  comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de opt metri sau mai mare care rețin la bord cel puțin 300 
  kilograme
  de cod; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 12

Articolul 12

Notificări prealabile

Notificări prealabile

(1)   Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, obligația de notificare prealabilă prevăzută la articolul respectiv se aplică

(1)   Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, obligația de notificare prealabilă prevăzută la articolul respectiv se aplică:

comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de opt metri sau mai mare care rețin la bord cel puțin 300
  kg
  de cod

(a)

în ceea ce privește navele de pescuit care vizează codul,
  comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de opt metri sau mai mare care rețin la bord cel puțin 300 
  kilograme
  de cod;

sau două tone de stocuri pelagice.

| (b) | în ceea ce privește navele de pescuit care vizează heringul și/sau șprotul, comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de opt metri
  sau
  mai mare, care rețin la bord cel puțin
  două tone de stocuri pelagice; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește navele de pescuit care vizează heringul și/sau șprotul, comandanților navelor de pescuit ale Uniunii cu o lungime totală de opt metri
  sau
  mai mare, care rețin la bord cel puțin
  două tone de stocuri pelagice;

(2)   Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, perioada de notificare prealabilă prevăzută la articolul respectiv trebuie să fie de cel puțin o oră înainte de ora estimată de sosire în port.

(2)   Prin derogare de la articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, perioada de notificare prealabilă prevăzută la articolul respectiv trebuie să fie de cel puțin o oră înainte de ora estimată de sosire în port.
  Autoritățile competente ale statelor membre costiere pot permite, de la caz la caz, intrarea mai rapidă în port doar dacă sunt îndeplinite condițiile necesare pentru măsurile de control corespunzătoare.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 13 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | 5
  tone de stocuri pelagice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

5
  tone de stocuri pelagice.

| (b) | 2
  tone de stocuri pelagice. |
| --- | --- |

(b)

2
  tone de stocuri pelagice.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 14 | Articolul 14 |
| Evaluarea planului | Evaluarea planului |
| Comisia
  efectuează o evaluare a impactului
  acestui plan asupra stocurilor vizate de prezentul regulament și asupra activităților de pescuit care exploatează aceste stocuri, în special
  pentru a lua în considerare modificările aduse avizelor științifice, la șase ani de la intrarea în vigoare a planului, și, ulterior, la fiecare șase ani
  . Comisia transmite rezultatele
  acestor
  evaluări Parlamentului European și Consiliului. | La trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, din cinci în cinci ani,
  Comisia
  evaluează impactul
  acestui plan
  multianual
  asupra stocurilor vizate de prezentul regulament și asupra activităților de pescuit care exploatează aceste stocuri, în special
  din punct de vedere al progreselor înregistrate în ceea ce privește restabilirea și menținerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  . Comisia transmite rezultatele
  acestei
  evaluări Parlamentului European și Consiliului
  și, atunci când este cazul, poate, ținând seama de cele mai recente avize științifice, propune adaptări ale planului multianual și iniția modificări ale actelor delegate
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 14

Articolul 14

Evaluarea planului

Evaluarea planului

Comisia
  efectuează o evaluare a impactului
  acestui plan asupra stocurilor vizate de prezentul regulament și asupra activităților de pescuit care exploatează aceste stocuri, în special
  pentru a lua în considerare modificările aduse avizelor științifice, la șase ani de la intrarea în vigoare a planului, și, ulterior, la fiecare șase ani
  . Comisia transmite rezultatele
  acestor
  evaluări Parlamentului European și Consiliului.

La trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, din cinci în cinci ani,
  Comisia
  evaluează impactul
  acestui plan
  multianual
  asupra stocurilor vizate de prezentul regulament și asupra activităților de pescuit care exploatează aceste stocuri, în special
  din punct de vedere al progreselor înregistrate în ceea ce privește restabilirea și menținerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă
  . Comisia transmite rezultatele
  acestei
  evaluări Parlamentului European și Consiliului
  și, atunci când este cazul, poate, ținând seama de cele mai recente avize științifice, propune adaptări ale planului multianual și iniția modificări ale actelor delegate
  .

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Capitolul IXa (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | CAPITOLUL IXa |
| | SPRIJIN DIN PARTEA FONDULUI EUROPEAN PENTRU PESCUIT ȘI AFACERI MARITIME |
| | Articolul 14a |
| | Sprijin din partea Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime |
| | În sensul articolului 33 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 508/2014, planul multianual prevăzut de prezentul regulament este considerat un plan multianual în conformitate cu articolele 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

CAPITOLUL IXa

SPRIJIN DIN PARTEA FONDULUI EUROPEAN PENTRU PESCUIT ȘI AFACERI MARITIME

Articolul 14a

Sprijin din partea Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime

În sensul articolului 33 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 508/2014, planul multianual prevăzut de prezentul regulament este considerat un plan multianual în conformitate cu articolele 9 și 10 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Delegarea de competențe menționată la articolele 6, 8 și 9 îi este conferită Comisiei pentru o perioadă
  nedeterminată
  de la
  data intrării în vigoare a prezentului regulament
  . | (2)   Delegarea de competențe menționată la articolele 6, 8 și 9 îi este conferită Comisiei pentru o perioadă de
  cinci ani de
  la
  1 septembrie 2015
  .
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolele 6, 8 și 9 îi este conferită Comisiei pentru o perioadă
  nedeterminată
  de la
  data intrării în vigoare a prezentului regulament
  .

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolele 6, 8 și 9 îi este conferită Comisiei pentru o perioadă de
  cinci ani de
  la
  1 septembrie 2015
  .
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolele 20 și 21 din Regulamentul
  (CE) nr. 2187/2005 se
  elimină. | Regulamentul
   (CE) nr. 2187/2005 se
  modifică după cum urmează: |
| | 1.
     
  Articolul 13 alineatul (3) se elimină. |
| | 2.
     
  În anexa IV, în coloana intitulată „Dimensiune minimă”, cuvintele „38 cm” privind dimensiunea minimă de referință pentru conservare în cazul codului se înlocuiește cu „35 cm”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolele 20 și 21 din Regulamentul
  (CE) nr. 2187/2005 se
  elimină.

Regulamentul
   (CE) nr. 2187/2005 se
  modifică după cum urmează:

1.
     
  Articolul 13 alineatul (3) se elimină.

2.
     
  În anexa IV, în coloana intitulată „Dimensiune minimă”, cuvintele „38 cm” privind dimensiunea minimă de referință pentru conservare în cazul codului se înlocuiește cu „35 cm”.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0128/2015).

(16)  JO L 179, 23.6.1998, p. 3

(16)  JO L 179, 23.6.1998, p. 3.

(1bis)  
  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

(19)  Serviciile tehnice ICES, septembrie 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(19)  Serviciile tehnice ICES, septembrie 2014 http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf

(20)  Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (JO L 349, 31.12.2005, p. 1).

(20)  Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (JO L 349, 31.12.2005, p. 1).

(1bis)  
  Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1).

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/142 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/142

---

P8_TA(2015)0105

Obligația de debarcare ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2187/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 2347/2002 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 în ceea ce privește obligația de debarcare (COM(2013)0889 – C7-0465/2013 – 2013/0436(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 346/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0889), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0889),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0465/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0465/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 aprilie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 aprilie 2014 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 februarie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 februarie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0060/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0060/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 311, 12.9.2014, p. 68.

---

P8_TC1-COD(2013)0436

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 28 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 2187/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 254/2002, (CE) nr. 2347/2002 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. 1379/2013 și (UE) nr. 1380/2013 ale Parlamentului European și ale Consiliului, în ceea ce privește obligația de debarcare, precum și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/812.)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/143

---

P8_TA(2015)0106

Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între CE și Rusia pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 28 aprilie 2015 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Federația Rusă, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (11878/2014 – C8-0006/2015 – 2014/0052(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2016/C 346/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11878/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11878/2014),

| — | având în vedere proiectul de protocol la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Federația Rusă, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (11513/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol la Acordul de parteneriat și cooperare de instituire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Federația Rusă, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (11513/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 91, 100 alineatul (2), 207, 212 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0006/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolele 91, 100 alineatul (2), 207, 212 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0006/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0129/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0129/2015),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Federației Ruse. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Federației Ruse.

---

Miercuri, 29 aprilie 2015

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/144 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/144

---

P8_TA(2015)0110

Prefinanțarea acordată programelor operaționale sprijinite de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european, în ceea ce privește o majorare a sumei prefinanțării inițiale acordate programelor operaționale sprijinite de Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (COM(2015)0046 – C8-0036/2015 – 2015/0026(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 346/30)

Parlamentul European

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0046), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0046),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 164 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0036/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 164 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0036/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 martie 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 martie 2015 (1),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru bugete privind compatibilitatea financiară a propunerii, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru bugete privind compatibilitatea financiară a propunerii,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 aprilie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 aprilie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 41 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 41 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0134/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0134/2015),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2015)0026

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013, în ceea ce privește acordarea unei sume de prefinanțare inițială suplimentară către programele operaționale sprijinite de Inițiativa „Locuri de Muncă pentru Tineri”

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/779.)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/145 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/145

---

P8_TA(2015)0111

Abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe (COM(2014)0707 – C8-0271/2014 – 2014/0334(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 346/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0707), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0707),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0271/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0271/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 martie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 martie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0026/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0026/2015),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P8_TC1-COD(2014)0334

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3030/93 al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor unor produse textile originare din țări terțe

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/937.)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/146 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/146

---

P8_TA(2015)0112

Măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre CEE și Norvegia ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (text codificat) (COM(2014)0304 – C8-0010/2014 – 2014/0159(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2016/C 346/32)

Parlamentul European

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0304), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0304),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0010/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0010/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0046/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0046/2015),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0159

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de salvgardare prevăzute de Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/938.)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/147

---

P8_TA(2015)0113

Acordul de stabilizare și asociere dintre CE și Albania ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0375 – C8-0034/2014 – 2014/0191(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2016/C 346/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0375), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0375),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0034/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0034/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0047/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0047/2015),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0191

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Albania, pe de altă parte (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/939.)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/148 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/148

---

P8_TA(2015)0114

Aplicarea Acordului de stabilizare și de asociere și a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț între CE și Bosnia și Herțegovina ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, și de aplicare a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0443 – C8-0087/2014 – 2014/0206(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2016/C 346/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0443), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0443),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0087/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0087/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0017/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0017/2015),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0206

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte, și de aplicare a Acordului interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Bosnia și Herțegovina, pe de altă parte (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/940.)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/149 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/149

---

P8_TA(2015)0115

Acordul de stabilizare și de asociere cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere dintre Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (text codificat) (COM(2014)0394 – C8-0041/2014 – 2014/0199(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2016/C 346/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0394), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0394),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0041/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0041/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0132/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0132/2015),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0199

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de punere în aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/941.)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/150

---

P8_TA(2015)0116

Aplicarea articolelor 107 și 108 din TFUE anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (Text codificat) (COM(2014)0377 – C8-0139/2014 – 2014/0192(NLE))

(Consultare – codificare)

(2016/C 346/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2014)0377), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2014)0377),

| — | având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8–0139/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8–0139/2014),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8–0029/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8–0029/2014),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora; |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora;

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/151

---

P8_TA(2015)0117

Normele de aplicare a articolului 108 din TFUE *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (Text codificat) (COM(2014)0534 – C8-0212/2014 – 2014/0246(NLE))

(Consultare – codificare)

(2016/C 346/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2014)0534), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2014)0534),

| — | având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0212/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 109 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0212/2014),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0047/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0047/2014),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei poziţia Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/152 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/152

---

P8_TA(2015)0170

Fondurile de piață monetară ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind fondurile de piață monetară (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 346/38)

[Amendamentul 1]

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*)

la propunerea Comisiei

REGULAMENTUL (UE) 2015/...

AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind fondurile de piață monetară

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Fondurile de piață monetară (FPM) oferă finanțare pe termen scurt instituțiilor financiare, întreprinderilor sau guvernelor. Prin finanțarea pusă la dispoziția acestor entități, fondurile de piață monetară contribuie la finanțarea economiei europene.
  Aceste entități își utilizează mai degrabă investițiile în FPM ca modalitate eficientă de răspândire a riscului lor de credit și expunere, decât să se bazeze doar pe depozite bancare. |
| --- | --- |

(1)

Fondurile de piață monetară (FPM) oferă finanțare pe termen scurt instituțiilor financiare, întreprinderilor sau guvernelor. Prin finanțarea pusă la dispoziția acestor entități, fondurile de piață monetară contribuie la finanțarea economiei europene.
  Aceste entități își utilizează mai degrabă investițiile în FPM ca modalitate eficientă de răspândire a riscului lor de credit și expunere, decât să se bazeze doar pe depozite bancare.

| (2) | Din punct de vedere al cererii, FPM reprezintă instrumente de gestionare pe termen scurt a trezoreriei care oferă un grad ridicat de lichiditate, de diversificare și de stabilitate a valorii capitalului investit combinat cu randament bazat pe piață. ▌FPM sunt folosite ▌de
  o gamă largă de entități, inclusiv organizații de binefacere, asociații de gestionare a locuințelor, autorități locale și investitori profesioniști mai mari, cum ar fi
  întreprinderile
  și fondurile de pensii
  care doresc să își investească excedentul de numerar pentru un interval scurt de timp. Prin urmare, FPM reprezintă o legătură esențială între cererea și oferta de finanțare pe termen scurt. |
| --- | --- |

(2)

Din punct de vedere al cererii, FPM reprezintă instrumente de gestionare pe termen scurt a trezoreriei care oferă un grad ridicat de lichiditate, de diversificare și de stabilitate a valorii capitalului investit combinat cu randament bazat pe piață. ▌FPM sunt folosite ▌de
  o gamă largă de entități, inclusiv organizații de binefacere, asociații de gestionare a locuințelor, autorități locale și investitori profesioniști mai mari, cum ar fi
  întreprinderile
  și fondurile de pensii
  care doresc să își investească excedentul de numerar pentru un interval scurt de timp. Prin urmare, FPM reprezintă o legătură esențială între cererea și oferta de finanțare pe termen scurt.

| (3) | Evenimentele care au avut loc în timpul crizei financiare au evidențiat o serie de caracteristici ale FPM care le fac vulnerabile atunci când există dificultăți pe piețele financiare și pot astfel răspândi sau amplifica riscurile în întregul sistem financiar. Atunci când prețurile activelor în care sunt investite FPM încep să scadă, mai ales în timpul situațiilor de tensiuni pe piață, FPM nu își pot ține întotdeauna promisiunea de a răscumpăra imediat și de a conserva valoarea principală a unei unități sau a unei acțiuni emise de FPM investitorilor. Această situație,
  care, potrivit Consiliului pentru Stabilitate Financiară (FSB) și Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO), poate fi deosebit de gravă pentru FPM cu VAN constantă sau stabilă,
  poate declanșa cereri de răscumpărare
  substanțiale
  și bruște care ar putea avea consecințe macroeconomice mai ample. |
| --- | --- |

(3)

Evenimentele care au avut loc în timpul crizei financiare au evidențiat o serie de caracteristici ale FPM care le fac vulnerabile atunci când există dificultăți pe piețele financiare și pot astfel răspândi sau amplifica riscurile în întregul sistem financiar. Atunci când prețurile activelor în care sunt investite FPM încep să scadă, mai ales în timpul situațiilor de tensiuni pe piață, FPM nu își pot ține întotdeauna promisiunea de a răscumpăra imediat și de a conserva valoarea principală a unei unități sau a unei acțiuni emise de FPM investitorilor. Această situație,
  care, potrivit Consiliului pentru Stabilitate Financiară (FSB) și Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO), poate fi deosebit de gravă pentru FPM cu VAN constantă sau stabilă,
  poate declanșa cereri de răscumpărare
  substanțiale
  și bruște care ar putea avea consecințe macroeconomice mai ample.

| (4) | Cererile de răscumpărare considerabile pot forța FPM să își vândă o parte din activele de investiții pe o piață în declin, alimentând astfel în principiu o criză de lichiditate. În aceste condiții, emitenții de pe piața monetară se pot confrunta cu dificultăți de finanțare grave dacă piețele efectelor de comerț și alte instrumente ale pieței monetare se confruntă cu o lipsă de lichidități.
  Acest lucru ar putea avea un efect de
  contagiune ▌pe piața finanțării pe termen scurt
  și
  ar putea
  conduce la
  dificultăți directe și majore
  în ceea ce privește
  finanțarea instituțiilor financiare, a întreprinderilor și a guvernelor și, așadar, a economiei. |
| --- | --- |

(4)

Cererile de răscumpărare considerabile pot forța FPM să își vândă o parte din activele de investiții pe o piață în declin, alimentând astfel în principiu o criză de lichiditate. În aceste condiții, emitenții de pe piața monetară se pot confrunta cu dificultăți de finanțare grave dacă piețele efectelor de comerț și alte instrumente ale pieței monetare se confruntă cu o lipsă de lichidități.
  Acest lucru ar putea avea un efect de
  contagiune ▌pe piața finanțării pe termen scurt
  și
  ar putea
  conduce la
  dificultăți directe și majore
  în ceea ce privește
  finanțarea instituțiilor financiare, a întreprinderilor și a guvernelor și, așadar, a economiei.

| (5) | Administratorii de active, susținuți de sponsori, pot decide să ofere sprijin discreționar pentru a menține lichiditatea și stabilitatea FPM. Sponsorii sunt adesea forțați să sprijine FPM pe care le sponsorizează
  și care
  își pierd din valoare din cauza riscului reputațional și a temerii că panica s-ar putea extinde asupra celorlalte afaceri ale
  sponsorilor
  . În funcție de mărimea fondului și de presiunea exercitată de răscumpărări, sprijinul din partea sponsorului poate atinge proporții care depășesc rezervele disponibile imediat. Prin urmare, este important să se prevadă un cadru de norme uniforme pentru a preveni insolvența sponsorului și riscul de contagiune a altor entități care sponsorizează FPM. |
| --- | --- |

(5)

Administratorii de active, susținuți de sponsori, pot decide să ofere sprijin discreționar pentru a menține lichiditatea și stabilitatea FPM. Sponsorii sunt adesea forțați să sprijine FPM pe care le sponsorizează
  și care
  își pierd din valoare din cauza riscului reputațional și a temerii că panica s-ar putea extinde asupra celorlalte afaceri ale
  sponsorilor
  . În funcție de mărimea fondului și de presiunea exercitată de răscumpărări, sprijinul din partea sponsorului poate atinge proporții care depășesc rezervele disponibile imediat. Prin urmare, este important să se prevadă un cadru de norme uniforme pentru a preveni insolvența sponsorului și riscul de contagiune a altor entități care sponsorizează FPM.

| (6) | Pentru a menține integritatea și stabilitatea pieței interne ▌este necesar să se stabilească norme privind funcționarea FPM, în special cu privire la componența portofoliului FPM.
  Acest lucru va face FPM mai rezistente și va limita canalele de contagiune.
  Sunt necesare norme uniforme în întreaga Uniune pentru a garanta că FPM sunt în măsură să onoreze cererile de răscumpărare ale investitorilor, în special în situații de criză a pieței. De asemenea, sunt necesare norme uniforme privind portofoliul FPM pentru a asigura că aceste fonduri sunt în măsură să facă față cererilor de răscumpărare
  substanțiale
  și bruște ale unui grup mare de investitori. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a menține integritatea și stabilitatea pieței interne ▌este necesar să se stabilească norme privind funcționarea FPM, în special cu privire la componența portofoliului FPM.
  Acest lucru va face FPM mai rezistente și va limita canalele de contagiune.
  Sunt necesare norme uniforme în întreaga Uniune pentru a garanta că FPM sunt în măsură să onoreze cererile de răscumpărare ale investitorilor, în special în situații de criză a pieței. De asemenea, sunt necesare norme uniforme privind portofoliul FPM pentru a asigura că aceste fonduri sunt în măsură să facă față cererilor de răscumpărare
  substanțiale
  și bruște ale unui grup mare de investitori.

| (7) | De asemenea, sunt necesare norme uniforme privind FPM pentru a asigura buna funcționare a pieței de finanțare pe termen scurt pentru instituțiile financiare, pentru întreprinderile care emit instrumente de datorie pe termen scurt și pentru guverne. Acestea sunt necesare, de asemenea, pentru a asigura egalitatea de tratament
  aplicat
  investitorilor în FPM și pentru a evita ca investitorii care solicită răscumpărarea târziu
  să fie dezavantajați dacă
  răscumpărările sunt temporar suspendate sau
  dacă
  FPM este lichidat. |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, sunt necesare norme uniforme privind FPM pentru a asigura buna funcționare a pieței de finanțare pe termen scurt pentru instituțiile financiare, pentru întreprinderile care emit instrumente de datorie pe termen scurt și pentru guverne. Acestea sunt necesare, de asemenea, pentru a asigura egalitatea de tratament
  aplicat
  investitorilor în FPM și pentru a evita ca investitorii care solicită răscumpărarea târziu
  să fie dezavantajați dacă
  răscumpărările sunt temporar suspendate sau
  dacă
  FPM este lichidat.

| (8) | Este necesar să se prevadă armonizarea cerințelor prudențiale referitoare la FPM prin stabilirea unor reguli clare care impun obligații directe asupra FPM și a administratorilor acestora în întreaga Uniune. S-ar consolida astfel stabilitatea FPM ca sursă de finanțare pe termen scurt pentru guverne și pentru sectorul întreprinderilor din Uniune. Acest lucru ar asigura, de asemenea, că FPM rămân un instrument de încredere pentru satisfacerea nevoilor industriei din Uniune în materie de gestionare a trezoreriei. |
| --- | --- |

(8)

Este necesar să se prevadă armonizarea cerințelor prudențiale referitoare la FPM prin stabilirea unor reguli clare care impun obligații directe asupra FPM și a administratorilor acestora în întreaga Uniune. S-ar consolida astfel stabilitatea FPM ca sursă de finanțare pe termen scurt pentru guverne și pentru sectorul întreprinderilor din Uniune. Acest lucru ar asigura, de asemenea, că FPM rămân un instrument de încredere pentru satisfacerea nevoilor industriei din Uniune în materie de gestionare a trezoreriei.

| (9) | După un an de la intrarea lor în vigoare, liniile directoare privind FPM adoptate de Comitetul autorităților europene de reglementare a piețelor valorilor mobiliare (CESR) pentru a crea un nivel minim de condiții de concurență echitabile pentru FPM din Uniune au fost puse în aplicare numai de 12 state membre, ceea ce demonstrează faptul că persistă norme naționale divergente. Diferitele abordări naționale împiedică eliminarea vulnerabilităților de pe piețele monetare ale Uniunii ▌ și reducerea riscurilor de contagiune, punând astfel în pericol funcționarea și stabilitatea pieței interne
  , așa cum s-a demonstrat în timpul crizei financiare
  . Prin urmare, normele comune privind FPM ar trebui să prevadă un nivel ridicat de protecție a investitorilor, precum și să prevină și să reducă orice riscuri potențiale de contagiune care rezultă din eventualele retrageri masive din FPM. |
| --- | --- |

(9)

După un an de la intrarea lor în vigoare, liniile directoare privind FPM adoptate de Comitetul autorităților europene de reglementare a piețelor valorilor mobiliare (CESR) pentru a crea un nivel minim de condiții de concurență echitabile pentru FPM din Uniune au fost puse în aplicare numai de 12 state membre, ceea ce demonstrează faptul că persistă norme naționale divergente. Diferitele abordări naționale împiedică eliminarea vulnerabilităților de pe piețele monetare ale Uniunii ▌ și reducerea riscurilor de contagiune, punând astfel în pericol funcționarea și stabilitatea pieței interne
  , așa cum s-a demonstrat în timpul crizei financiare
  . Prin urmare, normele comune privind FPM ar trebui să prevadă un nivel ridicat de protecție a investitorilor, precum și să prevină și să reducă orice riscuri potențiale de contagiune care rezultă din eventualele retrageri masive din FPM.

| (10) | În absența unui regulament care stabilește normele aplicabile FPM, este posibil să se adopte măsuri divergente la nivel național, ceea ce ar putea provoca denaturări semnificative ale concurenței ca urmare a diferențelor semnificative între normele esențiale de protecție a investițiilor. Cerințele divergente privind componența portofoliului, activele eligibile și scadența, lichiditatea și diversificarea acestora, precum și calitatea creditului emitenților de instrumente de piață monetară conduc la niveluri diferite de protecție a investitorilor din cauza nivelurilor diferite de risc aferente propunerilor de investiții legate de un fond de piață monetară.
  Prin urmare, este esențial să se adopte un set uniform de norme, pentru a se evita contagiunea pieței de finanțare pe termen scurt și a sponsorilor FPM, care ar pune în pericol stabilitatea pieței financiare a Uniunii. În vederea reducerii riscului sistemic, FPM cu valoarea activului net constantă (FPM cu VAN constantă) ar trebui, de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, să funcționeze în Uniune doar sub formă de FPM cu VAN constantă pentru datorie publică, FPM mic cu VAN constantă sau FPM cu VAN cu volatilitate scăzută. În prezentul regulament, orice trimitere la FPM cu VAN constantă ar trebui să fie considerată trimitere la FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, FPM mici cu VAN constantă și FPM cu VAN cu volatilitate scăzută, cu excepția cazurilor în care se specifică altfel. FPM cu VAN constantă deja existente ar trebui să poată alege să funcționeze, în schimb, ca FPM cu valoarea activului net variabilă (FPM cu VAN variabilă). |
| --- | --- |

(10)

În absența unui regulament care stabilește normele aplicabile FPM, este posibil să se adopte măsuri divergente la nivel național, ceea ce ar putea provoca denaturări semnificative ale concurenței ca urmare a diferențelor semnificative între normele esențiale de protecție a investițiilor. Cerințele divergente privind componența portofoliului, activele eligibile și scadența, lichiditatea și diversificarea acestora, precum și calitatea creditului emitenților de instrumente de piață monetară conduc la niveluri diferite de protecție a investitorilor din cauza nivelurilor diferite de risc aferente propunerilor de investiții legate de un fond de piață monetară.
  Prin urmare, este esențial să se adopte un set uniform de norme, pentru a se evita contagiunea pieței de finanțare pe termen scurt și a sponsorilor FPM, care ar pune în pericol stabilitatea pieței financiare a Uniunii. În vederea reducerii riscului sistemic, FPM cu valoarea activului net constantă (FPM cu VAN constantă) ar trebui, de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, să funcționeze în Uniune doar sub formă de FPM cu VAN constantă pentru datorie publică, FPM mic cu VAN constantă sau FPM cu VAN cu volatilitate scăzută. În prezentul regulament, orice trimitere la FPM cu VAN constantă ar trebui să fie considerată trimitere la FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, FPM mici cu VAN constantă și FPM cu VAN cu volatilitate scăzută, cu excepția cazurilor în care se specifică altfel. FPM cu VAN constantă deja existente ar trebui să poată alege să funcționeze, în schimb, ca FPM cu valoarea activului net variabilă (FPM cu VAN variabilă).

| (11) | Noile norme privind FPM sunt strâns legate de Directiva 2009/65/CE (3) și de Directiva 2011/61/UE (4), acestea formând cadrul juridic care reglementează instituirea, administrarea și comercializarea FPM în Uniune. |
| --- | --- |

(11)

Noile norme privind FPM sunt strâns legate de Directiva 2009/65/CE (3) și de Directiva 2011/61/UE (4), acestea formând cadrul juridic care reglementează instituirea, administrarea și comercializarea FPM în Uniune.

| (12) | În cadrul Uniunii, organismele de plasament colectiv pot funcționa ca organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), gestionate de administratori de OPCVM, ca societăți de investiții autorizate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE sau ca fonduri de investiții alternative (FIA), gestionate de administratori de fonduri de investiții alternative (AFIA), autorizați sau înregistrați în conformitate cu Directiva 2011/61/UE. Noile norme privind FPM completează dispozițiile directivelor menționate. Prin urmare, noile norme uniforme privind FPM ar trebui să se aplice în plus față de cele prevăzute de Directiva 2009/65/CE și de Directiva 2011/61/UE. În același timp, ar trebui să se prevadă în mod explicit neaplicarea mai multor norme privind politicile de investiții ale OPCVM stabilite în capitolul VII din Directiva 2009/65/CE și ar trebui prevăzute norme specifice privind produsele în noile dispoziții uniforme privind FPM. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul Uniunii, organismele de plasament colectiv pot funcționa ca organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM), gestionate de administratori de OPCVM, ca societăți de investiții autorizate în conformitate cu Directiva 2009/65/CE sau ca fonduri de investiții alternative (FIA), gestionate de administratori de fonduri de investiții alternative (AFIA), autorizați sau înregistrați în conformitate cu Directiva 2011/61/UE. Noile norme privind FPM completează dispozițiile directivelor menționate. Prin urmare, noile norme uniforme privind FPM ar trebui să se aplice în plus față de cele prevăzute de Directiva 2009/65/CE și de Directiva 2011/61/UE. În același timp, ar trebui să se prevadă în mod explicit neaplicarea mai multor norme privind politicile de investiții ale OPCVM stabilite în capitolul VII din Directiva 2009/65/CE și ar trebui prevăzute norme specifice privind produsele în noile dispoziții uniforme privind FPM.

| (13) | Normele armonizate ar trebui să se aplice organismelor de plasament colectiv ale căror caracteristici corespund caracteristicilor FPM. Pentru OPCVM și FIA care investesc în active pe termen scurt, cum ar fi instrumente sau depozite de pe piața monetară, sau care semnează acorduri reverse repo sau anumite contracte derivate cu singurul scop de a acoperi riscurile inerente ale altor investiții ale fondului și care au obiectivul de a oferi randamente în conformitate cu ratele de pe piața monetară sau de a conserva valoarea investiției, respectarea noilor norme privind FPM ar trebui să fie obligatorie. |
| --- | --- |

(13)

Normele armonizate ar trebui să se aplice organismelor de plasament colectiv ale căror caracteristici corespund caracteristicilor FPM. Pentru OPCVM și FIA care investesc în active pe termen scurt, cum ar fi instrumente sau depozite de pe piața monetară, sau care semnează acorduri reverse repo sau anumite contracte derivate cu singurul scop de a acoperi riscurile inerente ale altor investiții ale fondului și care au obiectivul de a oferi randamente în conformitate cu ratele de pe piața monetară sau de a conserva valoarea investiției, respectarea noilor norme privind FPM ar trebui să fie obligatorie.

| (14) | Specificitatea FPM rezultă dintr-o combinație a activelor în care investesc și a obiectivelor pe care le urmăresc. Obiectivul de a oferi un randament în conformitate cu ratele pieței monetare și obiectivul de a conserva valoarea unei investiții nu se exclud reciproc. Un FPM poate urmări oricare dintre aceste obiective sau ambele obiective în același timp. |
| --- | --- |

(14)

Specificitatea FPM rezultă dintr-o combinație a activelor în care investesc și a obiectivelor pe care le urmăresc. Obiectivul de a oferi un randament în conformitate cu ratele pieței monetare și obiectivul de a conserva valoarea unei investiții nu se exclud reciproc. Un FPM poate urmări oricare dintre aceste obiective sau ambele obiective în același timp.

| (15) | Obiectivul de a oferi un randament în conformitate cu ratele pieței monetare ar trebui să fie înțeles în sens larg. Nu este necesar ca randamentul preconizat să fie perfect aliniat la EONIA, Libor, Euribor sau la orice altă rată relevantă a pieței monetare. Obiectivul de a depăși rata pieței monetare cu o mică marjă ar trebui să nu scoată un OPCVM sau un FIA în afara domeniului de aplicare al noilor norme uniforme. |
| --- | --- |

(15)

Obiectivul de a oferi un randament în conformitate cu ratele pieței monetare ar trebui să fie înțeles în sens larg. Nu este necesar ca randamentul preconizat să fie perfect aliniat la EONIA, Libor, Euribor sau la orice altă rată relevantă a pieței monetare. Obiectivul de a depăși rata pieței monetare cu o mică marjă ar trebui să nu scoată un OPCVM sau un FIA în afara domeniului de aplicare al noilor norme uniforme.

| (16) | Obiectivul de conservare a valorii investiției nu ar trebui înțeles ca o garanție de capital promisă de fond, ci ca un scop pe care OPCVM sau FIA își propune să îl atingă. O scădere a valorii investițiilor nu ar trebui să însemne că organismul de plasament colectiv și-a schimbat obiectivul de a conserva valoarea investiției. |
| --- | --- |

(16)

Obiectivul de conservare a valorii investiției nu ar trebui înțeles ca o garanție de capital promisă de fond, ci ca un scop pe care OPCVM sau FIA își propune să îl atingă. O scădere a valorii investițiilor nu ar trebui să însemne că organismul de plasament colectiv și-a schimbat obiectivul de a conserva valoarea investiției.

| (17) | Este important ca OPCVM și FIA care au caracteristici de FPM să fie identificate ca FPM și să se verifice în mod explicit capacitatea acestora de a respecta în permanență noile norme uniforme privind FPM. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să autorizeze FPM. Pentru OPCVM, autorizarea ca FPM ar trebui să facă parte din autorizarea ca OPCVM, în conformitate cu procedurile armonizate prevăzute în Directiva 2009/65/CE. Pentru FIA, dat fiind că acestea nu sunt supuse autorizării armonizate și procedurilor de supraveghere în conformitate cu Directiva 2011/61/UE, este necesar să se prevadă norme de bază comune privind autorizarea care reflectă normele armonizate aplicabile OPCVM. Aceste proceduri ar trebui să asigure că administratorul unui FIA autorizat ca FPM este un administrator de fond de investiții alternative (AFIA) autorizat în temeiul Directivei 2011/61/UE. |
| --- | --- |

(17)

Este important ca OPCVM și FIA care au caracteristici de FPM să fie identificate ca FPM și să se verifice în mod explicit capacitatea acestora de a respecta în permanență noile norme uniforme privind FPM. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să autorizeze FPM. Pentru OPCVM, autorizarea ca FPM ar trebui să facă parte din autorizarea ca OPCVM, în conformitate cu procedurile armonizate prevăzute în Directiva 2009/65/CE. Pentru FIA, dat fiind că acestea nu sunt supuse autorizării armonizate și procedurilor de supraveghere în conformitate cu Directiva 2011/61/UE, este necesar să se prevadă norme de bază comune privind autorizarea care reflectă normele armonizate aplicabile OPCVM. Aceste proceduri ar trebui să asigure că administratorul unui FIA autorizat ca FPM este un administrator de fond de investiții alternative (AFIA) autorizat în temeiul Directivei 2011/61/UE.

| (18) | Pentru a se asigura că toate organismele de plasament colectiv care prezintă caracteristicile proprii FPM fac obiectul noilor norme comune aplicabile FPM, este necesar să se interzică utilizarea denumirii de „FPM” sau a oricărui alt termen care sugerează că un organism de plasament colectiv are aceleași caracteristici ca un FPM dacă organismul respectiv nu respectă prezentul regulament. Pentru a evita eludarea normelor aplicabile FPM, autoritățile competente ar trebui să monitorizeze practicile de piață ale organismelor de plasament colectiv stabilite sau comercializate în jurisdicția acestora pentru a verifica dacă acestea nu folosesc în mod abuziv denumirea de FPM sau sugerează că sunt un FPM fără a respecta noul cadru de reglementare. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a se asigura că toate organismele de plasament colectiv care prezintă caracteristicile proprii FPM fac obiectul noilor norme comune aplicabile FPM, este necesar să se interzică utilizarea denumirii de „FPM” sau a oricărui alt termen care sugerează că un organism de plasament colectiv are aceleași caracteristici ca un FPM dacă organismul respectiv nu respectă prezentul regulament. Pentru a evita eludarea normelor aplicabile FPM, autoritățile competente ar trebui să monitorizeze practicile de piață ale organismelor de plasament colectiv stabilite sau comercializate în jurisdicția acestora pentru a verifica dacă acestea nu folosesc în mod abuziv denumirea de FPM sau sugerează că sunt un FPM fără a respecta noul cadru de reglementare.

| (19) | Noile norme aplicabile FPM ar trebui să se bazeze pe cadrul de reglementare existent instituit de Directiva 2009/65/CE și de Directiva 2011/61/UE, precum și de actele adoptate pentru punerea în aplicare a acestora. Prin urmare, normele privind produsele referitoare la FPM ar trebui să se aplice în plus față de normele privind produsele prevăzute în legislația în vigoare a Uniunii, cu excepția cazului în care se prevede explicit neaplicarea acestora. Mai mult, normele de gestionare și de comercializare stabilite în cadrul legislativ existent ar trebui să se aplice FPM, ținând seama de faptul că acestea sunt fie OPCVM, fie FIA. În egală măsură, normele privind furnizarea transfrontalieră de servicii și libertatea de stabilire prevăzute în Directiva 2009/65/CE și în Directiva 2011/61/UE ar trebui să se aplice în mod corespunzător activităților transfrontaliere ale FPM. |
| --- | --- |

(19)

Noile norme aplicabile FPM ar trebui să se bazeze pe cadrul de reglementare existent instituit de Directiva 2009/65/CE și de Directiva 2011/61/UE, precum și de actele adoptate pentru punerea în aplicare a acestora. Prin urmare, normele privind produsele referitoare la FPM ar trebui să se aplice în plus față de normele privind produsele prevăzute în legislația în vigoare a Uniunii, cu excepția cazului în care se prevede explicit neaplicarea acestora. Mai mult, normele de gestionare și de comercializare stabilite în cadrul legislativ existent ar trebui să se aplice FPM, ținând seama de faptul că acestea sunt fie OPCVM, fie FIA. În egală măsură, normele privind furnizarea transfrontalieră de servicii și libertatea de stabilire prevăzute în Directiva 2009/65/CE și în Directiva 2011/61/UE ar trebui să se aplice în mod corespunzător activităților transfrontaliere ale FPM.

| (20) | Având în vedere că OPCVM și FIA pot lua forme juridice diferite care nu le conferă neapărat personalitate juridică, dispozițiile care impun unui FPM să ia măsuri ar trebui interpretate ca aplicându-se administratorului FPM daca FPM respectiv este constituit ca un OPCVM sau ca un FIA care nu este în măsură să acționeze singur deoarece nu are personalitate juridică proprie. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere că OPCVM și FIA pot lua forme juridice diferite care nu le conferă neapărat personalitate juridică, dispozițiile care impun unui FPM să ia măsuri ar trebui interpretate ca aplicându-se administratorului FPM daca FPM respectiv este constituit ca un OPCVM sau ca un FIA care nu este în măsură să acționeze singur deoarece nu are personalitate juridică proprie.

| (21) | Normele privind portofoliul FPM necesită o identificare clară a categoriilor de active în care FPM au dreptul să investească, precum și a condițiilor în care aceste active sunt eligibile. Pentru a asigura integritatea FPM este, de asemenea, de dorit să se interzică FPM să efectueze anumite tranzacții financiare care ar putea pune în pericol strategia și obiectivele lor de investiții. |
| --- | --- |

(21)

Normele privind portofoliul FPM necesită o identificare clară a categoriilor de active în care FPM au dreptul să investească, precum și a condițiilor în care aceste active sunt eligibile. Pentru a asigura integritatea FPM este, de asemenea, de dorit să se interzică FPM să efectueze anumite tranzacții financiare care ar putea pune în pericol strategia și obiectivele lor de investiții.

| (22) | Instrumentele de piață monetară sunt instrumente transferabile tranzacționate în mod normal pe piața monetară,
  cum ar fi bonurile
  de trezorerie și
  certificatele
  emise de autoritățile locale,
  certificatele
  de depozit,
  efectele
  de comerț,
  titlurile
  garantate cu active de o bună calitate și lichiditate,
  acceptele
  bancare sau
  titlurile
  pe termen scurt sau mediu. Instrumentele respective ar trebui să fie eligibile pentru investiții efectuate de FPM numai dacă respectă limitele de scadență
  sau, în cazul titlurilor garantate, dacă sunt eligibile ca active de înaltă calitate în conformitate cu normele privind lichiditățile din partea VI a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (5) și dacă FPM consideră că acestea prezintă o calitate ridicată a creditului. |
| --- | --- |

(22)

Instrumentele de piață monetară sunt instrumente transferabile tranzacționate în mod normal pe piața monetară,
  cum ar fi bonurile
  de trezorerie și
  certificatele
  emise de autoritățile locale,
  certificatele
  de depozit,
  efectele
  de comerț,
  titlurile
  garantate cu active de o bună calitate și lichiditate,
  acceptele
  bancare sau
  titlurile
  pe termen scurt sau mediu. Instrumentele respective ar trebui să fie eligibile pentru investiții efectuate de FPM numai dacă respectă limitele de scadență
  sau, în cazul titlurilor garantate, dacă sunt eligibile ca active de înaltă calitate în conformitate cu normele privind lichiditățile din partea VI a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (5) și dacă FPM consideră că acestea prezintă o calitate ridicată a creditului.

| (23) | Efectele de comerț garantate cu active ar trebui să fie considerate instrumente de piață monetară eligibile în măsura în care respectă cerințele suplimentare. Dat fiind că, în timpul crizei, anumite securitizări erau deosebit de instabile, este necesar să se impună limite ale scadențelor și criterii de calitate pentru activele-suport
  , precum și să se asigure faptul că ansamblul de expuneri este suficient de diversificat. Însă nu
  toate activele-suport
  s-au dovedit a fi instabile, inclusiv, în special, securitizările în cazul cărora activele-suport au fost asociate cu sprijinirea capitalului de lucru al producătorilor și vânzarea de bunuri și servicii din economia reală
  .
  Aceste securitizări au avut rezultate bune și ar trebui considerate instrumente de piață monetară eligibile în măsura în care sunt eligibile ca active lichide de înaltă calitate în conformitate cu normele privind lichiditatea din partea VI a Regulamentului (UE) nr. 575/2013, specificate în Regulamentul delegat (UE) al Comisiei nr. .../...

   (6)

  . Aceasta ar trebui să se aplice titlurilor garantate cu active lichide calificate de înaltă calitate care cuprind una dintre următoarele subcategorii de active-suport securitizate menționate la articolul 13 alineatul (2) litera (g) punctele (iii) și (iv) din Regulamentul delegat (UE) al Comisiei nr. .../..., și anume împrumuturile auto și contractele de leasing auto pentru debitori sau utilizatori stabiliți sau rezidenți într-un stat membru și împrumuturi comerciale, contracte de leasing sau facilități de creditare către întreprinderile înființate într-un stat membru pentru a finanța cheltuielile de capital sau operațiunile comerciale, altele decât achiziționarea sau dezvoltarea de proprietăți imobiliare comerciale. Trimiterea la anumite subcategorii de active-suport securitizate menționate în Regulamentul delegat (UE) al Comisiei nr. .../... este importantă pentru a asigura o definiție uniformă a activelor-suport securitizate eligibile în sensul reglementărilor privind lichiditățile pentru instituțiile de credit și al prezentului regulament, care este, la rândul său, important pentru lichiditatea acestor instrumente în vederea evitării impedimentelor din calea securitizării economiei reale. |
| --- | --- |

(23)

Efectele de comerț garantate cu active ar trebui să fie considerate instrumente de piață monetară eligibile în măsura în care respectă cerințele suplimentare. Dat fiind că, în timpul crizei, anumite securitizări erau deosebit de instabile, este necesar să se impună limite ale scadențelor și criterii de calitate pentru activele-suport
  , precum și să se asigure faptul că ansamblul de expuneri este suficient de diversificat. Însă nu
  toate activele-suport
  s-au dovedit a fi instabile, inclusiv, în special, securitizările în cazul cărora activele-suport au fost asociate cu sprijinirea capitalului de lucru al producătorilor și vânzarea de bunuri și servicii din economia reală
  .
  Aceste securitizări au avut rezultate bune și ar trebui considerate instrumente de piață monetară eligibile în măsura în care sunt eligibile ca active lichide de înaltă calitate în conformitate cu normele privind lichiditatea din partea VI a Regulamentului (UE) nr. 575/2013, specificate în Regulamentul delegat (UE) al Comisiei nr. .../...

   (6)

  . Aceasta ar trebui să se aplice titlurilor garantate cu active lichide calificate de înaltă calitate care cuprind una dintre următoarele subcategorii de active-suport securitizate menționate la articolul 13 alineatul (2) litera (g) punctele (iii) și (iv) din Regulamentul delegat (UE) al Comisiei nr. .../..., și anume împrumuturile auto și contractele de leasing auto pentru debitori sau utilizatori stabiliți sau rezidenți într-un stat membru și împrumuturi comerciale, contracte de leasing sau facilități de creditare către întreprinderile înființate într-un stat membru pentru a finanța cheltuielile de capital sau operațiunile comerciale, altele decât achiziționarea sau dezvoltarea de proprietăți imobiliare comerciale. Trimiterea la anumite subcategorii de active-suport securitizate menționate în Regulamentul delegat (UE) al Comisiei nr. .../... este importantă pentru a asigura o definiție uniformă a activelor-suport securitizate eligibile în sensul reglementărilor privind lichiditățile pentru instituțiile de credit și al prezentului regulament, care este, la rândul său, important pentru lichiditatea acestor instrumente în vederea evitării impedimentelor din calea securitizării economiei reale.

| (23a) | Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește indicarea criteriilor de identificare a securitizării simple, transparente și standardizate. Astfel, Comisia ar trebui să asigure consecvența cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 460 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și al articolului 135 alineatul (2) din Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) și să ia în considerare caracteristicile specifice ale securitizărilor cu scadență la emitere de mai puțin de 397 de zile. Comisiei ar trebui delegată și competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește indicarea criteriilor de identificare a datoriilor cu o calitate bună a creditului și a efectelor de comerț garantate cu active lichide. Comisia ar trebui să asigure consecvența cu activitățile Autorității Bancare Europene (ABE) și să sprijine aceste activități. |
| --- | --- |

(23a)

Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește indicarea criteriilor de identificare a securitizării simple, transparente și standardizate. Astfel, Comisia ar trebui să asigure consecvența cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 460 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și al articolului 135 alineatul (2) din Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) și să ia în considerare caracteristicile specifice ale securitizărilor cu scadență la emitere de mai puțin de 397 de zile. Comisiei ar trebui delegată și competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește indicarea criteriilor de identificare a datoriilor cu o calitate bună a creditului și a efectelor de comerț garantate cu active lichide. Comisia ar trebui să asigure consecvența cu activitățile Autorității Bancare Europene (ABE) și să sprijine aceste activități.

| (24) | Un FPM ar trebui să aibă dreptul să investească în depozite în măsura în care poate să retragă banii în orice moment. Posibilitatea efectivă de retragere ar fi afectată dacă sancțiunile pentru retragerea anticipată ar fi atât de mari încât să depășească dobânzile acumulate înainte de retragere. Din acest motiv, FPM ar trebui să aibă în vedere să nu facă depozite pe lângă o instituție de credit care impune sancțiuni mai mari decât media și nici depozite cu termene prea lungi care presupun sancțiuni prea mari. |
| --- | --- |

(24)

Un FPM ar trebui să aibă dreptul să investească în depozite în măsura în care poate să retragă banii în orice moment. Posibilitatea efectivă de retragere ar fi afectată dacă sancțiunile pentru retragerea anticipată ar fi atât de mari încât să depășească dobânzile acumulate înainte de retragere. Din acest motiv, FPM ar trebui să aibă în vedere să nu facă depozite pe lângă o instituție de credit care impune sancțiuni mai mari decât media și nici depozite cu termene prea lungi care presupun sancțiuni prea mari.

| (25) | Instrumentele financiare derivate eligibile în care pot investi FPM ar trebui să îndeplinească numai rolul de a acoperi riscul ratei dobânzii și riscul valutar și să aibă ca instrument-suport doar rate ale dobânzilor, valută sau indici care reprezintă aceste categorii. Orice utilizare a instrumentelor derivate în alt scop sau cu alte active-suport ar trebui să fie interzisă. Instrumentele financiare derivate ar trebui să fie utilizate doar ca o completare a strategiei fondurilor, nu ca instrument principal pentru atingerea obiectivelor acestora. Dacă un FPM investește în active denominate în altă monedă decât moneda fondului, se așteaptă de la administratorul FPM să acopere integral expunerea la riscul valutar, inclusiv prin intermediul instrumentelor derivate.
  FPM ar trebui să aibă dreptul de a investi în instrumente financiare derivate dacă acestea sunt tranzacționate pe o piață reglementată astfel cum se menționează la articolul 50 alineatul (1) literele (a), (b) sau (c) din Directiva 2009/65/CE sau extrabursier (OTC) sau într-un cadru organizat astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele de instrumente financiare. |
| --- | --- |

(25)

Instrumentele financiare derivate eligibile în care pot investi FPM ar trebui să îndeplinească numai rolul de a acoperi riscul ratei dobânzii și riscul valutar și să aibă ca instrument-suport doar rate ale dobânzilor, valută sau indici care reprezintă aceste categorii. Orice utilizare a instrumentelor derivate în alt scop sau cu alte active-suport ar trebui să fie interzisă. Instrumentele financiare derivate ar trebui să fie utilizate doar ca o completare a strategiei fondurilor, nu ca instrument principal pentru atingerea obiectivelor acestora. Dacă un FPM investește în active denominate în altă monedă decât moneda fondului, se așteaptă de la administratorul FPM să acopere integral expunerea la riscul valutar, inclusiv prin intermediul instrumentelor derivate.
  FPM ar trebui să aibă dreptul de a investi în instrumente financiare derivate dacă acestea sunt tranzacționate pe o piață reglementată astfel cum se menționează la articolul 50 alineatul (1) literele (a), (b) sau (c) din Directiva 2009/65/CE sau extrabursier (OTC) sau într-un cadru organizat astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele de instrumente financiare.

| (26) | Acordurile reverse repo ar putea fi utilizate de către FPM ca mijloc de a investi excedentul de numerar pe termen foarte scurt, cu condiția ca poziția să fie pe deplin garantată. Pentru a proteja interesele investitorilor, este necesar să se asigure că garanțiile oferite în cadrul acordurilor reverse repo sunt de bună calitate. FPM ar trebui să nu utilizeze alte tehnici de optimizare a administrării portofoliului, inclusiv operațiuni de dare sau luare cu împrumut a unor titluri de valoare, deoarece acestea pot afecta realizarea obiectivelor de investiții ale FPM. |
| --- | --- |

(26)

Acordurile reverse repo ar putea fi utilizate de către FPM ca mijloc de a investi excedentul de numerar pe termen foarte scurt, cu condiția ca poziția să fie pe deplin garantată. Pentru a proteja interesele investitorilor, este necesar să se asigure că garanțiile oferite în cadrul acordurilor reverse repo sunt de bună calitate. FPM ar trebui să nu utilizeze alte tehnici de optimizare a administrării portofoliului, inclusiv operațiuni de dare sau luare cu împrumut a unor titluri de valoare, deoarece acestea pot afecta realizarea obiectivelor de investiții ale FPM.

| (27) | Pentru a limita asumarea de riscuri de către FPM, este esențial să se reducă riscul de contrapartidă prin impunerea unor cerințe clare de diversificare a portofoliului FPM. În acest sens, este necesar, de asemenea, ca acordurile reverse repo să fie pe deplin acoperite de garanții și, pentru a limita riscul operațional, ca orice contrapartidă din cadrul unui acord reverse repo să nu reprezinte mai mult de 20 % din activele FPM. Toate instrumentele financiare derivate extrabursiere ar trebui să fie reglementate de Regulamentul (UE) nr. 648/2012 (7). |
| --- | --- |

(27)

Pentru a limita asumarea de riscuri de către FPM, este esențial să se reducă riscul de contrapartidă prin impunerea unor cerințe clare de diversificare a portofoliului FPM. În acest sens, este necesar, de asemenea, ca acordurile reverse repo să fie pe deplin acoperite de garanții și, pentru a limita riscul operațional, ca orice contrapartidă din cadrul unui acord reverse repo să nu reprezinte mai mult de 20 % din activele FPM. Toate instrumentele financiare derivate extrabursiere ar trebui să fie reglementate de Regulamentul (UE) nr. 648/2012 (7).

| (28) | Din motive prudențiale și pentru a evita exercitarea unei influențe semnificative de către FPM asupra gestionării unui organism emitent, este necesar să se evite concentrarea excesivă a unui FPM pe investiții emise de același organism emitent. |
| --- | --- |

(28)

Din motive prudențiale și pentru a evita exercitarea unei influențe semnificative de către FPM asupra gestionării unui organism emitent, este necesar să se evite concentrarea excesivă a unui FPM pe investiții emise de același organism emitent.

| (29) | FPM ar trebui să aibă responsabilitatea de a investi în active eligibile de înaltă calitate. Prin urmare, un FPM ar trebui să dispună de o procedură prudentă ▌de evaluare
  a creditelor
  pentru determinarea calității de credit a instrumentelor pieței monetare în care intenționează să investească. În conformitate cu legislația Uniunii privind limitarea dependenței excesive de ratingurile de credit, este important ca FPM să evite, atunci când evaluează calitatea activelor eligibile, orice dependență excesivă de ratingurile publicate de agenții de rating. ▌ |
| --- | --- |

(29)

FPM ar trebui să aibă responsabilitatea de a investi în active eligibile de înaltă calitate. Prin urmare, un FPM ar trebui să dispună de o procedură prudentă ▌de evaluare
  a creditelor
  pentru determinarea calității de credit a instrumentelor pieței monetare în care intenționează să investească. În conformitate cu legislația Uniunii privind limitarea dependenței excesive de ratingurile de credit, este important ca FPM să evite, atunci când evaluează calitatea activelor eligibile, orice dependență excesivă de ratingurile publicate de agenții de rating. ▌

| (29a) | Având în vedere eforturile depuse de organismele internaționale, cum ar fi IOSCO și FSB, dar și în legislația europeană, de exemplu Regulamentul (UE) nr. 462/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (8)

  și Directiva 2013/14/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (9)

  , de a reduce încrederea excesivă acordată de investitori ratingurilor de credit, nu este adecvat ca un produs, inclusiv FPM, să facă obiectul unei interdicții explicite de a solicita sau a finanța un rating de credit extern. |
| --- | --- |

(29a)

Având în vedere eforturile depuse de organismele internaționale, cum ar fi IOSCO și FSB, dar și în legislația europeană, de exemplu Regulamentul (UE) nr. 462/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (8)

  și Directiva 2013/14/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (9)

  , de a reduce încrederea excesivă acordată de investitori ratingurilor de credit, nu este adecvat ca un produs, inclusiv FPM, să facă obiectul unei interdicții explicite de a solicita sau a finanța un rating de credit extern.

| (30) | Pentru a evita ca administratorii FPM să folosească criterii de evaluare diferite pentru evaluarea
  calității creditului
  unui instrument al pieței monetare și să atribuie, astfel, caracteristici de risc diferite aceluiași instrument, este esențial ca administratorii să
  instituie o procedură internă de evaluare bazată pe metodologii de atribuire prudente, sistematice și continue
  . Printre exemplele de criterii
  de evaluare
  internă se numără măsuri cantitative privind emitentul instrumentului, cum ar fi indicatorii financiari, dinamica bilanțului, orientările de profitabilitate, care sunt evaluate și comparate cu cele ale altor întreprinderi și grupuri din sector, precum și măsuri calitative cu privire la emitentul instrumentului, cum ar fi eficiența administrării, strategia corporativă, care sunt analizate pentru a stabili că strategia globală a emitentului nu afectează calitatea creditului în viitor.
  Evaluările
  interne cele mai înalte ar trebui să reflecte faptul că bonitatea emitentului instrumentelor este menținută în permanență la cele mai înalte niveluri posibile. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a evita ca administratorii FPM să folosească criterii de evaluare diferite pentru evaluarea
  calității creditului
  unui instrument al pieței monetare și să atribuie, astfel, caracteristici de risc diferite aceluiași instrument, este esențial ca administratorii să
  instituie o procedură internă de evaluare bazată pe metodologii de atribuire prudente, sistematice și continue
  . Printre exemplele de criterii
  de evaluare
  internă se numără măsuri cantitative privind emitentul instrumentului, cum ar fi indicatorii financiari, dinamica bilanțului, orientările de profitabilitate, care sunt evaluate și comparate cu cele ale altor întreprinderi și grupuri din sector, precum și măsuri calitative cu privire la emitentul instrumentului, cum ar fi eficiența administrării, strategia corporativă, care sunt analizate pentru a stabili că strategia globală a emitentului nu afectează calitatea creditului în viitor.
  Evaluările
  interne cele mai înalte ar trebui să reflecte faptul că bonitatea emitentului instrumentelor este menținută în permanență la cele mai înalte niveluri posibile.

| (31) | Pentru a dezvolta
  o procedură transparentă și coerentă de evaluare a creditelor
  , administratorul ar trebui să documenteze procedurile utilizate pentru evaluarea internă. Acest lucru ar trebui să asigure faptul că procedura urmează un set clar de reguli care pot fi monitorizate și că metodologiile utilizate sunt comunicate, la cerere, părților interesate
  , precum și autorității naționale competente
  . |
| --- | --- |

(31)

Pentru a dezvolta
  o procedură transparentă și coerentă de evaluare a creditelor
  , administratorul ar trebui să documenteze procedurile utilizate pentru evaluarea internă. Acest lucru ar trebui să asigure faptul că procedura urmează un set clar de reguli care pot fi monitorizate și că metodologiile utilizate sunt comunicate, la cerere, părților interesate
  , precum și autorității naționale competente
  .

| (32) | Pentru a reduce riscul de portofoliu al FPM, este important să se stabilească limite de scadență, oferind o limită maximă admisibilă pentru scadența medie ponderată (WAM) și pentru durata de viață medie ponderată (WAL). |
| --- | --- |

(32)

Pentru a reduce riscul de portofoliu al FPM, este important să se stabilească limite de scadență, oferind o limită maximă admisibilă pentru scadența medie ponderată (WAM) și pentru durata de viață medie ponderată (WAL).

| (33) | Scadența medie ponderată este utilizată pentru a măsura sensibilitatea unui FPM la modificarea ratelor dobânzilor pe piața monetară. În stabilirea scadenței medii ponderate, administratorii ar trebui să ia în considerare impactul instrumentelor financiare derivate, al depozitelor și al acordurilor reverse repo și să reflecte efectul acestora asupra riscului de rată a dobânzii suportat de FPM. Efectuarea de către FPM a unei tranzacții swap pentru a obține expunere la un instrument cu rată fixă în loc de o rată fluctuantă ar trebui să fie luată în considerare pentru stabilirea scadenței medii ponderate. |
| --- | --- |

(33)

Scadența medie ponderată este utilizată pentru a măsura sensibilitatea unui FPM la modificarea ratelor dobânzilor pe piața monetară. În stabilirea scadenței medii ponderate, administratorii ar trebui să ia în considerare impactul instrumentelor financiare derivate, al depozitelor și al acordurilor reverse repo și să reflecte efectul acestora asupra riscului de rată a dobânzii suportat de FPM. Efectuarea de către FPM a unei tranzacții swap pentru a obține expunere la un instrument cu rată fixă în loc de o rată fluctuantă ar trebui să fie luată în considerare pentru stabilirea scadenței medii ponderate.

| (34) | Durata de viață medie ponderată este utilizată pentru măsurarea riscului de credit deoarece cu cât rambursarea principalului este amânată mai mult, cu atât mai mare este riscul de credit. Aceasta este utilizată, de asemenea, pentru a limita riscul de lichiditate. Contrar calculului scadenței medii ponderate, calculul duratei de viață medii ponderate pentru titlurile de valoare cu rată variabilă și instrumentele financiare structurate nu permite utilizarea datei de revizuire a ratei dobânzii, folosind în schimb doar scadența finală declarată a unui instrument financiar. Scadența utilizată pentru calcularea duratei de viață medii ponderate este scadența reziduală până la data de răscumpărare legală, deoarece aceasta este singura dată la care societatea de administrare poate fi sigură că instrumentul va fi rambursat. Caracteristicile unui instrument, cum ar fi posibilitatea de răscumpărare la anumite date, așa-numitele opțiuni de vânzare, nu pot fi luate în considerare pentru calcularea duratei de viață medii ponderate. |
| --- | --- |

(34)

Durata de viață medie ponderată este utilizată pentru măsurarea riscului de credit deoarece cu cât rambursarea principalului este amânată mai mult, cu atât mai mare este riscul de credit. Aceasta este utilizată, de asemenea, pentru a limita riscul de lichiditate. Contrar calculului scadenței medii ponderate, calculul duratei de viață medii ponderate pentru titlurile de valoare cu rată variabilă și instrumentele financiare structurate nu permite utilizarea datei de revizuire a ratei dobânzii, folosind în schimb doar scadența finală declarată a unui instrument financiar. Scadența utilizată pentru calcularea duratei de viață medii ponderate este scadența reziduală până la data de răscumpărare legală, deoarece aceasta este singura dată la care societatea de administrare poate fi sigură că instrumentul va fi rambursat. Caracteristicile unui instrument, cum ar fi posibilitatea de răscumpărare la anumite date, așa-numitele opțiuni de vânzare, nu pot fi luate în considerare pentru calcularea duratei de viață medii ponderate.

| (35) | Pentru a consolida capacitatea FPM de a face față răscumpărărilor și pentru a preveni lichidarea activelor FPM la prețuri foarte reduse, FPM ar trebui să dețină în permanență o cantitate minimă de active lichide cu scadență zilnică sau săptămânală. Pentru a calcula procentul de active cu scadență zilnică și săptămânală, ar trebui să se utilizeze data de răscumpărare legală a activului. Se poate lua în considerare posibilitatea ca administratorul să rezilieze un contract pe termen scurt. De exemplu, dacă un acord reverse repo poate fi reziliat cu un preaviz de o zi, acesta ar trebui luat în calcul ca activ cu scadență zilnică. Dacă administratorul are posibilitatea să retragă bani dintr-un cont de depozit cu preaviz de o zi, depozitul respectiv poate fi luat în calcul ca activ cu scadență zilnică.
  Titlurile guvernamentale pot fi incluse ca active cu scadență zilnică atunci când un administrator al FPM stabilește că titlurile guvernamentale au o calitate bună a creditului. |
| --- | --- |

(35)

Pentru a consolida capacitatea FPM de a face față răscumpărărilor și pentru a preveni lichidarea activelor FPM la prețuri foarte reduse, FPM ar trebui să dețină în permanență o cantitate minimă de active lichide cu scadență zilnică sau săptămânală. Pentru a calcula procentul de active cu scadență zilnică și săptămânală, ar trebui să se utilizeze data de răscumpărare legală a activului. Se poate lua în considerare posibilitatea ca administratorul să rezilieze un contract pe termen scurt. De exemplu, dacă un acord reverse repo poate fi reziliat cu un preaviz de o zi, acesta ar trebui luat în calcul ca activ cu scadență zilnică. Dacă administratorul are posibilitatea să retragă bani dintr-un cont de depozit cu preaviz de o zi, depozitul respectiv poate fi luat în calcul ca activ cu scadență zilnică.
  Titlurile guvernamentale pot fi incluse ca active cu scadență zilnică atunci când un administrator al FPM stabilește că titlurile guvernamentale au o calitate bună a creditului.

| (36) | Având în vedere că FPM pot investi în active cu scadențe diferite, investitorii ar trebui să poate face distincția între diferitele categorii de FPM. Prin urmare, FPM ar trebui clasificate fie în categoria FPM pe termen scurt, fie în cea a FPM standard. Obiectivul FPM pe termen scurt este de a oferi randamente la ratele pieței monetare, asigurând în același timp cel mai înalt nivel de siguranță posibil pentru investitori. Având în vedere scadența medie ponderată și durata de viață medie ponderată scurte, riscul de durată și riscul de credit al FPM pe termen scurt sunt menținute la niveluri scăzute. |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere că FPM pot investi în active cu scadențe diferite, investitorii ar trebui să poate face distincția între diferitele categorii de FPM. Prin urmare, FPM ar trebui clasificate fie în categoria FPM pe termen scurt, fie în cea a FPM standard. Obiectivul FPM pe termen scurt este de a oferi randamente la ratele pieței monetare, asigurând în același timp cel mai înalt nivel de siguranță posibil pentru investitori. Având în vedere scadența medie ponderată și durata de viață medie ponderată scurte, riscul de durată și riscul de credit al FPM pe termen scurt sunt menținute la niveluri scăzute.

| (37) | Obiectivul FPM standard este de a oferi randamente puțin mai mari decât cele ale pieței monetare, FPM standard investind astfel în active care au scadențe mai îndepărtate. Mai mult decât atât, pentru a realiza această performanță mai bună, ar trebui să se permită FPM din această categorie să utilizeze limite extinse pentru riscul de portofoliu, cum ar fi scadența medie ponderată și durata de viață medie ponderată. |
| --- | --- |

(37)

Obiectivul FPM standard este de a oferi randamente puțin mai mari decât cele ale pieței monetare, FPM standard investind astfel în active care au scadențe mai îndepărtate. Mai mult decât atât, pentru a realiza această performanță mai bună, ar trebui să se permită FPM din această categorie să utilizeze limite extinse pentru riscul de portofoliu, cum ar fi scadența medie ponderată și durata de viață medie ponderată.

| (38) | În conformitate cu normele prevăzute la articolul 84 din Directiva 2009/65/CE, administratorii de FPM care sunt OPCVM au posibilitatea de a suspenda temporar răscumpărările în cazuri excepționale, atunci când circumstanțele impun acest lucru. Conform normelor prevăzute la articolul 16 din Directiva 2011/61/UE și la articolul 47 din Regulamentul delegat (UE) nr. 231/2013 al Comisiei (10), administratorii de FPM care sunt FIA pot utiliza măsuri speciale pentru a face față unei eventuale nelichidități a activelor fondurilor. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu normele prevăzute la articolul 84 din Directiva 2009/65/CE, administratorii de FPM care sunt OPCVM au posibilitatea de a suspenda temporar răscumpărările în cazuri excepționale, atunci când circumstanțele impun acest lucru. Conform normelor prevăzute la articolul 16 din Directiva 2011/61/UE și la articolul 47 din Regulamentul delegat (UE) nr. 231/2013 al Comisiei (10), administratorii de FPM care sunt FIA pot utiliza măsuri speciale pentru a face față unei eventuale nelichidități a activelor fondurilor.

| (39) | Pentru
  ca gestionarea riscurilor FPM să nu fie afectată de decizii pe termen scurt influențate de eventualul rating atribuit FPM
  , în cazul în care un administrator al unui FPM solicită un rating extern, acesta ar trebui să facă obiectul Regulamentului (UE) nr. 462/2013.
  ▌Pentru asigurarea unei gestionări adecvate a lichidităților, este necesar ca FPM să stabilească politici și proceduri solide pentru a-și cunoaște investitorii. Politicile pe care administratorul trebuie să le pună în aplicare ar trebui să contribuie la înțelegerea bazei de investitori ai FPM, în măsura în care pot fi anticipate răscumpărările importante. Pentru a evita situația în care FPM se confruntă cu răscumpărări masive bruște, ar trebui acordată o atenție deosebită investitorilor mari care reprezintă o parte substanțială din activele FPM, cum ar fi un investitor care reprezintă o pondere mai mare decât cea a activelor cu scadență zilnică. În acest caz, FPM ar trebui să își majoreze ponderea activelor cu scadență zilnică până la procentul reprezentat de investitorul respectiv. Ori de câte ori este posibil, administratorul ar trebui să ia în considerare identitatea investitorilor, chiar dacă aceștia sunt reprezentați de conturi ale mandatarilor, portaluri sau orice alt cumpărător indirect. |
| --- | --- |

(39)

Pentru
  ca gestionarea riscurilor FPM să nu fie afectată de decizii pe termen scurt influențate de eventualul rating atribuit FPM
  , în cazul în care un administrator al unui FPM solicită un rating extern, acesta ar trebui să facă obiectul Regulamentului (UE) nr. 462/2013.
  ▌Pentru asigurarea unei gestionări adecvate a lichidităților, este necesar ca FPM să stabilească politici și proceduri solide pentru a-și cunoaște investitorii. Politicile pe care administratorul trebuie să le pună în aplicare ar trebui să contribuie la înțelegerea bazei de investitori ai FPM, în măsura în care pot fi anticipate răscumpărările importante. Pentru a evita situația în care FPM se confruntă cu răscumpărări masive bruște, ar trebui acordată o atenție deosebită investitorilor mari care reprezintă o parte substanțială din activele FPM, cum ar fi un investitor care reprezintă o pondere mai mare decât cea a activelor cu scadență zilnică. În acest caz, FPM ar trebui să își majoreze ponderea activelor cu scadență zilnică până la procentul reprezentat de investitorul respectiv. Ori de câte ori este posibil, administratorul ar trebui să ia în considerare identitatea investitorilor, chiar dacă aceștia sunt reprezentați de conturi ale mandatarilor, portaluri sau orice alt cumpărător indirect.

| (40) | În cadrul unei gestionări prudente a riscului, FPM ar trebui să efectueze cel puțin trimestrial o simulare a situațiilor de criză. Administratorii FPM ar trebui să ia măsuri pentru a consolida robustețea FPM ori de câte ori rezultatele simulării situațiilor de criză indică vulnerabilități. |
| --- | --- |

(40)

În cadrul unei gestionări prudente a riscului, FPM ar trebui să efectueze cel puțin trimestrial o simulare a situațiilor de criză. Administratorii FPM ar trebui să ia măsuri pentru a consolida robustețea FPM ori de câte ori rezultatele simulării situațiilor de criză indică vulnerabilități.

| (41) | Pentru a reflecta valoarea reală a activelor, utilizarea evaluării prin marcarea la piață ar trebui să fie metoda preferată de evaluare a activelor FPM. Atunci când evaluarea prin marcarea la piață oferă o valoare fiabilă a activului, nu ar trebui să i se permită administratorului să folosească metoda de evaluare bazată pe marcarea la model deoarece aceasta are tendința de a oferi o evaluare mai puțin precisă. În cazul activelor precum bonuri de trezorerie și certificate emise de autoritățile locale și certificatele pe termen scurt sau mediu se așteaptă ca marcarea la piață să fie fiabilă. Pentru evaluarea efectelor de comerț sau a certificatelor de depozit, administratorul ar trebui să verifice dacă o piață secundară oferă o evaluare precisă a prețurilor. Prețul de răscumpărare oferit de emitent ar trebui să fie, de asemenea, considerat ca reprezentând o bună estimare a valorii efectelor de comerț.
  Administratorul
  ar trebui să estimeze valoarea, de exemplu, cu ajutorul datelor de piață, cum ar fi randamentele oferite de emisiuni comparabile și de emitenți comparabili
  sau utilizând metoda de contabilitate a costului amortizat considerată la nivel internațional ca fiind stabilită în temeiul standardelor de contabilitate internaționale recunoscute
  . |
| --- | --- |

(41)

Pentru a reflecta valoarea reală a activelor, utilizarea evaluării prin marcarea la piață ar trebui să fie metoda preferată de evaluare a activelor FPM. Atunci când evaluarea prin marcarea la piață oferă o valoare fiabilă a activului, nu ar trebui să i se permită administratorului să folosească metoda de evaluare bazată pe marcarea la model deoarece aceasta are tendința de a oferi o evaluare mai puțin precisă. În cazul activelor precum bonuri de trezorerie și certificate emise de autoritățile locale și certificatele pe termen scurt sau mediu se așteaptă ca marcarea la piață să fie fiabilă. Pentru evaluarea efectelor de comerț sau a certificatelor de depozit, administratorul ar trebui să verifice dacă o piață secundară oferă o evaluare precisă a prețurilor. Prețul de răscumpărare oferit de emitent ar trebui să fie, de asemenea, considerat ca reprezentând o bună estimare a valorii efectelor de comerț.
  Administratorul
  ar trebui să estimeze valoarea, de exemplu, cu ajutorul datelor de piață, cum ar fi randamentele oferite de emisiuni comparabile și de emitenți comparabili
  sau utilizând metoda de contabilitate a costului amortizat considerată la nivel internațional ca fiind stabilită în temeiul standardelor de contabilitate internaționale recunoscute
  .

| (42) | FPM cu VAN constantă au ca obiectiv conservarea capitalului investit, asigurând în același timp un grad ridicat de lichiditate. Majoritatea FPM cu VAN constantă au o valoare a activului net (VAN) pe set de unități sau de acțiuni stabilită, de exemplu, la 1 EUR, 1 USD sau 1 GBP atunci când distribuie venitul investitorilor. Celelalte acumulează venituri în valoarea activului net al fondului, menținând în același timp valoarea intrinsecă a activului la o valoare constantă. |
| --- | --- |

(42)

FPM cu VAN constantă au ca obiectiv conservarea capitalului investit, asigurând în același timp un grad ridicat de lichiditate. Majoritatea FPM cu VAN constantă au o valoare a activului net (VAN) pe set de unități sau de acțiuni stabilită, de exemplu, la 1 EUR, 1 USD sau 1 GBP atunci când distribuie venitul investitorilor. Celelalte acumulează venituri în valoarea activului net al fondului, menținând în același timp valoarea intrinsecă a activului la o valoare constantă.

| (43) | Pentru a lua în considerare caracteristicile specifice ale FPM cu VAN constantă, este necesar să se permită ca FPM cu VAN constantă să utilizeze, de asemenea, metoda de contabilitate a costului amortizat pentru a determina valoarea activului net (VAN) constantă pe unitate sau pe acțiune. Cu toate acestea, pentru a asigura în orice moment monitorizarea diferenței dintre VAN constantă pe unitate sau pe acțiune și VAN pe unitate sau pe acțiune, un FPM cu VAN constantă ar trebui să calculeze, de asemenea, valoarea activelor sale pe baza metodelor de marcare la piață sau marcare la model. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a lua în considerare caracteristicile specifice ale FPM cu VAN constantă, este necesar să se permită ca FPM cu VAN constantă să utilizeze, de asemenea, metoda de contabilitate a costului amortizat pentru a determina valoarea activului net (VAN) constantă pe unitate sau pe acțiune. Cu toate acestea, pentru a asigura în orice moment monitorizarea diferenței dintre VAN constantă pe unitate sau pe acțiune și VAN pe unitate sau pe acțiune, un FPM cu VAN constantă ar trebui să calculeze, de asemenea, valoarea activelor sale pe baza metodelor de marcare la piață sau marcare la model.

| (44) | Dat fiind că un FPM ar trebui să publice o VAN care reflectă evoluția valorii activelor sale, VAN publicată ar trebui să fie rotunjită cel mult la cel mai apropiat punct de bază sau echivalentul acestuia. Prin urmare, atunci când VAN este publicată într-o anumită monedă, de exemplu 1 EUR, modificarea progresivă a valorii ar trebui indicată la fiecare palier de 0,0001 EUR. În cazul unei VAN de 100 EUR, modificarea progresivă a valorii ar trebui indicată la fiecare palier de 0,01 EUR. Numai FPM cu VAN constantă au dreptul de a publica un preț care nu reflectă integral evoluția valorii activelor lor. În acest caz, VAN poate fi rotunjită la cel mai apropiat cent pentru o VAN de 1 EUR (paliere de 0,01 EUR). |
| --- | --- |

(44)

Dat fiind că un FPM ar trebui să publice o VAN care reflectă evoluția valorii activelor sale, VAN publicată ar trebui să fie rotunjită cel mult la cel mai apropiat punct de bază sau echivalentul acestuia. Prin urmare, atunci când VAN este publicată într-o anumită monedă, de exemplu 1 EUR, modificarea progresivă a valorii ar trebui indicată la fiecare palier de 0,0001 EUR. În cazul unei VAN de 100 EUR, modificarea progresivă a valorii ar trebui indicată la fiecare palier de 0,01 EUR. Numai FPM cu VAN constantă au dreptul de a publica un preț care nu reflectă integral evoluția valorii activelor lor. În acest caz, VAN poate fi rotunjită la cel mai apropiat cent pentru o VAN de 1 EUR (paliere de 0,01 EUR).

| (44a) | Investitorii ar trebui să fie clar informați, înainte de a investi într-un FPM, dacă FPM respectiv este un FPM pe termen scurt sau standard. Pentru a evita așteptările greșite ale investitorilor ar trebui, de asemenea, ca în orice document de comercializare să fie specificat în mod clar că FPM nu reprezintă vehicule de investiții garantate. |
| --- | --- |

(44a)

Investitorii ar trebui să fie clar informați, înainte de a investi într-un FPM, dacă FPM respectiv este un FPM pe termen scurt sau standard. Pentru a evita așteptările greșite ale investitorilor ar trebui, de asemenea, ca în orice document de comercializare să fie specificat în mod clar că FPM nu reprezintă vehicule de investiții garantate.

| (45) | Pentru a putea
  tempera posibilele răscumpărări ale clienților în perioade de tensiuni majore pe piață, toate FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, toate FPM mici cu VAN constantă și toate FPM cu VAN cu volatilitate scăzută ar trebui să dispună de norme privind comisioanele de lichiditate și limitele de răscumpărare, pentru a împiedica răscumpărările semnificative în perioade cu condiții de piață extreme și pentru a împiedica alți investitori să fie în mod incorect expuși tensiunilor de pe piață predominante. Comisionul de lichiditate ar trebui să fie echivalent cu costul real al lichidării activelor pentru a opera răscumpărarea clienților în timpul perioadelor de criză ale pieței și nu o sancțiune care să depășească ceea ce ar compensa pierderile suferite de alți investitori ca urmare a răscumpărării. |
| --- | --- |

(45)

Pentru a putea
  tempera posibilele răscumpărări ale clienților în perioade de tensiuni majore pe piață, toate FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, toate FPM mici cu VAN constantă și toate FPM cu VAN cu volatilitate scăzută ar trebui să dispună de norme privind comisioanele de lichiditate și limitele de răscumpărare, pentru a împiedica răscumpărările semnificative în perioade cu condiții de piață extreme și pentru a împiedica alți investitori să fie în mod incorect expuși tensiunilor de pe piață predominante. Comisionul de lichiditate ar trebui să fie echivalent cu costul real al lichidării activelor pentru a opera răscumpărarea clienților în timpul perioadelor de criză ale pieței și nu o sancțiune care să depășească ceea ce ar compensa pierderile suferite de alți investitori ca urmare a răscumpărării.

| (46) | FPM cu VAN constantă pentru datoria publică și FPM mici cu VAN constantă ar trebui să nu mai aibă statutul de FPM cu VAN constantă în cazul în care nu pot îndeplini cerințele privind volumul minim de lichidități săptămânale într-un termen de 30 de zile de la folosirea comisioanelor de lichiditate sau a limitelor de răscumpărare. În acest caz, FPM cu VAN constantă pentru datoria publică sau FPM mici cu VAN constantă în cauză ar trebui transformate automat în FPM cu VAN variabilă sau lichidate. |
| --- | --- |

(46)

FPM cu VAN constantă pentru datoria publică și FPM mici cu VAN constantă ar trebui să nu mai aibă statutul de FPM cu VAN constantă în cazul în care nu pot îndeplini cerințele privind volumul minim de lichidități săptămânale într-un termen de 30 de zile de la folosirea comisioanelor de lichiditate sau a limitelor de răscumpărare. În acest caz, FPM cu VAN constantă pentru datoria publică sau FPM mici cu VAN constantă în cauză ar trebui transformate automat în FPM cu VAN variabilă sau lichidate.

| (46a) | FPM cu VAN cu volatilitate scăzută ar trebui autorizate numai pentru perioade de cinci ani. La patru ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să reexamineze dacă FPM cu VAN cu volatilitate scăzută sunt adecvate. Reexaminarea ar trebui să țină seama de impactul și de punerea în aplicare ale dispozițiilor privind FPM cu VAN cu volatilitate scăzută, inclusiv de frecvența mecanismelor de protecție menționate în prezentul regulament. Reexaminarea ar trebui să ia, de asemenea, în considerare riscul la adresa stabilității financiare a sistemului financiar al Uniunii și costurile economice, inclusiv pentru corporații, sectorul FPM și sectorul financiar într-un sens mai larg. În cadrul reexaminării ar trebui să se analizeze și posibilitatea ca FPM cu VAN cu volatilitate scăzută să fie autorizate pentru perioade mai lungi de cinci ani sau pe perioadă nedeterminată și, dacă da, măsura în care regimul privind FPM cu VAN cu volatilitate scăzută trebuie modificat. |
| --- | --- |

(46a)

FPM cu VAN cu volatilitate scăzută ar trebui autorizate numai pentru perioade de cinci ani. La patru ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să reexamineze dacă FPM cu VAN cu volatilitate scăzută sunt adecvate. Reexaminarea ar trebui să țină seama de impactul și de punerea în aplicare ale dispozițiilor privind FPM cu VAN cu volatilitate scăzută, inclusiv de frecvența mecanismelor de protecție menționate în prezentul regulament. Reexaminarea ar trebui să ia, de asemenea, în considerare riscul la adresa stabilității financiare a sistemului financiar al Uniunii și costurile economice, inclusiv pentru corporații, sectorul FPM și sectorul financiar într-un sens mai larg. În cadrul reexaminării ar trebui să se analizeze și posibilitatea ca FPM cu VAN cu volatilitate scăzută să fie autorizate pentru perioade mai lungi de cinci ani sau pe perioadă nedeterminată și, dacă da, măsura în care regimul privind FPM cu VAN cu volatilitate scăzută trebuie modificat.

| (47) | Sprijinul extern oferit unui ▌FPM
  în vederea menținerii
  fie
  a lichidității
  , fie
  a stabilității
  ▌sau care are acest efect de facto crește riscul de contagiune între sectorul FPM și restul sectorului financiar. Terții care oferă un astfel de sprijin au un interes în acest sens fie pentru că au un interes economic în societatea de administrare care gestionează FPM, fie pentru că vor să evite orice prejudiciu reputațional care ar putea apărea dacă numele lor ar fi asociat cu eșecul unui FPM. Pentru că terții nu se angajează în mod explicit să ofere sau să garanteze sprijinul, există incertitudini cu privire la acordarea unui astfel de sprijin atunci când FPM are nevoie. În aceste condiții, caracterul discreționar al sprijinului oferit de sponsor contribuie la nesiguranță în rândul participanților la piață cu privire la cine va suporta pierderile FPM atunci când apar acestea. Incertitudinea ar putea spori vulnerabilitatea FPM la retrageri masive în perioadele de instabilitate financiară, când riscurile financiare globale sunt cel mai pronunțate și când apar îndoieli cu privire la soliditatea financiară a sponsorilor și la capacitatea acestora de a oferi sprijin FPM afiliate. Din aceste motive,
  sprijinul
  extern
  acordat FPM ar trebui să fie interzis
  . |
| --- | --- |

(47)

Sprijinul extern oferit unui ▌FPM
  în vederea menținerii
  fie
  a lichidității
  , fie
  a stabilității
  ▌sau care are acest efect de facto crește riscul de contagiune între sectorul FPM și restul sectorului financiar. Terții care oferă un astfel de sprijin au un interes în acest sens fie pentru că au un interes economic în societatea de administrare care gestionează FPM, fie pentru că vor să evite orice prejudiciu reputațional care ar putea apărea dacă numele lor ar fi asociat cu eșecul unui FPM. Pentru că terții nu se angajează în mod explicit să ofere sau să garanteze sprijinul, există incertitudini cu privire la acordarea unui astfel de sprijin atunci când FPM are nevoie. În aceste condiții, caracterul discreționar al sprijinului oferit de sponsor contribuie la nesiguranță în rândul participanților la piață cu privire la cine va suporta pierderile FPM atunci când apar acestea. Incertitudinea ar putea spori vulnerabilitatea FPM la retrageri masive în perioadele de instabilitate financiară, când riscurile financiare globale sunt cel mai pronunțate și când apar îndoieli cu privire la soliditatea financiară a sponsorilor și la capacitatea acestora de a oferi sprijin FPM afiliate. Din aceste motive,
  sprijinul
  extern
  acordat FPM ar trebui să fie interzis
  .

| (48) | Investitorii ar trebui să fie clar informați, înainte de a investi într-un FPM, dacă FPM respectiv este un FPM pe termen scurt sau standard ▌. Pentru a evita așteptările greșite ale investitorilor este necesar, de asemenea, ca în orice document de comercializare să fie specificat în mod clar că FPM nu sunt un vehicul de investiții garantat. ▌ |
| --- | --- |

(48)

Investitorii ar trebui să fie clar informați, înainte de a investi într-un FPM, dacă FPM respectiv este un FPM pe termen scurt sau standard ▌. Pentru a evita așteptările greșite ale investitorilor este necesar, de asemenea, ca în orice document de comercializare să fie specificat în mod clar că FPM nu sunt un vehicul de investiții garantat. ▌

| (48a) | De asemenea, investitorii ar trebui să fie informați cu privire la sursele de acces la informații legate de portofoliul de investiții și de nivelurile de lichiditate ale FPM.


  ▌ |
| --- | --- |

(48a)

De asemenea, investitorii ar trebui să fie informați cu privire la sursele de acces la informații legate de portofoliul de investiții și de nivelurile de lichiditate ale FPM.

▌

| (50) | Autoritatea competentă a FPM ar trebui să verifice în mod regulat dacă un FPM este în măsură să respecte prezentul regulament. Având în vedere că autoritățile competente sunt deja învestite cu competențe extinse în temeiul Directivei 2009/65/CE și al Directivei 2011/61/UE, este necesar ca respectivele competențe să fie extinse pentru a fi exercitate cu trimitere la noile norme comune privind FPM. Autoritățile competente pentru OPCVM sau pentru FIA ar trebui să verifice, de asemenea, conformitatea tuturor organismelor de plasament colectiv care prezintă caracteristici de FPM existente la momentul intrării în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(50)

Autoritatea competentă a FPM ar trebui să verifice în mod regulat dacă un FPM este în măsură să respecte prezentul regulament. Având în vedere că autoritățile competente sunt deja învestite cu competențe extinse în temeiul Directivei 2009/65/CE și al Directivei 2011/61/UE, este necesar ca respectivele competențe să fie extinse pentru a fi exercitate cu trimitere la noile norme comune privind FPM. Autoritățile competente pentru OPCVM sau pentru FIA ar trebui să verifice, de asemenea, conformitatea tuturor organismelor de plasament colectiv care prezintă caracteristici de FPM existente la momentul intrării în vigoare a prezentului regulament.

| (50a) | În cei trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să analizeze experiența acumulată cu ocazia aplicării prezentului regulament și impactul asupra diferitelor aspecte economice legate de FPM. Instrumentele de datorie emise sau garantate de statele membre reprezintă o categorie distinctă de investiții, care prezintă caracteristici specifice în materie de credit și lichiditate. În plus, datoria suverană joacă un rol vital în finanțarea statelor membre. Comisia ar trebui să analizeze evoluția pieței datoriei suverane emise sau garantate de statele membre și posibilitatea de a crea un cadru special pentru FPM care își concentrează politica de investiții pe acest tip de datorii. |
| --- | --- |

(50a)

În cei trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să analizeze experiența acumulată cu ocazia aplicării prezentului regulament și impactul asupra diferitelor aspecte economice legate de FPM. Instrumentele de datorie emise sau garantate de statele membre reprezintă o categorie distinctă de investiții, care prezintă caracteristici specifice în materie de credit și lichiditate. În plus, datoria suverană joacă un rol vital în finanțarea statelor membre. Comisia ar trebui să analizeze evoluția pieței datoriei suverane emise sau garantate de statele membre și posibilitatea de a crea un cadru special pentru FPM care își concentrează politica de investiții pe acest tip de datorii.

| (51) | Comisia ar trebui să adopte acte delegate privind procedura de evaluare internă în temeiul articolului 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Este deosebit de important ca, în cadrul activităților pregătitoare, Comisia să organizeze consultările adecvate, inclusiv la nivel de experți. |
| --- | --- |

(51)

Comisia ar trebui să adopte acte delegate privind procedura de evaluare internă în temeiul articolului 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Este deosebit de important ca, în cadrul activităților pregătitoare, Comisia să organizeze consultările adecvate, inclusiv la nivel de experți.

| (52) | Comisia ar trebui să aibă, de asemenea, competența de a adopta standarde tehnice de punere în aplicare prin intermediul unor acte de punere în aplicare în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (11). ESMA ar trebui să fie responsabilă de elaborarea standardelor tehnice de punere în aplicare care să fie transmise Comisiei cu privire la un model de raportare care să conțină informații privind FPM destinate autorităților competente. |
| --- | --- |

(52)

Comisia ar trebui să aibă, de asemenea, competența de a adopta standarde tehnice de punere în aplicare prin intermediul unor acte de punere în aplicare în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (11). ESMA ar trebui să fie responsabilă de elaborarea standardelor tehnice de punere în aplicare care să fie transmise Comisiei cu privire la un model de raportare care să conțină informații privind FPM destinate autorităților competente.

| (53) | ESMA ar trebui să își poată exercita toate atribuțiile conferite în temeiul Directivei 2009/65/CE și al Directivei 2011/61/UE cu privire la prezentul regulament. De asemenea, aceasta are sarcina de a elabora proiectul de reglementare și de punere în aplicare a standardelor tehnice. |
| --- | --- |

(53)

ESMA ar trebui să își poată exercita toate atribuțiile conferite în temeiul Directivei 2009/65/CE și al Directivei 2011/61/UE cu privire la prezentul regulament. De asemenea, aceasta are sarcina de a elabora proiectul de reglementare și de punere în aplicare a standardelor tehnice.

| (54) | ▌
  În
  cei trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament,
  este esențial ca
  Comisia ▌să analizeze experiența acumulată în cursul aplicării prezentului regulament, precum și impactul asupra diferitelor aspecte economice legate de FPM.
  Această revizuire ar trebui să se axeze pe efectul modificărilor impuse de prezentul regulament asupra economiei reale și a stabilității financiare. |
| --- | --- |

(54)

▌
  În
  cei trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament,
  este esențial ca
  Comisia ▌să analizeze experiența acumulată în cursul aplicării prezentului regulament, precum și impactul asupra diferitelor aspecte economice legate de FPM.
  Această revizuire ar trebui să se axeze pe efectul modificărilor impuse de prezentul regulament asupra economiei reale și a stabilității financiare.

| (55) | Noile norme uniforme privind FPM ar trebui să fie conforme cu dispozițiile Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12) și ale Regulamentului (CE) nr. 45/2001al Parlamentului European și al Consiliului (13). |
| --- | --- |

(55)

Noile norme uniforme privind FPM ar trebui să fie conforme cu dispozițiile Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12) și ale Regulamentului (CE) nr. 45/2001al Parlamentului European și al Consiliului (13).

| (56) | Dat fiind că obiectivele prezentului regulament, și anume de a asigura cerințe prudențiale uniforme aplicabile FPM din întreaga Uniune, ținând seama pe deplin de necesitatea de a asigura un echilibru între siguranța și fiabilitatea FPM, pe de o parte, și funcționarea eficientă a piețelor monetare și costul pentru diferitele părți interesate, pe de altă parte, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre
  , ci
  pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, având în vedere amploarea și efectele acestora, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor sale. |
| --- | --- |

(56)

Dat fiind că obiectivele prezentului regulament, și anume de a asigura cerințe prudențiale uniforme aplicabile FPM din întreaga Uniune, ținând seama pe deplin de necesitatea de a asigura un echilibru între siguranța și fiabilitatea FPM, pe de o parte, și funcționarea eficientă a piețelor monetare și costul pentru diferitele părți interesate, pe de altă parte, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre
  , ci
  pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, având în vedere amploarea și efectele acestora, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor sale.

| (57) | Noile norme uniforme privind FPM respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, mai ales protecția consumatorilor, libertatea de a desfășura o activitate comercială și protecția datelor cu caracter personal. Noile norme uniforme privind FPM ar trebui să fie aplicate în conformitate cu aceste drepturi și principii, |
| --- | --- |

(57)

Noile norme uniforme privind FPM respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, mai ales protecția consumatorilor, libertatea de a desfășura o activitate comercială și protecția datelor cu caracter personal. Noile norme uniforme privind FPM ar trebui să fie aplicate în conformitate cu aceste drepturi și principii,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Capitolul I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește norme privind instrumentele financiare eligibile în care pot investi fondurile de piață monetară (FPM), portofoliul și evaluarea acestora, precum și cerințele în materie de raportare aplicabile FPM stabilite, gestionate sau comercializate în Uniune.

Prezentul regulament se aplică organismelor de plasament colectiv care:

| (i) | necesită autorizare în calitate de OPCVM în temeiul Directivei 2009/65/CE sau care sunt FIA în temeiul Directivei 2011/61/UE; |
| --- | --- |

(i)

necesită autorizare în calitate de OPCVM în temeiul Directivei 2009/65/CE sau care sunt FIA în temeiul Directivei 2011/61/UE;

| (ii) | investesc în active pe termen scurt; |
| --- | --- |

(ii)

investesc în active pe termen scurt;

| (iii) | au ca obiective distincte sau cumulate oferirea unor randamente la ratele pieței monetare sau conservarea valorii investiției. |
| --- | --- |

(iii)

au ca obiective distincte sau cumulate oferirea unor randamente la ratele pieței monetare sau conservarea valorii investiției.

(2)   Statele membre nu impun cerințe suplimentare în domeniul reglementat de prezentul regulament.

Articolul 1a

Tipuri de FPM cu VAN constantă

De la data intrării în vigoare a prezentului regulament, FPM cu VAN constantă funcționează în Uniune numai ca:

| (a) | FPM cu VAN constantă pentru datoria publică; |
| --- | --- |

(a)

FPM cu VAN constantă pentru datoria publică;

| (b) | FPM mici cu VAN constantă; sau |
| --- | --- |

(b)

FPM mici cu VAN constantă; sau

| (c) | FPM cu VAN cu volatilitate scăzută. |
| --- | --- |

(c)

FPM cu VAN cu volatilitate scăzută.

În prezentul regulament, orice trimitere la FPM cu VAN constantă se referă la FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, FPM mici cu VAN constantă și FPM cu VAN cu volatilitate scăzută, cu excepția cazurilor în care se specifică altfel.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „active pe termen scurt” înseamnă active financiare cu o scadență reziduală care nu depășește doi ani; |
| --- | --- |

1.

„active pe termen scurt” înseamnă active financiare cu o scadență reziduală care nu depășește doi ani;

| 2. | „instrumente ale pieței monetare” înseamnă instrumentele
  transferabile menționate
  la articolul 2 alineatul (1) litera (o) din Directiva 2009/65/CE
  tranzacționate în mod normal pe piața monetară, inclusiv bonurile de trezorerie și certificatele emise de autoritățile locale, certificatele de depozit, efectele de comerț, acceptele bancare sau titlurile pe termen scurt sau mediu și, de asemenea, instrumentele menționate la articolul 3 din Directiva 2007/16/CE
  ; |
| --- | --- |

2.

„instrumente ale pieței monetare” înseamnă instrumentele
  transferabile menționate
  la articolul 2 alineatul (1) litera (o) din Directiva 2009/65/CE
  tranzacționate în mod normal pe piața monetară, inclusiv bonurile de trezorerie și certificatele emise de autoritățile locale, certificatele de depozit, efectele de comerț, acceptele bancare sau titlurile pe termen scurt sau mediu și, de asemenea, instrumentele menționate la articolul 3 din Directiva 2007/16/CE
  ;

| 3. | „valori mobiliare” înseamnă valori mobiliare, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) litera (n) din Directiva 2009/65/CE; |
| --- | --- |

3.

„valori mobiliare” înseamnă valori mobiliare, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (1) litera (n) din Directiva 2009/65/CE;

| 4. | „acord repo” înseamnă orice acord în care una dintre părți transferă unei contrapartide titluri de valoare sau orice drepturi legate de astfel de titluri, angajându-se să le răscumpere la un preț specificat și la o dată ulterioară specificată sau care urmează să fie specificată; |
| --- | --- |

4.

„acord repo” înseamnă orice acord în care una dintre părți transferă unei contrapartide titluri de valoare sau orice drepturi legate de astfel de titluri, angajându-se să le răscumpere la un preț specificat și la o dată ulterioară specificată sau care urmează să fie specificată;

| 5. | „acord reverse repo” înseamnă orice acord în care una dintre părți primește de la o contrapartidă titluri de valoare sau orice drepturi legate de un titlu sau de o valoare mobiliară, angajându-se să le revândă acesteia la un preț specificat și la o dată ulterioară specificată sau care urmează să fie specificată; |
| --- | --- |

5.

„acord reverse repo” înseamnă orice acord în care una dintre părți primește de la o contrapartidă titluri de valoare sau orice drepturi legate de un titlu sau de o valoare mobiliară, angajându-se să le revândă acesteia la un preț specificat și la o dată ulterioară specificată sau care urmează să fie specificată;

| 6. | „dare cu împrumut de titluri de valoare” și „luare cu împrumut de titluri de valoare” înseamnă orice tranzacție prin care o instituție sau contrapartida acesteia transferă titluri de valoare, debitorul angajându-se să restituie titluri de valoare echivalente la o dată ulterioară sau la cererea entității care transferă; tranzacția respectivă este o tranzacție de dare cu împrumut de titluri de valoare pentru instituția care transferă valorile mobiliare și de luare cu împrumut de titluri de valoare pentru instituția căreia îi sunt transferate acestea; |
| --- | --- |

6.

„dare cu împrumut de titluri de valoare” și „luare cu împrumut de titluri de valoare” înseamnă orice tranzacție prin care o instituție sau contrapartida acesteia transferă titluri de valoare, debitorul angajându-se să restituie titluri de valoare echivalente la o dată ulterioară sau la cererea entității care transferă; tranzacția respectivă este o tranzacție de dare cu împrumut de titluri de valoare pentru instituția care transferă valorile mobiliare și de luare cu împrumut de titluri de valoare pentru instituția căreia îi sunt transferate acestea;

| 7. | „securitizare” înseamnă securitizare astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 61 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

7.

„securitizare” înseamnă securitizare astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 61 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| 7a. | „titlu garantat cu active lichide cu un înalt nivel de calitate” înseamnă un titlu de valoare eligibil, garantat cu active, care respectă cerințele prevăzute la articolul 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. .../... al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește cerința de acoperire a necesarului de lichiditate pentru instituțiile de credit, având la bază articolul 460 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și definite în scopul uniformizării ca fiind active transferabile eligibile, cu un grad ridicat de lichiditate și cu un înalt nivel de calitate a creditului, potrivit articolului 416 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

7a.

„titlu garantat cu active lichide cu un înalt nivel de calitate” înseamnă un titlu de valoare eligibil, garantat cu active, care respectă cerințele prevăzute la articolul 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. .../... al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește cerința de acoperire a necesarului de lichiditate pentru instituțiile de credit, având la bază articolul 460 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și definite în scopul uniformizării ca fiind active transferabile eligibile, cu un grad ridicat de lichiditate și cu un înalt nivel de calitate a creditului, potrivit articolului 416 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| 8. | „instrumente de datorie emise de societăți comerciale” înseamnă instrumente de datorie emise de o întreprindere care desfășoară efectiv activități de producție sau de comercializare a unor bunuri sau servicii nefinanciare; |
| --- | --- |

8.

„instrumente de datorie emise de societăți comerciale” înseamnă instrumente de datorie emise de o întreprindere care desfășoară efectiv activități de producție sau de comercializare a unor bunuri sau servicii nefinanciare;

| 9. | „marcare la piață” înseamnă evaluarea pozițiilor la prețuri de închidere direct disponibile, care provin din surse independente, inclusiv cotații bursiere, cotații electronice sau cotații provenite de la mai mulți brokeri independenți de renume; |
| --- | --- |

9.

„marcare la piață” înseamnă evaluarea pozițiilor la prețuri de închidere direct disponibile, care provin din surse independente, inclusiv cotații bursiere, cotații electronice sau cotații provenite de la mai mulți brokeri independenți de renume;

| 10. | „marcare la model” înseamnă orice evaluare care trebuie să fie analizată comparativ cu date de referință, extrapolată sau calculată în alt mod pe baza uneia sau a mai multor date de piață; |
| --- | --- |

10.

„marcare la model” înseamnă orice evaluare care trebuie să fie analizată comparativ cu date de referință, extrapolată sau calculată în alt mod pe baza uneia sau a mai multor date de piață;

| 11. | „metoda costului amortizat” înseamnă o metodă de evaluare care ia în calcul costul de achiziție al unui activ și ajustează valoarea respectivă pentru amortizarea primelor (sau a sconturilor) până la scadență; |
| --- | --- |

11.

„metoda costului amortizat” înseamnă o metodă de evaluare care ia în calcul costul de achiziție al unui activ și ajustează valoarea respectivă pentru amortizarea primelor (sau a sconturilor) până la scadență;

| 12. | „fond de piață monetară cu valoare constantă a activului net” (FPM cu VAN constantă) înseamnă un fond de piață monetară care menține o VAN constantă pe unitate sau pe acțiune, cu un venit din fond care este acumulat zilnic sau poate fi plătit investitorului și cu active care sunt, în general, evaluate conform metodei costului amortizat sau VAN este rotunjită la cel mai apropiat punct procentual sau echivalentul acestuia într-o anumită monedă; |
| --- | --- |

12.

„fond de piață monetară cu valoare constantă a activului net” (FPM cu VAN constantă) înseamnă un fond de piață monetară care menține o VAN constantă pe unitate sau pe acțiune, cu un venit din fond care este acumulat zilnic sau poate fi plătit investitorului și cu active care sunt, în general, evaluate conform metodei costului amortizat sau VAN este rotunjită la cel mai apropiat punct procentual sau echivalentul acestuia într-o anumită monedă;

| 12a. | „fond de piață monetară mic cu valoare constantă a activului net” (FPM mic cu VAN constantă) înseamnă un FPM cu VAN constantă care este deschis spre subscriere doar organizațiilor caritabile, organizațiilor nonprofit, autorităților publice și fundațiilor publice; |
| --- | --- |

12a.

„fond de piață monetară mic cu valoare constantă a activului net” (FPM mic cu VAN constantă) înseamnă un FPM cu VAN constantă care este deschis spre subscriere doar organizațiilor caritabile, organizațiilor nonprofit, autorităților publice și fundațiilor publice;

| 12b. | „fond de piață monetară cu valoarea activului net cu volatilitate scăzută” (FPM cu VAN cu volatilitate scăzută) înseamnă un FPM care respectă cerințele stabilite la articolul 27 alineatele (1)-(4); |
| --- | --- |

12b.

„fond de piață monetară cu valoarea activului net cu volatilitate scăzută” (FPM cu VAN cu volatilitate scăzută) înseamnă un FPM care respectă cerințele stabilite la articolul 27 alineatele (1)-(4);

| 13. | „FPM pe termen scurt” înseamnă un fond de piață monetară care investește în instrumentele pieței monetare eligibile menționate la articolul 9 alineatul (1); |
| --- | --- |

13.

„FPM pe termen scurt” înseamnă un fond de piață monetară care investește în instrumentele pieței monetare eligibile menționate la articolul 9 alineatul (1);

| 14. | „FPM standard” înseamnă un fond de piață monetară care investește în instrumentele pieței monetare eligibile menționate la articolul 9 alineatele (1) și (2); |
| --- | --- |

14.

„FPM standard” înseamnă un fond de piață monetară care investește în instrumentele pieței monetare eligibile menționate la articolul 9 alineatele (1) și (2);

| 15. | „instituție de credit” înseamnă instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

15.

„instituție de credit” înseamnă instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| 16. | „autoritate competentă a FPM” înseamnă:






  (a) | pentru un OPCVM, autoritatea competentă a statului membru de origine al OPCVM, desemnată în conformitate cu articolul 97 din Directiva 2009/65/CE; |
| --- | --- | --- |

16.

„autoritate competentă a FPM” înseamnă:

(a)

pentru un OPCVM, autoritatea competentă a statului membru de origine al OPCVM, desemnată în conformitate cu articolul 97 din Directiva 2009/65/CE;

| (b) | pentru un FIA din UE, autoritatea competentă a statului membru de origine a FIA astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) litera (p) din Directiva 2011/61/UE; |
| --- | --- |

(b)

pentru un FIA din UE, autoritatea competentă a statului membru de origine a FIA astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) litera (p) din Directiva 2011/61/UE;

| (c) | pentru un FIA din afara UE
  , oricare din următoarele
  :






  (i) | autoritatea competentă a statului membru în care FIA din afara UE este comercializat în Uniune fără un pașaport; |
| --- | --- | --- |

(c)

pentru un FIA din afara UE
  , oricare din următoarele
  :

(i)

autoritatea competentă a statului membru în care FIA din afara UE este comercializat în Uniune fără un pașaport;

| (ii) | autoritatea competentă a AFIA din UE care administrează FIA din afara UE, în cazul în care FIA din afara UE este comercializat în Uniune pe baza unui pașaport sau nu este comercializat în Uniune; |
| --- | --- |

(ii)

autoritatea competentă a AFIA din UE care administrează FIA din afara UE, în cazul în care FIA din afara UE este comercializat în Uniune pe baza unui pașaport sau nu este comercializat în Uniune;

| (iii) | autoritatea competentă a statului membru de referință în cazul în care FIA din afara UE nu este administrat de un AFIA din UE și este comercializat în Uniune pe baza unui pașaport; |
| --- | --- |

(iii)

autoritatea competentă a statului membru de referință în cazul în care FIA din afara UE nu este administrat de un AFIA din UE și este comercializat în Uniune pe baza unui pașaport;

| 17. | „stat membru de origine al FPM” înseamnă statul membru în care FPM este autorizat; |
| --- | --- |

17.

„stat membru de origine al FPM” înseamnă statul membru în care FPM este autorizat;

| 18. | „scadența medie ponderată” înseamnă durata medie de timp până la scadența legală sau, dacă este mai scurtă, durata până la următoarea revizuire a ratei dobânzii la o rată a pieței monetare aplicată tuturor activelor-suport ale fondului, ținând seama de ponderea relativă a fiecărui activ deținut; |
| --- | --- |

18.

„scadența medie ponderată” înseamnă durata medie de timp până la scadența legală sau, dacă este mai scurtă, durata până la următoarea revizuire a ratei dobânzii la o rată a pieței monetare aplicată tuturor activelor-suport ale fondului, ținând seama de ponderea relativă a fiecărui activ deținut;

| 19. | „durata de viață medie ponderată” înseamnă durata medie de timp până la scadența legală a tuturor activelor-suport ale fondului, ținând seama de ponderea relativă a fiecărui activ deținut; |
| --- | --- |

19.

„durata de viață medie ponderată” înseamnă durata medie de timp până la scadența legală a tuturor activelor-suport ale fondului, ținând seama de ponderea relativă a fiecărui activ deținut;

| 20. | „scadență legală” înseamnă data la care principalul unui titlu de valoare este rambursat integral, fără ca această rambursare să fie condiționată de nicio opțiune; |
| --- | --- |

20.

„scadență legală” înseamnă data la care principalul unui titlu de valoare este rambursat integral, fără ca această rambursare să fie condiționată de nicio opțiune;

| 21. | „scadența reziduală” înseamnă durata de timp până la scadența legală; |
| --- | --- |

21.

„scadența reziduală” înseamnă durata de timp până la scadența legală;

| 22. | „vânzare în lipsă” înseamnă vânzarea neacoperită de instrumente ale pieței monetare; |
| --- | --- |

22.

„vânzare în lipsă” înseamnă vânzarea neacoperită de instrumente ale pieței monetare;

| 22a. | „FPM cu VAN constantă pentru datoria publică” înseamnă un FPM cu VAN constantă care investește 99,5 % din activele sale în instrumente de datorie publică și, până în 2020, cel puțin 80 % din activele sale în instrumente de datorie publică a UE; FPM cu VAN constantă pentru datoria publică ar trebui să crească treptat această investiție în datoria publică; |
| --- | --- |

22a.

„FPM cu VAN constantă pentru datoria publică” înseamnă un FPM cu VAN constantă care investește 99,5 % din activele sale în instrumente de datorie publică și, până în 2020, cel puțin 80 % din activele sale în instrumente de datorie publică a UE; FPM cu VAN constantă pentru datoria publică ar trebui să crească treptat această investiție în datoria publică;

| 22b. | „sprijin extern” înseamnă un sprijin direct sau indirect oferit de un terț, inclusiv de sponsorul FPM, care are scopul, sau efectul, de a garanta lichiditatea FPM sau de a stabiliza valoarea activului net pe unitate sau pe acțiune a FPM și include:








  (a) | numerar de la o terță parte; |
| --- | --- | --- |

22b.

„sprijin extern” înseamnă un sprijin direct sau indirect oferit de un terț, inclusiv de sponsorul FPM, care are scopul, sau efectul, de a garanta lichiditatea FPM sau de a stabiliza valoarea activului net pe unitate sau pe acțiune a FPM și include:

(a)

numerar de la o terță parte;

| (b) | achiziționarea de către un terț a activelor FPM la un preț majorat; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea de către un terț a activelor FPM la un preț majorat;

| (c) | achiziționarea de către un terț de unități sau acțiuni ale FPM pentru a furniza lichidități fondului; |
| --- | --- |

(c)

achiziționarea de către un terț de unități sau acțiuni ale FPM pentru a furniza lichidități fondului;

| (d) | emiterea de către un terț a oricărui tip de garanție explicită sau implicită, cauțiune sau scrisoare de sprijin în favoarea FPM; |
| --- | --- |

(d)

emiterea de către un terț a oricărui tip de garanție explicită sau implicită, cauțiune sau scrisoare de sprijin în favoarea FPM;

| (e) | orice acțiune efectuată de un terț în scopul direct sau indirect de a menține profilul de lichiditate și valoarea activului net pe unitate sau pe acțiune a FPM; |
| --- | --- |

(e)

orice acțiune efectuată de un terț în scopul direct sau indirect de a menține profilul de lichiditate și valoarea activului net pe unitate sau pe acțiune a FPM;

| 22c. | „instrumente de datorie publică a UE” înseamnă instrumente de datorie publică reprezentând numerar sau active publice ale statelor membre sau acorduri reverse repo garantate cu datoria publică a instituțiilor Uniunii sau a organelor, birourilor sau agențiilor acesteia, inclusiv, între altele, Banca Centrală Europeană, Mecanismul european de stabilitate, Banca Europeană de Investiții, Fondul european de investiții și Fondul european pentru investiții strategice; |
| --- | --- |

22c.

„instrumente de datorie publică a UE” înseamnă instrumente de datorie publică reprezentând numerar sau active publice ale statelor membre sau acorduri reverse repo garantate cu datoria publică a instituțiilor Uniunii sau a organelor, birourilor sau agențiilor acesteia, inclusiv, între altele, Banca Centrală Europeană, Mecanismul european de stabilitate, Banca Europeană de Investiții, Fondul european de investiții și Fondul european pentru investiții strategice;

| 22d. | „instrumente de datorie publică” înseamnă numerar, active publice sau acorduri reverse repo garantate cu datorie publică de către orice emitent suveran eligibil, după cum stabilește administratorul FPM. |
| --- | --- |

22d.

„instrumente de datorie publică” înseamnă numerar, active publice sau acorduri reverse repo garantate cu datorie publică de către orice emitent suveran eligibil, după cum stabilește administratorul FPM.

Articolul 3

Autorizarea FPM

(1)   Niciun organism de plasament colectiv nu poate fi stabilit, comercializat sau gestionat în Uniune ca FPM dacă nu a fost autorizat în conformitate cu prezentul regulament.

O astfel de autorizație este valabilă în toate statele membre.

(2)   Un organism de plasament colectiv care necesită o autorizare ca OPCVM în temeiul Directivei 2009/65/CE este autorizat ca FPM în cadrul procedurii de autorizare în temeiul Directivei 2009/65/CE.

(3)   Un organism de plasament colectiv care este un FIA este autorizat ca FPM în conformitate cu procedura de autorizare prevăzută la articolul 4.

(4)   Niciun organism de plasament colectiv nu este autorizat ca FPM dacă autoritatea competentă a FPM nu este convinsă că FPM este în măsură să îndeplinească integral cerințele din prezentul regulament.

(5)   În scopul autorizării, FPM prezintă autorității sale competente următoarele documente:

| (a) | regulile sau actele constitutive ale fondului; |
| --- | --- |

(a)

regulile sau actele constitutive ale fondului;

| (b) | identificarea administratorului; |
| --- | --- |

(b)

identificarea administratorului;

| (c) | identificarea depozitarului; |
| --- | --- |

(c)

identificarea depozitarului;

| (d) | o descriere a FPM sau orice informații cu privire la acesta puse la dispoziția investitorilor; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a FPM sau orice informații cu privire la acesta puse la dispoziția investitorilor;

| (e) | o descriere a măsurilor și a procedurilor necesare pentru conformarea cu cerințele menționate în capitolele II-VII sau orice informații cu privire la acestea; |
| --- | --- |

(e)

o descriere a măsurilor și a procedurilor necesare pentru conformarea cu cerințele menționate în capitolele II-VII sau orice informații cu privire la acestea;

| (f) | orice alte informații sau documente solicitate de autoritatea competentă a FPM pentru a verifica dacă acesta respectă cerințele din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(f)

orice alte informații sau documente solicitate de autoritatea competentă a FPM pentru a verifica dacă acesta respectă cerințele din prezentul regulament.

(6)   Autoritățile competente informează trimestrial ESMA cu privire la autorizațiile acordate sau retrase în temeiul prezentului regulament.

(7)   ESMA ține o evidență publică centralizată identificând fiecare FPM autorizat în temeiul prezentului regulament și precizând tipul acestuia, administratorul și autoritatea competentă a FPM. Registrul este pus la dispoziție în format electronic.

Articolul 4

Procedura de autorizare a FIA ca FPM

(1)   Un FIA este autorizat ca FPM numai în cazul în care autoritatea competentă a aprobat cererea unui AFIA autorizat în conformitate cu Directiva 2011/61/UE să gestioneze FIA respectiv, precum și regulile fondului și depozitarul ales.

(2)   La depunerea cererii pentru administrarea FIA, AFIA autorizat pune la dispoziția autorității competente a FPM:

| (a) | acordul scris încheiat cu depozitarul; |
| --- | --- |

(a)

acordul scris încheiat cu depozitarul;

| (b) | informații privind modalitățile de delegare cu privire la gestionarea și administrarea portofoliului și a riscurilor legate de FIA; |
| --- | --- |

(b)

informații privind modalitățile de delegare cu privire la gestionarea și administrarea portofoliului și a riscurilor legate de FIA;

| (c) | informații privind strategiile de investiții, profilul de risc și alte caracteristici ale FIA pe care AFIA este autorizat să le gestioneze. |
| --- | --- |

(c)

informații privind strategiile de investiții, profilul de risc și alte caracteristici ale FIA pe care AFIA este autorizat să le gestioneze.

Autoritatea competentă a FPM poate solicita autorității competente a AFIA clarificări și informații în ceea ce privește documentația menționată la alineatul anterior sau o atestare care să certifice dacă FPM se încadrează în domeniul de aplicare a autorizației de administrare de care dispune AFIA. Autoritatea competentă a AFIA trebuie să răspundă în termen de 10 zile lucrătoare de la cererea depusă de autoritatea competentă a FPM.

(3)   Orice modificare ulterioară a documentelor menționate la alineatul (2) este comunicată imediat de către AFIA autorității competente a FPM.

(4)   Autoritatea competentă a FPM poate refuza cererea AFIA numai în cazul în care:

| (a) | AFIA nu respectă prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

AFIA nu respectă prezentul regulament;

| (b) | AFIA nu respectă Directiva 2011/61/UE; |
| --- | --- |

(b)

AFIA nu respectă Directiva 2011/61/UE;

| (c) | AFIA nu este autorizat de autoritatea competentă pentru a gestiona FPM; |
| --- | --- |

(c)

AFIA nu este autorizat de autoritatea competentă pentru a gestiona FPM;

| (d) | AFIA nu a transmis documentația menționată la alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

AFIA nu a transmis documentația menționată la alineatul (2).

Înainte de a respinge o cerere, autoritatea competentă a FPM consultă autoritatea competentă a AFIA.

(5)   Autorizarea FIA ca FPM nu este condiționată de cerința ca FIA să fie administrat de un AFIA autorizat în statul membru de origine sau ca AFIA să desfășoare sau să delege vreo activitate în statul membru de origine al FIA.

(6)   AFIA este informat în termen de două luni de la depunerea unei cereri complete dacă autorizarea FIA ca FPM a fost acordată sau nu.

(7)   Autoritatea competentă a FPM nu acordă autorizația dacă FIA nu are dreptul legal să își comercializeze unitățile sau acțiunile în statul membru de origine.

Articolul 5

Utilizarea denumirii de FPM

(1)   Un OPCVM sau un FIA utilizează denumirea de „fond de piață monetară” sau „FPM” în nume propriu sau pentru unitățile sau acțiunile pe care le emite numai în cazul în care acestea au fost autorizate în conformitate cu prezentul regulament.

Un OPCVM sau un FIA poate utiliza o denumire care sugerează un fond de piață monetară sau termeni cum ar fi „numerar”, „lichidități”, „bani”, „active disponibile imediat”, „tip depozit” sau alte formule similare numai în cazul în care acestea au fost autorizate în conformitate cu prezentul regulament.

(2)   Utilizarea denumirii de „fond de piață monetară”, „FPM” sau a unei denumiri care sugerează un FPM sau utilizarea termenilor menționați la alineatul (1) include utilizarea acestora în orice documente externe sau interne, rapoarte, declarații, reclame, comunicări, scrisori sau orice alte materiale adresate sau destinate distribuirii către potențiali investitori, deținători de unități, acționari sau autorități competente în scris, oral, electronic sau în orice altă formă.

Articolul 6

Norme aplicabile

(1)   Un FPM trebuie să respecte în orice moment dispozițiile prezentului regulament.

(2)   Un FPM care este un OPCVM și administratorul acestuia trebuie să respecte în orice moment dispozițiile Directivei 2009/65/CE, dacă nu se precizează contrariul în prezentul regulament.

(3)   Un FPM care este un FIA și administratorul acestuia trebuie să respecte în orice moment dispozițiile Directivei 2011/61/UE, dacă nu se precizează contrariul în prezentul regulament.

(4)   Administratorul FPM este responsabil să asigurare conformitatea cu prezentul regulament. Administratorul este răspunzător pentru orice pierderi sau prejudicii rezultate din nerespectarea prezentului regulament.

(5)   Prezentul regulament nu împiedică FPM să aplice limite de investiții care sunt mai stricte decât cele prevăzute în regulament.

Capitolul II

Obligații referitoare la politicile de investiții ale FPM

SECȚIUNEA I

NORME GENERALE ȘI ACTIVE ELIGIBILE

Articolul 7

Principiile generale

(1)   În cazul în care un FPM este format din mai multe compartimente de investiții, fiecare compartiment este considerat un FPM separat în sensul capitolelor II-VII.

(2)   FPM autorizate ca OPCVM nu se supun obligațiilor privind politicile de investiții ale OPCVM prevăzute la articolul 49, articolul 50, articolul 50a, articolul 51 alineatul (2) și articolele 52-57 din Directiva 2009/65/CE, dacă nu se precizează în mod explicit contrariul în prezentul regulament.

Articolul 8

Active eligibile

(1)   Un FPM investește numai în una sau mai multe dintre următoarele categorii de active financiare și numai în condițiile specificate în prezentul regulament:

| (a) | instrumente ale pieței monetare; |
| --- | --- |

(a)

instrumente ale pieței monetare;

| (aa) | instrumente financiare emise sau garantate individual sau în mod colectiv de către autoritățile naționale, regionale sau locale sau de către băncile centrale ale statelor membre, de către instituții, organe sau agenții ale Uniunii, inclusiv, între altele, Banca Centrală Europeană, sau de Banca Europeană de Investiții, Fondul european de investiții, noul Fond european pentru investiții strategice sau Mecanismul european de stabilitate, Fondul Monetar Internațional, Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare; |
| --- | --- |

(aa)

instrumente financiare emise sau garantate individual sau în mod colectiv de către autoritățile naționale, regionale sau locale sau de către băncile centrale ale statelor membre, de către instituții, organe sau agenții ale Uniunii, inclusiv, între altele, Banca Centrală Europeană, sau de Banca Europeană de Investiții, Fondul european de investiții, noul Fond european pentru investiții strategice sau Mecanismul european de stabilitate, Fondul Monetar Internațional, Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare;

| (b) | depozite pe lângă instituții de credit; |
| --- | --- |

(b)

depozite pe lângă instituții de credit;

| (c) | instrumente financiare derivate
  eligibile folosite exclusiv în scopul acoperirii riscurilor
  ; |
| --- | --- |

(c)

instrumente financiare derivate
  eligibile folosite exclusiv în scopul acoperirii riscurilor
  ;

| (d) | acorduri reverse repo
  sau acorduri repo, cu condiția ca toate condițiile următoare să fie îndeplinite:








  (i) | activele utilizate ca garanții nu sunt vândute, reinvestite sau gajate; |
| --- | --- | --- |

(d)

acorduri reverse repo
  sau acorduri repo, cu condiția ca toate condițiile următoare să fie îndeplinite:

(i)

activele utilizate ca garanții nu sunt vândute, reinvestite sau gajate;

| (ii) | acordul repo este utilizat temporar și nu în scopuri de investiții; |
| --- | --- |

(ii)

acordul repo este utilizat temporar și nu în scopuri de investiții;

| (iii) | FPM are dreptul de a rezilia acordul în orice moment, cu o notificare de maximum două zile lucrătoare; |
| --- | --- |

(iii)

FPM are dreptul de a rezilia acordul în orice moment, cu o notificare de maximum două zile lucrătoare;

| (iv) | numerarul primit de FPM ca parte a acordului repo nu depășește 10 % din activele sale și nu este transferat, reinvestit sau reutilizat în alt mod; |
| --- | --- |

(iv)

numerarul primit de FPM ca parte a acordului repo nu depășește 10 % din activele sale și nu este transferat, reinvestit sau reutilizat în alt mod;

(2)   Un FPM nu desfășoară niciuna dintre următoarele activități:

| (a) | investiții în alte active decât cele menționate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

investiții în alte active decât cele menționate la alineatul (1);

| (b) | vânzarea în lipsă a unor instrumente ale pieței monetare; |
| --- | --- |

(b)

vânzarea în lipsă a unor instrumente ale pieței monetare;

| (c) | expunerea directă sau indirectă la
  fonduri tranzacționate la bursă, valori mobiliare sau
  mărfuri, inclusiv prin instrumente financiare derivate, certificate care le reprezintă, indici bazați pe acestea sau orice
  alte mijloace
  sau
  instrumente
  care ar putea oferi o expunere la acestea; |
| --- | --- |

(c)

expunerea directă sau indirectă la
  fonduri tranzacționate la bursă, valori mobiliare sau
  mărfuri, inclusiv prin instrumente financiare derivate, certificate care le reprezintă, indici bazați pe acestea sau orice
  alte mijloace
  sau
  instrumente
  care ar putea oferi o expunere la acestea;

| (d) | încheierea unor contracte de dare sau de luare cu împrumut de valori mobiliare ▌sau orice alt contract care ar greva activele FPM; |
| --- | --- |

(d)

încheierea unor contracte de dare sau de luare cu împrumut de valori mobiliare ▌sau orice alt contract care ar greva activele FPM;

| (e) | luarea și darea cu împrumut de lichidități; |
| --- | --- |

(e)

luarea și darea cu împrumut de lichidități;

| (ea) | investiții în alte FPM. |
| --- | --- |

(ea)

investiții în alte FPM.

Articolul 9

Instrumente eligibile ale pieței monetare

(1)   Un instrument al pieței monetare este eligibil pentru investiții efectuate de un FPM cu condiția ca acesta să îndeplinească următoarele cerințe cumulative:

| (a) | să se încadreze într-una din categoriile de instrumente ale pieței monetare prevăzute la articolul 50 alineatul (1) literele (a), (b), (c) sau (h) din Directiva 2009/65/CE; |
| --- | --- |

(a)

să se încadreze într-una din categoriile de instrumente ale pieței monetare prevăzute la articolul 50 alineatul (1) literele (a), (b), (c) sau (h) din Directiva 2009/65/CE;

| (b) | să prezinte una dintre următoarele caracteristici alternative:






  (i) | o scadență legală la emitere de 397 de zile sau mai puțin; |
| --- | --- | --- |

(b)

să prezinte una dintre următoarele caracteristici alternative:

(i)

o scadență legală la emitere de 397 de zile sau mai puțin;

| (ii) | o scadență reziduală de 397 de zile sau mai puțin;
  sau |
| --- | --- |

(ii)

o scadență reziduală de 397 de zile sau mai puțin;
  sau

| (iii) | este eligibil ca titlu garantat cu active lichide cu un înalt nivel de calitate, astfel cum se prevede la articolul 2 punctul 7a. |
| --- | --- |

(iii)

este eligibil ca titlu garantat cu active lichide cu un înalt nivel de calitate, astfel cum se prevede la articolul 2 punctul 7a.

| (c) | emitentul instrumentului pieței monetare să fi obținut una dintre cele mai înalte două categorii de rating intern în conformitate cu regulile prevăzute la
  articolul 18
  din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

emitentul instrumentului pieței monetare să fi obținut una dintre cele mai înalte două categorii de rating intern în conformitate cu regulile prevăzute la
  articolul 18
  din prezentul regulament;

| (d) | în cazul expunerii la o securitizare, să respecte cerințele suplimentare stabilite la articolul 10. |
| --- | --- |

(d)

în cazul expunerii la o securitizare, să respecte cerințele suplimentare stabilite la articolul 10.

(2)   FPM standard sunt autorizate, de asemenea, să investească într-un instrument al pieței monetare care face obiectul unor ajustări periodice ale randamentului în conformitate cu condițiile pieței monetare la fiecare 397 de zile sau mai frecvent, fără a avea o scadență reziduală mai mare de 2 ani.

(3)   Alineatul (1) litera (c) nu se aplică instrumentelor pieței monetare emise sau garantate de o autoritate centrală sau de o bancă centrală dintr-un stat membru, de Banca Centrală Europeană, de Uniune, de Mecanismul european de stabilitate sau de Banca Europeană de Investiții.

Articolul 10

Securitizări eligibile

(1)   O securitizare este ▌eligibilă în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | expunerea sau ansamblul de expuneri-suport sunt reprezentate exclusiv de instrumente de datorie
  eligibile și sunt suficient de diversificate
  ; |
| --- | --- |

(a)

expunerea sau ansamblul de expuneri-suport sunt reprezentate exclusiv de instrumente de datorie
  eligibile și sunt suficient de diversificate
  ;

| (b) | instrumentul de datorie
  eligibil
  are o calitate a creditului bună și este lichid; |
| --- | --- |

(b)

instrumentul de datorie
  eligibil
  are o calitate a creditului bună și este lichid;

| (c) | instrumentul de datorie
  eligibil
  are o scadență legală la emitere de 397 de zile sau mai puțin; sau o scadență reziduală de 397 de zile sau mai puțin; |
| --- | --- |

(c)

instrumentul de datorie
  eligibil
  are o scadență legală la emitere de 397 de zile sau mai puțin; sau o scadență reziduală de 397 de zile sau mai puțin;

(1a)
     
  Titlurile garantate cu active lichide cu un înalt nivel de calitate menționate la articolul 2 punctul 7a sunt considerate securitizări eligibile.

(1b)
     
  Efectele de comerț garantate cu active sunt considerate securitizări eligibile dacă sunt lichide astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și dacă expunerile-suport au un înalt nivel de calitate a creditului.

(2)   
  În termen de [6 luni de la publicarea prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate, în conformitate cu articolul 44, în ceea ce privește indicarea criteriilor de identificare a securitizărilor simple, transparente și standardizate cu privire la fiecare dintre următoarele aspecte:

| (a) | condițiile și circumstanțele în care se consideră că expunerea sau ansamblul de expuneri-suport este reprezentat exclusiv de instrumente de datorie
  eligibile și dacă este considerat a fi suficient de diversificat
  ; |
| --- | --- |

(a)

condițiile și circumstanțele în care se consideră că expunerea sau ansamblul de expuneri-suport este reprezentat exclusiv de instrumente de datorie
  eligibile și dacă este considerat a fi suficient de diversificat
  ;

| (b) | condițiile și pragurile numerice care determină dacă instrumentele de datorie
  suport
  au o calitate a creditului bună și sunt lichide. |
| --- | --- |

(b)

condițiile și pragurile numerice care determină dacă instrumentele de datorie
  suport
  au o calitate a creditului bună și sunt lichide.

| (ba) | condițiile de transparență ale securitizării și ale activelor-suport ale acesteia.



  Astfel, Comisia asigură consecvența cu actele delegate adoptate în temeiul articolului 460 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și al articolului 135 alineatul (2) din Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) și ia în considerare caracteristicile specifice ale securitizărilor cu scadență la emitere de mai puțin de 397 de zile.


  De asemenea, în termen de [6 luni de la publicarea prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate în care sunt precizate criteriile de identificare a datoriilor cu o calitate bună a creditului și a efectelor de comerț garantate cu active lichide în sensul alineatului (1a). Astfel, Comisia asigură consecvența cu activitățile aferente ale ABE și sprijină aceste activități. |
| --- | --- |

(ba)

condițiile de transparență ale securitizării și ale activelor-suport ale acesteia.

Articolul 11

Depozite eligibile pe lângă instituții de credit

Un depozit pe lângă o instituție de credit este eligibil pentru investiții efectuate de un FPM cu condiția ca acesta să îndeplinească următoarele condiții cumulative:

| (a) | depozitul este rambursabil la cerere sau poate fi retras în orice moment; |
| --- | --- |

(a)

depozitul este rambursabil la cerere sau poate fi retras în orice moment;

| (b) | depozitul este scadent în cel mult 12 luni; |
| --- | --- |

(b)

depozitul este scadent în cel mult 12 luni;

| (c) | instituția de credit își are sediul social într-un stat membru sau, în cazul în care aceasta își are sediul social într-o țară terță, face obiectul unor norme prudențiale considerate echivalente cu cele prevăzute de dreptul Uniunii, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 107 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

instituția de credit își are sediul social într-un stat membru sau, în cazul în care aceasta își are sediul social într-o țară terță, face obiectul unor norme prudențiale considerate echivalente cu cele prevăzute de dreptul Uniunii, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 107 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013.

Articolul 12

Instrumente financiare derivate eligibile

Un instrument financiar derivat este eligibil pentru investiții efectuate de un FPM dacă este tranzacționat pe o piață reglementată menționată la articolul 50 alineatul (1) literele (a), (b) sau (c) din Directiva 2009/65/CE sau
  dacă face obiectul obligației de compensare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 648/2012
  , dacă îndeplinește ▌următoarele condiții cumulative:

| (a) | activul-suport al instrumentului derivat constă în rate ale dobânzilor, cursuri de schimb valutar, valute sau indici care reprezintă una dintre aceste categorii; |
| --- | --- |

(a)

activul-suport al instrumentului derivat constă în rate ale dobânzilor, cursuri de schimb valutar, valute sau indici care reprezintă una dintre aceste categorii;

| (b) | instrumentul derivat îndeplinește numai rolul de a acoperi riscurile de durată și de schimb valutar inerente altor investiții ale FPM; |
| --- | --- |

(b)

instrumentul derivat îndeplinește numai rolul de a acoperi riscurile de durată și de schimb valutar inerente altor investiții ale FPM;

| (c) | contrapartidele
  pentru instrumente
  derivate ▌sunt instituții care fac obiectul reglementării și al supravegherii prudențiale și aparțin categoriilor autorizate de autoritățile competente din statul membru de origine al FPM; |
| --- | --- |

(c)

contrapartidele
  pentru instrumente
  derivate ▌sunt instituții care fac obiectul reglementării și al supravegherii prudențiale și aparțin categoriilor autorizate de autoritățile competente din statul membru de origine al FPM;

| (d) | instrumentele financiare derivate ▌sunt supuse unei evaluări de încredere care poate fi verificată zilnic și pot fi vândute, lichidate sau închise printr-o tranzacție simetrică, în orice moment, la justa lor valoare, la inițiativa FPM. |
| --- | --- |

(d)

instrumentele financiare derivate ▌sunt supuse unei evaluări de încredere care poate fi verificată zilnic și pot fi vândute, lichidate sau închise printr-o tranzacție simetrică, în orice moment, la justa lor valoare, la inițiativa FPM.

Articolul 13

Acorduri reverse repo eligibile

(1)   Un acord reverse repo este eligibil să fie încheiat de un FPM dacă sunt îndeplinite următoarele condiții cumulative:

| (a) | FPM are dreptul de a rezilia acordul în orice moment,
  transmițând
  o notificare de maximum două zile lucrătoare; |
| --- | --- |

(a)

FPM are dreptul de a rezilia acordul în orice moment,
  transmițând
  o notificare de maximum două zile lucrătoare;

| (b) | valoarea de piață a activelor primite ca parte a acordului reverse repo este în orice moment cel puțin egală cu valoarea numerarului
  distribuit
  . |
| --- | --- |

(b)

valoarea de piață a activelor primite ca parte a acordului reverse repo este în orice moment cel puțin egală cu valoarea numerarului
  distribuit
  .

(2)   Activele primite de FPM ca parte a acordului reverse repo sunt instrumente ale pieței monetare
  astfel cum se prevede la articolul
  9.

(3)   Securitizările, astfel cum sunt definite la articolul 10, nu sunt primite de FPM ca parte a unui acord reverse repo. ▌

(4)   Activele primite de FPM ca parte a unui acord reverse repo sunt incluse în scopul calculării limitelor de diversificare și de concentrare prevăzute în prezentul regulament.
  Activele respective nu sunt vândute, reinvestite, gajate sau transferate în alt mod.

(5)   Prin derogare de la alineatul (2), un FPM poate primi, ca parte a unui acord reverse repo, valori mobiliare lichide sau instrumente ale pieței monetare, altele decât cele
  prevăzute la
  articolul 9, cu condiția ca aceste active să îndeplinească una din condițiile următoare:

| (a) | să aibă o calitate bună a creditului și să fie emise sau garantate de o autoritate centrală sau de o bancă centrală dintr-un stat membru, de Banca Centrală Europeană, de Uniune, de Mecanismul european de stabilitate, de Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

(a)

să aibă o calitate bună a creditului și să fie emise sau garantate de o autoritate centrală sau de o bancă centrală dintr-un stat membru, de Banca Centrală Europeană, de Uniune, de Mecanismul european de stabilitate, de Banca Europeană de Investiții;

| (b) | să fie emise sau garantate de o autoritate centrală sau de o bancă centrală dintr-o țară terță, cu condiția ca emitentul activului din țara terță să fi
  trecut de evaluarea
  internă ▌, în conformitate cu regulile prevăzute la articolele 16-19. |
| --- | --- |

(b)

să fie emise sau garantate de o autoritate centrală sau de o bancă centrală dintr-o țară terță, cu condiția ca emitentul activului din țara terță să fi
  trecut de evaluarea
  internă ▌, în conformitate cu regulile prevăzute la articolele 16-19.

Activele primite în cadrul unui contract reverse repo în conformitate cu primul paragraf sunt aduse la cunoștința investitorilor FPM.

Activele primite ca parte a unui acord reverse repo în conformitate cu primul paragraf trebuie să respecte normele prevăzute la articolul 14 alineatul (6).

(5a)
     
  Un FPM poate împrumuta sau încheia acorduri repo dacă îndeplinește cumulativ următoarele condiții:

| (a) | acordul repo este utilizat temporar, timp de maximum 7 zile lucrătoare și nu în scopul realizării unor investiții; |
| --- | --- |

(a)

acordul repo este utilizat temporar, timp de maximum 7 zile lucrătoare și nu în scopul realizării unor investiții;

| (b) | suma prevăzută în acordul repo nu depășește 10 % din activele FPM în cauză și nu este investită în active eligibile; |
| --- | --- |

(b)

suma prevăzută în acordul repo nu depășește 10 % din activele FPM în cauză și nu este investită în active eligibile;

| (c) | FPM are dreptul de a rezilia acordul în orice moment, transmițând o notificare de maximum două zile lucrătoare; |
| --- | --- |

(c)

FPM are dreptul de a rezilia acordul în orice moment, transmițând o notificare de maximum două zile lucrătoare;

| (d) | garanțiile în numerar primite sunt:








  — | depuse numai la entități prevăzute la articolul 50 litera (f) din Directiva privind OPCVM; |
| --- | --- | --- |

(d)

garanțiile în numerar primite sunt:

—

depuse numai la entități prevăzute la articolul 50 litera (f) din Directiva privind OPCVM;

| — | investite numai în obligațiuni de stat cu un înalt nivel de calitate; |
| --- | --- |

—

investite numai în obligațiuni de stat cu un înalt nivel de calitate;

| — | utilizate numai în scopul realizării de operațiuni reverse repo, cu condiția ca tranzacțiile respective să se efectueze cu instituții de credit care fac obiectul supravegherii prudențiale și ca OPCVM să poată retrage în orice moment, integral, numerarul acumulat; |
| --- | --- |

—

utilizate numai în scopul realizării de operațiuni reverse repo, cu condiția ca tranzacțiile respective să se efectueze cu instituții de credit care fac obiectul supravegherii prudențiale și ca OPCVM să poată retrage în orice moment, integral, numerarul acumulat;

| — | investite numai în fonduri de piață monetară pe termen scurt, astfel cum sunt definite în Orientările privind o definiție comună a fondurilor de piață monetară europene.




  Garanțiile de numerar reinvestite sunt diversificate conform cerințelor de diversificare aplicabile garanțiilor nemonetare. Prospectul informează în mod clar investitorii cu privire la politica dusă de OPCVM în materie de garanții, inclusiv, în cazul garanțiilor în numerar, în ceea ce privește politica de reinvestire a OPCVM și riscurile aferente. |
| --- | --- |

—

investite numai în fonduri de piață monetară pe termen scurt, astfel cum sunt definite în Orientările privind o definiție comună a fondurilor de piață monetară europene.

Garanțiile de numerar reinvestite sunt diversificate conform cerințelor de diversificare aplicabile garanțiilor nemonetare. Prospectul informează în mod clar investitorii cu privire la politica dusă de OPCVM în materie de garanții, inclusiv, în cazul garanțiilor în numerar, în ceea ce privește politica de reinvestire a OPCVM și riscurile aferente.

▌

SECȚIUNEA II

DISPOZIȚII PRIVIND POLITICILE DE INVESTIȚII

Articolul 14

Diversificare

(1)   Un FPM nu investește mai mult de 5 % din activele sale în oricare dintre următoarele:

| (a) | instrumente ale pieței monetare emise de aceeași entitate; |
| --- | --- |

(a)

instrumente ale pieței monetare emise de aceeași entitate;

| (b) | depozite constituite pe lângă aceeași instituție de credit. |
| --- | --- |

(b)

depozite constituite pe lângă aceeași instituție de credit.

(2)   Valoarea agregată a tuturor expunerilor la securitizări nu depășește 10 % din activele unui FPM.

(3)   Riscul total la care se expune un FPM față de aceeași contrapartidă în cadrul unei tranzacții cu instrumente derivate ▌nu depășește 5 % din activele sale.

(4)   Valoarea totală a lichidităților furnizate aceleiași contrapartide a unui FPM în cadrul acordurilor reverse repo nu depășește 10 % din activele acestuia.

(5)   Fără a aduce atingere limitelor individuale prevăzute la alineatele (1) și (3),
  nici
  FPM
  pentru datoria publică, nici FPM standard
  nu combină, în cazul în care acest lucru ar conduce la investiții de peste
  8 %
  din activele sale într-o singură entitate, oricare dintre următoarele:

| (a) | investiții în instrumente ale pieței monetare emise de entitatea respectivă; |
| --- | --- |

(a)

investiții în instrumente ale pieței monetare emise de entitatea respectivă;

| (b) | depozite pe lângă entitatea respectivă; |
| --- | --- |

(b)

depozite pe lângă entitatea respectivă;

| (c) | instrumente financiare derivate ▌care expun entitatea respectivă la un risc de contrapartidă. |
| --- | --- |

(c)

instrumente financiare derivate ▌care expun entitatea respectivă la un risc de contrapartidă.

(6)   Prin derogare de la alineatul (1) litera (a), o autoritate competentă poate autoriza un FPM să investească în conformitate cu principiul repartiției riscului până la 100 % din activele sale în instrumente diferite ale pieței monetare emise sau garantate de o autoritate centrală, regională sau locală sau de o bancă centrală a unui stat membru, de Banca Centrală Europeană, de Uniunea Europeană, de Mecanismul european de stabilitate sau de Banca Europeană de Investiții, precum și de o autoritate centrală sau o bancă centrală dintr-o țară terță sau de un organism public internațional din care fac parte unul sau mai multe state membre.

Primul paragraf se aplică numai dacă sunt îndeplinite următoarele condiții cumulative:

| (a) | FPM deține instrumente ale pieței monetare din cel puțin șase emisiuni diferite ale emitentului respectiv; |
| --- | --- |

(a)

FPM deține instrumente ale pieței monetare din cel puțin șase emisiuni diferite ale emitentului respectiv;

| (b) | FPM își limitează investițiile în instrumente ale pieței monetare din aceeași emisiune la maximum 30 % din activele sale; |
| --- | --- |

(b)

FPM își limitează investițiile în instrumente ale pieței monetare din aceeași emisiune la maximum 30 % din activele sale;

| (c) | FPM menționează în mod expres în regulile sau documentele constitutive ale fondului,
  autoritățile centrale, regionale
  sau
  locale
  sau
  băncile centrale ale statelor membre
  , Banca Centrală Europeană, Uniunea Europeană, Mecanismul european de stabilitate sau Banca Europeană de Investiții,
  Fondul european de investiții și Fondul european pentru investiții strategice,
  o autoritate centrală sau o bancă centrală dintr-o țară terță
  , instrumente de datorie publică, Fondul Monetar Internațional, Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Reglementelor Internaționale, Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare
  sau
  oricare altă organizație publică internațională
  din care fac parte unul sau mai multe state membre care emit sau garantează instrumente ale pieței monetare în care intenționează să investească peste 5 % din activele sale; |
| --- | --- |

(c)

FPM menționează în mod expres în regulile sau documentele constitutive ale fondului,
  autoritățile centrale, regionale
  sau
  locale
  sau
  băncile centrale ale statelor membre
  , Banca Centrală Europeană, Uniunea Europeană, Mecanismul european de stabilitate sau Banca Europeană de Investiții,
  Fondul european de investiții și Fondul european pentru investiții strategice,
  o autoritate centrală sau o bancă centrală dintr-o țară terță
  , instrumente de datorie publică, Fondul Monetar Internațional, Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Reglementelor Internaționale, Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare
  sau
  oricare altă organizație publică internațională
  din care fac parte unul sau mai multe state membre care emit sau garantează instrumente ale pieței monetare în care intenționează să investească peste 5 % din activele sale;

| (d) | FPM include în prospectul său și în comunicările sale de comercializare o mențiune foarte vizibilă care atrage atenția asupra utilizării acestei derogări și care indică
  autoritățile centrale, regionale
  sau
  locale
  sau
  băncile centrale ale statelor membre
  , Banca Centrală Europeană, Uniunea Europeană, Mecanismul european de stabilitate, Banca Europeană de Investiții,
  Fondul european de investiții și Fondul european pentru investiții strategice,
  o autoritate centrală sau o bancă centrală dintr-o țară terță
  , Fondul Monetar Internațional, Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Reglementelor Internaționale
  sau
  oricare altă organizație publică internațională
  din care fac parte unul sau mai multe state membre care emit sau garantează instrumente ale pieței monetare în care intenționează să investească peste 5 % din activele sale. |
| --- | --- |

(d)

FPM include în prospectul său și în comunicările sale de comercializare o mențiune foarte vizibilă care atrage atenția asupra utilizării acestei derogări și care indică
  autoritățile centrale, regionale
  sau
  locale
  sau
  băncile centrale ale statelor membre
  , Banca Centrală Europeană, Uniunea Europeană, Mecanismul european de stabilitate, Banca Europeană de Investiții,
  Fondul european de investiții și Fondul european pentru investiții strategice,
  o autoritate centrală sau o bancă centrală dintr-o țară terță
  , Fondul Monetar Internațional, Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Reglementelor Internaționale
  sau
  oricare altă organizație publică internațională
  din care fac parte unul sau mai multe state membre care emit sau garantează instrumente ale pieței monetare în care intenționează să investească peste 5 % din activele sale.

(7)   Întreprinderile care sunt incluse în același grup în scopul consolidării conturilor, în conformitate cu Directiva 83/349/CEE (14) a Consiliului sau cu normele contabile internaționale recunoscute, sunt considerate un singur organism în scopul calculării limitelor prevăzute la alineatele (1)-(5).

Articolul 15

Concentrare

(1)   Un FPM nu deține peste 5 % din instrumentele pieței monetare emise de un singur organism.

(2)   Limita prevăzută la alineatul (1) nu se aplică în cazul deținerilor de instrumente ale pieței monetare emise sau garantate de către o autoritate centrală, regională sau locală sau o bancă centrală a unui stat membru, de Banca Centrală Europeană, de Uniunea Europeană, de Mecanismul european de stabilitate sau de Banca Europeană de Investiții, de o autoritate centrală sau o bancă centrală dintr-o țară terță sau de un organism public internațional din care fac parte unul sau mai multe state membre.

SECȚIUNEA III

CALITATEA CREDITULUI INSTRUMENTELOR PIEȚEI MONETARE

Articolul 16

Procedura de evaluare internă

(1)   Administratorul unui FPM stabilește, implementează și aplică ▌o procedură prudentă ▌de evaluare internă pentru determinarea calității creditului instrumentelor pieței monetare, ținând cont de emitentul instrumentului și de caracteristicile instrumentului în sine.

(1a)
     
  Administratorul unui FPM se asigură că informațiile utilizate pentru aplicarea procedurii de evaluare internă au o calitate suficientă, sunt actualizate și provin din surse de încredere.

(2)   Procedura de evaluare internă se bazează pe ▌metodologii de atribuire prudente, ▌sistematice și continue. Metodologiile
  utilizate
  sunt supuse validării de către
  administratorul FPM
  pe baza experienței trecute și a dovezilor empirice, inclusiv pe testare ex-post.

(3)   Procedura de evaluare internă respectă următoarele
  principii generale
  :

| (a) | instituie
  un proces eficient de obținere și de actualizare a informațiilor relevante cu privire la caracteristicile emitentului; |
| --- | --- |

(a)

instituie
  un proces eficient de obținere și de actualizare a informațiilor relevante cu privire la caracteristicile emitentului;

| (b) | administratorul unui FPM adoptă și pune în aplicare măsuri adecvate pentru a asigura că
  evaluarea de credit
  se bazează pe o analiză detaliată a ▌informațiilor care sunt disponibile și pertinente și include toți factorii determinanți relevanți care influențează bonitatea emitentului; |
| --- | --- |

(b)

administratorul unui FPM adoptă și pune în aplicare măsuri adecvate pentru a asigura că
  evaluarea de credit
  se bazează pe o analiză detaliată a ▌informațiilor care sunt disponibile și pertinente și include toți factorii determinanți relevanți care influențează bonitatea emitentului;

| (c) | administratorul unui FPM monitorizează
  procedura de evaluare internă
  în mod continuu și revizuiește toate
  evaluările de credit cel puțin o dată la șase luni
  . Administratorul ▌revizuiește
  evaluarea internă
  de fiecare dată când apare o schimbare semnificativă care ar putea avea un impact asupra
  evaluării
  de credit
  a emitentului
  ; |
| --- | --- |

(c)

administratorul unui FPM monitorizează
  procedura de evaluare internă
  în mod continuu și revizuiește toate
  evaluările de credit cel puțin o dată la șase luni
  . Administratorul ▌revizuiește
  evaluarea internă
  de fiecare dată când apare o schimbare semnificativă care ar putea avea un impact asupra
  evaluării
  de credit
  a emitentului
  ;

| (d) | în ceea ce privește aplicarea procedurii de evaluare internă, administratorul unui FPM respectă Regulamentul (UE) nr. 462/2013; |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește aplicarea procedurii de evaluare internă, administratorul unui FPM respectă Regulamentul (UE) nr. 462/2013;

| (e) | metodologiile de
  evaluare a creditului
  sunt reexaminate de
  administratorul unui FPM
  cel puțin o dată
  la șase luni
  pentru a stabili dacă acestea rămân adecvate din perspectiva portofoliului curent și a condițiilor externe
  , iar reexaminarea este transmisă autorităților competente
  ; |
| --- | --- |

(e)

metodologiile de
  evaluare a creditului
  sunt reexaminate de
  administratorul unui FPM
  cel puțin o dată
  la șase luni
  pentru a stabili dacă acestea rămân adecvate din perspectiva portofoliului curent și a condițiilor externe
  , iar reexaminarea este transmisă autorităților competente
  ;

| (f) | atunci când sunt modificate metodologiile, modelele sau ipotezele principale de rating utilizate în procedurile interne de evaluare, administratorul unui FPM reexaminează toate
  evaluările
  interne de credit afectate cât mai curând posibil ▌; |
| --- | --- |

(f)

atunci când sunt modificate metodologiile, modelele sau ipotezele principale de rating utilizate în procedurile interne de evaluare, administratorul unui FPM reexaminează toate
  evaluările
  interne de credit afectate cât mai curând posibil ▌;

| (g) | evaluările interne de credit
  și revizuirile periodice ale acestora de către administratorul unui FPM nu se realizează de către persoane care efectuează sau sunt responsabile de gestionarea portofoliului FPM. |
| --- | --- |

(g)

evaluările interne de credit
  și revizuirile periodice ale acestora de către administratorul unui FPM nu se realizează de către persoane care efectuează sau sunt responsabile de gestionarea portofoliului FPM.

Articolul 17

Procedura de evaluare de credit internă

(1)   
  Pentru fiecare
  emitent al unui instrument de pe piața monetară în care un FPM intenționează să investească ▌se
  realizează o evaluare de credit
  pe baza procedurii de
  evaluare de credit stabilite în conformitate cu procedura
  de evaluare internă.

(2)   Structura
  procedurii de evaluare de credit
  respectă următoarele
  principii generale
  :

| (a) | procedura ia în considerare
  cuantificarea riscului de credit al emitentului
  , având în vedere riscul relativ de nerambursare; |
| --- | --- |

(a)

procedura ia în considerare
  cuantificarea riscului de credit al emitentului
  , având în vedere riscul relativ de nerambursare;

| (b) | procedura ia în considerare
  riscul de credit al emitentului ▌și
  documentează
  criteriile ▌utilizate pentru a
  determina
  nivelul riscului de credit respectiv; |
| --- | --- |

(b)

procedura ia în considerare
  riscul de credit al emitentului ▌și
  documentează
  criteriile ▌utilizate pentru a
  determina
  nivelul riscului de credit respectiv;

| (c) | procedura
  ia în considerare natura pe termen scurt a instrumentelor pieței monetare. |
| --- | --- |

(c)

procedura
  ia în considerare natura pe termen scurt a instrumentelor pieței monetare.

(3)   
  Evaluarea de credit menționată la alineatul (1) are la bază criteriile care
  îndeplinesc următoarele cerințe ▌:

| (a) | cuprind cel puțin indicatori cantitativi și calitativi privind emitentul instrumentului și situația macroeconomică și cea a pieței financiare; |
| --- | --- |

(a)

cuprind cel puțin indicatori cantitativi și calitativi privind emitentul instrumentului și situația macroeconomică și cea a pieței financiare;

| (b) | se referă la valorile de referință obișnuite numerice și calitative utilizate pentru evaluarea indicatorilor cantitativi și calitativi; |
| --- | --- |

(b)

se referă la valorile de referință obișnuite numerice și calitative utilizate pentru evaluarea indicatorilor cantitativi și calitativi;

| (c) | sunt adecvate pentru un anumit tip de emitent. Se disting cel puțin următoarele tipuri de emitenți: emitenți suverani, autorități publice regionale sau locale, societăți financiare și nefinanciare; |
| --- | --- |

(c)

sunt adecvate pentru un anumit tip de emitent. Se disting cel puțin următoarele tipuri de emitenți: emitenți suverani, autorități publice regionale sau locale, societăți financiare și nefinanciare;

| (d) | în cazul expunerii la securitizări, se iau în considerare riscul de credit al emitentului, structura securitizării și riscul de credit al activelor-suport. |
| --- | --- |

(d)

în cazul expunerii la securitizări, se iau în considerare riscul de credit al emitentului, structura securitizării și riscul de credit al activelor-suport.

Articolul 18

Documentație

(1)   Administratorul unui FPM documentează procedura internă de evaluare și sistemul de rating intern. Documentația cuprinde:

| (a) | detalii privind elaborarea și funcționarea procedurilor interne de evaluare și ale sistemelor de rating intern într-un mod care să permită autorităților competente să înțeleagă atribuirea unor ratinguri specifice și să evalueze dacă încadrarea într-o anumită categorie de rating este adecvată; |
| --- | --- |

(a)

detalii privind elaborarea și funcționarea procedurilor interne de evaluare și ale sistemelor de rating intern într-un mod care să permită autorităților competente să înțeleagă atribuirea unor ratinguri specifice și să evalueze dacă încadrarea într-o anumită categorie de rating este adecvată;

| (b) | justificare și analiza modului în care administratorul a ales criteriile de rating și frecvența revizuirii acestora. Analiza trebuie să includă parametrii, modelul și limitele modelului utilizat pentru alegerea criteriilor de rating; |
| --- | --- |

(b)

justificare și analiza modului în care administratorul a ales criteriile de rating și frecvența revizuirii acestora. Analiza trebuie să includă parametrii, modelul și limitele modelului utilizat pentru alegerea criteriilor de rating;

| (c) | toate schimbările majore în procedura internă de evaluare, inclusiv identificarea factorilor care declanșează schimbări; |
| --- | --- |

(c)

toate schimbările majore în procedura internă de evaluare, inclusiv identificarea factorilor care declanșează schimbări;

| (d) | organizarea procedurii de evaluare internă, inclusiv procesul de atribuire a ratingurilor și structura controlului intern; |
| --- | --- |

(d)

organizarea procedurii de evaluare internă, inclusiv procesul de atribuire a ratingurilor și structura controlului intern;

| (e) | istoricul complet al ratingurilor interne ale emitenților și ale garanților recunoscuți; |
| --- | --- |

(e)

istoricul complet al ratingurilor interne ale emitenților și ale garanților recunoscuți;

| (f) | datele de atribuire a ratingurilor interne; |
| --- | --- |

(f)

datele de atribuire a ratingurilor interne;

| (g) | metodologia și datele principale utilizate pentru stabilirea ratingului intern, inclusiv ipotezele principale de rating; |
| --- | --- |

(g)

metodologia și datele principale utilizate pentru stabilirea ratingului intern, inclusiv ipotezele principale de rating;

| (h) | persoana sau persoanele responsabile cu atribuirea ratingului intern. |
| --- | --- |

(h)

persoana sau persoanele responsabile cu atribuirea ratingului intern.

(2)   Procedura de evaluare internă este detaliată în regulile fondului sau în actele de constituire ale FPM și toate documentele prevăzute la alineatul (1) sunt puse la dispoziție la cererea autorităților competente ale FPM și a autorităților competente ale administratorului FPM.

Articolul 19

Actele delegate

Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în conformitate cu articolul 44, la care se specifică următoarele aspecte:

| (a) | condițiile în care metodologiile de atribuire sunt considerate a fi prudente, ▌sistematice și continue și condițiile de validare prevăzute la articolul 16 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

condițiile în care metodologiile de atribuire sunt considerate a fi prudente, ▌sistematice și continue și condițiile de validare prevăzute la articolul 16 alineatul (2);

| (b) | definițiile fiecărei categorii de rating în ceea ce privește cuantificarea riscului de credit al unui emitent prevăzută la articolul 17 alineatul (2) litera (a) și criteriile pentru stabilirea nivelului de risc de credit prevăzute la articolul 17 alineatul (2) litera (b); |
| --- | --- |

(b)

definițiile fiecărei categorii de rating în ceea ce privește cuantificarea riscului de credit al unui emitent prevăzută la articolul 17 alineatul (2) litera (a) și criteriile pentru stabilirea nivelului de risc de credit prevăzute la articolul 17 alineatul (2) litera (b);

| (c) | valorile de referință exacte pentru fiecare indicator calitativ și valorile numerice de referință pentru fiecare indicator cantitativ. Aceste valori de referință ale indicatorilor se indică pentru fiecare categorie de rating, luând în considerare criteriile prevăzute la articolul 17 alineatul (3); |
| --- | --- |

(c)

valorile de referință exacte pentru fiecare indicator calitativ și valorile numerice de referință pentru fiecare indicator cantitativ. Aceste valori de referință ale indicatorilor se indică pentru fiecare categorie de rating, luând în considerare criteriile prevăzute la articolul 17 alineatul (3);

| (d) | înțelesul conceptului „schimbare semnificativă” menționat la articolul 16 alineatul (3) litera (c). |
| --- | --- |

(d)

înțelesul conceptului „schimbare semnificativă” menționat la articolul 16 alineatul (3) litera (c).

Articolul 20

Guvernanța evaluării calității creditului

(1)   Procedurile interne de evaluare sunt aprobate de personalul de conducere, de organismul de conducere și, dacă există, de funcția de supraveghere a administratorului FPM.

Părțile respective trebuie să înțeleagă bine procedurile interne de evaluare, sistemele de rating intern și metodologiile de atribuire a ratingului utilizate de administrator și să înțeleagă în detaliu rapoartele aferente acestora.

(2)   Analiza bazată pe ratingul intern a profilului de risc de credit al FPM constituie o parte esențială a rapoartelor care trebuie prezentate părților menționate la alineatul (1). Aceste rapoarte includ cel puțin profilul de risc pe categorii de rating, migrația între categoriile de rating, estimarea parametrilor relevanți pentru fiecare categorie și compararea ratelor efective de incapacitate de plată. Frecvența rapoartelor depinde de tipul de informații și de importanța acestora, dar este cel puțin anuală.

(3)   Personalul de conducere asigură în mod continuu că procedura internă de evaluare funcționează în mod corespunzător.

Personalul de conducere este informat în mod regulat în ceea ce privește performanța procesului intern de evaluare, domeniile în care au fost identificate deficiențe, precum și evoluția eforturilor și a acțiunilor întreprinse pentru combaterea deficiențelor identificate anterior.

Capitolul III

Obligații privind gestionarea riscurilor FPM

Articolul 21

Reguli de portofoliu pentru FPM pe termen scurt

Un FPM pe termen scurt îndeplinește în orice moment toate cerințele de portofoliu următoare:

| (a) | portofoliul său are o scadență medie ponderată de cel mult 60 de zile; |
| --- | --- |

(a)

portofoliul său are o scadență medie ponderată de cel mult 60 de zile;

| (b) | portofoliul său are o durată de viață medie ponderată de cel mult 120 de zile; |
| --- | --- |

(b)

portofoliul său are o durată de viață medie ponderată de cel mult 120 de zile;

| (c) | cel puțin 10 % din activele sale sunt alcătuite din active cu scadență zilnică. Un FPM pe termen scurt nu achiziționează niciun alt tip de active în afară de active cu scadență zilnică dacă o astfel de achiziție ar face ca ponderea investițiilor FPM pe termen scurt în active cu scadență zilnică să fie sub 10 % din portofoliul său; |
| --- | --- |

(c)

cel puțin 10 % din activele sale sunt alcătuite din active cu scadență zilnică. Un FPM pe termen scurt nu achiziționează niciun alt tip de active în afară de active cu scadență zilnică dacă o astfel de achiziție ar face ca ponderea investițiilor FPM pe termen scurt în active cu scadență zilnică să fie sub 10 % din portofoliul său;

| (d) | cel puțin 20 % din activele sale sunt alcătuite din active cu scadență săptămânală. Un FPM pe termen scurt nu achiziționează niciun alt tip de active în afară de active cu scadență săptămânală dacă o astfel de achiziție ar face ca ponderea investițiilor FPM pe termen scurt în active cu scadență săptămânală să fie sub 20 % din portofoliul său.
  Pentru realizarea acestui calcul, instrumentele de piață monetară pot fi incluse în activele cu scadență săptămânală până la 5 %, în măsura în care pot fi vândute în vederea decontării în termen de 5 zile lucrătoare. |
| --- | --- |

(d)

cel puțin 20 % din activele sale sunt alcătuite din active cu scadență săptămânală. Un FPM pe termen scurt nu achiziționează niciun alt tip de active în afară de active cu scadență săptămânală dacă o astfel de achiziție ar face ca ponderea investițiilor FPM pe termen scurt în active cu scadență săptămânală să fie sub 20 % din portofoliul său.
  Pentru realizarea acestui calcul, instrumentele de piață monetară pot fi incluse în activele cu scadență săptămânală până la 5 %, în măsura în care pot fi vândute în vederea decontării în termen de 5 zile lucrătoare.

| (da) | Cerințele privind lichiditățile zilnice și săptămânale menționate la literele (c) și (d) cresc cu:








  — | 5 % din activele FPM evaluate prin calcularea costurilor amortizate, respectiv |
| --- | --- | --- |

(da)

Cerințele privind lichiditățile zilnice și săptămânale menționate la literele (c) și (d) cresc cu:

—

5 % din activele FPM evaluate prin calcularea costurilor amortizate, respectiv

| — | 10 % din activele FPM evaluate prin calcularea costurilor amortizate. |
| --- | --- |

—

10 % din activele FPM evaluate prin calcularea costurilor amortizate.

Articolul 22

Reguli de portofoliu pentru FPM standard

(1)   Un FPM standard îndeplinește toate cerințele de portofoliu următoare:

| (a) | portofoliul său are în orice moment o scadență medie ponderată de cel mult 6 luni; |
| --- | --- |

(a)

portofoliul său are în orice moment o scadență medie ponderată de cel mult 6 luni;

| (b) | portofoliul său are în orice moment o durată de viață medie ponderată de cel mult 12 luni; |
| --- | --- |

(b)

portofoliul său are în orice moment o durată de viață medie ponderată de cel mult 12 luni;

| (c) | cel puțin 10 % din activele sale sunt alcătuite din active cu scadență zilnică. Un FPM standard nu achiziționează niciun alt tip de active în afară de active cu scadență zilnică dacă o astfel de achiziție ar face ca ponderea investițiilor FPM standard în active cu scadență zilnică să fie sub 10 % din portofoliul său; |
| --- | --- |

(c)

cel puțin 10 % din activele sale sunt alcătuite din active cu scadență zilnică. Un FPM standard nu achiziționează niciun alt tip de active în afară de active cu scadență zilnică dacă o astfel de achiziție ar face ca ponderea investițiilor FPM standard în active cu scadență zilnică să fie sub 10 % din portofoliul său;

| (d) | cel puțin 20 % din activele sale sunt alcătuite din active cu scadență săptămânală. Un FPM standard nu achiziționează niciun alt tip de active în afară de active cu scadență săptămânală dacă o astfel de achiziție ar face ca ponderea investițiilor FPM standard în active cu scadență săptămânală să fie sub 20 % din portofoliul său.
  Pentru realizarea acestui calcul, instrumentele de piață monetară pot fi incluse în activele cu scadență săptămânală până la 5 %, în măsura în care pot fi vândute în vederea decontării în termen de 5 zile lucrătoare. |
| --- | --- |

(d)

cel puțin 20 % din activele sale sunt alcătuite din active cu scadență săptămânală. Un FPM standard nu achiziționează niciun alt tip de active în afară de active cu scadență săptămânală dacă o astfel de achiziție ar face ca ponderea investițiilor FPM standard în active cu scadență săptămânală să fie sub 20 % din portofoliul său.
  Pentru realizarea acestui calcul, instrumentele de piață monetară pot fi incluse în activele cu scadență săptămânală până la 5 %, în măsura în care pot fi vândute în vederea decontării în termen de 5 zile lucrătoare.

| (da) | Cerințele privind lichiditățile zilnice și săptămânale menționate la literele (c) și (d) cresc cu:








  — | 5 % din activele FPM evaluate prin calcularea costurilor amortizate, respectiv |
| --- | --- | --- |

(da)

Cerințele privind lichiditățile zilnice și săptămânale menționate la literele (c) și (d) cresc cu:

—

5 % din activele FPM evaluate prin calcularea costurilor amortizate, respectiv

| — | 10 % din activele FPM evaluate prin calcularea costurilor amortizate. |
| --- | --- |

—

10 % din activele FPM evaluate prin calcularea costurilor amortizate.

(2)   Un FPM standard poate investi până la 10 % din activele sale în instrumente ale pieței monetare emise de o singură entitate.

(3)   Fără a aduce atingere limitei individuale prevăzute la alineatul (2)
  și prin derogare
  , un FPM standard poate combina, dacă acest lucru ar duce la investiții de peste 15 % din activele sale într-o singură entitate, oricare dintre următoarele:

| (a) | investiții în instrumente ale pieței monetare emise de entitatea respectivă; |
| --- | --- |

(a)

investiții în instrumente ale pieței monetare emise de entitatea respectivă;

| (b) | depozite pe lângă entitatea respectivă; |
| --- | --- |

(b)

depozite pe lângă entitatea respectivă;

| (c) | instrumente financiare derivate ▌care expun entitatea respectivă la un risc de contrapartidă. |
| --- | --- |

(c)

instrumente financiare derivate ▌care expun entitatea respectivă la un risc de contrapartidă.

(4)   Toate activele din portofoliu pe care un FPM standard le investește în conformitate cu alineatele (2) și (5) sunt aduse la cunoștința investitorilor respectivului FPM.

(5)   Un FPM standard nu este constituit sub forma unui FPM cu VAN constantă.

Articolul 23

Ratinguri de credit ale FPM

În cazul în care un FPM recurge la un rating extern, acesta face obiectul Regulamentului (UE) nr. 462/2013.

Articolul 24

Politica „cunoaște-ți clientul”

(1)   Administratorul FPM stabilește, implementează și aplică procedurile și întreprinde procesele de diligență pentru a identifica numărul de investitori într-un FPM, nevoile și comportamentul acestora, precum și valoarea participațiilor lor cu scopul de a anticipa corect efectul unor răscumpărări concomitente solicitate de mai mulți investitori,
  luând în considerare cel puțin tipul de investitori, numărul de acțiuni deținute în fond de un singur investitor și evoluția intrărilor și ieșirilor
  . În acest sens, administratorul FPM ia în considerare cel puțin următorii factori:

| (a) | tendințele identificabile în ceea ce privește necesarul de numerar al investitorilor; |
| --- | --- |

(a)

tendințele identificabile în ceea ce privește necesarul de numerar al investitorilor;

| (b) | tipul de investitor
  ; |
| --- | --- |

(b)

tipul de investitor
  ;

| (c) | aversiunea față de risc a diferiților investitori; |
| --- | --- |

(c)

aversiunea față de risc a diferiților investitori;

| (d) | gradul de corelare sau legăturile strânse între diferiții investitori ai FPM; |
| --- | --- |

(d)

gradul de corelare sau legăturile strânse între diferiții investitori ai FPM;

| (da) | evoluția ciclică a numărului de acțiuni deținute în FPM. |
| --- | --- |

(da)

evoluția ciclică a numărului de acțiuni deținute în FPM.

(1a)
     
  În cazul în care investitorii FPM își direcționează investițiile printr-un intermediar, administratorul FPM solicită date care să îi permită administratorului FPM să gestioneze în mod corespunzător lichiditățile și concentrarea investitorilor FPM, iar intermediarul furnizează aceste date.

(2)   Administratorul FPM se asigură că:

| (a) | valoarea unităților sau a acțiunilor deținute de un singur investitor nu depășește în niciun moment valoarea activelor cu scadență zilnică; |
| --- | --- |

(a)

valoarea unităților sau a acțiunilor deținute de un singur investitor nu depășește în niciun moment valoarea activelor cu scadență zilnică;

| (b) | răscumpărarea de către un investitor nu are un impact semnificativ asupra profilului de lichiditate al FPM. |
| --- | --- |

(b)

răscumpărarea de către un investitor nu are un impact semnificativ asupra profilului de lichiditate al FPM.

Articolul 25

Simularea situațiilor de criză

(1)   Pentru fiecare FPM se elaborează procese solide de simulare a situațiilor de criză care să permită identificarea evenimentelor posibile sau a schimbărilor viitoare ale condițiilor economice care ar putea avea efecte nefavorabile asupra FPM. Administratorul unui FPM efectuează în mod regulat simulări ale situațiilor de criză și elaborează planuri de acțiune pentru diferitele scenarii posibile.
  În plus, în cazul FPM cu VAN cu volatilitate scăzută, simulările situațiilor de criză estimează pentru diferite scenarii diferența dintre VAN constantă pe unitate sau pe acțiune și VAN reală pe unitate sau pe acțiune.

Simulările situațiilor de criză se bazează pe criterii obiective și iau în considerare efectele unor scenarii plauzibile de crize grave. Scenariile simulărilor situațiilor de criză iau în considerare parametrii de referință,
  care includ
  următorii factori:

| (a) | modificări ipotetice ale nivelului de lichiditate al activelor deținute în portofoliul FPM; |
| --- | --- |

(a)

modificări ipotetice ale nivelului de lichiditate al activelor deținute în portofoliul FPM;

| (b) | modificări ipotetice ale nivelului de risc de credit al activelor deținute în portofoliul FPM, inclusiv evenimente de credit și evenimente de rating; |
| --- | --- |

(b)

modificări ipotetice ale nivelului de risc de credit al activelor deținute în portofoliul FPM, inclusiv evenimente de credit și evenimente de rating;

| (c) | evoluții ipotetice ale ratelor dobânzii; |
| --- | --- |

(c)

evoluții ipotetice ale ratelor dobânzii;

| (d) | niveluri ipotetice de răscumpărare; |
| --- | --- |

(d)

niveluri ipotetice de răscumpărare;

| (da) | extinderea sau limitarea ipotetică a marjelor în rândul indicilor la care ratele dobânzii garanțiilor portofoliului sunt legate; |
| --- | --- |

(da)

extinderea sau limitarea ipotetică a marjelor în rândul indicilor la care ratele dobânzii garanțiilor portofoliului sunt legate;

| (db) | șocuri macrosistemice ipotetice care afectează economia în ansamblu. |
| --- | --- |

(db)

șocuri macrosistemice ipotetice care afectează economia în ansamblu.

(2)   În plus, în cazul FPM cu VAN constantă pentru datoria publică
  și al FPM mici cu VAN constantă
  , simulările situațiilor de criză estimează pentru diferite scenarii diferența dintre VAN constantă pe unitate sau pe acțiune și VAN pe unitate sau pe acțiune.
  Pe baza rezultatelor simulărilor situațiilor de criză, administratorul FPM elaborează planuri de redresare pentru diferitele posibile scenarii. Planurile de redresare sunt aprobate de autoritățile competente.

▌

(4)   Simulările situațiilor de criză sunt efectuate cu o frecvență stabilită de consiliul de administrație al ▌FPM, după ce se stabilește ce înseamnă un interval adecvat și rezonabil în funcție de condițiile de piață și de orice modificări preconizate în portofoliul FPM. Această frecvență este cel puțin trimestrială.

(4a)
     
  În cazul în care, în urma simulărilor situațiilor de criză, se constată o vulnerabilitate a FPM, administratorul FPM ia măsuri pentru a consolida robustețea FPM, inclusiv acțiuni menite să consolideze lichiditatea sau calitatea activelor FPM, și informează imediat autoritatea competentă cu privire la măsurile luate.

(5)   Un raport detaliat privind rezultatele simulărilor situațiilor de criză
  și o propunere de plan de acțiune sunt prezentate
  spre examinare consiliului de administrație al ▌FPM. Consiliul de administrație modifică planul de acțiune propus, dacă este necesar, și aprobă planul de acțiune final.
  Raportul este păstrat pentru o perioadă de cel puțin cinci ani.

▌

(6)   Raportul
  menționat la alineatul (5)
  este înaintat
  autorității competente a
  FPM. Autoritățile competente transmit raportul către ESMA.

▌

Capitolul IV

Reguli de evaluare și tratamentul contabil

Articolul 26

Evaluarea activelor FPM

(1)   Activele unui FPM sunt evaluate cel puțin zilnic.
  Rezultatele acestei evaluări sunt publicate zilnic pe site-ul FPM. Fără a aduce atingere articolului 27 alineatul (4) literele (a) și (b), evaluarea este realizată de un terț independent cu ajutorul metodei marcării la piață sau a metodei marcării la model. Aceasta nu este realizată de FPM, de administratorul activelor acestuia sau de sponsorul acestuia.

(2)   
  Fără a aduce atingere articolului 27 alineatul (4) litera (b), activele
  unui FPM sunt evaluate prin utilizarea marcării la piață ori de câte ori este posibil.

(3)   Atunci când se utilizează metoda
  de evaluare bazată pe marcarea
  la piață, activele sunt evaluate la cotația de cumpărare/vânzare mai prudentă, cu excepția cazului în care instituția își poate închide poziția la prețul mediu al pieței.
  Atunci când se utilizează metoda de evaluare bazată pe marcarea la piață,
  trebuie să fie utilizate numai date de piață de calitate
  furnizate de furnizori independenți și recunoscuți de prețuri, cu condiția să nu afecteze în mod necorespunzător decontarea în aceeași zi.
  Calitatea datelor de piață se evaluează pe baza tuturor factorilor de mai jos:

| (a) | numărul și calitatea contrapartidelor; |
| --- | --- |

(a)

numărul și calitatea contrapartidelor;

| (b) | volumul și cifra de afaceri pe piață al activului respectiv; |
| --- | --- |

(b)

volumul și cifra de afaceri pe piață al activului respectiv;

| (c) | valoarea emisiunii și proporția emisiunii pe care FPM intenționează să o cumpere sau să o vândă. |
| --- | --- |

(c)

valoarea emisiunii și proporția emisiunii pe care FPM intenționează să o cumpere sau să o vândă.

(4)   Atunci când
  metoda de evaluare bazată pe
  marcarea la piață nu este posibilă sau când datele de piață nu au o calitate suficient de bună, un activ al unui FPM trebuie să fie evaluat prudent prin utilizarea
  metodei de evaluare bazate pe marcarea
  la model. Modelul estimează cu exactitate valoarea intrinsecă a activului pe baza următorilor factori-cheie actualizați:

| (a) | volumul și cifra de afaceri pe piață al activului respectiv; |
| --- | --- |

(a)

volumul și cifra de afaceri pe piață al activului respectiv;

| (b) | valoarea emisiunii și proporția emisiunii pe care FPM intenționează să o cumpere sau să o vândă; |
| --- | --- |

(b)

valoarea emisiunii și proporția emisiunii pe care FPM intenționează să o cumpere sau să o vândă;

| (c) | riscul de piață, riscul de rată a dobânzii și riscul de credit legate de activul respectiv. |
| --- | --- |

(c)

riscul de piață, riscul de rată a dobânzii și riscul de credit legate de activul respectiv.

Atunci când se
  utilizează metoda de evaluare bazată pe
  marcarea la model, nu se
  folosește metoda
  de evaluare
  bazată
  pe costul amortizat.

Atunci când se utilizează metoda de evaluare bazată pe marcarea la model, se pot utiliza numai date de stabilire a prețurilor furnizate de furnizori independenți și recunoscuți de prețuri, iar metodologia de stabilire a prețurilor modelului trebuie să facă obiectul aprobării din partea autorității competente a FPM.

(5)   
  Prin derogare de la alineatele (1) – (4)
  , activele unui FPM cu VAN constantă
  pentru datoria publică și ale unui FPM mic cu VAN constantă
  pot fi evaluate ▌folosind metoda costului amortizat
  pentru evaluarea activelor
  .

Articolul 27

Calcularea VAN pe unitate sau pe acțiune

(1)   
  Fără a aduce atingere articolului 2 punctul (13b), VAN reală
  pe unitate sau pe acțiune se calculează ca diferența dintre suma tuturor activelor unui FPM și suma tuturor datoriilor acestuia
  și este evaluată
  în conformitate cu metoda marcării la piață
  sau
  cu metoda marcării la model, împărțită la numărul de unități sau de acțiuni restante ale FPM.

Primul paragraf se aplică tuturor FPM, inclusiv FPM cu VAN cu volatilitate scăzută, FPM cu VAN constantă pentru datoria publică și FPM mici cu VAN constantă.

(2)   VAN
  reală
  pe unitate sau pe acțiune se rotunjește la cel mai apropiat punct de bază sau echivalentul acestuia atunci când VAN se publică într-o unitate monetară.

(3)   VAN
  reală
  pe unitate sau pe acțiune a unui FPM se calculează cel puțin zilnic.

(4)   
  În afară de calcularea VAN reale pe unitate sau pe acțiune în conformitate cu alineatele (1) – (3), un FPM cu VAN cu volatilitate scăzută poate avea o VAN constantă pe unitate sau pe acțiune, cu condiția să fie îndeplinite toate condițiile următoare:

| (a) | să se utilizeze metoda de evaluare bazată pe costul amortizat pentru activele cu o scadență reziduală de mai puțin de 90 de zile; prețurile pentru toate activele cu o scadență reziduală de peste 90 de zile sunt stabilite prin marcarea la piață sau marcarea la model; |
| --- | --- |

(a)

să se utilizeze metoda de evaluare bazată pe costul amortizat pentru activele cu o scadență reziduală de mai puțin de 90 de zile; prețurile pentru toate activele cu o scadență reziduală de peste 90 de zile sunt stabilite prin marcarea la piață sau marcarea la model;

| (b) | în scopul evaluării, prețul activelor se rotunjește la a doua zecimală superioară, cu condiția ca VAN constantă pe unitate sau pe acțiune să nu difere de VAN reală aferentă cu mai mult de 20 de puncte de bază și, ulterior, la a patra zecimală superioară; |
| --- | --- |

(b)

în scopul evaluării, prețul activelor se rotunjește la a doua zecimală superioară, cu condiția ca VAN constantă pe unitate sau pe acțiune să nu difere de VAN reală aferentă cu mai mult de 20 de puncte de bază și, ulterior, la a patra zecimală superioară;

| (c) | să se răscumpere sau să se subscrie la VAN constantă pe unitate sau pe acțiune, cu condiția ca VAN constantă pe unitate sau pe acțiune să nu difere de VAN reală aferentă cu mai mult de 20 de puncte de bază; |
| --- | --- |

(c)

să se răscumpere sau să se subscrie la VAN constantă pe unitate sau pe acțiune, cu condiția ca VAN constantă pe unitate sau pe acțiune să nu difere de VAN reală aferentă cu mai mult de 20 de puncte de bază;

| (d) | să se răscumpere sau să se subscrie la VAN reală pe unitate sau pe acțiune care este rotunjită la 4 zecimale, sau mai puțin în cazul în care VAN constantă diferă de VAN reală cu mai mult de 20 de puncte de bază; |
| --- | --- |

(d)

să se răscumpere sau să se subscrie la VAN reală pe unitate sau pe acțiune care este rotunjită la 4 zecimale, sau mai puțin în cazul în care VAN constantă diferă de VAN reală cu mai mult de 20 de puncte de bază;

| (e) | potențialii investitori sunt avertizați în mod clar, în scris, înainte de încheierea contractului cu privire la situația în care fondul nu va mai răscumpăra sau subscrie la o VAN constantă; |
| --- | --- |

(e)

potențialii investitori sunt avertizați în mod clar, în scris, înainte de încheierea contractului cu privire la situația în care fondul nu va mai răscumpăra sau subscrie la o VAN constantă;

| (f) | diferența dintre VAN constantă pe unitate sau pe acțiune și VAN reală pe unitate sau pe acțiune se monitorizează în permanență și se publică zilnic pe site-ul FPM. |
| --- | --- |

(f)

diferența dintre VAN constantă pe unitate sau pe acțiune și VAN reală pe unitate sau pe acțiune se monitorizează în permanență și se publică zilnic pe site-ul FPM.

(5)   
  La patru ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia revizuiește impactul și punerea în aplicare ale prezentului regulament, inclusiv frecvența mecanismelor de protecție folosite conform articolului 27 alineatul (4) litera (d), și transmite această revizuire Parlamentului European și Consiliului.

Autorizațiile acordate FPM cu VAN cu volatilitate scăzută în temeiul prezentului regulament expiră la cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Comisia analizează dacă FPM cu VAN cu volatilitate scăzută au abordat în mod adecvat riscul sistemic și orice alt pericol pentru stabilitatea financiară a unei părți a sistemului financiar al Uniunii sau a întregului sistem financiar al acesteia. În funcție de concluziile acestei revizuiri și de impactul asupra stabilității financiare, Comisia face propuneri legislative în conformitate cu primul paragraf, care includ analizarea posibilității de a elimina al doilea paragraf.

▌

Articolul 28

Prețul de emisiune și prețul de răscumpărare

(1)   Unitățile sau acțiunile unui FPM
  , cu excepția FPM cu VAN cu volatilitate scăzută care fac obiectul articolului 27 alineatul (4),
  se emit sau se răscumpără la un preț egal cu valoarea activului net al FPM pe unitate sau pe acțiune.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), unitățile sau acțiunile unui FPM
  mic
  cu VAN constantă
  și ale unui FPM cu VAN constantă pentru datoria publică
  se emit sau se răscumpără la un preț egal cu VAN constantă a FPM pe unitate sau pe acțiune.

▌

Capitolul Va

Cerințe specifice pentru FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, FPM mici cu VAN constantă și FPM cu VAN cu volatilitate scăzută

Articolul 34a

Cerințe suplimentare pentru FPM cu VAN constantă pentru datoria publică și FPM mici cu VAN constantă

Un FPM nu utilizează metoda costului amortizat pentru evaluare, nu publică o VAN constantă pe unitate sau pe acțiune și nu rotunjește VAN constantă pe unitate sau pe acțiune la cel mai apropiat punct procentual sau echivalentul acestuia atunci când VAN se publică într-o unitate monetară, cu excepția cazului în care acesta a fost autorizat în mod explicit ca FPM cu VAN constantă pentru datoria publică sau ca FPM mic cu VAN constantă sau a cazului în care este un FPM cu VAN cu volatilitate scăzută care face obiectul articolului 27 alineatul (4).

Articolul 34b

Comisioanele de lichiditate și limitele de răscumpărare pentru FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, FPM mici cu VAN constantă și FPM cu VAN cu volatilitate scăzută

(1)   
  Administratorul unui FPM cu VAN constantă pentru datoria publică sau al unui FPM mic cu VAN constantă sau al unui FPM cu VAN cu volatilitate scăzută elaborează, implementează și aplică în mod consecvent o procedură de evaluare internă prudentă, riguroasă, sistematică și continuă pentru a stabili pragurile săptămânale de lichiditate aplicabile respectivului FPM. Pentru gestionarea pragurilor săptămânale de lichiditate se aplică următoarele proceduri:

| (a) | Ori de câte ori ponderea activelor cu scadență săptămânală scade sub 30 % din totalul activelor FPM, administratorul și consiliului FPM respectă următoarele:








  (i) | Administratorul informează imediat consiliul FPM. Consiliul FPM efectuează o evaluare bine documentată a situației pentru a stabili măsurile adecvate, luând în considerare interesele investitorilor în FPM și decide dacă să se aplice una sau mai multe dintre următoarele măsuri:








  — | comisioane de lichiditate pentru răscumpărări, care reflectă în mod corespunzător costurile suportate de FPM pentru a atinge nivelul de lichiditate și pentru a garanta că investitorii care rămân în fond nu sunt dezavantajați în cazul în care alți investitori își răscumpără unitățile sau acțiunile în perioada respectivă; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Ori de câte ori ponderea activelor cu scadență săptămânală scade sub 30 % din totalul activelor FPM, administratorul și consiliului FPM respectă următoarele:

(i)

Administratorul informează imediat consiliul FPM. Consiliul FPM efectuează o evaluare bine documentată a situației pentru a stabili măsurile adecvate, luând în considerare interesele investitorilor în FPM și decide dacă să se aplice una sau mai multe dintre următoarele măsuri:

—

comisioane de lichiditate pentru răscumpărări, care reflectă în mod corespunzător costurile suportate de FPM pentru a atinge nivelul de lichiditate și pentru a garanta că investitorii care rămân în fond nu sunt dezavantajați în cazul în care alți investitori își răscumpără unitățile sau acțiunile în perioada respectivă;

| — | limite de răscumpărare care să limiteze valoarea acțiunilor sau a unităților de răscumpărat în orice zi lucrătoare la 10 % din acțiunile sau unitățile din FPM pentru orice perioadă de până la 15 zile lucrătoare; |
| --- | --- |

—

limite de răscumpărare care să limiteze valoarea acțiunilor sau a unităților de răscumpărat în orice zi lucrătoare la 10 % din acțiunile sau unitățile din FPM pentru orice perioadă de până la 15 zile lucrătoare;

| — | suspendarea răscumpărărilor pentru orice perioadă de până la 15 zile lucrătoare; sau |
| --- | --- |

—

suspendarea răscumpărărilor pentru orice perioadă de până la 15 zile lucrătoare; sau

| — | neluarea niciunei măsuri imediate. |
| --- | --- |

—

neluarea niciunei măsuri imediate.

| (b) | Ori de câte ori ponderea activelor cu scadență săptămânală scade sub 10 % din totalul activelor FPM, administratorul și consiliului FPM respectă următoarele:








  (i) | Administratorul informează imediat consiliul FPM. Consiliul FPM efectuează o evaluare bine documentată a situației pentru a stabili măsurile adecvate, luând în considerare interesele investitorilor în FPM și decide dacă să se aplice una sau mai multe dintre următoarele măsuri:








  — | comisioane de lichiditate pentru răscumpărări, care reflectă în mod corespunzător costurile suportate de FPM pentru a atinge nivelul de lichiditate și pentru a garanta că investitorii care rămân în fond nu sunt dezavantajați în cazul în care alți investitori își răscumpără unitățile sau acțiunile în perioada respectivă; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Ori de câte ori ponderea activelor cu scadență săptămânală scade sub 10 % din totalul activelor FPM, administratorul și consiliului FPM respectă următoarele:

(i)

Administratorul informează imediat consiliul FPM. Consiliul FPM efectuează o evaluare bine documentată a situației pentru a stabili măsurile adecvate, luând în considerare interesele investitorilor în FPM și decide dacă să se aplice una sau mai multe dintre următoarele măsuri:

—

comisioane de lichiditate pentru răscumpărări, care reflectă în mod corespunzător costurile suportate de FPM pentru a atinge nivelul de lichiditate și pentru a garanta că investitorii care rămân în fond nu sunt dezavantajați în cazul în care alți investitori își răscumpără unitățile sau acțiunile în perioada respectivă;

| — | o suspendare a răscumpărărilor pentru o perioadă de până la 15 zile. |
| --- | --- |

—

o suspendare a răscumpărărilor pentru o perioadă de până la 15 zile.

| (c) | După ce consiliul FPM a stabilit măsurile pe care le va lua în fiecare dintre cazurile (a) și (b) de mai sus, acesta furnizează imediat detalii cu privire la decizia sa autorității competente a FPM. |
| --- | --- |

(c)

După ce consiliul FPM a stabilit măsurile pe care le va lua în fiecare dintre cazurile (a) și (b) de mai sus, acesta furnizează imediat detalii cu privire la decizia sa autorității competente a FPM.

Capitolul VI

Sprijin extern

Articolul 35

Sprijin extern

(1)   Un FPM ▌nu poate primi sprijin extern ▌.

▌

(3)   Sprijin extern înseamnă un sprijin direct sau indirect oferit de un terț
  , inclusiv de sponsorul FPM,
  care are scopul, sau efectul, de a garanta lichiditatea FPM sau de a stabiliza valoarea activului net pe unitate sau pe acțiune a FPM.

Sprijinul extern include:

| (a) | injecții de numerar efectuate de un terț; |
| --- | --- |

(a)

injecții de numerar efectuate de un terț;

| (b) | achiziționarea de către un terț a activelor FPM la un preț majorat; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea de către un terț a activelor FPM la un preț majorat;

| (c) | achiziționarea de către un terț de unități sau acțiuni ale FPM pentru a furniza lichidități fondului; |
| --- | --- |

(c)

achiziționarea de către un terț de unități sau acțiuni ale FPM pentru a furniza lichidități fondului;

| (d) | emiterea de către un terț a oricărui tip de garanție explicită sau implicită, cauțiune sau scrisoare de sprijin în favoarea FPM; |
| --- | --- |

(d)

emiterea de către un terț a oricărui tip de garanție explicită sau implicită, cauțiune sau scrisoare de sprijin în favoarea FPM;

| (e) | orice acțiune efectuată de un terț în scopul direct sau indirect de a menține profilul de lichiditate și valoarea activului net pe unitate sau pe acțiune a FPM. |
| --- | --- |

(e)

orice acțiune efectuată de un terț în scopul direct sau indirect de a menține profilul de lichiditate și valoarea activului net pe unitate sau pe acțiune a FPM.

▌

Capitolul VII

Cerințe în materie de transparență

Articolul 37

Transparență

(1)   
  Investitorii într-un FPM primesc, cel puțin săptămânal, următoarele informații:

| (a) | profilul de lichiditate al FPM, inclusiv procentajul cumulat al investițiilor cu scadență în ziua următoare și în termen de o săptămână și modul în care lichiditatea respectivă este obținută; |
| --- | --- |

(a)

profilul de lichiditate al FPM, inclusiv procentajul cumulat al investițiilor cu scadență în ziua următoare și în termen de o săptămână și modul în care lichiditatea respectivă este obținută;

| (b) | profilul creditului și structura portofoliului; |
| --- | --- |

(b)

profilul creditului și structura portofoliului;

| (c) | scadența medie ponderată și durată de viață medie ponderată ale FPM; |
| --- | --- |

(c)

scadența medie ponderată și durată de viață medie ponderată ale FPM;

| (d) | concentrarea cumulativă a primilor cinci investitori în FPM. |
| --- | --- |

(d)

concentrarea cumulativă a primilor cinci investitori în FPM.

(2)   
  În afară de respectarea cerințelor de la alineatul (1), FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, FPM mici cu VAN constantă și FPM cu VAN cu volatilitate scăzută pun, de asemenea, la dispoziția investitorilor lor următoarele informații:

| (a) | valoarea totală a activelor; |
| --- | --- |

(a)

valoarea totală a activelor;

| (b) | scadența medie ponderată și durată de viață medie ponderată; |
| --- | --- |

(b)

scadența medie ponderată și durată de viață medie ponderată;

| (c) | clasificarea pe scadențe; |
| --- | --- |

(c)

clasificarea pe scadențe;

| (d) | proporția activelor în portofoliul care ajunge la scadență într-o zi; |
| --- | --- |

(d)

proporția activelor în portofoliul care ajunge la scadență într-o zi;

| (e) | proporția activelor în portofoliul care ajunge la scadență într-o săptămână; |
| --- | --- |

(e)

proporția activelor în portofoliul care ajunge la scadență într-o săptămână;

| (f) | randamentul net; |
| --- | --- |

(f)

randamentul net;

| (g) | valoarea orientativă zilnică la prețul pieței cu 4 zecimale; |
| --- | --- |

(g)

valoarea orientativă zilnică la prețul pieței cu 4 zecimale;

| (h) | informații privind activele deținute în portofoliul FPM, precum numele, țara, maturitatea și tipul de active (inclusiv detaliile contrapartidei în cazul unor convenții de revânzare); |
| --- | --- |

(h)

informații privind activele deținute în portofoliul FPM, precum numele, țara, maturitatea și tipul de active (inclusiv detaliile contrapartidei în cazul unor convenții de revânzare);

| (i) | VAN publicată pe paginile lor de internet. |
| --- | --- |

(i)

VAN publicată pe paginile lor de internet.

(3)   
  Un FPM pune în mod regulat la dispoziție informații de bază privind procentul din portofoliul său general constând în:

| (a) | instrumentele de piață monetară emise de sponsorul FPM; |
| --- | --- |

(a)

instrumentele de piață monetară emise de sponsorul FPM;

| (b) | după caz, securitizările emise de sponsorul FPM; |
| --- | --- |

(b)

după caz, securitizările emise de sponsorul FPM;

| (c) | dacă sponsorul este o instituție de credit, depozitele în numerar la sponsorul FPM și |
| --- | --- |

(c)

dacă sponsorul este o instituție de credit, depozitele în numerar la sponsorul FPM și

| (d) | expunerea la sponsorul FPM drept contrapartidă la tranzacțiile extrabursiere derivate. |
| --- | --- |

(d)

expunerea la sponsorul FPM drept contrapartidă la tranzacțiile extrabursiere derivate.

(4)   
  Atunci când sponsorul FPM investește în acțiuni sau unități ale FPM, fondul dezvăluie celorlalți investitori în FPM valoarea totală pe care sponsorul a investit-o în FPM și notifică ulterior ceilalți investitori cu privire la modificarea acțiunilor sau a unităților totale deținute.

▌

Articolul 38

Raportare către autoritățile competente

(1)   Pentru fiecare FPM gestionat, administratorul FPM prezintă autorității competente a FPM rapoarte de informare cel puțin o dată pe trimestru. De asemenea, administratorul furnizează informații, la cerere, autorității competente a administratorului, dacă aceasta este diferită de autoritatea competentă a FPM.

(2)   Printre informațiile cuprinse în raport în conformitate cu alineatul (1) se numără următoarele elemente:

| (a) | tipul și caracteristicile FPM; |
| --- | --- |

(a)

tipul și caracteristicile FPM;

| (b) | indicatorii de portofoliu, cum ar fi valoarea totală a activelor, VAN, scadența medie ponderată, durata de viață medie ponderată, defalcarea scadenței, lichiditate și randament; |
| --- | --- |

(b)

indicatorii de portofoliu, cum ar fi valoarea totală a activelor, VAN, scadența medie ponderată, durata de viață medie ponderată, defalcarea scadenței, lichiditate și randament;

▌

| (d) | rezultatele simulărilor situațiilor de criză; |
| --- | --- |

(d)

rezultatele simulărilor situațiilor de criză;

| (e) | informații privind activele deținute în portofoliul FPM:






  (i) | caracteristicile fiecărui activ, cum ar fi nume, țară, categoria emitentului, risc sau scadență și ratinguri interne atribuite; |
| --- | --- | --- |

(e)

informații privind activele deținute în portofoliul FPM:

(i)

caracteristicile fiecărui activ, cum ar fi nume, țară, categoria emitentului, risc sau scadență și ratinguri interne atribuite;

| (ii) | tipul activului, inclusiv detalii ale contrapartidelor în cazul instrumentelor financiare derivate sau al acordurilor reverse repo; |
| --- | --- |

(ii)

tipul activului, inclusiv detalii ale contrapartidelor în cazul instrumentelor financiare derivate sau al acordurilor reverse repo;

| (f) | informații privind pasivele FPM, inclusiv următoarele elemente:






  (i) | țara în care este stabilit investitorul; |
| --- | --- | --- |

(f)

informații privind pasivele FPM, inclusiv următoarele elemente:

(i)

țara în care este stabilit investitorul;

| (ii) | categoria investitorului; |
| --- | --- |

(ii)

categoria investitorului;

| (iii) | activitatea de subscriere și de răscumpărare. |
| --- | --- |

(iii)

activitatea de subscriere și de răscumpărare.

Dacă este necesar și justificat în mod corespunzător, autoritățile competente pot solicita informații suplimentare.

(3)   ESMA elaborează proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare pentru stabilirea unui model de raportare care să conțină toate informațiile prevăzute la alineatul (2).

Se conferă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la primul paragraf în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(4)   Autoritățile competente transmit ESMA toate informațiile primite în temeiul prezentului articol, precum și orice alte notificări sau schimburi de informații cu FPM sau cu administratorul acestuia în temeiul prezentului regulament. Informațiile se transmit ESMA cel târziu la 30 de zile după sfârșitul trimestrului de raportare.

ESMA colectează informațiile pentru a crea o bază de date centrală a tuturor FPM stabilite, gestionate sau comercializate în Uniune. Banca Centrală Europeană are dreptul să acceseze baza de date numai în scopuri statistice.

Capitolul VIII

Supravegherea

Articolul 39

Supravegherea exercitată de autoritățile competente

(1)   Autoritățile competente supraveghează în mod continuu respectarea prezentului regulament.
  Autorizația pentru un FPM este retrasă în cazul în care se încalcă interdicția de primire a unui sprijin din partea sponsorilor.

(2)   Autoritatea competentă a FPM este responsabilă cu asigurarea conformității normelor prevăzute în capitolele II-VII.

(3)   Autoritatea competentă a FPM este responsabilă cu supravegherea conformității cu obligațiile prevăzute în regulile sau în actele constitutive ale fondului, precum și cu obligațiile prevăzute în prospect, care trebuie să fie conforme cu prezentul regulament.

(4)   Autoritatea competentă a administratorului este responsabilă cu monitorizarea gradului de adecvare a mecanismelor și a organizării administratorului, astfel încât administratorul FPM să fie în măsură să respecte obligațiile și normele referitoare la constituirea și funcționarea tuturor FPM pe care le gestionează.

(5)   Autoritățile competente monitorizează OPCVM sau FIA stabilite sau comercializate pe teritoriul acestora pentru a se asigura că acestea nu folosesc denumirea de FPM sau nu sugerează că sunt un FPM decât în cazul în care respectă prezentul regulament.

Articolul 40

Prerogativele autorităților competente

(1)   Autoritățile competente dispun de toate competențele de supraveghere și de investigare necesare pentru exercitarea funcțiilor lor în temeiul prezentului regulament.

(2)   Prerogativele conferite autorităților competente în conformitate cu Directiva 2009/65/CE și Directiva 2011/61/UE sunt exercitate, de asemenea, cu privire la prezentul regulament.

Articolul 41

Prerogativele și competențele ESMA

(1)   ESMA deține competențele necesare pentru a îndeplini sarcinile care îi sunt conferite de prezentul regulament.

(2)   Competențele ESMA în conformitate cu Directiva 2009/65/CE și Directiva 2011/61/UE sunt exercitate, de asemenea, cu privire la prezentul regulament și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

(3)   În sensul Regulamentului (UE) nr. 1095/2010, prezentul regulament este inclus în orice alt act ulterior al Uniunii cu caracter juridic obligatoriu, care conferă sarcini autorității menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 42

Cooperarea dintre autorități

(1)   Autoritatea competentă a FPM și autoritatea competentă a administratorului, în cazul în care sunt diferite, cooperează și fac schimb de informații în scopul îndeplinirii sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament.

(2)   Autoritățile competente
  , inclusiv autoritățile desemnate de un stat membru în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și cu Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (15)

  cu privire la instituțiile de credit din statul membru gazdă al FPM, precum și MUS, BCE
  și ESMA cooperează în scopul îndeplinirii sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(3)   Autoritățile competente
  , inclusiv autoritățile desemnate de un stat membru în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și cu Directiva 2013/36/UE cu privire la instituțiile de credit din statul membru gazdă al FPM, precum și MUS, BCE
  și ESMA își comunică toate informațiile și documentele necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, în special pentru a constata și remedia nerespectarea prezentului regulament.

Capitolul IX

Dispoziții finale

Articolul 43

Tratamentul aplicat OPCVM și FIA existente

(1)   În termen de nouă luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, un OPCVM sau FIA existent, care investește în active pe termen scurt și are ca obiective distincte sau cumulative oferirea unui randament la ratele pieței monetare sau conservarea valorii investiției, înaintează o cerere către autoritatea competentă, însoțită de toate documentele și dovezile necesare pentru a demonstra conformitatea cu prezentul regulament.

▌

Articolul 44

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolele 13 și 19 este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)   Delegarea competențelor menționată la articolele 13 și 19 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Actele delegate adoptate în temeiul articolelor 13 și 19 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu și-au exprimat vreo obiecție în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 45

Reexaminare

În termen de [trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia reexaminează în ce măsură dispozițiile prezentului regulament sunt adecvate dintr-o perspectivă prudențială și economică. În special,
  se reexaminează dacă ar trebui aduse modificări regimului pentru FPM cu VAN constantă pentru datoria publică, FPM mici cu VAN constantă și FPM cu VAN cu volatilitate scăzută. De asemenea, în
  cadrul reexaminării, Comisia:

| (a) | analizează experiența acumulată cu ocazia aplicării prezentului regulament, impactul asupra investitorilor, asupra FPM și asupra administratorilor FPM din Uniune; |
| --- | --- |

(a)

analizează experiența acumulată cu ocazia aplicării prezentului regulament, impactul asupra investitorilor, asupra FPM și asupra administratorilor FPM din Uniune;

| (b) | evaluează rolul FPM în achiziționarea instrumentelor de datorie emise sau garantate de statele membre; |
| --- | --- |

(b)

evaluează rolul FPM în achiziționarea instrumentelor de datorie emise sau garantate de statele membre;

| (c) | ține seama de caracteristicile specifice ale instrumentelor de datorie emise sau garantate de statele membre și de rolul pe care aceste instrumente îl joacă în finanțarea statelor membre; |
| --- | --- |

(c)

ține seama de caracteristicile specifice ale instrumentelor de datorie emise sau garantate de statele membre și de rolul pe care aceste instrumente îl joacă în finanțarea statelor membre;

| (d) | ține seama de raportul menționat la articolul 509 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

ține seama de raportul menționat la articolul 509 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (e) | ține seama de evoluțiile internaționale în materie de reglementare. |
| --- | --- |

(e)

ține seama de evoluțiile internaționale în materie de reglementare.

Rezultatele reexaminării sunt comunicate Parlamentului European și Consiliului, însoțite, dacă este cazul, de propuneri adecvate de modificări.

Articolul 46

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la

Pentru Parlamentul

Președintele

European Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0041/2015).

1

(*)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

*

(2)  JO C 170, 5.6.2014, p. 50

2

(3)  Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32).

3

(4)  Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010, (JO L 174, 1.7.2011, p.1.).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

5

(6)  Regulamentul delegat (UE) nr. .../... al Comisiei de completare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește cerința de acoperire a necesarului de lichiditate pentru instituțiile de credit.

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 462/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1060/2009 privind agențiile de rating de credit (JO L 146, 31.5.2013, p. 1).

8

(9)  Directiva 2013/14/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 de modificare a Directivei 2003/41/CE privind activitățile și supravegherea instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale, a Directivei 2009/65/CE de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) și a Directivei 2011/61/UE privind administratorii fondurilor de investiții alternative în ceea ce privește încrederea excesivă acordată ratingurilor de credit (JO L 145, 31.5.2013, p. 1).

9

(10)  Regulamentul delegat (UE) nr. 231/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește derogările, condițiile generale de operare, depozitarii, efectul de levier, transparența și supravegherea (JO L 83, 22.3.2013, p. 1).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

11

(12)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

13

(14)  A șaptea Directivă 83/349/CEE a Consiliului din 13 iunie 1983 în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat, privind conturile consolidate (JO L 193, 18.7.1983, p. 1).

14

(15)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

15

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/186 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/186

---

P8_TA(2015)0171

Importurile de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de regimuri specifice de import ale Uniunii ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (reformare) (COM(2014)0345 – C8-0023/2014 – 2014/0177(COD))

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2016/C 346/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0345), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0345),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0023/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0023/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (1)

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere scrisoarea din 13 noiembrie 2014 a Comisiei pentru afaceri juridice adresată Comisiei pentru comerț internațional, în conformitate cu articolul 104 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 13 noiembrie 2014 a Comisiei pentru afaceri juridice adresată Comisiei pentru comerț internațional, în conformitate cu articolul 104 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 februarie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 februarie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 104 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 104 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0016/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0016/2015),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2014)0177

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 29 aprilie 2015 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2015/... al Parlamentului European și al Consiliului privind regimul comun aplicabil importurilor de produse textile din anumite țări terțe, care nu sunt reglementate de acorduri, protocoale sau alte înțelegeri bilaterale sau de alte regimuri specifice de import ale Uniunii (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2015/936)

---

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/188 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/188

---

P8_TA(2015)0172

Estimarea bugetului de venituri și cheltuieli pentru exercițiul financiar 2016 – secțiunea I – Parlamentul

Rezoluţia Parlamentului European din 29 aprilie 2015 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2016 (2015/2012(BUD))

(2016/C 346/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 36,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 27, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 27,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 23 octombrie 2013 (5) și din 22 octombrie 2014 (6) referitoare la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiile financiare 2014 și, respectiv, 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 23 octombrie 2013 (5) și din 22 octombrie 2014 (6) referitoare la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiile financiare 2014 și, respectiv, 2015,

| — | având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2016,

| — | având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 27 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 27 aprilie 2015,

| — | având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 96 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 96 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere articolele 96 și 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 96 și 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0144/2015),

| A. | întrucât această procedură reprezintă prima procedură bugetară completă desfășurată în noua legislatură și cea de-a treia procedură din cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât această procedură reprezintă prima procedură bugetară completă desfășurată în noua legislatură și cea de-a treia procedură din cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020;

| B. | întrucât, cu ocazia reuniunii sale din 9 februarie 2015, Biroul a aprobat orientările pentru bugetul pe 2016, conform propunerii Secretarului General; întrucât aceste orientări se axează pe consolidarea capacității comisiilor parlamentare de a controla executivul, în special în ceea ce privește actele delegate, investițiile în securitatea clădirilor Parlamentului și în securitatea cibernetică și sprijinul acordat deputaților, în special în ceea ce privește asistența parlamentară; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu ocazia reuniunii sale din 9 februarie 2015, Biroul a aprobat orientările pentru bugetul pe 2016, conform propunerii Secretarului General; întrucât aceste orientări se axează pe consolidarea capacității comisiilor parlamentare de a controla executivul, în special în ceea ce privește actele delegate, investițiile în securitatea clădirilor Parlamentului și în securitatea cibernetică și sprijinul acordat deputaților, în special în ceea ce privește asistența parlamentară;

| C. | întrucât Secretarul General a propus un buget de 1 850 470 600 EUR pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2016, ceea ce reprezintă o majorare cu 3,09 % față de bugetul pentru 2015 și 19,51 % din rubrica V din CFM 2014-2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât Secretarul General a propus un buget de 1 850 470 600 EUR pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2016, ceea ce reprezintă o majorare cu 3,09 % față de bugetul pentru 2015 și 19,51 % din rubrica V din CFM 2014-2020;

| D. | întrucât, în contextul grelei poveri reprezentate de datoria publică și consolidarea fiscală, cu care se confruntă în prezent statele membre, Parlamentul ar trebui să dea dovadă de responsabilitate și austeritate bugetară, garantând, în același timp, suficiente resurse, pentru a permite Parlamentului să își exercite toate competențele și să asigure funcționarea corespunzătoare a instituției; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în contextul grelei poveri reprezentate de datoria publică și consolidarea fiscală, cu care se confruntă în prezent statele membre, Parlamentul ar trebui să dea dovadă de responsabilitate și austeritate bugetară, garantând, în același timp, suficiente resurse, pentru a permite Parlamentului să își exercite toate competențele și să asigure funcționarea corespunzătoare a instituției;

| E. | întrucât, în pofida unei marje limitate de manevră și a nevoii de a contrabalansa economiile realizate în alte domenii, ar trebui avute în vedere anumite investiții care să consolideze rolul instituțional al Parlamentului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în pofida unei marje limitate de manevră și a nevoii de a contrabalansa economiile realizate în alte domenii, ar trebui avute în vedere anumite investiții care să consolideze rolul instituțional al Parlamentului;

| F. | întrucât plafonul de la rubrica V din CFM pentru bugetul pe 2016 este de 9 483 de milioane EUR la prețurile actuale; |
| --- | --- |

F.

întrucât plafonul de la rubrica V din CFM pentru bugetul pe 2016 este de 9 483 de milioane EUR la prețurile actuale;

| G. | întrucât la 24 martie și 14 și 15 aprilie 2015 au avut loc reuniuni de conciliere între delegațiile Biroului și Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

G.

întrucât la 24 martie și 14 și 15 aprilie 2015 au avut loc reuniuni de conciliere între delegațiile Biroului și Comisiei pentru bugete,

Cadrul general și bugetul total

| 1. | salută buna cooperare dintre Biroul Parlamentului European și Comisia pentru bugete în timpul procedurii bugetare actuale și acordul la care s-a ajuns în timpul procesului de conciliere; |
| --- | --- |

1.

salută buna cooperare dintre Biroul Parlamentului European și Comisia pentru bugete în timpul procedurii bugetare actuale și acordul la care s-a ajuns în timpul procesului de conciliere;

| 2. | ia act de obiectivele prioritare propuse de Secretarul General pentru 2016; |
| --- | --- |

2.

ia act de obiectivele prioritare propuse de Secretarul General pentru 2016;

| 3. | reamintește că, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, bugetul Parlamentului a suportat cheltuieli suplimentare semnificative, ca rezultat al următoarelor evoluții: consacrarea Parlamentului European în calitate de veritabil colegiuitor și politica imobiliară consolidată (2010-2012), aderarea Croației, Casa Istoriei Europene (2013) și instituirea Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (2014-2015); salută faptul că Parlamentul a fost în măsură să compenseze o mare parte a acestor cheltuieli prin economii rezultate din reforme structurale și organizaționale, ceea ce a permis limitarea majorărilor bugetare la un nivel moderat, care se situează în jurul ratei inflației; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, bugetul Parlamentului a suportat cheltuieli suplimentare semnificative, ca rezultat al următoarelor evoluții: consacrarea Parlamentului European în calitate de veritabil colegiuitor și politica imobiliară consolidată (2010-2012), aderarea Croației, Casa Istoriei Europene (2013) și instituirea Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (2014-2015); salută faptul că Parlamentul a fost în măsură să compenseze o mare parte a acestor cheltuieli prin economii rezultate din reforme structurale și organizaționale, ceea ce a permis limitarea majorărilor bugetare la un nivel moderat, care se situează în jurul ratei inflației;

| 4. | ia act de faptul că, în ultima legislatură, Parlamentul a convenit asupra unui număr de priorități politice, care au generat fie creșteri bugetare moderate, fie economii bugetare; consideră că Parlamentul nou ales ar trebui să monitorizeze îndeaproape implementarea acestor proiecte multianuale și să decidă, pe această bază, cu privire la propriile priorități politice, inclusiv, dacă este necesar, cele negative; solicită în acest sens Secretarului General să prezinte în timp util un raport de evaluare privind proiectele multianuale, înainte de lectura în Parlament din toamna anului 2015; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că, în ultima legislatură, Parlamentul a convenit asupra unui număr de priorități politice, care au generat fie creșteri bugetare moderate, fie economii bugetare; consideră că Parlamentul nou ales ar trebui să monitorizeze îndeaproape implementarea acestor proiecte multianuale și să decidă, pe această bază, cu privire la propriile priorități politice, inclusiv, dacă este necesar, cele negative; solicită în acest sens Secretarului General să prezinte în timp util un raport de evaluare privind proiectele multianuale, înainte de lectura în Parlament din toamna anului 2015;

| 5. | consideră că, în 2016, ar trebui să se acorde prioritate consolidării activității parlamentare, în special prin consolidarea activității legislative a Parlamentului, precum și a capacității de a controla executivul, și consolidării securității clădirilor Parlamentului și a securității cibernetice; |
| --- | --- |

5.

consideră că, în 2016, ar trebui să se acorde prioritate consolidării activității parlamentare, în special prin consolidarea activității legislative a Parlamentului, precum și a capacității de a controla executivul, și consolidării securității clădirilor Parlamentului și a securității cibernetice;

| 6. | consideră că Parlamentul ar trebui să aibă o conduită exemplară, depunând eforturi deosebite în ceea ce privește dimensiunea bugetului său și nivelul creșterii cheltuielilor față de 2015; subliniază că bugetul pe 2016 ar trebui să aibă o bază realistă și să fie în conformitate cu principiile disciplinei bugetare și bunei gestiuni financiare; |
| --- | --- |

6.

consideră că Parlamentul ar trebui să aibă o conduită exemplară, depunând eforturi deosebite în ceea ce privește dimensiunea bugetului său și nivelul creșterii cheltuielilor față de 2015; subliniază că bugetul pe 2016 ar trebui să aibă o bază realistă și să fie în conformitate cu principiile disciplinei bugetare și bunei gestiuni financiare;

| 7. | consideră că reformele structurale și organizaționale menite să îmbunătățească eficiența, durabilitatea mediului și eficacitatea ar trebui să continue prin examinarea detaliată a posibilelor sinergii și economii; reamintește economiile substanțiale care ar putea fi realizate prin stabilirea unui singur loc de desfășurare a activității în loc de trei (Bruxelles, Strasbourg, Luxemburg); subliniază că acest proces ar trebui să se desfășoare fără a pune în pericol excelența legislativă a Parlamentului, competențele bugetare și competențele de control ale acestuia și nici calitatea condițiilor de muncă pentru deputați, asistenți și personal; |
| --- | --- |

7.

consideră că reformele structurale și organizaționale menite să îmbunătățească eficiența, durabilitatea mediului și eficacitatea ar trebui să continue prin examinarea detaliată a posibilelor sinergii și economii; reamintește economiile substanțiale care ar putea fi realizate prin stabilirea unui singur loc de desfășurare a activității în loc de trei (Bruxelles, Strasbourg, Luxemburg); subliniază că acest proces ar trebui să se desfășoare fără a pune în pericol excelența legislativă a Parlamentului, competențele bugetare și competențele de control ale acestuia și nici calitatea condițiilor de muncă pentru deputați, asistenți și personal;

| 8. | subliniază că, pentru a permite deputaților din Parlament să își îndeplinească mandatul și pentru a sprijini capacitatea Parlamentului de a-și exercita toate competențele, ar trebui să fie asigurat un nivel suficient al resurselor; subliniază faptul că cheltuielile statutare și obligatorii necesare pentru 2016 trebuie acoperite; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, pentru a permite deputaților din Parlament să își îndeplinească mandatul și pentru a sprijini capacitatea Parlamentului de a-și exercita toate competențele, ar trebui să fie asigurat un nivel suficient al resurselor; subliniază faptul că cheltuielile statutare și obligatorii necesare pentru 2016 trebuie acoperite;

| 9. | salută faptul că proporția bugetului Parlamentului din totalul CFM rubrica V a fost, cu excepția anilor 2011 și 2014, sub 20 % în timpul ultimei legislaturi; consideră că proporția bugetului Parlamentului în 2016 ar trebui, de asemenea, menținută sub 20 %; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că proporția bugetului Parlamentului din totalul CFM rubrica V a fost, cu excepția anilor 2011 și 2014, sub 20 % în timpul ultimei legislaturi; consideră că proporția bugetului Parlamentului în 2016 ar trebui, de asemenea, menținută sub 20 %;

| 10. | consideră că creșterea totală a cheltuielilor în bugetul Parlamentului pe 2016 față de 2015 ar trebui să fie determinată de următorii doi factori:






  (i) | rata creșterii cheltuielilor curente, care nu trebuie să depășească 1,6 %; |
| --- | --- | --- |

10.

consideră că creșterea totală a cheltuielilor în bugetul Parlamentului pe 2016 față de 2015 ar trebui să fie determinată de următorii doi factori:

(i)

rata creșterii cheltuielilor curente, care nu trebuie să depășească 1,6 %;

| (ii) | nivelul cheltuielilor excepționale necesare în 2016 în vederea consolidării securității clădirilor Parlamentului și a securității cibernetice în Bruxelles, suma maximă fiind de 15 milioane EUR; |
| --- | --- |

(ii)

nivelul cheltuielilor excepționale necesare în 2016 în vederea consolidării securității clădirilor Parlamentului și a securității cibernetice în Bruxelles, suma maximă fiind de 15 milioane EUR;

subliniază că, în acest scop, sunt necesare economii în alte domenii;

| 11. | salută acordul referitor la economii la care au ajuns Comisia pentru bugete și delegațiile Biroului în cadrul reuniunilor de conciliere care au avut loc la 14 și 15 aprilie 2015, comparativ cu nivelul din proiectul preliminar de estimare a bugetului propus inițial de Birou; |
| --- | --- |

11.

salută acordul referitor la economii la care au ajuns Comisia pentru bugete și delegațiile Biroului în cadrul reuniunilor de conciliere care au avut loc la 14 și 15 aprilie 2015, comparativ cu nivelul din proiectul preliminar de estimare a bugetului propus inițial de Birou;

| 12. | stabilește nivelul cheltuielilor curente/de funcționare pentru anul 2016 la 1 823 648 600 EUR, ceea ce corespunde unei creșteri de 1,6 % față de bugetul pentru 2015, și adaugă la proiectul de estimare cheltuiala extraordinară excepțională în valoare de 15 milioane de euro solicitată în 2016 pentru consolidarea securității clădirilor sale de la Bruxelles, precum și a securității cibernetice a Parlamentului; |
| --- | --- |

12.

stabilește nivelul cheltuielilor curente/de funcționare pentru anul 2016 la 1 823 648 600 EUR, ceea ce corespunde unei creșteri de 1,6 % față de bugetul pentru 2015, și adaugă la proiectul de estimare cheltuiala extraordinară excepțională în valoare de 15 milioane de euro solicitată în 2016 pentru consolidarea securității clădirilor sale de la Bruxelles, precum și a securității cibernetice a Parlamentului;

| 13. | profită de ocazia oferită de acest prim proces complet de conciliere privind bugetul Parlamentului în cea de a opta legislatură pentru a solicita Secretarului General și Biroului să prezinte planificări bugetare pe termen mediu și lung, precum și documentele legate de procedura de stabilire a bugetului pentru 2017; solicită Secretarului General să indice în mod clar cheltuielile legate de investiții (clădiri, achiziții etc.) și cheltuielile legate de funcționarea Parlamentului și de obligațiile statutare ale acestuia; |
| --- | --- |

13.

profită de ocazia oferită de acest prim proces complet de conciliere privind bugetul Parlamentului în cea de a opta legislatură pentru a solicita Secretarului General și Biroului să prezinte planificări bugetare pe termen mediu și lung, precum și documentele legate de procedura de stabilire a bugetului pentru 2017; solicită Secretarului General să indice în mod clar cheltuielile legate de investiții (clădiri, achiziții etc.) și cheltuielile legate de funcționarea Parlamentului și de obligațiile statutare ale acestuia;

| 14. | reamintește că Parlamentul, în contextul procedurii bugetare, are posibilitatea de a ajusta prioritățile bugetare și va lua decizia finală în toamna anului 2015; |
| --- | --- |

14.

reamintește că Parlamentul, în contextul procedurii bugetare, are posibilitatea de a ajusta prioritățile bugetare și va lua decizia finală în toamna anului 2015;

Aspecte specifice

Acordarea de prioritate activității parlamentare

| 15. | subliniază că, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, prin care Parlamentul European a fost consacrat în calitate de veritabil colegiuitor, și dat fiind faptul că una dintre cele mai importante sarcini ale Parlamentului este controlul asupra executivului, este în prezent absolut esențial să se pună accentul pe activitatea legislativă și de control a deputaților; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, prin care Parlamentul European a fost consacrat în calitate de veritabil colegiuitor, și dat fiind faptul că una dintre cele mai importante sarcini ale Parlamentului este controlul asupra executivului, este în prezent absolut esențial să se pună accentul pe activitatea legislativă și de control a deputaților;

| 16. | consideră că, pentru a consolida rolul Parlamentului, ar trebui consolidată în mod corespunzător capacitatea administrativă a secretariatelor comisiilor parlamentare specializate, acolo unde acest lucru nu a fost deja realizat, prin intermediul redistribuirii; |
| --- | --- |

16.

consideră că, pentru a consolida rolul Parlamentului, ar trebui consolidată în mod corespunzător capacitatea administrativă a secretariatelor comisiilor parlamentare specializate, acolo unde acest lucru nu a fost deja realizat, prin intermediul redistribuirii;

| 17. | consideră că, pentru a asigura un sprijin adecvat pentru deputați în vederea îndeplinirii activităților lor parlamentare, este necesar să se găsească un nou echilibru între asistenții parlamentari acreditați și asistenții locali; solicită Secretarului General să prezinte cât mai curând posibil Biroului o propunere de decizie în acest sens; consideră că ar trebui respectată o perioadă de tranziție în cazul revizuirii normelor actuale și se așteaptă ca decizia finală să intre în vigoare în iulie 2016 cel mai târziu; |
| --- | --- |

17.

consideră că, pentru a asigura un sprijin adecvat pentru deputați în vederea îndeplinirii activităților lor parlamentare, este necesar să se găsească un nou echilibru între asistenții parlamentari acreditați și asistenții locali; solicită Secretarului General să prezinte cât mai curând posibil Biroului o propunere de decizie în acest sens; consideră că ar trebui respectată o perioadă de tranziție în cazul revizuirii normelor actuale și se așteaptă ca decizia finală să intre în vigoare în iulie 2016 cel mai târziu;

| 18. | subliniază necesitatea unei transparențe sporite în ceea ce privește indemnizațiile pentru cheltuieli generale ale deputaților; invită Biroul Parlamentului să lucreze la definirea unor norme mai precise privind responsabilitatea pentru cheltuielile autorizate în cadrul acestei indemnizații, fără a cauza Parlamentului costuri suplimentare; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea unei transparențe sporite în ceea ce privește indemnizațiile pentru cheltuieli generale ale deputaților; invită Biroul Parlamentului să lucreze la definirea unor norme mai precise privind responsabilitatea pentru cheltuielile autorizate în cadrul acestei indemnizații, fără a cauza Parlamentului costuri suplimentare;

| 19. | reamintește că, potrivit articolului 130 din Regulamentul de procedură al Parlamentului, Conferința președinților efectuează, înainte de iulie 2015, o evaluare a regimului întrebărilor cu solicitare de răspuns scris în cazul întrebărilor suplimentare; subliniază faptul că accentul pus pe statistica activității parlamentare nu ar trebui să fie în detrimentul activității legislative efective a deputaților; solicită, prin urmare, o revizuire a acestui regim și invită autoritatea competentă:






  — | să limiteze, pentru fiecare deputat, numărul întrebărilor parlamentare depuse în format electronic la cel mult cinci întrebări pe lună (fără a se ține seama de co-autori); |
| --- | --- | --- |

19.

reamintește că, potrivit articolului 130 din Regulamentul de procedură al Parlamentului, Conferința președinților efectuează, înainte de iulie 2015, o evaluare a regimului întrebărilor cu solicitare de răspuns scris în cazul întrebărilor suplimentare; subliniază faptul că accentul pus pe statistica activității parlamentare nu ar trebui să fie în detrimentul activității legislative efective a deputaților; solicită, prin urmare, o revizuire a acestui regim și invită autoritatea competentă:

—

să limiteze, pentru fiecare deputat, numărul întrebărilor parlamentare depuse în format electronic la cel mult cinci întrebări pe lună (fără a se ține seama de co-autori);

| — | să pună capăt posibilității de a prezenta întrebări suplimentare sub forma unui document pe hârtie depus și semnat personal de către deputat; |
| --- | --- |

—

să pună capăt posibilității de a prezenta întrebări suplimentare sub forma unui document pe hârtie depus și semnat personal de către deputat;

| 20. | subliniază că o astfel de revizuire a Regulamentului de procedură al Parlamentului referitoare la întrebările cu solicitare de răspuns scris (articolul 130) poate genera economii și va limita sarcina administrativă a instituțiilor europene, fără a periclita competențele legislative ale Parlamentului European; se așteaptă ca normele revizuite să fie aplicabile începând din ianuarie 2016; |
| --- | --- |

20.

subliniază că o astfel de revizuire a Regulamentului de procedură al Parlamentului referitoare la întrebările cu solicitare de răspuns scris (articolul 130) poate genera economii și va limita sarcina administrativă a instituțiilor europene, fără a periclita competențele legislative ale Parlamentului European; se așteaptă ca normele revizuite să fie aplicabile începând din ianuarie 2016;

| 21. | consideră că reînnoirea mobilierului în întregul spațiu de lucru al deputaților și personalului nu reprezintă o prioritate pentru bugetul 2016; |
| --- | --- |

21.

consideră că reînnoirea mobilierului în întregul spațiu de lucru al deputaților și personalului nu reprezintă o prioritate pentru bugetul 2016;

Securitate

| 22. | subliniază că, în contextul actual, prioritatea principală ar trebui să o constituie securitatea clădirilor Parlamentului; subliniază că Parlamentul va trebui să adopte noile măsuri necesare pentru a întări securitatea în interiorul și în exteriorul clădirilor sale, rămânând, în același timp, o „casă deschisă” pentru cetățenii europeni, dar și securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

22.

subliniază că, în contextul actual, prioritatea principală ar trebui să o constituie securitatea clădirilor Parlamentului; subliniază că Parlamentul va trebui să adopte noile măsuri necesare pentru a întări securitatea în interiorul și în exteriorul clădirilor sale, rămânând, în același timp, o „casă deschisă” pentru cetățenii europeni, dar și securitatea cibernetică;

| 23. | în acest sens, solicită Secretarului General să prezinte Comisiei pentru bugete o evaluare globală a măsurilor de securitate adoptate până în prezent de Parlament și consecințele bugetare ale acestora, de la decizia de a internaliza serviciile de securitate ale Parlamentului (decizia Biroului din iunie 2012) și să prezinte măsurile avute în vedere pentru consolidarea securității Parlamentului în interiorul și în exteriorul clădirilor sale, precum și impactul acestor măsuri asupra bugetului pe 2016; solicită informații cu privire la consecințele financiare ale acordurilor interinstituționale de cooperare administrativă din domeniul securității; |
| --- | --- |

23.

în acest sens, solicită Secretarului General să prezinte Comisiei pentru bugete o evaluare globală a măsurilor de securitate adoptate până în prezent de Parlament și consecințele bugetare ale acestora, de la decizia de a internaliza serviciile de securitate ale Parlamentului (decizia Biroului din iunie 2012) și să prezinte măsurile avute în vedere pentru consolidarea securității Parlamentului în interiorul și în exteriorul clădirilor sale, precum și impactul acestor măsuri asupra bugetului pe 2016; solicită informații cu privire la consecințele financiare ale acordurilor interinstituționale de cooperare administrativă din domeniul securității;

Securitatea cibernetică

| 24. | consideră că, din cauza utilizării tot mai intense a mijloacelor de comunicare și echipamentelor electronice, ar trebui acordată o atenție deosebită securității informatice, pentru a garanta nivelul maxim posibil de securitate a sistemelor sale de informații și comunicații; consideră că orice măsură în acest domeniu ar trebui să se bazeze pe o evaluare clară a nevoilor Parlamentului și ar trebui luată în contextul procedurii bugetare; |
| --- | --- |

24.

consideră că, din cauza utilizării tot mai intense a mijloacelor de comunicare și echipamentelor electronice, ar trebui acordată o atenție deosebită securității informatice, pentru a garanta nivelul maxim posibil de securitate a sistemelor sale de informații și comunicații; consideră că orice măsură în acest domeniu ar trebui să se bazeze pe o evaluare clară a nevoilor Parlamentului și ar trebui luată în contextul procedurii bugetare;

Politica imobiliară

| 25. | reamintește că strategia pe termen mediu privind politica imobiliară, adoptată de Birou în 2010, se află în curs de revizuire; invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete noua strategie imobiliară pe termen mediu cât mai curând posibil și cel mai târziu până în august 2015, înaintea examinării bugetului pe 2015 în Parlament în toamna anului 2015; |
| --- | --- |

25.

reamintește că strategia pe termen mediu privind politica imobiliară, adoptată de Birou în 2010, se află în curs de revizuire; invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete noua strategie imobiliară pe termen mediu cât mai curând posibil și cel mai târziu până în august 2015, înaintea examinării bugetului pe 2015 în Parlament în toamna anului 2015;

| 26. | reiterează faptul că investițiile pe termen lung, cum ar fi proiectele imobiliare ale Parlamentului, trebuie să fie tratate cu prudență și în mod transparent; insistă asupra unei gestiuni a costurilor, a unei planificări a proiectelor și a unei supravegheri stricte; își reiterează solicitarea de a se asigura un proces decizional transparent în domeniul politicii imobiliare, bazat pe o informare timpurie, ținând seama în mod corespunzător de articolul 203 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

26.

reiterează faptul că investițiile pe termen lung, cum ar fi proiectele imobiliare ale Parlamentului, trebuie să fie tratate cu prudență și în mod transparent; insistă asupra unei gestiuni a costurilor, a unei planificări a proiectelor și a unei supravegheri stricte; își reiterează solicitarea de a se asigura un proces decizional transparent în domeniul politicii imobiliare, bazat pe o informare timpurie, ținând seama în mod corespunzător de articolul 203 din Regulamentul financiar;

| 27. | invită vicepreședinții responsabili să prezinte comisiei competente noua strategie imobiliară pe termen mediu, precum și un raport privind progresele realizate în privința clădirii KAD, inclusiv opțiunile de finanțare; pe baza acestora, va decide în timpul lecturii bugetului dacă include finanțarea clădirii KAD în bugetul Parlamentului pe 2016, luând în considerare posibilele economii care pot fi realizate la rata dobânzii; |
| --- | --- |

27.

invită vicepreședinții responsabili să prezinte comisiei competente noua strategie imobiliară pe termen mediu, precum și un raport privind progresele realizate în privința clădirii KAD, inclusiv opțiunile de finanțare; pe baza acestora, va decide în timpul lecturii bugetului dacă include finanțarea clădirii KAD în bugetul Parlamentului pe 2016, luând în considerare posibilele economii care pot fi realizate la rata dobânzii;

| 28. | reamintește faptul că, datorită construirii clădirii KAD, plățile anuale totale vor fi pe viitor mult mai mici decât chiriile pentru clădiri comparabile; |
| --- | --- |

28.

reamintește faptul că, datorită construirii clădirii KAD, plățile anuale totale vor fi pe viitor mult mai mici decât chiriile pentru clădiri comparabile;

Comunicare

| 29. | invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete un raport privind evaluarea campaniei pentru alegerile parlamentare din 2014, precum și cu privire la eficacitatea măsurilor de comunicare ale Parlamentului care vizează publicul larg; |
| --- | --- |

29.

invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete un raport privind evaluarea campaniei pentru alegerile parlamentare din 2014, precum și cu privire la eficacitatea măsurilor de comunicare ale Parlamentului care vizează publicul larg;

| 30. | crede cu fermitate că principala misiune a deputaților o reprezintă activitatea legislativă; consideră, prin urmare, că pentru a atinge acest scop, ar trebui acordată prioritate comunicării cu publicul și cu alte părți interesate prin modernizarea echipamentelor tehnice și a serviciilor puse la dispoziția mass-mediei, date fiind interesul sporit manifestat de mass-media, importanța tot mai mare a platformelor de comunicare socială și nevoile suplimentare ale deputaților în timpul sesiunilor plenare ordinare; |
| --- | --- |

30.

crede cu fermitate că principala misiune a deputaților o reprezintă activitatea legislativă; consideră, prin urmare, că pentru a atinge acest scop, ar trebui acordată prioritate comunicării cu publicul și cu alte părți interesate prin modernizarea echipamentelor tehnice și a serviciilor puse la dispoziția mass-mediei, date fiind interesul sporit manifestat de mass-media, importanța tot mai mare a platformelor de comunicare socială și nevoile suplimentare ale deputaților în timpul sesiunilor plenare ordinare;

| 31. | solicită Biroului să realizeze o evaluare independentă a primului Eveniment al tineretului european înainte de a organiza un al doilea astfel de eveniment; |
| --- | --- |

31.

solicită Biroului să realizeze o evaluare independentă a primului Eveniment al tineretului european înainte de a organiza un al doilea astfel de eveniment;

Amprenta de mediu a Parlamentului

| 32. | reamintește că Parlamentul are responsabilitatea de a acționa în mod durabil; salută eforturile depuse pentru realizarea unui mediu fără hârtie, precum și activitatea valoroasă depusă continuu prin intermediul EMAS; consideră că procesul EMAS are nevoie de sprijin bugetar continuu; |
| --- | --- |

32.

reamintește că Parlamentul are responsabilitatea de a acționa în mod durabil; salută eforturile depuse pentru realizarea unui mediu fără hârtie, precum și activitatea valoroasă depusă continuu prin intermediul EMAS; consideră că procesul EMAS are nevoie de sprijin bugetar continuu;

| 33. | solicită o evaluare a rezultatelor abordării voluntare în ceea ce privește zborurile la clasa business pe distanțe scurte; |
| --- | --- |

33.

solicită o evaluare a rezultatelor abordării voluntare în ceea ce privește zborurile la clasa business pe distanțe scurte;

Casa Istoriei Europene

| 34. | constată că inaugurarea Casei Istoriei Europene este prevăzută pentru 2016; solicită Secretarului General să prezinte în timp util Comisiei pentru bugete, înainte de lectura în plenul Parlamentului din toamna anului 2015, o programare bugetară actualizată care să acopere următorii cinci ani și să prezinte cheltuielile operaționale și de funcționare prevăzute pentru Casa Istoriei Europene de la inaugurarea acesteia, incluzând și contribuția Comisiei; reamintește că, în bugetul pe 2014, a fost creată o nouă linie bugetară 16 03 04 „Casa Istoriei Europene” în secțiunea III a bugetului Uniunii pentru contribuția Comisiei la costurile operaționale ale Casei Istoriei Europene; |
| --- | --- |

34.

constată că inaugurarea Casei Istoriei Europene este prevăzută pentru 2016; solicită Secretarului General să prezinte în timp util Comisiei pentru bugete, înainte de lectura în plenul Parlamentului din toamna anului 2015, o programare bugetară actualizată care să acopere următorii cinci ani și să prezinte cheltuielile operaționale și de funcționare prevăzute pentru Casa Istoriei Europene de la inaugurarea acesteia, incluzând și contribuția Comisiei; reamintește că, în bugetul pe 2014, a fost creată o nouă linie bugetară 16 03 04 „Casa Istoriei Europene” în secțiunea III a bugetului Uniunii pentru contribuția Comisiei la costurile operaționale ale Casei Istoriei Europene;

Măsuri privind personalul

| 35. | subliniază că implementarea obiectivului de reducere a personalului cu 5 %, după cum s-a decis în cadrul acordului pentru CFM 2014-2020, ar trebui să continue în 2016; salută confirmarea de a nu extinde reducerile de personal la personalul grupurilor politice, care respectă pe deplin rezoluțiile Parlamentului menționate anterior referitoare la bugetele pe 2014 și 2015; |
| --- | --- |

35.

subliniază că implementarea obiectivului de reducere a personalului cu 5 %, după cum s-a decis în cadrul acordului pentru CFM 2014-2020, ar trebui să continue în 2016; salută confirmarea de a nu extinde reducerile de personal la personalul grupurilor politice, care respectă pe deplin rezoluțiile Parlamentului menționate anterior referitoare la bugetele pe 2014 și 2015;

| 36. | ia act de faptul că, pentru 2016, este propusă desființarea a 57 de posturi din schema de personal a Secretariatului General al Parlamentului European, care ar trebui să aibă drept consecință economisirea a aproximativ 1,8 milioane EUR, având în vedere că unele dintre aceste posturi sunt momentan vacante și că titularii celorlalte posturi se vor pensiona sau se vor muta în alte posturi în cursul anului; ia act de faptul că este propusă desființarea a două posturi suplimentare din schema de personal a Parlamentului și transferarea acestora la Comisie, în legătură cu două proiecte informatice interinstituționale aflate sub gestionarea Comisiei, și că vor fi create, prin urmare, două posturi suplimentare în schema de personal a Comisiei pentru 2016; |
| --- | --- |

36.

ia act de faptul că, pentru 2016, este propusă desființarea a 57 de posturi din schema de personal a Secretariatului General al Parlamentului European, care ar trebui să aibă drept consecință economisirea a aproximativ 1,8 milioane EUR, având în vedere că unele dintre aceste posturi sunt momentan vacante și că titularii celorlalte posturi se vor pensiona sau se vor muta în alte posturi în cursul anului; ia act de faptul că este propusă desființarea a două posturi suplimentare din schema de personal a Parlamentului și transferarea acestora la Comisie, în legătură cu două proiecte informatice interinstituționale aflate sub gestionarea Comisiei, și că vor fi create, prin urmare, două posturi suplimentare în schema de personal a Comisiei pentru 2016;

| 37. | aprobă propunerea Secretarului General privind crearea a 25 de posturi suplimentare pentru a consolida DG SAFE, în vederea îmbunătățirii eficacității sistemelor de securitate în interiorul și în exteriorul clădirilor Parlamentului, a sistemelor de prevenire a incendiilor din clădiri, precum și pentru a asigura o protecție adecvată pentru deputați, personal și oaspeții la nivel înalt aflați în clădirile Parlamentului; solicită costurile precise ale acestor posturi; consideră, cu toate acestea, că sistemul de securitate din exteriorul clădirilor Parlamentului ar trebui asigurat de autoritățile belgiene; |
| --- | --- |

37.

aprobă propunerea Secretarului General privind crearea a 25 de posturi suplimentare pentru a consolida DG SAFE, în vederea îmbunătățirii eficacității sistemelor de securitate în interiorul și în exteriorul clădirilor Parlamentului, a sistemelor de prevenire a incendiilor din clădiri, precum și pentru a asigura o protecție adecvată pentru deputați, personal și oaspeții la nivel înalt aflați în clădirile Parlamentului; solicită costurile precise ale acestor posturi; consideră, cu toate acestea, că sistemul de securitate din exteriorul clădirilor Parlamentului ar trebui asigurat de autoritățile belgiene;

| 38. | salută propunerea privind consolidarea secretariatelor comisiilor parlamentare, pentru a le putea oferi deputaților sprijinul de care au nevoie în activitatea lor de control, în special în cazul comisiilor parlamentare care tratează, în prezent sau pe viitor, numărul cel mai mare de acte de punere în aplicare și de acte delegate; subliniază că orice consolidare ar trebui realizată prin redistribuire; |
| --- | --- |

38.

salută propunerea privind consolidarea secretariatelor comisiilor parlamentare, pentru a le putea oferi deputaților sprijinul de care au nevoie în activitatea lor de control, în special în cazul comisiilor parlamentare care tratează, în prezent sau pe viitor, numărul cel mai mare de acte de punere în aplicare și de acte delegate; subliniază că orice consolidare ar trebui realizată prin redistribuire;

| 39. | observă că Secretarul General propune în acest sens crearea a 20 de posturi suplimentare, în vederea consolidării secretariatelor comisiilor parlamentare în cauză (ECON, ENVI, ITRE, TRAN și LIBE); |
| --- | --- |

39.

observă că Secretarul General propune în acest sens crearea a 20 de posturi suplimentare, în vederea consolidării secretariatelor comisiilor parlamentare în cauză (ECON, ENVI, ITRE, TRAN și LIBE);

| 40. | invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete o prezentare de ansamblu completă a evoluției posturilor în Parlament și a modului în care obiectivul de reducere cu 5 % a personalului a fost abordat până în prezent, cum va fi realizat în timp și ce număr de referință al posturilor din schema de personal este utilizat pentru realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

40.

invită Secretarul General să prezinte Comisiei pentru bugete o prezentare de ansamblu completă a evoluției posturilor în Parlament și a modului în care obiectivul de reducere cu 5 % a personalului a fost abordat până în prezent, cum va fi realizat în timp și ce număr de referință al posturilor din schema de personal este utilizat pentru realizarea acestui obiectiv;

Considerații finale

| 41. | adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar 2016; |
| --- | --- |

41.

adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar 2016;

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție și estimarea bugetului. |
| --- | --- |

42.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție și estimarea bugetului.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  JO L 287, 29.10.2013, p. 15.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0437.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0036.

---

Joi, 30 aprilie 2015

| 21.9.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/194 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/194

---

P8_TA(2015)0177

Măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 30 aprilie 2015 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului privind introducerea unor măsuri comerciale excepționale în favoarea țărilor și teritoriilor participante și legate de procesul de stabilizare și de asociere pus în aplicare de către Uniunea Europeană și de suspendare a aplicării sale în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2016/C 346/41)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 nu prevede nicio posibilitate de a suspenda temporar acordarea unor măsuri comerciale excepționale în cazul unor violări grave și sistematice ale principiilor fundamentale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept de către beneficiari. Este necesar să se introducă această posibilitate, pentru a se asigura că pot fi luate măsuri rapide în cazul în care încălcările grave și sistematice ale principiilor fundamentale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept vor apărea în una dintre țările și teritoriile participante sau asociate la procesul de stabilizare și asociere pus în aplicare de Uniunea Europeană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 nu prevede nicio posibilitate de a suspenda temporar acordarea unor măsuri comerciale excepționale în cazul unor violări grave și sistematice ale principiilor fundamentale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept de către beneficiari. Este necesar să se introducă această posibilitate, pentru a se asigura că pot fi luate măsuri rapide în cazul în care încălcările grave și sistematice ale principiilor fundamentale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept vor apărea în una dintre țările și teritoriile participante sau asociate la procesul de stabilizare și asociere pus în aplicare de Uniunea Europeană.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 nu prevede nicio posibilitate de a suspenda temporar acordarea unor măsuri comerciale excepționale în cazul unor violări grave și sistematice ale principiilor fundamentale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept de către beneficiari. Este necesar să se introducă această posibilitate, pentru a se asigura că pot fi luate măsuri rapide în cazul în care încălcările grave și sistematice ale principiilor fundamentale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept vor apărea în una dintre țările și teritoriile participante sau asociate la procesul de stabilizare și asociere pus în aplicare de Uniunea Europeană.
  Pentru a obține progrese în procesul de aderare sunt necesare respectarea principiilor democratice, a statului de drept, a drepturilor omului și protecția minorităților.. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 nu prevede nicio posibilitate de a suspenda temporar acordarea unor măsuri comerciale excepționale în cazul unor violări grave și sistematice ale principiilor fundamentale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept de către beneficiari. Este necesar să se introducă această posibilitate, pentru a se asigura că pot fi luate măsuri rapide în cazul în care încălcările grave și sistematice ale principiilor fundamentale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept vor apărea în una dintre țările și teritoriile participante sau asociate la procesul de stabilizare și asociere pus în aplicare de Uniunea Europeană.
  Pentru a obține progrese în procesul de aderare sunt necesare respectarea principiilor democratice, a statului de drept, a drepturilor omului și protecția minorităților..

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | De la lansarea procesului de stabilizare și asociere, au fost încheiate acorduri de stabilizare și asociere între Uniune și toate țările în cauză din Balcanii de Vest, exceptând Bosnia și Herțegovina și Kosovo (1). În
  iunie 2013, Consiliul a autorizat Comisia să inițieze
  negocierile în vederea unui acord de stabilizare și de asociere cu Kosovo. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

De la lansarea procesului de stabilizare și asociere, au fost încheiate acorduri de stabilizare și asociere între Uniune și toate țările în cauză din Balcanii de Vest, exceptând Bosnia și Herțegovina și Kosovo (1). În
  iunie 2013, Consiliul a autorizat Comisia să inițieze
  negocierile în vederea unui acord de stabilizare și de asociere cu Kosovo.

| (5) | De la lansarea procesului de stabilizare și asociere, au fost încheiate acorduri de stabilizare și asociere între Uniune și toate țările în cauză din Balcanii de Vest, exceptând Bosnia și Herțegovina și Kosovo (2). În
  mai 2014
  ,
  au fost încheiate
  negocierile în vederea unui acord de stabilizare și de asociere cu Kosovo,
  iar Acordul a fost parafat în iulie 2014
  . |
| --- | --- |

(5)

De la lansarea procesului de stabilizare și asociere, au fost încheiate acorduri de stabilizare și asociere între Uniune și toate țările în cauză din Balcanii de Vest, exceptând Bosnia și Herțegovina și Kosovo (2). În
  mai 2014
  ,
  au fost încheiate
  negocierile în vederea unui acord de stabilizare și de asociere cu Kosovo,
  iar Acordul a fost parafat în iulie 2014
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Cu toate acestea, Bosnia și Herțegovina încă nu a acceptat să adapteze concesiile comerciale acordate în temeiul acordului interimar pentru a ține seama de comerțul tradițional preferențial între Croația și Bosnia și Herțegovina, în cadrul Acordului central european de comerț liber (CEFTA). În cazul în care, în momentul adoptării prezentului regulament, un acord privind adaptarea concesiilor comerciale prevăzute în Acordul de stabilizare și de asociere și în acordul interimar nu a fost semnat și aplicat cu titlu provizoriu de către Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina, preferințele acordate Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie suspendate începând cu 1 ianuarie 2016. În momentul în care Bosnia și Herțegovina și Uniunea Europeană vor fi semnat și aplicat cu titlu provizoriu un acord privind adaptarea concesiilor comerciale din cadrul Acordului interimar, aceste preferințe ar trebui să fie restabilite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Cu toate acestea, Bosnia și Herțegovina încă nu a acceptat să adapteze concesiile comerciale acordate în temeiul acordului interimar pentru a ține seama de comerțul tradițional preferențial între Croația și Bosnia și Herțegovina, în cadrul Acordului central european de comerț liber (CEFTA). În cazul în care, în momentul adoptării prezentului regulament, un acord privind adaptarea concesiilor comerciale prevăzute în Acordul de stabilizare și de asociere și în acordul interimar nu a fost semnat și aplicat cu titlu provizoriu de către Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina, preferințele acordate Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie suspendate începând cu 1 ianuarie 2016. În momentul în care Bosnia și Herțegovina și Uniunea Europeană vor fi semnat și aplicat cu titlu provizoriu un acord privind adaptarea concesiilor comerciale din cadrul Acordului interimar, aceste preferințe ar trebui să fie restabilite.

| (7) | Cu toate acestea, Bosnia și Herțegovina încă nu a acceptat să adapteze concesiile comerciale acordate în temeiul acordului interimar pentru a ține seama de comerțul tradițional preferențial între Croația și Bosnia și Herțegovina, în cadrul Acordului central european de comerț liber (CEFTA). În cazul în care, în momentul adoptării prezentului regulament, un acord privind adaptarea concesiilor comerciale prevăzute în Acordul de stabilizare și de asociere și în acordul interimar nu a fost semnat și aplicat cu titlu provizoriu de către Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina, preferințele acordate Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie suspendate începând cu 1 ianuarie 2016. În momentul în care Bosnia și Herțegovina și Uniunea Europeană vor fi semnat și aplicat cu titlu provizoriu un acord privind adaptarea concesiilor comerciale din cadrul Acordului interimar, aceste preferințe ar trebui să fie restabilite.
  Autoritățile din Bosnia și Herțegovina și Comisia ar trebui să își dubleze eforturile pentru a găsi, înainte de 1 ianuarie 2016 și în conformitate cu acordul interimar, o soluție acceptabilă de ambele părți, mai ales în ceea ce privește comerțul transfrontalier, |
| --- | --- |

(7)

Cu toate acestea, Bosnia și Herțegovina încă nu a acceptat să adapteze concesiile comerciale acordate în temeiul acordului interimar pentru a ține seama de comerțul tradițional preferențial între Croația și Bosnia și Herțegovina, în cadrul Acordului central european de comerț liber (CEFTA). În cazul în care, în momentul adoptării prezentului regulament, un acord privind adaptarea concesiilor comerciale prevăzute în Acordul de stabilizare și de asociere și în acordul interimar nu a fost semnat și aplicat cu titlu provizoriu de către Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina, preferințele acordate Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie suspendate începând cu 1 ianuarie 2016. În momentul în care Bosnia și Herțegovina și Uniunea Europeană vor fi semnat și aplicat cu titlu provizoriu un acord privind adaptarea concesiilor comerciale din cadrul Acordului interimar, aceste preferințe ar trebui să fie restabilite.
  Autoritățile din Bosnia și Herțegovina și Comisia ar trebui să își dubleze eforturile pentru a găsi, înainte de 1 ianuarie 2016 și în conformitate cu acordul interimar, o soluție acceptabilă de ambele părți, mai ales în ceea ce privește comerțul transfrontalier,

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Este necesar să se țină seama de progresele constante în direcția dobândirii statutului de membru al UE de către țările și teritoriile din Balcanii de Vest, precum și de aderarea Croației la Uniunea Europeană și, în consecință, necesitatea de a adapta Acordul interimar cu Bosnia și Herțegovina. În acest context, este de asemenea necesar să se țină seama de angajamentul clar al Uniunii față de perspectiva europeană a Bosniei și Herțegovinei, după cum se menționează în concluziile Consiliului Afaceri Externe din 15 decembrie 2014. În aceste concluzii, a fost reiterată necesitatea ca liderii politici din Bosnia și Herțegovina să integreze reformele necesare pentru integrarea în UE în activitatea tuturor instituțiilor relevante, precum și necesitatea de a asigura funcționalitatea și eficiența, la toate nivelurile de guvernare, pentru ca Bosnia și Herțegovina să se pregătească pentru aderarea la UE în viitor, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Este necesar să se țină seama de progresele constante în direcția dobândirii statutului de membru al UE de către țările și teritoriile din Balcanii de Vest, precum și de aderarea Croației la Uniunea Europeană și, în consecință, necesitatea de a adapta Acordul interimar cu Bosnia și Herțegovina. În acest context, este de asemenea necesar să se țină seama de angajamentul clar al Uniunii față de perspectiva europeană a Bosniei și Herțegovinei, după cum se menționează în concluziile Consiliului Afaceri Externe din 15 decembrie 2014. În aceste concluzii, a fost reiterată necesitatea ca liderii politici din Bosnia și Herțegovina să integreze reformele necesare pentru integrarea în UE în activitatea tuturor instituțiilor relevante, precum și necesitatea de a asigura funcționalitatea și eficiența, la toate nivelurile de guvernare, pentru ca Bosnia și Herțegovina să se pregătească pentru aderarea la UE în viitor,

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 7 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7b) | Uniunea Europeană își menține angajamentul de a sprijini perspectiva europeană a Bosniei și Herțegovinei și se așteaptă ca conducerea politică a țării să continue reformele ce vizează promovarea unor instituții funcționale, precum și asigurarea egalității în drepturi a celor trei popoare constituente și a tuturor cetățenilor din Bosnia și Herțegovina. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7b)

Uniunea Europeană își menține angajamentul de a sprijini perspectiva europeană a Bosniei și Herțegovinei și se așteaptă ca conducerea politică a țării să continue reformele ce vizează promovarea unor instituții funcționale, precum și asigurarea egalității în drepturi a celor trei popoare constituente și a tuturor cetățenilor din Bosnia și Herțegovina.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul - 1 (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1215/2009

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Se introduce următorul considerent: |
| | | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

-1.
     
  Se introduce următorul considerent:

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1215/2009

Articolul 2 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  La articolul 2, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |
| (3)   În cazul în care o țară sau un teritoriu nu respectă
  alineatul
  (1)
  sau (2)
  , Comisia poate suspenda, în totalitate sau în parte, prin intermediul actelor de punere în aplicare, dreptul țării sau teritoriului în cauză la beneficiile acordate în temeiul prezentului regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (4). | „(3)   În cazul în care o țară sau un teritoriu nu respectă
  dispozițiile de la literele (a) sau (b) din alineatul (1)
  , Comisia poate suspenda, în totalitate sau în parte, prin intermediul actelor de punere în aplicare, dreptul țării sau teritoriului în cauză la beneficiul acordat în temeiul prezentului regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (4).” |

Textul în vigoare

Amendamentul

1a.
     
  La articolul 2, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

(3)   În cazul în care o țară sau un teritoriu nu respectă
  alineatul
  (1)
  sau (2)
  , Comisia poate suspenda, în totalitate sau în parte, prin intermediul actelor de punere în aplicare, dreptul țării sau teritoriului în cauză la beneficiile acordate în temeiul prezentului regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (4).

„(3)   În cazul în care o țară sau un teritoriu nu respectă
  dispozițiile de la literele (a) sau (b) din alineatul (1)
  , Comisia poate suspenda, în totalitate sau în parte, prin intermediul actelor de punere în aplicare, dreptul țării sau teritoriului în cauză la beneficiul acordat în temeiul prezentului regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (4).”

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 b (nou)

Articolul 1 – punctul 1 b (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1215/2009

Articolul 7 – litera c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  La articolul 7, se adaugă următoarea literă: |
| | „(c) | suspendarea, în totalitate sau parțială, a dreptului țării sau teritoriului în cauză la beneficiile acordate în temeiul prezentului regulament, în caz de nerespectare de către acea țară sau acel teritoriu a condițiilor stabilite la literele (c) și (d) din articolul 2 alineatul (1) și la articolul 2 alineatul (2) din prezentul regulament.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  La articolul 7, se adaugă următoarea literă:

1b.

La articolul 7, se adaugă următoarea literă:

„(c)

suspendarea, în totalitate sau parțială, a dreptului țării sau teritoriului în cauză la beneficiile acordate în temeiul prezentului regulament, în caz de nerespectare de către acea țară sau acel teritoriu a condițiilor stabilite la literele (c) și (d) din articolul 2 alineatul (1) și la articolul 2 alineatul (2) din prezentul regulament.”

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 c (nou)

Articolul 1 – punctul 1 c (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1215/2009

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 1 – teza introductivă

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  La articolul 10 alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text: |
| (1)   Atunci când Comisia consideră suficiente elementele de probare a fraudei sau a lipsei obligației de prestare a cooperării administrative necesară scopurilor verificării probei de origine sau de creștere masivă a exporturilor spre Comunitate peste nivelul producției și al capacităților de export obișnuite sau de nerespectare a dispozițiilor articolului 2 alineatul (1) de către țările și teritoriile menționate la articolul 1, ea poate lua măsuri de suspendare totală sau parțială a regimurilor prevăzute în prezentul regulament pentru o perioadă de trei luni, sub rezerva ca, în prealabil: | „(1)   Atunci când Comisia consideră suficiente elementele de probare a fraudei sau a lipsei obligației de prestare a cooperării administrative necesară scopurilor verificării probei de origine sau de creștere masivă a exporturilor spre Comunitate peste nivelul producției și al capacităților de export obișnuite sau de nerespectare a dispozițiilor articolului 2 alineatul (1)
  literele (a) și (b)
  de către țările și teritoriile menționate la articolul 1, ea poate lua măsuri de suspendare totală sau parțială a regimurilor prevăzute în prezentul regulament pentru o perioadă de trei luni, sub rezerva ca, în prealabil:” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1c.
     
  La articolul 10 alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

1c.

La articolul 10 alineatul (1), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

(1)   Atunci când Comisia consideră suficiente elementele de probare a fraudei sau a lipsei obligației de prestare a cooperării administrative necesară scopurilor verificării probei de origine sau de creștere masivă a exporturilor spre Comunitate peste nivelul producției și al capacităților de export obișnuite sau de nerespectare a dispozițiilor articolului 2 alineatul (1) de către țările și teritoriile menționate la articolul 1, ea poate lua măsuri de suspendare totală sau parțială a regimurilor prevăzute în prezentul regulament pentru o perioadă de trei luni, sub rezerva ca, în prealabil:

„(1)   Atunci când Comisia consideră suficiente elementele de probare a fraudei sau a lipsei obligației de prestare a cooperării administrative necesară scopurilor verificării probei de origine sau de creștere masivă a exporturilor spre Comunitate peste nivelul producției și al capacităților de export obișnuite sau de nerespectare a dispozițiilor articolului 2 alineatul (1)
  literele (a) și (b)
  de către țările și teritoriile menționate la articolul 1, ea poate lua măsuri de suspendare totală sau parțială a regimurilor prevăzute în prezentul regulament pentru o perioadă de trei luni, sub rezerva ca, în prealabil:”

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0060/2015).

1

(1)  Această desemnare nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244/1999 și Avizul CIJ privind declarația de independență a Kosovo.

1

(2)  Această desemnare nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244/1999 și Avizul CIJ privind declarația de independență a Kosovo.

2

---