# Úřední věstník C 187/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.187.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 187 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5310. července 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.187.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 187

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5310. července 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 187/01 | Sdělení Komise o množství, které je k dispozici pro podobdobí měsíce září roku 2010 v rámci některých kvót otevřených Evropskou unií pro produkty v odvětví rýže | 1 |
| 2010/C 187/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  ) | 3 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 187/01

Sdělení Komise o množství, které je k dispozici pro podobdobí měsíce září roku 2010 v rámci některých kvót otevřených Evropskou unií pro produkty v odvětví rýže

1

2010/C 187/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 187/03 | Směnné kurzy vůči euru | 4 |
| | Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení |
| 2010/C 187/04 | Rozhodnutí č. E2 ze dne 3. března 2010 o stanovení postupu řízení změn pro údaje o subjektech určených v článku 1 nařízení (ES) č. 883/2004 Evropského parlamentu a Rady, které jsou uvedeny v elektronickém adresáři, jenž je nedílnou součástí EESSI (
  2
  ) | 5 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 187/03

Směnné kurzy vůči euru

4

Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení

2010/C 187/04

Rozhodnutí č. E2 ze dne 3. března 2010 o stanovení postupu řízení změn pro údaje o subjektech určených v článku 1 nařízení (ES) č. 883/2004 Evropského parlamentu a Rady, které jsou uvedeny v elektronickém adresáři, jenž je nedílnou součástí EESSI (
  2
  )

2

5

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 187/05 | Státní podpora – Bulharsko – Státní podpora C 12/10 (ex N 389/09) – Odklad splatnosti závazků společnosti Ruse Industry a jejich restrukturalizace – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 187/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  ) | 14 |
| 2010/C 187/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  ) | 15 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 187/08 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 16 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 187/05

Státní podpora – Bulharsko – Státní podpora C 12/10 (ex N 389/09) – Odklad splatnosti závazků společnosti Ruse Industry a jejich restrukturalizace – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (
  1
  )

1

7

2010/C 187/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  )

1

14

2010/C 187/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  )

1

15

JINÉ AKTY

Evropská komise

2010/C 187/08

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |
| | (2)   Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi EU a Švýcarskem |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

(2)   Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi EU a Švýcarskem

2

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 10.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 187/1

---

Sdělení Komise o množství, které je k dispozici pro podobdobí měsíce září roku 2010 v rámci některých kvót otevřených Evropskou unií pro produkty v odvětví rýže

2010/C 187/01

Nařízení Komise (EU) č. 1274/2009 otevřelo celní kvóty pro dovoz rýže pocházející ze zámořských zemí a území (ZZÚ) (1). Pro kvóty s pořadovým číslem 09.4189 a 09.4190 nebyly během prvních sedmi dnů měsíce května 2010 podány žádně žádosti o dovozní licenci.

V souladu s čl. 7 odst. 4 druhou větou nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (2) se množství, na něž nebyly podány žádosti, přičítají k následujícímu podobdobí.

V souladu s čl. 1 odst. 5 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1274/2009 množství, která jsou k dispozici pro následující podobdobí, oznámí Komise před 25. dnem posledního měsíce daného podobdobí.

Celkové množství, které je k dispozici pro podobdobí měsíce září roku 2010 v rámci kvót s pořadovým číslem 09.4189 a 09.4190 uvedených v nařízení (EU) č. 1274/2009, je tedy stanoveno v příloze tohoto sdělení.

---

(1)  Úř. věst. L 344, 23.12.2009, s. 3.

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

---

PŘÍLOHA

Množství, která jsou k dispozici pro následující podobdobí podle nařízení (EU) č. 1274/2009

| Původ | Pořadové číslo | Žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí měsíce května roku 2010 | Celkové množství, které je k dispozici pro podobdobí měsíce září roku 2010 (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nizozemské Antily a Aruba | 09.4189 | (1) | 24 815 000 |
| Nejméně rozvinuté ZZÚ | 09.4190 | (1) | 10 000 000 |

Původ

Pořadové číslo

Žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí měsíce května roku 2010

Celkové množství, které je k dispozici pro podobdobí měsíce září roku 2010 (v kg)

Nizozemské Antily a Aruba

09.4189

(1)

24 815 000

Nejméně rozvinuté ZZÚ

09.4190

(1)

10 000 000

---

(1)  Pro toto podobdobí se koeficient přidělení nepoužije: Komise neobdržela žádnou žádost o vydání licence.

---

| 10.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 187/3

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 187/02

Dne 6. července 2010 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5789. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5789. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 10.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 187/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 187/4

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

9. července 2010

2010/C 187/03

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2637 |
| JPY | japonský jen | 111,85 |
| DKK | dánská koruna | 7,4553 |
| GBP | britská libra | 0,83600 |
| SEK | švédská koruna | 9,4767 |
| CHF | švýcarský frank | 1,3331 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,0420 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,360 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 280,24 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7088 |
| PLN | polský zlotý | 4,0699 |
| RON | rumunský lei | 4,2373 |
| TRY | turecká lira | 1,9628 |
| AUD | australský dolar | 1,4452 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3072 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,8283 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7854 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7449 |
| KRW | jihokorejský won | 1 513,12 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,5681 |
| CNY | čínský juan | 8,5597 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2056 |
| IDR | indonéská rupie | 11 429,32 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,0382 |
| PHP | filipínské peso | 58,359 |
| RUB | ruský rubl | 39,0275 |
| THB | thajský baht | 40,868 |
| BRL | brazilský real | 2,2266 |
| MXN | mexické peso | 16,1465 |
| INR | indická rupie | 58,9710 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2637

JPY

japonský jen

111,85

DKK

dánská koruna

7,4553

GBP

britská libra

0,83600

SEK

švédská koruna

9,4767

CHF

švýcarský frank

1,3331

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,0420

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,360

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

280,24

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7088

PLN

polský zlotý

4,0699

RON

rumunský lei

4,2373

TRY

turecká lira

1,9628

AUD

australský dolar

1,4452

CAD

kanadský dolar

1,3072

HKD

hongkongský dolar

9,8283

NZD

novozélandský dolar

1,7854

SGD

singapurský dolar

1,7449

KRW

jihokorejský won

1 513,12

ZAR

jihoafrický rand

9,5681

CNY

čínský juan

8,5597

HRK

chorvatská kuna

7,2056

IDR

indonéská rupie

11 429,32

MYR

malajsijský ringgit

4,0382

PHP

filipínské peso

58,359

RUB

ruský rubl

39,0275

THB

thajský baht

40,868

BRL

brazilský real

2,2266

MXN

mexické peso

16,1465

INR

indická rupie

58,9710

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

Správní komise pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení

| 10.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 187/5

---

ROZHODNUTÍ č. E2

ze dne 3. března 2010

o stanovení postupu řízení změn pro údaje o subjektech určených v článku 1 nařízení (ES) č. 883/2004 Evropského parlamentu a Rady, které jsou uvedeny v elektronickém adresáři, jenž je nedílnou součástí EESSI

(Text s významem pro EHP a pro dohodu mezi EU a Švýcarskem)

2010/C 187/04

SPRÁVNÍ KOMISE PRO KOORDINACI SYSTÉMŮ SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ,

s ohledem na čl. 72 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 ze dne 29. dubna 2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení (1), podle něhož je správní komise odpovědna za přijetí společných strukturálních pravidel pro služby zpracování údajů a stanovení předpisů pro fungování společné části těchto služeb,

s ohledem na článek 88 nařízení (ES) č. 987/2009 Evropského parlamentu a Rady (2) (dále jen „prováděcí nařízení“),

v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 71 odst. 2 nařízení (ES) č. 883/2004,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jedním z prvků modernizace systému koordinace mezi vnitrostátními systémy sociálního zabezpečení je vytvoření elektronického adresáře obsahujícího údaje o vnitrostátních orgánech zapojených do provádění nařízení (ES) č. 883/2004 a (ES) č. 987/2009 (dále jen „prováděcí nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Jedním z prvků modernizace systému koordinace mezi vnitrostátními systémy sociálního zabezpečení je vytvoření elektronického adresáře obsahujícího údaje o vnitrostátních orgánech zapojených do provádění nařízení (ES) č. 883/2004 a (ES) č. 987/2009 (dále jen „prováděcí nařízení“).

| (2) | Členské státy jsou zodpovědné za správné vložení svých vnitrostátních kontaktních údajů do elektronického adresáře a udržují je aktuální. |
| --- | --- |

(2)

Členské státy jsou zodpovědné za správné vložení svých vnitrostátních kontaktních údajů do elektronického adresáře a udržují je aktuální.

| (3) | Členské státy zajistí, aby údaje v jejich místních kopiích elektronického adresáře byly denně synchronizovány s údaji uvedenými v hlavním elektronickém adresáři, který spravuje Evropská komise. |
| --- | --- |

(3)

Členské státy zajistí, aby údaje v jejich místních kopiích elektronického adresáře byly denně synchronizovány s údaji uvedenými v hlavním elektronickém adresáři, který spravuje Evropská komise.

| (4) | Je nezbytné stanovit postup řízení změn, který zajistí, aby změny údajů uvedených v elektronickém adresáři byly zpracovány strukturovaně, jednotně, včas a způsobem umožňujícím kontrolu, |
| --- | --- |

(4)

Je nezbytné stanovit postup řízení změn, který zajistí, aby změny údajů uvedených v elektronickém adresáři byly zpracovány strukturovaně, jednotně, včas a způsobem umožňujícím kontrolu,

ROZHODLA NÁSLEDOVNĚ:

| 1. | Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro postup řízení změn, pokud jde o údaje příslušných orgánů, vnitrostátních institucí, styčných míst a přístupových míst definovaných v čl. 1 písm. m), q) a r) nařízení (ES) č. 883/2004 a v čl. 1 odst. 2 písm. a) a b) prováděcího nařízení. |
| --- | --- |

1.

Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro postup řízení změn, pokud jde o údaje příslušných orgánů, vnitrostátních institucí, styčných míst a přístupových míst definovaných v čl. 1 písm. m), q) a r) nařízení (ES) č. 883/2004 a v čl. 1 odst. 2 písm. a) a b) prováděcího nařízení.

| 2. | Postup řízení změn se použije pro údaje uvedené v hlavním adresáři elektronického adresáře spravovaného Evropskou komisí a pro místní kopie, které provozují členské státy. |
| --- | --- |

2.

Postup řízení změn se použije pro údaje uvedené v hlavním adresáři elektronického adresáře spravovaného Evropskou komisí a pro místní kopie, které provozují členské státy.

| 3. | Každý členský stát jmenuje osobu odpovědnou za provádění změn v hlavním elektronickém adresáři a za aktualizaci místních kopií. |
| --- | --- |

3.

Každý členský stát jmenuje osobu odpovědnou za provádění změn v hlavním elektronickém adresáři a za aktualizaci místních kopií.

| 4. | Každý členský stát rovněž určí ústřední kontaktní místo v rámci EESSI pro každé přístupové místo (jednotný kontakt pro PM). Toto je první kontaktní místo pro instituce a orgány přidružené k uvedenému přístupovému místu. |
| --- | --- |

4.

Každý členský stát rovněž určí ústřední kontaktní místo v rámci EESSI pro každé přístupové místo (jednotný kontakt pro PM). Toto je první kontaktní místo pro instituce a orgány přidružené k uvedenému přístupovému místu.

| 5. | Každý členský stát prostřednictvím sekretariátu oznámí správní komisi podstatné změny údajů týkajících se příslušných orgánů, vnitrostátních institucí, styčných míst nebo přístupových míst, a to nejméně jeden kalendářní měsíc před nabytím účinnosti těchto změn. Uvedené oznámení může být adresováno sekretariátu. Menší změny lze v hlavním adresáři elektronického adresáře provádět bez předchozího oznámení. |
| --- | --- |

5.

Každý členský stát prostřednictvím sekretariátu oznámí správní komisi podstatné změny údajů týkajících se příslušných orgánů, vnitrostátních institucí, styčných míst nebo přístupových míst, a to nejméně jeden kalendářní měsíc před nabytím účinnosti těchto změn. Uvedené oznámení může být adresováno sekretariátu. Menší změny lze v hlavním adresáři elektronického adresáře provádět bez předchozího oznámení.

| 6. | Pro účely tohoto postupu se za podstatnou změnu považuje změna, která nepříznivě ovlivní provádění nařízení a jeho koordinaci, a to tím, že může ztížit zaslání nebo nasměrování strukturovaných elektronických dokumentů (SED) do dotčené instituce nebo dotčeného orgánu.
  Podstatné změny zahrnují mimo jiné:






  a) | změny týkající se identifikačního kódu, funkce nebo oblasti působnosti orgánu, instituce nebo přístupového místa; |
| --- | --- | --- |

6.

Pro účely tohoto postupu se za podstatnou změnu považuje změna, která nepříznivě ovlivní provádění nařízení a jeho koordinaci, a to tím, že může ztížit zaslání nebo nasměrování strukturovaných elektronických dokumentů (SED) do dotčené instituce nebo dotčeného orgánu.

Podstatné změny zahrnují mimo jiné:

a)

změny týkající se identifikačního kódu, funkce nebo oblasti působnosti orgánu, instituce nebo přístupového místa;

| b) | uzavření orgánu, instituce nebo přístupového místa, |
| --- | --- |

b)

uzavření orgánu, instituce nebo přístupového místa,

| c) | sloučení orgánů nebo institucí nebo přístupových míst. |
| --- | --- |

c)

sloučení orgánů nebo institucí nebo přístupových míst.

| 7. | Pokud podstatná změna představuje jednu ze změn uvedených v bodech a), b) nebo c), musí členský stát určit, který orgán, instituce nebo přístupové místo převezme ke dni nabytí účinnosti této změny příslušnou funkci nebo oblast působnosti. |
| --- | --- |

7.

Pokud podstatná změna představuje jednu ze změn uvedených v bodech a), b) nebo c), musí členský stát určit, který orgán, instituce nebo přístupové místo převezme ke dni nabytí účinnosti této změny příslušnou funkci nebo oblast působnosti.

| 8. | Jakmile Sekretariát obdrží oznámení o podstatné změně, informuje správní komisi a jednotné kontakty pro PM o této změně a o okamžiku, kdy tato změna nabude účinnosti. |
| --- | --- |

8.

Jakmile Sekretariát obdrží oznámení o podstatné změně, informuje správní komisi a jednotné kontakty pro PM o této změně a o okamžiku, kdy tato změna nabude účinnosti.

| 9. | V souladu s článkem 9 jednacího řádu správní komise mohou členové správní komise podat námitku proti změně nebo se zdržet hlasování. V případě podání námitky se změna projedná na bezprostředně následujícím zasedání správní komise. |
| --- | --- |

9.

V souladu s článkem 9 jednacího řádu správní komise mohou členové správní komise podat námitku proti změně nebo se zdržet hlasování. V případě podání námitky se změna projedná na bezprostředně následujícím zasedání správní komise.

| 10. | Členské státy zajistí, aby místní kopie adresářových služeb byly denně synchronizovány s hlavním adresářem. Synchronizace místních kopií se provádí v čase od 1:00 do 3:00 hodin (ráno) středoevropského času. |
| --- | --- |

10.

Členské státy zajistí, aby místní kopie adresářových služeb byly denně synchronizovány s hlavním adresářem. Synchronizace místních kopií se provádí v čase od 1:00 do 3:00 hodin (ráno) středoevropského času.

| 11. | Do jednoho roku od zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie vyhodnotí správní komise zkušenosti členských států s prováděním tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

11.

Do jednoho roku od zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie vyhodnotí správní komise zkušenosti členských států s prováděním tohoto rozhodnutí.

| 12. | Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od prvního dne druhého měsíce následujícím po jeho zveřejnění. |
| --- | --- |

12.

Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od prvního dne druhého měsíce následujícím po jeho zveřejnění.

Předseda správní komise

José Maria MARCO GARCÍA

---

(1)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 284, 30.10.2009, s. 1.

2

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 10.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 187/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 187/7

---

STÁTNÍ PODPORA – BULHARSKO

Státní podpora C 12/10 (ex N 389/09) – Odklad splatnosti závazků společnosti Ruse Industry a jejich restrukturalizace

Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU

(Text s významem pro EHP)

2010/C 187/05

Dopisem ze dne 14. května 2010, který je v závazném znění uveden na stránkách, jež následují za tímto shrnutím, oznámila Komise Bulharsku své rozhodnutí zahájit řízení týkající se výše uvedené podpory/opatření podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Připomínky k opatřením, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, mohou zúčastněné strany zaslat do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu, a to na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tyto připomínky budou sděleny Bulharsku. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

1.   POSTUP

Bulharské úřady dne 30. června 2009 oznámily restrukturalizační opatření ve prospěch společnosti Ruse Industry AD, které má formu odkladu splatnosti dluhu vůči státu ve výši 9,85 milionů EUR a jeho restrukturalizace. Bulharsko má za to, že plánované opatření je slučitelné s vnitřním trhem na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci coby podpora na restrukturalizaci.

2.   POPIS

Předmětem podnikání společnosti Ruse Industry je produkce a opravy kovových konstrukcí a prvků, výroba jeřábů a vybavení námořních lodí, přičemž tento podnik zaměstnával 196 osob v roce 2009. Dluh, který je předmětem plánované restrukturalizace, pochází z půjček, jejich vznik se datuje až do roku 1996. Jistina dluhu byla již restrukturována v letech 1999 a 2001.

3.   POSOUZENÍ

V této fázi posouzení není Komise přesvědčena o tom, že je společnost způsobilá pro podporu na restrukturalizaci, jelikož se jeví, že vzhledem k předchozím restrukturalizacím dluhu dochází k porušení zásady „jednou a dost“. Bulharské úřady rovněž nevysvětlily situaci skupiny, do které společnost Ruse Industry patří. Za druhé, nebylo prokázáno, že by byly splněny podmínky pro podporu na restrukturalizaci. Na základě plánu předloženého společností není jisté, že se společnost bude schopná navrátit k dlouhodobé životaschopnosti a rovněž pochybujeme o tom, že míra vlastního příspěvku dosáhne 50 % prahové hodnoty, kterou vyžadují pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Bulharsko navíc doposud nenavrhlo žádná konkrétní kompenzační opatření.

Konečně restrukturalizace dluhu vůči státu, ze které těžila společnost Ruse Industry už od roku 2001, nejenom, že zavdává otázku, zda nedošlo k porušení zásady jednou a dost, ale rovněž otázku, zda tato společnost před oznámením restrukturalizačního opatření netěžila v období od 1. ledna 2007, tj. ode dne přistoupení Bulharska k EU, z neslučitelné podpory.

4.   ZÁVĚR

Na základě těchto úvah se Komise rozhodla v souvislosti s popsanými opatřeními zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.

ZNĚNÍ DOPISU

„Европейската комисия желае да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от българските органи относно горепосочената мярка, за която България е подала уведомление съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“) (1), реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС.

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „РИ“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(1)

На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „РИ“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR.

| (2) | Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация. |
| --- | --- |

(2)

Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация.

II.   ОПИСАНИЕ

II.1.   Получателят

| (3) | Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък „R GmbH“), Rostock, Германия. |
| --- | --- |

(3)

Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък „R GmbH“), Rostock, Германия.

| (4) | Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето „Русенска корабостроителница“ АД (по-нататък „РК“). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

  Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.







  Alpha GmbH | 49,025 % |
| --- | --- | --- |
| Omega GmbH | 49,025 % |
| Dic Consult OOD | 1,440 % |
| Физически лица | 0,510 % |

(4)

Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето „Русенска корабостроителница“ АД (по-нататък „РК“). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.

Alpha GmbH

49,025 %

Omega GmbH

49,025 %

Dic Consult OOD

1,440 %

Физически лица

0,510 %

| (5) | Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %. |
| --- | --- |

(5)

Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %.

| (6) | Понастоящем съществува също и предприятие, наречено „Корабостроителница Русе“ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че „Корабостроителница Русе“ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че „Корабостроителница Русе“ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК. |
| --- | --- |

(6)

Понастоящем съществува също и предприятие, наречено „Корабостроителница Русе“ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че „Корабостроителница Русе“ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че „Корабостроителница Русе“ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК.

| (7) | Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

  Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.







  H + S TP | 100 % |
| --- | --- | --- |
| „Корабостроителница Русе“ АД | 100 % |
| „ИВЕЛ“ ООД | 100 % |
| „РСР“ ООД | 51 % |

(7)

Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.

H + S TP

100 %

„Корабостроителница Русе“ АД

100 %

„ИВЕЛ“ ООД

100 %

„РСР“ ООД

51 %

II.2.   История на публичното задължение

| (8) | Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR.

| (9) | Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD. |
| --- | --- |

(9)

Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD.

| (10) | През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) между Министерството на финансите (6) (по-нататък „МФ“) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г. |
| --- | --- |

(10)

През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) между Министерството на финансите (6) (по-нататък „МФ“) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г.

| (11) | На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение („Разсрочване 2001 г.“), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г. |
| --- | --- |

(11)

На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение („Разсрочване 2001 г.“), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г.

| (12) | Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %. |
| --- | --- |

(12)

Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %.

| (13) | През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено. |
| --- | --- |

(13)

През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено.

| (14) | Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане. |
| --- | --- |

(14)

Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане.

| (15) | На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR. |
| --- | --- |

(15)

На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR.

II.3.   Мярка за преструктуриране, за която е подадено уведомление

| (16) | През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(16)

През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране.

| (17) | Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г. |
| --- | --- |

(17)

Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г.

| (18) | Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):






  а) | 1,8 млн. EUR просрочени задължения; |
| --- | --- | --- |

(18)

Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):

а)

1,8 млн. EUR просрочени задължения;

| б) | 5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.), |
| --- | --- |

б)

5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.),

| в) | просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.; |
| --- | --- |

в)

просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.;

| г) | натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR. |
| --- | --- |

г)

натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR.

| (19) | България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък „Насоките за О и П“) (15) като мярка за преструктуриране. |
| --- | --- |

(19)

България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък „Насоките за О и П“) (15) като мярка за преструктуриране.

III.   ОЦЕНКА НА НАЛИЧИЕТО НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

| (20) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(20)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

| (21) | По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(21)

По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране.

| (22) | И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата. |
| --- | --- |

(22)

И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата.

| (23) | Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни. |
| --- | --- |

(23)

Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни.

| (24) | В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16). |
| --- | --- |

(24)

В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16).

| (25) | По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение. |
| --- | --- |

(25)

По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение.

| (26) | Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17). |
| --- | --- |

(26)

Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17).

| (27) | Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм. |
| --- | --- |

(27)

Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм.

| (28) | РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено. |
| --- | --- |

(28)

РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено.

| (29) | Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление. |
| --- | --- |

(29)

Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление.

IV.   ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА

| (30) | От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, „доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(30)

От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, „доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П.

IV.1.   Помощта отговаря ли на условията за помощ за преструктуриране?

IV.1.1.   Предприятие в затруднение

| (31) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(31)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П.

| (32) | В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата. |
| --- | --- |

(32)

В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата.

| (33) | Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

  Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД










  в млн. BGN (20) | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Годишен оборот | 76 239 | 65 086 | 17 963 | 7 035 |
| Печалба/загуба преди данъчно облагане | 2 091 | 1 977 | 827 | 3 924 |

(33)

Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД

в млн. BGN (20)

2005 г.

2006 г.

2007 г.

2008 г.

Годишен оборот

76 239

65 086

17 963

7 035

Печалба/загуба преди данъчно облагане

2 091

1 977

827

3 924

| (34) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях. |
| --- | --- |

(34)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях.

| (35) | Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна. |
| --- | --- |

(35)

Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна.

| (36) | България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите. |
| --- | --- |

(36)

България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите.

| (37) | Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(37)

Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П.

IV.1.2.   Принципът на еднократна помощ

| (38) | Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен. |
| --- | --- |

(38)

Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен.

| (39) | В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък „ПКУПИ“). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него. |
| --- | --- |

(39)

В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък „ПКУПИ“). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него.

| (40) | Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ. |
| --- | --- |

(40)

Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ.

IV.1.3.   Заключение относно съответствието с условията

| (41) | Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(41)

Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране.

IV.2.   Съвместимост с Насоките за О и П

IV.2.1.   Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност

| (42) | Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност. |
| --- | --- |

(42)

Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност.

| (43) | На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение. |
| --- | --- |

(43)

На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение.

IV.2.2.   Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията

| (44) | Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите. |
| --- | --- |

(44)

Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите.

| (45) | Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки. |
| --- | --- |

(45)

Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки.

IV.2.3.   Помощ, ограничена до минимум: действителен принос, несвързан с помощта

| (46) | Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия. |
| --- | --- |

(46)

Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия.

| (47) | Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането. |
| --- | --- |

(47)

Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането.

IV.2.4.   Заключения за съвместимостта

| (48) | На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(48)

На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране.

| (49) | Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(49)

Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар.

V.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (50) | На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(50)

На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар.

| (51) | Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки. |
| --- | --- |

(51)

Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки.

РЕШЕНИЕ

| 1. | Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на „Русе индъстри“ АД. |
| --- | --- |

1.

Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на „Русе индъстри“ АД.

| 2. | С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:






  — | данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- | --- |

2.

С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:

—

данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър,

| — | информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри, |
| --- | --- |

—

одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри,

| — | плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7), |
| --- | --- |

—

плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7),

| — | подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:






  — | общо задължение към Агенцията в началото на периода, |
| --- | --- | --- |

—

подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:

—

общо задължение към Агенцията в началото на периода,

| — | общо плащания, осъществени за периода, |
| --- | --- |

—

общо плащания, осъществени за периода,

| — | общо задължение в края на периода, |
| --- | --- |

—

общо задължение в края на периода,

| — | начислена наказателна лихва. |
| --- | --- |

—

начислена наказателна лихва.

| 3. | Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до „Русе индъстри“ АД. |
| --- | --- |

3.

Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до „Русе индъстри“ АД.

| 4. | Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ. |
| --- | --- |

4.

Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ.

| 5. | Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.“ |
| --- | --- |

5.

Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.“

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г. членове 87 и 88 от Договора за ЕО стават съответно членове 107 и 108 от ДФЕС. Двете групи от разпоредби са по същество идентични. За целите на настоящото решение позоваванията на членове 107 и 108 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания на съответно членове 87 и 88 от Договора за ЕО, когато е уместно.

1

(2)  Регион, отговарящ на условията за помощ, съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС въз основа на Решение на Комисията от 24 януари 2007 г., ОВ C 73, 30.3.2007 г., стр. 16.

2

(3)  Френско изписване на наименованието „Русе“.

3

(4)  Името РК е променено на РИ на 4 март 2009 г. Името на предприятието ще се използва в съответствие с това.

4

(5)  Договор от 15 ноември 1996 г. за заем в чуждестранна валута в размер на 1 402 341,08 USD; договор от 22 ноември 1996 г. за сумата от 450 131,17 USD; и договор от 27 януари 1997 г. за изплащане на предишно задължение на предприятието в размер на 6 597 658,92 USD (главница) и 365 575,86 USD (дължима лихва към 1 ноември 1996 г.). Тези заеми са прехвърлени към ДФРР от Стопанска банка (фалирала държавна банка).

5

(6)  Законен правоприемник като кредитор по дългове, дължими на ДФРР.

6

(7)  Българските органи не посочват обменния курс на тази транзакция.

7

(8)  Т.е. цялото задължение, първоначално възлизащо на 8 450 131,17 USD, от което 8 млн. USD вече са били превалутирани/разсрочени на 8 април 1999 г.

8

(9)  Чрез използване на обменния курс EUR/USD от приватизацията, т.е. 29 април 1999 г.

9

(10)  Агенция за държавни вземания.

10

(11)  Комисия за защита на конкуренцията.

11

(12)  Член 1, параграф 3 и член 3, параграф 2 от Закона за държавните помощи.

12

(13)  a + b (т.е. 7,7 млн. EUR) отговаря на неплатената главница, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г. За сравнение главницата, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г., е 7,97 млн. EUR.

13

(14)  От предоставената информация не става ясно дали лихви са били начислявани и/или изисквани по законов път след 10 юни 2006 г.

14

(15)  ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

15

(16)  Вж.: T-152/99 HAMSA [2002] ECR II-3049 at para 167.

16

HAMSA

2002

II-3049

(17)  Поне не след 10 юни 2006 г.

17

(18)  ОВ L 157, 21.6.2005 г., стр. 93.

18

(19)  „Търговски закон“.

19

(20)  1,9558 EUR/BGN към 2 март 2010 г.

20

(21)  Най-малко 1,8 млн. EUR са дължими понастоящем и българските органи не са предприели сериозни опити за събиране на дълга.

21

(22)  Това е установена практика на Комисията, вж. например решенията за откриване по дела C 40/08 Помощ за преструктуриране за PZL-Hydral и C 49/08 Помощ за преструктуриране за PZL Debica.

22

(23)  Ако приемем, че РИ може да се счита за голямо предприятие. Това е посочено от българските органи в точка 4.3 от тяхното уведомление от 30 юни 2009 г. Въпреки това на този етап от оценката структурата на групата все още е неясна, както е посочено в параграфи (5)—(6).

23

---

| 10.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 187/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 187/14

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 187/06

| 1. | Komise dne 30. června 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Montagu Private Equity LLP („Montagu“, Spojené království) a Global Infrastructure Partners – („GIP“, USA), společně kontrolované podnikem General Electric Company („GE“, USA), Credit Suisse Groupe („CSG“, Švýcarsko) ad Global Infrastructure Management Participation LLC („GIMP“, USA), nákupem akcií získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování společnou kontrolu nad podnikem Greenstar Holdings Ltd a jeho dceřinými společnostmi („Greenstar“, Spojené království a Wales), který patří podniku NTR („NTR“, Irsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 30. června 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Montagu Private Equity LLP („Montagu“, Spojené království) a Global Infrastructure Partners – („GIP“, USA), společně kontrolované podnikem General Electric Company („GE“, USA), Credit Suisse Groupe („CSG“, Švýcarsko) ad Global Infrastructure Management Participation LLC („GIMP“, USA), nákupem akcií získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování společnou kontrolu nad podnikem Greenstar Holdings Ltd a jeho dceřinými společnostmi („Greenstar“, Spojené království a Wales), který patří podniku NTR („NTR“, Irsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Montagu: soukromé kapitálové investice, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Montagu: soukromé kapitálové investice,

| — | podniku GIP: investice do infrastruktury, |
| --- | --- |

—

podniku GIP: investice do infrastruktury,

| — | podniku GE: různé technologie a služby, |
| --- | --- |

—

podniku GE: různé technologie a služby,

| — | podniku CSG: investiční bankovnictví, privátní bankovnictví, správa aktiv a další finanční služby, |
| --- | --- |

—

podniku CSG: investiční bankovnictví, privátní bankovnictví, správa aktiv a další finanční služby,

| — | podniku GIMP: holdingová společnosti v oblasti poskytování služeb správy aktiv, |
| --- | --- |

—

podniku GIMP: holdingová společnosti v oblasti poskytování služeb správy aktiv,

| — | podniku Greenstar: odpadové hospodářství, |
| --- | --- |

—

podniku Greenstar: odpadové hospodářství,

| — | podniku NTR: energie z obnovitelných zdrojů – mezinárodní skupina. |
| --- | --- |

—

podniku NTR: energie z obnovitelných zdrojů – mezinárodní skupina.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 10.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 187/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 187/15

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 187/07

| 1. | Komise dne 2. července 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Anglo Irish Bank Corporation Limited („Anglo Irish Bank“, Irsko) a The Royal Bank of Scotland Group plc („RBS“, Spojené království) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování na smluvním základě společnou kontrolu nad podnikem Arnotts Holdings Limited („Arnotts“, Irsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 2. července 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Anglo Irish Bank Corporation Limited („Anglo Irish Bank“, Irsko) a The Royal Bank of Scotland Group plc („RBS“, Spojené království) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování na smluvním základě společnou kontrolu nad podnikem Arnotts Holdings Limited („Arnotts“, Irsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Anglo Irish Bank: bankovní služby, komerční finanční aktivity a financování nákupu nemovitostí, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Anglo Irish Bank: bankovní služby, komerční finanční aktivity a financování nákupu nemovitostí,

| — | podniku RBS: bankovní a finanční služby, |
| --- | --- |

—

podniku RBS: bankovní a finanční služby,

| — | podniku Arnotts: nespecializované maloobchodní prodejny v Irsku. |
| --- | --- |

—

podniku Arnotts: nespecializované maloobchodní prodejny v Irsku.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 10.7.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 187/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 187/16

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 187/08

Tímto zveřejněním se uděluje právo vznést proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí námitky obdržet do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„CHLEB PRĄDNICKI“

č. ES: PL-PGI-0005-0694-23.04.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název:

„Chleb prądnicki“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Polsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu:

| Třída 2.4 – | Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží |
| --- | --- |

Třída 2.4 –

Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

„Chleb prądnicki“ je tmavý chléb vyráběný z žitného kvásku.

Tvar

„Chleb prądnicki“ má dvojí tvar: podlouhlý a kulatý.

Podlouhlé bochníky se vyrábějí ve dvou hmotnostech:

| 1) | 14 kg – délka 950 až 1 000 mm, výška 120 až 150 mm, šířka ve středu bochníku se pohybuje od 450 do 500 mm. |
| --- | --- |

1)

14 kg – délka 950 až 1 000 mm, výška 120 až 150 mm, šířka ve středu bochníku se pohybuje od 450 do 500 mm.

| 2) | 4,5 kg – délka 600 až 650 mm, výška 120 až 150 mm, šířka ve středu bochníku se pohybuje od 300 do 350 mm. |
| --- | --- |

2)

4,5 kg – délka 600 až 650 mm, výška 120 až 150 mm, šířka ve středu bochníku se pohybuje od 300 do 350 mm.

Podlouhlé bochníky (u obou hmotností) se směrem k „patkám“ mírně zužují.

Kulatý bochník se vyrábí v jedné hmotnosti – 4,5 kg a průměru 450 až 500 mm.

Kůrka

Kůrka chleba je bez ohledu na tvar výrobku silná 4 až 6 mm, má hnědou až tmavě hnědou barvu, rovnoměrný nebo viditelně popraskaný povrch a je pokryta tenkou vrstvou žitných otrub.

Střída

Na průřezu má chléb světlou barvu a je rovnoměrně pórovitý. Střída by se po lehkém stlačení měla vrátit do původního stavu a její struktura by měla zůstat nezměněna. Chuť a vůně chleba je typická pro chléb vyráběný z žitného kvásku.

Fyzikálně-chemické vlastnosti

Vlhkost– po osmi hodinách od upečení nepřesahuje 50 %.

Objem– 100 g chleba má objem alespoň 200 cm3.

Kyselost– nejvýše 10 pH.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

| — | vysoce kvalitní žitná a pšeničná mouka používaná v potravinářském průmyslu, |
| --- | --- |

—

vysoce kvalitní žitná a pšeničná mouka používaná v potravinářském průmyslu,

| — | vařené brambory nebo bramborové lupínky (sezónní použití na jaře a na začátku léta), |
| --- | --- |

—

vařené brambory nebo bramborové lupínky (sezónní použití na jaře a na začátku léta),

| — | žitné otruby, |
| --- | --- |

—

žitné otruby,

| — | sůl, |
| --- | --- |

—

sůl,

| — | pitná voda, |
| --- | --- |

—

pitná voda,

| — | čerstvé droždí, |
| --- | --- |

—

čerstvé droždí,

| — | kmín. |
| --- | --- |

—

kmín.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

V označené zeměpisné oblasti se musí uskutečnit všechny fáze produkce:

| — | příprava těsta z kvásku tradiční pětifázovou metodou, |
| --- | --- |

—

příprava těsta z kvásku tradiční pětifázovou metodou,

| — | ruční porcování a tvarování těsta, |
| --- | --- |

—

ruční porcování a tvarování těsta,

| — | nakynutí vytvarovaných bochníků těsta v ošatkách, |
| --- | --- |

—

nakynutí vytvarovaných bochníků těsta v ošatkách,

| — | příprava bochníků k pečení, vlhčení vodou a posyp žitnými otrubami, |
| --- | --- |

—

příprava bochníků k pečení, vlhčení vodou a posyp žitnými otrubami,

| — | pečení bochníků, |
| --- | --- |

—

pečení bochníků,

| — | chladnutí upečeného chleba. |
| --- | --- |

—

chladnutí upečeného chleba.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Chléb prodávaný po částech je možné krájet až po vychladnutí, tj. nejméně čtyři hodiny po jeho dopečení.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

„Chleb prądnicki“ může být prodáván nebalený. Každý bochník s hmotností 4,5 kg prodávaný v celku je opatřen páskou, na níž jsou vytištěny údaje podle předpisů týkajících se označování potravinářských výrobků určených k prodeji. Chléb prodávaný po částech (po půlkách či čtvrtkách) je balen do fóliových nebo papírových sáčků, do kterých je vložena etiketa s obdobným grafickým provedením, jaké má páska. Etiketa musí obsahovat symbol chráněného zeměpisného označení a nápis „Chráněné zeměpisné označení“. Chléb s hmotností nad 4,5 kg, jenž je určen pro nekomerční použití a který se vyrábí při zvláštních příležitostech, je opatřen obdobnou a rozměrově přizpůsobenou páskou jako u bochníků vážících 4,5 kg. Etikety a pásky bude mezi všechny výrobce „chleba prądnického“ distribuovat Piekarnia B.A. Madej. Pravidla distribuce etiket nesmějí diskriminovat žádného producenta, jenž vyrábí „chleb prądnicki“ v souladu se specifikací.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Správní hranice města Krakova.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Pojmenování „chleb prądnicki“ pochází od názvů vesnic podél potoka Prądnik, z nichž nejdůležitější jsou Prądnik Czerwony a Prądnik Biały, ve kterých se nacházely četné mlýny. První nepřímé zmínky o pekařích z Prądniku pocházejí již ze 14. století. Vyplývá z nich, že obyvatelé Prądniku Czerwoného byli proslulí zejména pečením obrovských „prądnických chlebů“.

Prądnik Czerwony a Prądnik Biały se ocitly uvnitř hranic Krakova dne 1. dubna 1910. V současné době jsou součástí krakovské čtvrti Krowodrza, ale v běžné mluvě se užívají jejich názvy i nadále.

„Chleb prądnicki“ a způsob jeho výroby vychází z dlouholeté praxe, která se utvářela po mnoho generací pekařů. Charakteristické vlastnosti „chleba prądnického“ souvisejí s lidskými faktory – dovednostmi a pekařským uměním výrobců, kteří jej pečou podle tradičních metod z určených surovin.

5.2   Specifičnost produktu:

Vlastností, kterou se „chleb prądnicki“ liší od jiných výrobků nejmarkantněji, je jeho rozměr, silná kůrka a dlouhodobá čerstvost. Každodenně se pečou bochníky o hmotnosti 4,5 kg, při zvláštních příležitostech pak bochníky vážící 14 kg. Každý bochník má mírně odlišný tvar. Kromě toho si „chleb prądnicki“ při skladování v normálních podmínkách zachová čerstvost po sedm dní.

Zvláštním znakem je i skutečnost, že „chleb prądnicki“ je pečivem, které po upečení nejdříve „zraje“ a plné chuti a vůně dosahuje až druhý den po svém dopečení.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Žádost se opírá o specifickou jakost „chleba prądnického“ popsanou v bodě 5.2 a o jeho pověst.

Zásadní vliv na výjimečnou povahu produktu mají lidské dovednosti, zejména ruční zpracovávání a formování těsta, díky čemuž má každý bochník mírně odlišný tvar, a odpovídající tepelné zpracování, kterým „chleb prądnicki“ získává náležitou tloušťku, strukturu povrchu a kůrky. Použitím brambor nebo bramborových lupínků je pro změnu zaručena dlouhodobá čerstvost chleba.

Historie, tradice pečení a pověst „chleba prądnického“:

| | Nejstarší údaje o „chlebu prądnickém“ pocházejí z roku 1421, kdy krakovský biskup Albert přidělil svému kuchaři Świętosławu Skowronkowi dva źreby (plošná míra) země v Prądniku. Obyvatelé těchto dvou źrebů měli péct chleba na biskupský stůl. |
| --- | --- |

Nejstarší údaje o „chlebu prądnickém“ pocházejí z roku 1421, kdy krakovský biskup Albert přidělil svému kuchaři Świętosławu Skowronkowi dva źreby (plošná míra) země v Prądniku. Obyvatelé těchto dvou źrebů měli péct chleba na biskupský stůl.

| | Na základě privilegia krále Jana Olbrachta ze dne 26. května 1496 mohli pekaři tzv. režného chleba mj. z Prądniku prodávat tento chléb jednou týdně v úterý na krakovském trhu, a zachovávat tak dávný obyčej. Podle tohoto privilegia mohli pekaři, kteří byli členy cechu uvnitř městských hradeb, bez omezení péct a prodávat bílé i režné pečivo. Prodej režného chleba upečeného za hradbami města (pekaři vně městských hradeb nesměli péct bílé pečivo) byl přísně omezen. Povolení k neomezenému dovážení „chleba prądnického“ do Krakova získali pekaři teprve 1. července 1785. |
| --- | --- |

Na základě privilegia krále Jana Olbrachta ze dne 26. května 1496 mohli pekaři tzv. režného chleba mj. z Prądniku prodávat tento chléb jednou týdně v úterý na krakovském trhu, a zachovávat tak dávný obyčej. Podle tohoto privilegia mohli pekaři, kteří byli členy cechu uvnitř městských hradeb, bez omezení péct a prodávat bílé i režné pečivo. Prodej režného chleba upečeného za hradbami města (pekaři vně městských hradeb nesměli péct bílé pečivo) byl přísně omezen. Povolení k neomezenému dovážení „chleba prądnického“ do Krakova získali pekaři teprve 1. července 1785.

| | V 18. a 19. století byla stanovena pravidla prodeje a ceníku chleba podle tzv. taxy, což dokládají originální dokumenty z té doby, jež se dochovaly u cechu pekařů v Krakově. Na „chlebu prądnickém“ si zákazníci pochutnávali do přelomu 20. a 30. let 20. století, nicméně ve 30. letech se s jeho výrobou přestalo. „Chleb prądnicki“ však nezmizel nenávratně. Podle předsedy kupecké společnosti (spółka kupiecka) Stary Kleparz se s „chlebem prądnickým“ obchodovalo v poválečném období (1945–1998) na nejstarším, dodnes fungujícím a nejznámějším krakovském tržišti ve Starém Kleparzi. |
| --- | --- |

V 18. a 19. století byla stanovena pravidla prodeje a ceníku chleba podle tzv. taxy, což dokládají originální dokumenty z té doby, jež se dochovaly u cechu pekařů v Krakově. Na „chlebu prądnickém“ si zákazníci pochutnávali do přelomu 20. a 30. let 20. století, nicméně ve 30. letech se s jeho výrobou přestalo. „Chleb prądnicki“ však nezmizel nenávratně. Podle předsedy kupecké společnosti (spółka kupiecka) Stary Kleparz se s „chlebem prądnickým“ obchodovalo v poválečném období (1945–1998) na nejstarším, dodnes fungujícím a nejznámějším krakovském tržišti ve Starém Kleparzi.

O oblibě a pověsti „chleba prądnického“ svědčí zmínky v literatuře a tisku z 19. a 20. století:

| — | Wincenty Pol – Obrazek (báseň z 19. století), |
| --- | --- |

—

Wincenty Pol – Obrazek (báseň z 19. století),

| — | fragment básně Wincentyho Pola ze sbírek Ambrożyho Grabowského – bez názvu (19. století), |
| --- | --- |

—

fragment básně Wincentyho Pola ze sbírek Ambrożyho Grabowského – bez názvu (19. století),

| — | Ambroży Grabowski – Wspomnienia (19. století), |
| --- | --- |

—

Ambroży Grabowski – Wspomnienia (19. století),

| — | Franciszek Piekosiński – Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława (1883), |
| --- | --- |

—

Franciszek Piekosiński – Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława (1883),

| — | Józef Mączyński – Włościanie z okolic Krakowa (1858), noviny Przyjaciel Ludu (1846), |
| --- | --- |

—

Józef Mączyński – Włościanie z okolic Krakowa (1858), noviny Przyjaciel Ludu (1846),

| — | Tygodnik Ilustrowany (1862), |
| --- | --- |

—

Tygodnik Ilustrowany (1862),

| — | Encyklopedia Powszechna (1865), |
| --- | --- |

—

Encyklopedia Powszechna (1865),

| — | Maria Estreicherówna – Wspomnienia (20. století). |
| --- | --- |

—

Maria Estreicherówna – Wspomnienia (20. století).

„Chleb prądnicki“ se objevuje rovněž na obrazech z 19. století:

| — | Kajetan Wincenty Kielisiński – Z promnickim chlebem w Krakowie (1847), |
| --- | --- |

—

Kajetan Wincenty Kielisiński – Z promnickim chlebem w Krakowie (1847),

| — | Jan Kanty Wojnarowski – Prądniczanin, |
| --- | --- |

—

Jan Kanty Wojnarowski – Prądniczanin,

| — | Jan Kanty Wojnarowski – Piekarz chleba prądnickiego. |
| --- | --- |

—

Jan Kanty Wojnarowski – Piekarz chleba prądnickiego.

O pověsti, které se „chleb prądnicki“ těší u dnešních spotřebitelů, svědčí jeho přítomnost na soutěžích, mezinárodních veletrzích i propagačních akcích Krakova.

V roce 2004 získal „chleb prądnicki“ ocenění za příkladnou jakost a vynikající chuťové vlastnosti v soutěži Małopolski Smak. Výrobce „chleba prądnického“ pro změnu v roce 2005 obdržel za tento produkt nominaci maršálka Malopolského vojvodství na titul Polski Producent Żywności 2005. O vyhlášenosti „chleba prądnického“ vypovídá i jeho účast na mezinárodních výstavách, například na Mezinárodním veletrhu potravinářství SIAL (Salon International de l'Alimentation) v Paříži v roce 2005. Informace o „chlebu prądnickém“ lze také nalézt v publikaci Terra Madre 1 600 Food Communities, kterou připravila organizace Slow Food.

Dobrá pověst „chleb prądnickiego“ je často používána k propagaci Krakova – byl např. jedním ze symbolů Krakova představených při oslavě 750. výročí získání magdeburských městských práv. Vyobrazený „chleb prądnicki“ se rovněž objevuje na letácích propagujících město. Současná pověst „chleba prądnického“ navazuje na vyhlášenost, jíž se těšil v minulosti a ze které se spolu s jeho popularizací vyvinula pověst nerozlučně s tímto výrobkem spjatá a spočívající v jeho neopakovatelné chuti, mimořádné kvalitě a trvanlivosti. V současné době se „chleb prądnicki“ prodává v celopolské síti prodejen lahůdek nabízejících pouze vyhlášené potraviny z celého světa. Vyhlášenost „chleba prądnického“ vyplývá rovněž ze skutečnosti, že spotřebitelé jej kupují i přesto, že jeho cena pětinásobně převyšuje cenu chleba z masové produkce. O vyhlášenosti „chleba prądnického“ rovněž svědčí velký počet zákazníků, kteří si jej kupují během každoročního slavnosti Święto Chleba. Během této slavnosti se ho každý den upeče čtyřikrát více.

Informace o „chlebu prądnickém“ lze najít v mnoha současných publikacích, např. v kuchařce Produkt tradycyjny na małopolskim stole, v publikaci Stół pięknie nakryty a albu Małopolska – Palce lizać. Przewodnik kulinarny po regionie. O „chlebu prądnickém“ se lze dočíst také v krakovském denním tisku, např. v novinách Dziennik Polska či Gazeta Krakowska a zmínky o něm najdeme i v celopolských odborných časopisech Przegląd Piekarniczy i Cukierniczy a Cukiernictwo i Piekarstwo. O „chlebu prądnickém“ se psalo i v novinách Polska Głos Wielkopolski (25. srpna 2008) a Tęczy a v týdeníku Niedziela (10. srpna 2008).

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---