# Az Európai Unió C 252/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 252 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. július 12. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 252

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. július 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Európai Központi Bank |
| 2016/C 252/01 CON/2016/26 | Az Európai Központi Bank véleménye (2016. április 20.) a 806/2014/EU rendeletnek az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (CON/2016/26) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2016/C 252/01 CON/2016/26

Az Európai Központi Bank véleménye (2016. április 20.) a 806/2014/EU rendeletnek az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (CON/2016/26)

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 252/02 | Euroátváltási árfolyamok | 8 |
| 2016/C 252/03 | A Bizottság határozata (2016. július 6.) a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság integrált halászatiadat-kezelő szoftverének nyílt forráskódú licenceléséről | 9 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 252/02

Euroátváltási árfolyamok

8

2016/C 252/03

A Bizottság határozata (2016. július 6.) a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság integrált halászatiadat-kezelő szoftverének nyílt forráskódú licenceléséről

9

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2016/C 252/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 10 |
| 2016/C 252/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV) (
  1
  ) | 11 |
| 2016/C 252/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar) (
  1
  ) | 12 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2016/C 252/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

10

2016/C 252/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV) (
  1
  )

1

11

2016/C 252/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar) (
  1
  )

1

12

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2016/C 252/07 | Helyesbítés az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzétételéhez ( HL L 408., 2015.12.9. ) | 13 |

Helyesbítések

2016/C 252/07

Helyesbítés az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzétételéhez ( HL L 408., 2015.12.9. )

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 12.7.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 252/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2016. április 20.)

a 806/2014/EU rendeletnek az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról

(CON/2016/26)

(2016/C 252/01)

Bevezetés és jogalap

2016. január 20-án az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a 806/2014/EU rendeletnek az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: a javasolt rendelet). 2016. február 1-jén az EKB az Európai Parlamenttől kapott felkérést arra, hogy alkosson véleményt a javasolt rendeletről.

Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a javasolt rendelet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének az EUMSZ 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét, valamint az EKB hitelintézetek prudenciális felügyeletével kapcsolatos, az EUMSZ 127. cikkének (6) bekezdésében említett feladatait. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1.   Általános észrevételek

| 1.1. | Az európai betétbiztosítási rendszer a bankunió kiteljesítésének az egységes felügyeleti mechanizmus és az egységes szanálási mechanizmus létrehozását követő, szükséges harmadik pillére. Mivel a felelősséget és az ellenőrzést össze kell hangolni, a betétesek európai szintű közös biztonsági hálójának létrehozása logikus kiegészítése a bankfelügyeletért és szanálásért való felelősség európai szintre emelésének. A teljesen működőképes egységes felügyeleti mechanizmus és egységes szanálási mechanizmus mellett a nemzeti hatóságoknak nagyrészt megszűnt az ellenőrzésük az azt meghatározó legfontosabb elemek felett, hogy a nemzeti betétbiztosítási rendszernek kifizetést kell-e teljesítenie a biztosított betétesek részére, vagy pedig a szanálás finanszírozásához kell hozzájárulnia. Ezért ugyanazon a szinten kell felvállalni, és az európai betétbiztosítási rendszerhez kell telepíteni az annak biztosításáért való felelősséget, hogy megfelelő pénzügyi eszközök álljanak rendelkezésre valamennyi betétes bizalmának megalapozásához és ezzel a pénzügyi stabilitás megőrzéséhez. A javasolt rendelet az öt elnök jelentésének (2) ajánlásai nyomán hozott intézkedést jelent, amely jelentés kérte egy európai betétbiztosítási rendszer bevezetését. Amint a jelentés kiemeli, a bankrendszer csak akkor lehet valóban egységes, ha a bankbetétek biztonságosságába vetett bizalom az összes tagállamban egyformán magas. Egy európai betétbiztosítási rendszer a kockázatok diverzifikálása folytán is előnyös lenne, és nagyobb valószínűséggel állna ellen a sokkoknak, mivel a kockázatok a pénzügyi intézmények egy nagyobb halmazában oszlanának meg, és emiatt az egyes kifizetési események kisebb valószínűséggel terhelnék túl a rendszer kapacitását. |
| --- | --- |

1.1.

Az európai betétbiztosítási rendszer a bankunió kiteljesítésének az egységes felügyeleti mechanizmus és az egységes szanálási mechanizmus létrehozását követő, szükséges harmadik pillére. Mivel a felelősséget és az ellenőrzést össze kell hangolni, a betétesek európai szintű közös biztonsági hálójának létrehozása logikus kiegészítése a bankfelügyeletért és szanálásért való felelősség európai szintre emelésének. A teljesen működőképes egységes felügyeleti mechanizmus és egységes szanálási mechanizmus mellett a nemzeti hatóságoknak nagyrészt megszűnt az ellenőrzésük az azt meghatározó legfontosabb elemek felett, hogy a nemzeti betétbiztosítási rendszernek kifizetést kell-e teljesítenie a biztosított betétesek részére, vagy pedig a szanálás finanszírozásához kell hozzájárulnia. Ezért ugyanazon a szinten kell felvállalni, és az európai betétbiztosítási rendszerhez kell telepíteni az annak biztosításáért való felelősséget, hogy megfelelő pénzügyi eszközök álljanak rendelkezésre valamennyi betétes bizalmának megalapozásához és ezzel a pénzügyi stabilitás megőrzéséhez. A javasolt rendelet az öt elnök jelentésének (2) ajánlásai nyomán hozott intézkedést jelent, amely jelentés kérte egy európai betétbiztosítási rendszer bevezetését. Amint a jelentés kiemeli, a bankrendszer csak akkor lehet valóban egységes, ha a bankbetétek biztonságosságába vetett bizalom az összes tagállamban egyformán magas. Egy európai betétbiztosítási rendszer a kockázatok diverzifikálása folytán is előnyös lenne, és nagyobb valószínűséggel állna ellen a sokkoknak, mivel a kockázatok a pénzügyi intézmények egy nagyobb halmazában oszlanának meg, és emiatt az egyes kifizetési események kisebb valószínűséggel terhelnék túl a rendszer kapacitását.

| 1.2. | Az EKB teljes mértékben osztja a Bizottság azon álláspontját, hogy az egységes betétbiztosítási rendszer a bankunió szükséges harmadik pillére, és arra a betétesek védelmének tovább fokozása és a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében szükség van, hozzájárulva ezzel a gazdasági és monetáris unió (GMU) elmélyítéséhez (3). |
| --- | --- |

1.2.

Az EKB teljes mértékben osztja a Bizottság azon álláspontját, hogy az egységes betétbiztosítási rendszer a bankunió szükséges harmadik pillére, és arra a betétesek védelmének tovább fokozása és a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében szükség van, hozzájárulva ezzel a gazdasági és monetáris unió (GMU) elmélyítéséhez (3).

| 1.3. | Az EKB üdvözli továbbá azt a tényt, hogy a javasolt rendelet a részt vevő betétbiztosítási rendszerek kölcsönös biztosítása emelésének fokozatos eljárását vezeti be, végső soron a betétbiztosítás olyan egységes rendszerének megvalósítása céljából, amely behatárolja a bank és az állam közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

1.3.

Az EKB üdvözli továbbá azt a tényt, hogy a javasolt rendelet a részt vevő betétbiztosítási rendszerek kölcsönös biztosítása emelésének fokozatos eljárását vezeti be, végső soron a betétbiztosítás olyan egységes rendszerének megvalósítása céljából, amely behatárolja a bank és az állam közötti kapcsolatot.

| 1.4. | Az EKB általában is üdvözli azt a tényt, hogy a javasolt rendelet egyértelmű ütemtervet és határidőket határoz meg, a teljes körű európai betétbiztosítási rendszer felé vezető, egyértelműen meghatározott és körülhatárolt átmeneti lépésekkel. A viszontbiztosítási és együttbiztosítási szakaszt ezért a 2024-ben elindulni tervezett teljes biztosítás felé vezető átmenetnek kell tekinteni. Ez a fokozatos megközelítés számításba veszi, hogy további előrelépésre van szükség a bankunió, illetőleg a GMU egésze más területein is. Emellett e megközelítés célja annak biztosítása, hogy a teljes biztosítási szakasz kezdete előtt a bankunióban mindenütt elegendő idő álljon rendelkezésre az előzetes hozzájárulások felhalmozására. Végezetül, a részt vevő betétbiztosítási rendszerekhez tartozó hitelintézetekkel szembeni egyenlő bánásmódot az fogja biztosítani, hogy az egyedi hozzájárulások meghatározásakor figyelembevételre kerülnek az intézményre jellemző, a bankunió minden más hitelintézetéhez viszonyított kockázatok. Az európai betétbiztosítási rendszer hitelességének további erősítésére és bank/állam kapcsolat nemzeti szinten történő eredményes felszámolása érdekében legkésőbb a teljes biztosítási szakasz kezdetén létre kell hozni egy költségvetési szempontból semleges, közös közjogi védőhálót az európai betétbiztosítási rendszer számára. |
| --- | --- |

1.4.

Az EKB általában is üdvözli azt a tényt, hogy a javasolt rendelet egyértelmű ütemtervet és határidőket határoz meg, a teljes körű európai betétbiztosítási rendszer felé vezető, egyértelműen meghatározott és körülhatárolt átmeneti lépésekkel. A viszontbiztosítási és együttbiztosítási szakaszt ezért a 2024-ben elindulni tervezett teljes biztosítás felé vezető átmenetnek kell tekinteni. Ez a fokozatos megközelítés számításba veszi, hogy további előrelépésre van szükség a bankunió, illetőleg a GMU egésze más területein is. Emellett e megközelítés célja annak biztosítása, hogy a teljes biztosítási szakasz kezdete előtt a bankunióban mindenütt elegendő idő álljon rendelkezésre az előzetes hozzájárulások felhalmozására. Végezetül, a részt vevő betétbiztosítási rendszerekhez tartozó hitelintézetekkel szembeni egyenlő bánásmódot az fogja biztosítani, hogy az egyedi hozzájárulások meghatározásakor figyelembevételre kerülnek az intézményre jellemző, a bankunió minden más hitelintézetéhez viszonyított kockázatok. Az európai betétbiztosítási rendszer hitelességének további erősítésére és bank/állam kapcsolat nemzeti szinten történő eredményes felszámolása érdekében legkésőbb a teljes biztosítási szakasz kezdetén létre kell hozni egy költségvetési szempontból semleges, közös közjogi védőhálót az európai betétbiztosítási rendszer számára.

| 1.5. | Egy jól működő bankunióhoz azonban az európai betétbiztosítási rendszer létrehozásán túlmutató lépésekre is szükség van. Ebből a célból „A bankunió megvalósítása felé” című bizottsági közlemény (4) több intézkedést is meghatároz a bankszektor kockázatainak további csökkentésére és a versenyfeltételek kiegyenlítésére. Az EKB ezzel összefüggésben hangsúlyozza a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) teljes körű és határidőre történő végrehajtásának az európai betétbiztosítási rendszer szükségszerű előfeltételeként fennálló jelentőségét, és ezért felhívja az érintett tagállamokat e kötelezettség mielőbbi teljesítésére (6). Az EKB üdvözli és teljes körűen támogatja a bizottsági közleményben meghatározott összes többi kockázatcsökkentő intézkedést. Ezen intézkedések terén az előrelépést az európai betétbiztosítási rendszer megvalósításával párhuzamosan kell elérni, nem csak az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, hanem a pénzügyi integráció előmozdítása céljából is. Mindazonáltal késedelmet okozhat egy olyan megoldás, amely az európai betétbiztosítási rendszer egyik szakaszból a másikba történő átmenetét a kockázatcsökkentés előrehaladásától teszi függővé. Az európai betétbiztosítási rendszer ilyen feltételes bevezetésének támogatása esetén a kockázatcsökkentési mérföldkövek előzetesen pontos meghatározást igényelnek, azoknak objektíven ellenőrizhetőnek, reálisan elérhetőnek kell lenniük, és jogilag kapcsolódniuk kell az európai betétbiztosítási rendszerre irányuló javaslatban rögzített szakaszok közötti átmenetekhez. Annak biztosítása érdekében, hogy az európai betétbiztosítási rendszer ne kerüljön határozatlan időre elhalasztásra, a mérföldkövek listájára fel kell venni a bankunió további erősítéséhez szükséges legfontosabb elemeket. Ezt a listát elsősorban azokra a tárgykörökre kell korlátozni, amelyek egyértelműen érdemben kapcsolódnak az európai betétbiztosítási rendszerhez, és azok nem hivatkozhatnak olyan folyamatban lévő tárgyalásokra, amelyek tekintetében egyértelmű határidők nincsenek rögzítve. |
| --- | --- |

1.5.

Egy jól működő bankunióhoz azonban az európai betétbiztosítási rendszer létrehozásán túlmutató lépésekre is szükség van. Ebből a célból „A bankunió megvalósítása felé” című bizottsági közlemény (4) több intézkedést is meghatároz a bankszektor kockázatainak további csökkentésére és a versenyfeltételek kiegyenlítésére. Az EKB ezzel összefüggésben hangsúlyozza a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) teljes körű és határidőre történő végrehajtásának az európai betétbiztosítási rendszer szükségszerű előfeltételeként fennálló jelentőségét, és ezért felhívja az érintett tagállamokat e kötelezettség mielőbbi teljesítésére (6). Az EKB üdvözli és teljes körűen támogatja a bizottsági közleményben meghatározott összes többi kockázatcsökkentő intézkedést. Ezen intézkedések terén az előrelépést az európai betétbiztosítási rendszer megvalósításával párhuzamosan kell elérni, nem csak az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, hanem a pénzügyi integráció előmozdítása céljából is. Mindazonáltal késedelmet okozhat egy olyan megoldás, amely az európai betétbiztosítási rendszer egyik szakaszból a másikba történő átmenetét a kockázatcsökkentés előrehaladásától teszi függővé. Az európai betétbiztosítási rendszer ilyen feltételes bevezetésének támogatása esetén a kockázatcsökkentési mérföldkövek előzetesen pontos meghatározást igényelnek, azoknak objektíven ellenőrizhetőnek, reálisan elérhetőnek kell lenniük, és jogilag kapcsolódniuk kell az európai betétbiztosítási rendszerre irányuló javaslatban rögzített szakaszok közötti átmenetekhez. Annak biztosítása érdekében, hogy az európai betétbiztosítási rendszer ne kerüljön határozatlan időre elhalasztásra, a mérföldkövek listájára fel kell venni a bankunió további erősítéséhez szükséges legfontosabb elemeket. Ezt a listát elsősorban azokra a tárgykörökre kell korlátozni, amelyek egyértelműen érdemben kapcsolódnak az európai betétbiztosítási rendszerhez, és azok nem hivatkozhatnak olyan folyamatban lévő tárgyalásokra, amelyek tekintetében egyértelmű határidők nincsenek rögzítve.

| 1.6. | Végezetül az EKB megítélése szerint indokolt lehet egy hatásvizsgálat a javaslat legjelentősebb elemei tekintetében, figyelemmel a javasolt rendelet és az uniós jogszabályok – különösen a 2014/49/EU irányelv és a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) – kölcsönhatására, valamint az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) szerepére, a nemzeti betétbiztosítási rendszerekért felelős döntéshozó testületek jelenlegi szerepkörével összevetve. |
| --- | --- |

1.6.

Végezetül az EKB megítélése szerint indokolt lehet egy hatásvizsgálat a javaslat legjelentősebb elemei tekintetében, figyelemmel a javasolt rendelet és az uniós jogszabályok – különösen a 2014/49/EU irányelv és a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) – kölcsönhatására, valamint az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Testület) szerepére, a nemzeti betétbiztosítási rendszerekért felelős döntéshozó testületek jelenlegi szerepkörével összevetve.

2.   Különös észrevételek

2.1.   A javasolt rendelet célja

Az EKB üdvözli azt, hogy a javasolt rendelet a 2014/49/EU irányelvvel való összhangra törekszik, annak elveit és szabályait kiegészítve (8). A 2014/49/EU irányelv értelmében egy betétbiztosítási rendszer kulcsfeladata „a betétesek megóvása a hitelintézetek fizetésképtelenségének következményeitől” (9). A javasolt rendelet szabályozza az európai betétbiztosítási rendszer, a betétbiztosítási alap és a betétbiztosítási rendszerek viszonyát, amelyben a betétesek kártalanításáért továbbra is a nemzeti rendszerek tartoznak teljes mértékben helytállni. Az EKB ilyen előzmények után szükségesnek tartja annak a javasolt rendelet szövegében történő kifejezett pontosítását, hogy az európai betétbiztosítási rendszernek célja a bankunió tagállamaiban mindenütt a betétesek lehető legmagasabb szintű védelmének biztosítása is.

2.2.   Az európai betétbiztosítási rendszer hatálya

Az EKB üdvözli továbbá annak tényét, hogy a javasolt rendeletnek minden olyan betétbiztosítási rendszerre vonatkoznia kell, amelyet a bankunióban részt vevő tagállamokban a 2014/49/EU irányelv (10) alapján hivatalosan elismernek, azaz a kötelező betétbiztosítási rendszerekre, az önkéntes betétbiztosítási rendszerekre és az intézményvédelmi rendszerekre, illetőleg az ilyen rendszerekhez csatlakozott hitelintézetekre. Azonban az európai betétbiztosítási rendszer forrásaihoz hozzáféréssel rendelkező valamennyi hitelintézetnek az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeleten (11) és a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelven (12) alapuló szabályozás és felügyelet alatt kell állnia. Ez teljes mértékben összhangban áll az öt elnök jelentésének azon ajánlásával, hogy az európai betétbiztosítási rendszer hatályának egybe kell esnie az egységes felügyeleti mechanizmus hatályával, és hogy a kockázatalapú díjakat a tagállamok összes részt vevő bankjának fizetnie kell. Valójában csak egy átfogó, egységes betétvédelmi rendszer érheti el a bankunión belül mindenhol azonos betétesi bizalom szintjét, ezzel megelőzve a piac felaprózódását és a versenytorzulást.

2.3.   Az európai betétbiztosítási rendszer irányítása

Az EKB üdvözli azt a tényt, hogy az európai betétbiztosítási rendszer igazgatását a Testület fogja ellátni. Fontos, hogy az európai betétbiztosítási rendszer igazgatását politikai befolyástól védett, független uniós szerv végezze, amely biztosítani fogja valamennyi betétbiztosítási rendszer számára a betétbiztosítási alaphoz azonos feltételek szerinti hozzáférést. A Testületnél várhatóan lecsapódik az abból eredő szinergikus hatások haszna, hogy egyidejűleg a szanálási és betétbiztosítási alapot is igazgatja, konkrétan amiatt, mert igénybe tudja venni az Egységes Szanálási Alap igazgatása során a szanálási feladatok ellátásakor felhalmozott szakértelmét. Hatékonyságnövekedés érhető el, mivel mindkét alap igazgatása és befektetése hasonló know-how-t és szakértelmet igényel. Mindazonáltal a Testülethez további források telepítésére lehet szükség annak érdekében, hogy ezeket az új feladatokat eredményesen elláthassa (lásd a 2.9. pontot). Az Egységes Szanálási Alapba és a betétbiztosítási alapba érkező forrásokat egyértelműen el kell különíteni az adott alap céljaira, különösen azon kockázat kivédésére, hogy a betétvédelmi források elegyednek a szanálási célúakkal, és esetlegesen szanálási célokra felhasználják azokat.

Az EKB üdvözli azt a javasolt konstrukciót, amelyben az EKB jogosult olyan állandó képviselő kijelölésére, aki részt vehet a Testület valamennyi testületének ülésein, beleértve az európai betétbiztosítási rendszer plenáris testületét és a közös plenáris testületet.

Végezetül az EKB üdvözli azt a tényt, hogy az európai betétbiztosítási rendszer döntéshozó szerveinek csak a nemzeti szanálási hatóságok vagy kijelölt hatóságok a tagjai. A nemzeti betétbiztosítási rendszereket igazgató magánjogi jogalanyok az európai betétbiztosítási rendszer plenáris testületében közvetlenül nem fognak részt venni. Az EKB üdvözli ezt a korlátozást és emlékeztet arra, hogy a 2014/49/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában adott fogalommeghatározás szerint csak kijelölt (állami) hatóságok jogosultak a szanálási kollégiumokban való részvételre. Valójában, mivel a betétbiztosítási rendszereket igazgató magánjogi jogalanyok egyes tagállamokban a bankszövetségek tulajdonában állnak, a versenytárs bankokra vonatkozó bizalmas adatokba való betekintés számukra történő megengedése súlyos aggályokat vethetne fel a kereskedelmi titoktartás vonatkozásában.

2.4.   A felszámolás költségeinek minimalizálása és az európai betétbiztosítási rendszer felhasználása feletti ellenőrzés

A szanálási eljárást tekintve – amelynek esetében a 2014/59/EU irányelv kifejezetten kimondja, hogy a szanálási hatóságoknak törekedniük kell arra, hogy minimálisra csökkentsék a szanálás költségeit, és kerüljék az értékek megsemmisítését – a felszámolást végző hatóságoknak is azt az általános célt kell maguk elé tűzni, hogy minimálisra csökkentsék a felszámolási költségeket, ezzel biztosítva azt is, hogy minimális legyen a veszteség a fedezett betétek és így a betétbiztosítási rendszerek esetében is. E cél elérése érdekében a felszámolást végző hatóságok számára meg kell engedni a fizetésképtelen hitelintézet biztosított betétállománya és egyes más eszközei leválasztását, illetve azoknak magánszektorbeli vevő részére történő átruházását. Ez a vétellel vegyes tartozásátvállalás típusú ügylet sok esetben kevésbé költséges lehet egy betétbiztosítási rendszer számára, mint a garantált betétek felszámolás során történő kifizetése. Hasonlóképpen azt is pontosítani kell a javasolt rendelet szövegében, hogy az európai betétbiztosítási rendszer pénzügyi forrásai felhasználhatóak-e a jelenleg a 2014/49/EU irányelv 11. cikkének (6) bekezdésében előírt alternatív intézkedések végrehajtására. Mivel a felszámolási folyamat végrehajtásának módja kulcsfontosságú lesz a betétbiztosítási rendszerek, és ennélfogva az európai betétbiztosítási rendszer pénzeszközeinek megőrzésében, fontos, hogy a Testület lehetőséget kapjon a nemzeti felszámolási folyamat feletti bizonyos fokú ellenőrzésre. Így a 806/2014/EU rendelethez hasonlóan, amely úgy rendelkezik, hogy a Testület átveszi a szanálást a nemzeti szanálási hatóságoktól, ha az Egységes Szanálási Alap forrásait kívánják felhasználni, a Testületnek beleszólása kell legyen a felszámolási eljárásba, ha valószínű, hogy az európai betétbiztosítási alap forrásaira lesz szükség. Ez biztosítaná azt, hogy a felszámolási eljárás feletti ellenőrzés közvetlenül össze legyen hangolva a betétek védelméből eredő helytállási kötelezettséggel.

2.5.   Kockázatalapú hozzájárulások

Az EKB határozottan támogatja azt a tényt, hogy a javasolt rendelet az együttbiztosítási szakasztól az egész bankunióra érvényes módszertant vezet be a kockázatalapú hozzájárulások kiszámítására, valamint, hogy kijelöli a Testületet minden egyes hitelintézet minden más részt vevő hitelintézethez viszonyított hozzájárulásának meghatározására. Ez kulcsjelentőségű annak biztosításában, hogy a hozzájárulások elosztása méltányosan történjen és az európai betétbiztosítási rendszer finanszírozása szilárd alapokon nyugodjon. A kockázat fokának meghatározása a javasolt 74c. cikkben előírt szempontokon (13) alapuló módszertannak megfelelően történik. A meghatározáskor figyelembe kell venni az intézményre jellemző, a bankunió minden más hitelintézetéhez viszonyított kockázatot. E kockázatoknak a bankunió szintjén történő összehasonlítása és az egyes hozzájárulások ennek alapján történő kiigazítása segít az üzleti döntések megfelelő ösztönzőinek létrehozásában, valamint mérsékli a potyautas hatást és az erkölcsi kockázatot. Ez azon aggályok enyhítéséhez fontos, hogy egyes banki szektorokat esetlegesen más banki szektorok „támogathatnak”.

Lényeges megfontolandó kérdés lesz az, hogy a hozzájárulások szintje meghatározásának alapjául szolgáló kockázatalapú megközelítésnek tükröznie kell-e annak valószínűségét – és ha igen, mennyiben –, hogy egy hitelintézet a betétbiztosítást igénybe veszi és különösen annak valószínűségét, hogy szanálás helyett fel kell azt számolni.

Emellett a jogbiztonság érdekében a javasolt rendeletnek rendeznie kell azt is, hogy miként kerülnek felhasználásra azok a hozzájárulások, amelyek szintje egyes tagállamokban meghaladja a biztosított betétek 0,8 %-ának megfelelő minimumkövetelményt.

2.6.   Az EKB szerepe az egyes részt vevő betétbiztosítási rendszerek előzetes hozzájárulása teljes összegének meghatározásában

Az EKB üdvözli azt a tényt, hogy a javasolt rendelet előírja, miszerint a viszontbiztosítási és együttbiztosítási időszak tartama alatt a Testület minden évben konzultál az EKB-val és a nemzeti illetékes hatósággal, mielőtt meghatározná minden egyes betétbiztosítási rendszer tekintetében azon előzetes hozzájárulások teljes összegét, amelyet az az adott betétbiztosítási rendszerhez csatlakozott hitelintézetektől követelhet. Ezek a rendszeres konzultációk tükrözik a felügyeleti hatóságok intézmények kockázatosságának értékelése tekintetében meglévő szakértelmét, és lehetővé teszik az EKB és a nemzeti illetékes hatóságok számára annak biztosítását, hogy a hozzájárulások kiszámítási és beszedési eljárása ne veszélyeztesse a hozzájáruló hitelintézetek stabilitását.

2.7.   Az erőforrások felhasználása

Az EKB üdvözli, hogy a javasolt rendelet előírja az erőforrásoknak nem csak kifizetésekre, hanem az európai betétbiztosítási rendszer három szakaszának bármelyikében bekövetkező szanálás esetén történő felhasználását is. Ez a szanálás elősegítése érdekében fontos, ami számos fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelen bank esetében közérdeket szolgálhat, és ezért a fizetésképtelenséggel szemben előnyben részesítendő megoldás. Ez összhangban áll a 2014/49/EU irányelvvel és a 806/2014/EU rendelettel is, amelyek előírják, hogy a betétbiztosítási rendszerek helytállási kötelezettsége a biztosított betétek szintjéig áll fenn, feltéve, hogy a betétesek továbbra is hozzáférnek betéteikhez, és hogy a szanálás finanszírozásában való részesedésük nem haladja meg azt a veszteséget, amelyet a betétbiztosítási rendszerek fizetésképtelenség esetén elszenvednének.

A javasolt rendeletnek azonban kifejezetten meg kell határoznia, hogy az európai betétbiztosítási rendszernek ki kell-e terjednie azon 100 000 EUR feletti egyenlegű betétekre, amelyek az érintett tagállam jogszabályai alapján – a 2014/49/EU irányelv 6. cikkében biztosított lehetőség alapján – 3–12 hónapig ideiglenes védelmet élvező betétek.

2.8.   Az európai betétbiztosítási rendszer kötelezettsége a betétbiztosítási rendszerek felé mind a részleges, mind a teljes biztosítási szakasz alatt

Az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása elő fogja segíteni, hogy a betétbiztosítási rendszerek további pénzügyi erőforrásokhoz juthassanak hozzá – kezdetben viszontbiztosítás és együttbiztosítás révén –, és a források a betétbiztosítási alapban fokozatosan fognak erre a célra felhalmozódni. Legkésőbb 2024-ig a betétbiztosítási rendszerekhez csatlakozott hitelintézetektől beszedett valamennyi hozzájárulást közvetlenül az európai betétbiztosítási rendszer betétbiztosítási alapjába kell irányítani. A 2014/49/EU irányelv szerint azonban továbbra is teljes mértékben a nemzeti rendszerek – és nem az európai betétbiztosítási rendszer vagy a betétbiztosítási alap – tartoznak helyt állni a betétesek kártalanítási igényei vonatkozásában. Ezért a teljes biztosítási szakaszban a javasolt rendeletnek egyértelműen elő kell írnia jogi kötelezettséget az európai betétbiztosítási rendszer vagy a betétbiztosítási alap számára minden olyan forrásszükséglet teljesítésére, amely a nemzeti betétbiztosítási rendszerek által a 41h. cikk (2) bekezdésének megfelelően bejelentett eseményt követő betétesi igényekhez kapcsolódik. Az EKB értelmezése szerint a 41h. cikk (1) bekezdése ilyen kötelezettséget irányoz elő az európai betétbiztosítási rendszer számára annak kijelentésével, hogy az „európai betétbiztosítási rendszer [...] a részt vevő betétbiztosítási rendszereket [...] teljes biztosítás alá vonja”. Azonban az egyértelmű jogi kötelezettség pontosítást igényelne a 41 m. cikk (2) bekezdésében azt biztosítandó, hogy a több egyidejű kifizetési esemény esetére előirányzott arányos kifizetés csak a közvetlenül elérhető pénzügyi eszközök elosztására vonatkozzon, azaz az európai betétbiztosítási rendszer nem mentesül a betétbiztosítási rendszerekkel szembeni azon kötelezettsége alól, hogy teljes mértékben fedeznie kell a betétbiztosítási rendszerek valamennyi kiadását, az utólagos hozzájárulások beszedését, illetve alternatív finanszírozási eszközök igénybevételét követően. Még fontosabb, hogy ugyanennek a jogi kötelezettségnek kell vonatkoznia – noha az együttbiztosítással érintett konkrét hányadra korlátozottan – az európai betétbiztosítási rendszernek a betétbiztosítási rendszerek felé az együttbiztosítási szakaszban fennálló kötelezettségeire. Ez egyben megerősíti az európai betétbiztosítási rendszer tekintetében a költségvetési szempontból semleges közjogi védőháló szükségességét. Végezetül, le kell rövidíteni azt az időtartamot, amelyen belül a Testületnek döntenie kell a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokról a 41 m. cikk (2) bekezdése szerint, mivel a betétbiztosítási rendszerek felé elvárás, hogy a betéteseket hét munkanapon belül kártalanítsák (14).

2.9.   Az európai betétbiztosítási rendszer által biztosított kártalanításból való kizárás

A 41i. cikk meghatározza azt az eljárást, amellyel egy betétbiztosítási rendszert ki lehet zárni az európai betétbiztosítási rendszer által biztosított kártalanításból. Ezen eljárás keretében a Bizottság saját kezdeményezésére vagy Testület, illetve valamely részt vevő tagállam kérésére dönthet úgy, hogy: a) a részt vevő betétbiztosítási rendszer nem tett eleget a javasolt rendelet vagy a 2014/49/EU irányelv 4., 6., 7. vagy 10. cikke szerinti kötelezettségeinek; vagy b) a betétbiztosítási rendszer, a 2014/49/EU irányelv 3. cikke szerinti érintett közigazgatási hatóság vagy a tagállam bármely egyéb illetékes hatósága az európai betétbiztosítási rendszer által biztosított kártalanításra vonatkozó kérelemmel kapcsolatban olyan módon járt el, amely ellentétes az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított jóhiszemű együttműködés elvével.

Az EKB támogatja azt a tényt, hogy a javasolt rendelet előír annak biztosítására szolgáló biztosítékokat, hogy valamennyi betétbiztosítási rendszer teljesítse az új keretrendszer szerinti kötelezettségeit a 2014/49/EU irányelv nemzeti végrehajtásának megfelelően. Ez a potyautas hatás kockázatának kivédéséhez és az erkölcsi kockázat csökkentéséhez fontos. E szankció nagyságrendjét és annak a betétesekre fennálló esetleges következményeit tekintve azonban a nemzeti betétbiztosítási rendszerek kizárását csak akkor szabad fontolóra venni, amennyiben az arányban áll az elkövetett jogsértéssel, és azt követően szabad kiszabni, hogy a szóban forgó betétbiztosítási rendszer a javasolt rendelet alapján meghatározott eljárás szerint előre meghatározott határidőn belül nem tett eleget a közbenső kényszerintézkedésnek. A jogbiztonság fokozása érdekében a kizárást kiváltó kötelezettségszegéseket pontosabban kell meghatározni. Csekélyebb súlyú kötelezettségszegésekre más szankciók mérlegelhetőek, ideértve a kényszerítő bírságot. Emellett, amennyiben a kizárásról születik döntés, megfelelő mechanizmust kell létrehozni annak biztosítására, hogy minden időben teljes mértékben tiszteletben tartsák az összes garantált betét megfelelő biztosításának átfogó célkitűzését. Ez különösen fontos a teljes biztosítási szakaszban, amikor a részt vevő hitelintézetektől beszedett valamennyi hozzájárulás közvetlenül az európai betétbiztosítási rendszerbe kerül átutalásra, annak biztosítása érdekében, hogy a betétesek ne járjanak rosszabbul betétvédelmi szempontból ahhoz képest, mint ha betétbiztosítási rendszerük nem lenne az európai betétbiztosítási rendszer része és valamennyi hozzájárulás nemzeti szinten kerülne felhalmozásra.

EzzeI összefüggésben több megoldás is mérlegelhető. Például a kizárt betétbiztosítási rendszer hozzájárulásai a betétbiztosítási alapban tarthatóak, és a betétbiztosítási rendszer kizárása napján meglévő betétek továbbra is biztosítottak maradhatnának az európai betétbiztosítási rendszerben, annak biztosításával, hogy a betétesek közvetlen jogi igénnyel rendelkezzenek az európai betétbiztosítási rendszerrel szemben. Másik lehetőségként a javasolt rendelet előírhatna olyan módszertant és eljárást, amellyel a kizárt betétbiztosítási rendszerhez csatlakozott hitelintézetektől beszedett források a kizáráskor az adott betétbiztosítási rendszernek visszatérítésre kerülnének. E forgatókönyvek mindegyikében korlátozni kell a visszafizetendő vagy azon összegeket, amelyeknek a közvetlen igények kielégítésére rendelkezésre kell állniuk, ahhoz, hogy ez a kizárási rendelkezés céljával összhangban álljon. A javasolt rendeletnek egyértelmű útmutatással kell szolgálnia a visszatérítési eljárás tekintetében, beleértve a visszatérítendő összegek kiszámításának módszertanát és a visszatérítés határidejét. Ez a módszertan kiindulhatna például a hozzájárulások betétbiztosítási rendszerekhez való visszatelepítésére a javasolt rendelet szerint abban az esetben alkalmazott eljárásból, ha megszűnik az EKB és a nem euroövezeti tagállam illetékes hatóságai közötti, az egységes felügyeleti mechanizmus keretében történő szoros együttműködés (15). Ugyanerre a mintára – ha nem a visszatérítési változatot választják – az érintett hatóságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy forrásokat követelhessen a betétbiztosítási alaptól a szanálási intézkedéshez való hozzájáruláshoz a 2014/59/EU irányelvvel (16) összhangban, amikor megszületik az azt megállapító döntés, hogy valamely hitelintézet fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelen.

A javasolt rendelet preambulumbekezdései (17) arra utalnak, hogy a jóhiszemű együttműködés EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított elve a javasolt rendelet alkalmazásában érintett valamennyi jogalanyra, szervezetre és hatóságra kiterjed. Azonban a jogbiztonság érdekében érdemes lenne kifejezetten megemlíteni a 41i. cikkben, hogy ez az elv a Bizottságra és a Testületre is vonatkozik. Emellett a javasolt rendeletet olyan módon kellene megfogalmazni, hogy az jelezze azt, mikor minősülnek nem teljesítettnek ezen elv működési feltételei, a megfelelő eljárási biztosítékok, a következmények kiszámíthatósága és a pénzügyi stabilitás szükségtelen kockázatai megelőzésének garantálására.

Végül a 41i. cikknek javára válna az is, ha kiegészülne a kizárási döntés meghozatala után követendő eljárással és határidőkkel. Ebben a vonatkozásban az EUMSZ 258. cikke szerinti eljárásból (18) lehetne kiindulni. Emellett szükség lehet a 41i. cikkben előírt kizárási eljárás és az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárás közötti kapcsolatot illető pontosításra. Ebben a vonatkozásban megjegyezzük, hogy valamely betétbiztosítási rendszer anélkül történő kizárása, hogy az ahhoz csatlakozott intézmények hozzájárulásainak visszatelepítése megtörténne, automatikusan a 2014/49/EU irányelv 10. cikke (2) bekezdésének (19) az érintett betétbiztosítási rendszer általi megszegése lenne. Ennek oka, hogy a javasolt 74c. cikk (4) bekezdése értelmében egy adott betétbiztosítási rendszerhez csatlakozott hitelintézetek által az európai betétbiztosítási rendszerbe befizetett hozzájárulások beleszámítanak abba a minimum célszintbe, amelyet a részt vevő betétbiztosítási rendszernek a 2014/49/EU irányelvvel összhangban el kell érnie. Emellett a 2014/49/EU irányelv 4., 6., 7. és 10. cikkében szereplő bizonyos követelményeknek nem maguknak a betétbiztosítási rendszereknek, hanem a tagállamoknak vagy egyéb jogalanyoknak, például a csatlakozott hitelintézeteknek kell megfelelniük.

2.10.   A betétbiztosítási alap forrásainak behajtása

A betétbiztosítási alap által valamely betétbiztosítási rendszer számára kifizetési esemény alkalmával juttatott források behajtása főként a nemzeti fizetésképtelenségi eljárásokban folyó követelésbeszedés előrehaladásához kapcsolódik. Ezen eljárások időtartama tagállamonként jelentősen eltér, és esetenként meglehetősen elhúzódhat. A 41q. cikkben további pontosítás ajánlott annak lehetővé tételére, hogy a Testület gyakorolhasson bizonyos jogokat a nemzeti fizetésképtelenségi eljárásokkal kapcsolatban, ezzel biztosítva a Testület jogállásának a bíróságok általi elismerését. E jogok tényleges gyakorlásához szükség lehet arra is, hogy a Testület erre feladatra jelentős forrásokat kapjon.

2.11.   Védőháló-konstrukciók

A javasolt rendelet nem rendelkezik az európai betétbiztosítási rendszer számára költségvetési szempontból semleges európai közjogi védőhálóról arra az esetre, ha egy vagy több kifizetési esemény túllépné az európai betétbiztosítási rendszer rendelkezésére álló forrásokat, és utólagos hozzájárulások vagy az alternatív finanszírozási eszközök nem hívhatók le kellő gyorsasággal ahhoz, hogy a betétesek határidőre történő kifizetése vagy az európai betétbiztosítási rendszer szanálási ügyben való időben történő részvétele biztosított legyen. Ez azt jelenti, hogy a betétesekkel kapcsolatos, az európai betétbiztosítási rendszer által nyújtott forrásokat meghaladó minden fizetési kötelezettség elviekben visszaszáll az érintett betétbiztosítási rendszerre a 2014/49/EU irányelv 10. cikkének (9) bekezdése értelmében, amely előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a betétbiztosítási rendszerek olyan megfelelő alternatív finanszírozási megoldásokkal rendelkezzenek, amelyek lehetővé teszik számukra a rövid távú finanszírozáshoz jutást a szóban forgó betétbiztosítási rendszerekkel szembeni követelések teljesítéséhez. Ennélfogva az egész rendszer hatékonysága végső soron a nemzeti védőháló hitelességétől függ.

Az EKB álláspontja szerint az európai betétbiztosítási rendszer költségvetési szempontból semleges, közös európai közjogi védőhálójára legkésőbb a teljes biztosítási szakasztól szükség van a betétek védelmébe vetett bizalom egységesen magas szintjének biztosítása és a bank/állam kapcsolat nemzeti szinten történő tényleges gyengítése érdekében. Végső soron a nemzeti védőhálókra hagyatkozás meghiúsítja a javasolt rendelet azon célját, hogy a bankuniót a bank/állam kapcsolat tagállamokban való csökkentése útján erősítse meg (20). Az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása jelentősen erősíti a bankuniót azzal, hogy lényegesen magasabb fokú védelmet kínál a nagyméretű helyi sokkok ellen azáltal, hogy a betétbiztosítási rendszerek hozzáférnek az európai betétbiztosítási rendszer összevont forrásaihoz. Mindazonáltal egy közös védőháló hiányában az európai betétbiztosítási rendszer nem iktatna ki egy olyan tényezőt, amely a tisztán nemzeti védőhálók hitelességét érintő kételyek miatt a betétesi bizalomra kedvezőtlenül hathat. Ezért egy költségvetési szempontból semleges, közös európai közjogi védőháló fontos elem az európai betétbiztosítási rendszer hitelességének biztosításában, és azt a betétvédelem fokozatos kölcsönössé tételével párhuzamosan kell bevezetni. Egy megbízható közös védőháló nem csak a kevésbé kedvező költségvetési helyzetű tagállamok betéteseinek adna bizonyosságot, de az európai betétbiztosítási rendszert összességében is erősítené. A betétbiztosítási alap ilyen védőhálójának minden esetben tiszteletben kell tartania a költségvetési semlegesség elvét, annak biztosításával, hogy a közpénzek a pénzügyi szektorból utólagos hozzájárulásokon keresztül megtérüljenek. Egy költségvetési szempontból semleges, közös közjogi védőháló létrehozásához az Európai Stabilitási Mechanizmus egy lehetséges megoldásnak tűnik.

2.12.   Az egységes felügyeleti mechanizmushoz csatlakozó tagállamok automatikus hozzáférése

A javasolt rendelet (14) preambulumbekezdése – úgy tűnik – az európai betétbiztosítási rendszerhez való automatikus hozzáférést irányoz elő az egységes felügyeleti mechanizmushoz csatlakozó tagállamban hivatalosan elismert minden betétbiztosítási rendszer számára. Noha nyilvánvalóan kötelező kell, hogy legyen egy időben csatlakozni a bankunió valamennyi pilléréhez, átmeneti intézkedéseket kellene bevezetni a később csatlakozó betétbiztosítási rendszerek zökkenőmentes belépésének biztosítása érdekében. Ez biztosítani fogja, hogy egyetlen ilyen csatlakozás se terhelje túl indokolatlanul az európai betétbiztosítási rendszer finanszírozási konstrukcióit. Ha például egy tagállam az együttbiztosítás kései szakaszában vagy a teljes biztosítási szakaszban csatlakozna, indokolt lehet annak előírása, hogy a betétbiztosítási rendszerek utalják át az általuk a javasolt rendelet hatálybalépéstől kezdődően felhalmozott pénzeszközöket (vagy e pénzeszközök előre meghatározott részét) – a 41j. cikkben előírt finanszírozási pályának megfelelően – az európai betétbiztosítási rendszer számára.

2.13.   Információcsere

A javasolt rendelet elismeri az európai betétbiztosítási rendszer zavartalan működésének biztosításában részt vevő hatóságok – azaz a Testület, a kijelölt hatóságok, az illetékes hatóságok, ideértve az EKB-t – és a szanálási hatóságok közötti hatékony információcsere jelentőségét azzal, hogy szükség esetén egyetértési megállapodások kötését javasolja (21). Tekintve e kérdéskör fontosságát és az információcsere esetleges akadályait megelőzendő, szükségesnek látszik a 806/2014/EU rendelet 34. cikkének módosítása annak érdekében, hogy a betétbiztosítási rendszerek és a kijelölt hatóságok kifejezetten bekerüljenek azon szervezetek és hatóságok körébe, amelyek az adott cikk alapján információcserére és egyetértési megállapodás megkötésére jogosultak. Ez elérhető lenne a javasolt rendelet egy új rendelkezéssel való kiegészítésével.

2.14.   Technikai jellegű észrevételek és szövegezési javaslatok

Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt rendelet módosítására tesz javaslatot, a technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. Ennek részét képezi az EKB által a 2014/49/EU irányelv módosítására javasolt szöveg. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EKB honlapján.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. április 20-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2015) 586 final.

1

(2)  Az öt elnök 2015. június 22-i jelentése az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról, elérhető a Bizottság weboldalán a www.ec.europa.eu címen.

2

(3)  Lásd az EKB európai pénzügyi integrációról szóló 2016. évi jelentését, az öt elnök 2015. június 22-i jelentését az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról, elérhető a Bizottság weboldalán (www.ec.europa.eu); Mario Draghi, az EKB elnöke által a European Money and Finance Forum (SUERF, Európai Pénzpiaci és Finanszírozási Fórum) Deutsche Bundesbank által 2016. február 4-én Frankfurtban megrendezett konferenciáján tartott Marjolin-előadást, valamint Mario Draghi, az EKB elnöke által az EKB bankfelügyeleti fórumán, 2015. november 4-én, Frankfurtban tartott beszédet, mindkettő elérhető az EKB weboldalán (www.ecb.europa.eu).

3

(4)  COM(2015) 587 final.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/49/EU irányelve (2014. április 16.) a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 173., 2014.6.12., 149. o.)

5

(6)  Azokkal az euroövezeti tagállamokkal szemben, amelyekben az átültetés még váratott magára, elvárás volt e feladat 2016 első negyedévének végéig történő befejezése.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

7

(8)  Lásd a javasolt rendelet (15) preambulumbekezdését.

8

(9)  Lásd a 2014/49/EK irányelv (14) preambulumbekezdését.

9

(10)  Lásd a javasolt rendelet 1. cikkének (3) bekezdését, amely a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.) 2. cikkét módosítja, lásd továbbá a 2014/49/EU irányelv 1. cikke (2) bekezdésének a), b) és c) pontját, valamint 2. cikkének (1) bekezdését.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

12

(13)  A szempontok a következők: a) az intézmény veszteségviselő képességének szintje; b) az intézmény rövid és hosszú távú kötelezettségek teljesítésére vonatkozó képessége; c) az intézmény finanszírozási forrásainak, valamint tehermentes magas likviditású eszközeinek stabilitása és változatossága; d) az intézmény eszközeinek minősége; e) az intézmény üzleti modellje és igazgatása; f) az intézmény eszközei megterheltségének mértéke.

13

(14)  Átmeneti rendelkezések mellett, amelyek azonban a teljes biztosítási szakasz kezdetén lejárnak.

14

(15)  Lásd a javasolt rendelet 1. cikkének (5) bekezdését, amely egyebek között a 806/2014/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdését módosítja.

15

(16)  Lásd a 2014/59/EU irányelv 109. cikkét.

16

(17)  Lásd különösen a javasolt rendelet (40) preambulumbekezdését.

17

(18)  A Szerződés 258. cikke hozza létre azt az eljárást, amelyet a Bizottságnak követnie kell abban az esetben, ha megítélése szerint egy tagállam a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét nem teljesítette: az ügyről indokolással ellátott véleményt kell adnia, miután az érintett államnak lehetőséget biztosított észrevételei megtételére. Ha az érintett tagállam a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget a véleményben foglaltaknak, a Bizottság az Európai Unió Bíróságához fordulhat.

18

(19)  A 2014/49/EU irányelv 10. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy egy betétbiztosítási rendszer rendelkezésére álló pénzügyi eszközök értékének 2024. július 3-ig el kell érnie legalább a tagok biztosított betéteinek 0,8 %-ában megállapított célszintet.

19

(20)  Lásd a javasolt rendelet (17) preambulumbekezdését.

20

(21)  Lásd a javasolt rendelet (39) preambulumbekezdését.

21

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 12.7.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 252/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 252/8

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2016. július 11.

(2016/C 252/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1049 |
| JPY | Japán yen | 113,23 |
| DKK | Dán korona | 7,4372 |
| GBP | Angol font | 0,85097 |
| SEK | Svéd korona | 9,4760 |
| CHF | Svájci frank | 1,0867 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,4061 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,037 |
| HUF | Magyar forint | 313,07 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4210 |
| RON | Román lej | 4,4938 |
| TRY | Török líra | 3,2027 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4617 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4437 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5731 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5250 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4910 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 268,78 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,9573 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,3926 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4765 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 476,95 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,4110 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 52,309 |
| RUB | Orosz rubel | 70,9862 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,817 |
| BRL | Brazil real | 3,6651 |
| MXN | Mexikói peso | 20,3780 |
| INR | Indiai rúpia | 74,1865 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1049

JPY

Japán yen

113,23

DKK

Dán korona

7,4372

GBP

Angol font

0,85097

SEK

Svéd korona

9,4760

CHF

Svájci frank

1,0867

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,4061

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,037

HUF

Magyar forint

313,07

PLN

Lengyel zloty

4,4210

RON

Román lej

4,4938

TRY

Török líra

3,2027

AUD

Ausztrál dollár

1,4617

CAD

Kanadai dollár

1,4437

HKD

Hongkongi dollár

8,5731

NZD

Új-zélandi dollár

1,5250

SGD

Szingapúri dollár

1,4910

KRW

Dél-Koreai won

1 268,78

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,9573

CNY

Kínai renminbi

7,3926

HRK

Horvát kuna

7,4765

IDR

Indonéz rúpia

14 476,95

MYR

Maláj ringgit

4,4110

PHP

Fülöp-szigeteki peso

52,309

RUB

Orosz rubel

70,9862

THB

Thaiföldi baht

38,817

BRL

Brazil real

3,6651

MXN

Mexikói peso

20,3780

INR

Indiai rúpia

74,1865

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 12.7.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 252/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 252/9

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2016. július 6.)

a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság integrált halászatiadat-kezelő szoftverének nyílt forráskódú licenceléséről

(2016/C 252/03)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a 2001. szeptember 19-i bizottsági határozatra (PV1536), amely a főigazgatókat és részlegvezetőket felhatalmazza, hogy döntsenek a felelősségi körükbe tartozó tevékenységekből vagy programokból eredő szellemi tulajdonjogok védelme iránti kérelmek benyújtásának szükségességéről, az ehhez kapcsolódó engedélyek megadásáról, a jogok megszerzéséről, átadásáról, a jogokról való lemondásról vagy azok feladásáról, valamint felhatalmazza a főigazgatókat mindezek igazgatási végrehajtására,

mivel:

| (1) | A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) a kereskedelem eljárások egyszerűsítésével és az elektronikus üzletvitellel foglalkozó ENSZ-központ (UN/CEFACT) FLUX-szabványa alapján több olyan információs rendszert fejlesztett ki, amely a halászati tevékenységekre vonatkozó adatok elektronikus cseréjét lehetővé tévő integrált halászatiadat-kezelő (IFDM) szoftvercsomag része. |
| --- | --- |

(1)

A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) a kereskedelem eljárások egyszerűsítésével és az elektronikus üzletvitellel foglalkozó ENSZ-központ (UN/CEFACT) FLUX-szabványa alapján több olyan információs rendszert fejlesztett ki, amely a halászati tevékenységekre vonatkozó adatok elektronikus cseréjét lehetővé tévő integrált halászatiadat-kezelő (IFDM) szoftvercsomag része.

| (2) | A jelenlegi IFDM-szoftvercsomag (a továbbiakban: szoftver) a következő információs rendszereket foglalja magában: FLUX közlekedési réteg a UN/CEFACT-szabvány szerinti elektronikus üzenetváltásokhoz, az uniós műholdas hajómegfigyelési rendszerhez (VMS) kapcsolódó, a hajók pozíciójának nyomon követésére szolgáló eszköz, amelyhez a DG MARE három modult fejlesztett ki (térbeli, jelentéstételi és USM), valamint a VMS ERS megjelenítő eszköz, amely az uniós VMS funkcionalitását úgy bővíti ki, hogy az elektronikus halászati naplók a UN/CEFACT-formátumban legyenek megjeleníthetők. |
| --- | --- |

(2)

A jelenlegi IFDM-szoftvercsomag (a továbbiakban: szoftver) a következő információs rendszereket foglalja magában: FLUX közlekedési réteg a UN/CEFACT-szabvány szerinti elektronikus üzenetváltásokhoz, az uniós műholdas hajómegfigyelési rendszerhez (VMS) kapcsolódó, a hajók pozíciójának nyomon követésére szolgáló eszköz, amelyhez a DG MARE három modult fejlesztett ki (térbeli, jelentéstételi és USM), valamint a VMS ERS megjelenítő eszköz, amely az uniós VMS funkcionalitását úgy bővíti ki, hogy az elektronikus halászati naplók a UN/CEFACT-formátumban legyenek megjeleníthetők.

| (3) | A szoftver nyílt forráskódú licencelése előmozdíthatja a halászati adatok cseréjének világszintű harmonizációját, valamint költségmegtakarítást tehet lehetővé. Ezért indokolt előírni, hogy a szoftvereszközöket rendelkezésre lehessen bocsátani a tagállamoknak, a harmadik országoknak, a regionális halászati monitoringszervezeteknek és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének. |
| --- | --- |

(3)

A szoftver nyílt forráskódú licencelése előmozdíthatja a halászati adatok cseréjének világszintű harmonizációját, valamint költségmegtakarítást tehet lehetővé. Ezért indokolt előírni, hogy a szoftvereszközöket rendelkezésre lehessen bocsátani a tagállamoknak, a harmadik országoknak, a regionális halászati monitoringszervezeteknek és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének.

| (4) | A DG MARE mint a szoftver kifejlesztéséért és karbantartásáért felelős főigazgatóság és egyúttal a szellemi tulajdonjogok területén a határozatok igazgatási végrehajtásáért felelős szolgálat úgy véli, hogy a szoftver nyílt forráskódú licencelése helyénvaló és időszerű. |
| --- | --- |

(4)

A DG MARE mint a szoftver kifejlesztéséért és karbantartásáért felelős főigazgatóság és egyúttal a szellemi tulajdonjogok területén a határozatok igazgatási végrehajtásáért felelős szolgálat úgy véli, hogy a szoftver nyílt forráskódú licencelése helyénvaló és időszerű.

| (5) | A szoftver használatának elterjesztése és népszerűsítése végett, valamint kizárólagos felhasználásának elkerülése érdekében a szoftver nyílt forráskódú licenc keretében kerül kiadásra, |
| --- | --- |

(5)

A szoftver használatának elterjesztése és népszerűsítése végett, valamint kizárólagos felhasználásának elkerülése érdekében a szoftver nyílt forráskódú licenc keretében kerül kiadásra,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A szoftver felhasználásának, reprodukciójának, fejlesztésének és további terjesztésének lehetővé tétele érdekében alkalmazhatók a nem kizárólagos nyílt forráskódú licencelési feltételek.

2. cikk

E határozat a szóban forgó szoftver minden jövőbeli kiadására és új verziójára alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 6-án.

a Bizottság részéről

João AGUIAR MACHADO

főigazgató

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 12.7.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 252/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 252/10

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 252/04)

| 1. | 2016. július 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Partners Group AG és a Partners Grouphoz tartozó bizonyos befektetési alapok révén annak kapcsolt vállalkozásai (a továbbiakban együttesen: Partners Group, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Foncia Holding SAS és annak leányvállalatai (a továbbiakban leányvállalataival együtt: Foncia, Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2016. július 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Partners Group AG és a Partners Grouphoz tartozó bizonyos befektetési alapok révén annak kapcsolt vállalkozásai (a továbbiakban együttesen: Partners Group, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Foncia Holding SAS és annak leányvállalatai (a továbbiakban leányvállalataival együtt: Foncia, Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Partners Group esetében: magánpiaci befektetéskezelő vállalkozás,
  —   a Foncia esetében: ingatlanszolgáltatások nyújtása. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Partners Group esetében: magánpiaci befektetéskezelő vállalkozás,

—   a Foncia esetében: ingatlanszolgáltatások nyújtása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8115 – Partners Group/Foncia Holding and its subsidiaries hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 12.7.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 252/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 252/11

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 252/05)

| 1. | 2016. július 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bridgestone Corporationhöz (Japán) tartozó Bridgestone Deutschland GmbH (a továbbiakban: BS Deutschland, Németország) és a Pneuhage Management GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Pneuhage, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Pneuhage Partners Group GmbH & Col. KG (a továbbiakban: PGG, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2016. július 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Bridgestone Corporationhöz (Japán) tartozó Bridgestone Deutschland GmbH (a továbbiakban: BS Deutschland, Németország) és a Pneuhage Management GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Pneuhage, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Pneuhage Partners Group GmbH & Col. KG (a továbbiakban: PGG, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | A BS Deutschland különböző típusú új gumiabroncsok – például személygépkocsik, tehergépkocsik, motorkerékpárok, mezőgazdasági és talajmozgató gépjárművek gumiabroncsainak – nagy- és kiskereskedelmével, valamint tehergépkocsi-gumiabroncsok újrafutózásával foglalkozik Németországban. |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

A BS Deutschland különböző típusú új gumiabroncsok – például személygépkocsik, tehergépkocsik, motorkerékpárok, mezőgazdasági és talajmozgató gépjárművek gumiabroncsainak – nagy- és kiskereskedelmével, valamint tehergépkocsi-gumiabroncsok újrafutózásával foglalkozik Németországban.

| — | A Pneuhage különböző gépjárművek – például személygépkocsik, tehergépkocsik, motorkerékpárok, mezőgazdasági és talajmozgató gépjárművek – tartalék gumiabroncsainak és felnijeinek nagy- és kiskereskedelmi szállításával és forgalmazásával, valamint autóbusz- és tehergépkocsi-gumiabroncsok újrafutózásával foglalkozik Németországban, Franciaországban és Lengyelországban. |
| --- | --- |

—

A Pneuhage különböző gépjárművek – például személygépkocsik, tehergépkocsik, motorkerékpárok, mezőgazdasági és talajmozgató gépjárművek – tartalék gumiabroncsainak és felnijeinek nagy- és kiskereskedelmi szállításával és forgalmazásával, valamint autóbusz- és tehergépkocsi-gumiabroncsok újrafutózásával foglalkozik Németországban, Franciaországban és Lengyelországban.

| — | A PGG gumiabroncsok kiskereskedelmi forgalmazásával és személygépkocsikhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtásával foglalkozik majd Németországban. |
| --- | --- |

—

A PGG gumiabroncsok kiskereskedelmi forgalmazásával és személygépkocsikhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtásával foglalkozik majd Németországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7984 – Bridgestone/Pneuhage/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 12.7.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 252/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 252/12

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2016/C 252/06)

| 1. | 2016. július 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sherwin-Williams Company (a továbbiakban: Sherwin-Williams, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Valspar Corporation (a továbbiakban: Valspar, Amerikai Egyesült Államok) felett. |
| --- | --- |

1.

2016. július 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Sherwin-Williams Company (a továbbiakban: Sherwin-Williams, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Valspar Corporation (a továbbiakban: Valspar, Amerikai Egyesült Államok) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Sherwin-Williams esetében: festékeket és bevonatokat gyárt és értékesít. Tevékenységét főként Észak-, Közép- és Dél-Amerikában folytatja. Az EGT területén elsősorban fához és védő alkalmazásokhoz való ipari bevonatokat értékesít. Dekorbevonatokat is értékesít, de szinte kizárólag az Egyesült Királyságban, Lengyelországban és Írországban,
  —   a Valspar esetében: földrajzilag Észak-Amerikára, Európára, Ázsiára és Ausztráliára/Új-Zélandra összpontosított tevékenysége keretében festékeket és bevonatokat gyárt és értékesít. Az EGT területén elsősorban csomagoláshoz, gépjárműipari karosszériamunkákhoz, tekercsekhez és egyéb fémből készült alkalmazásokhoz való ipari bevonatokat értékesít. Dekorbevonatokat is értékesít, szinte kizárólag az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Sherwin-Williams esetében: festékeket és bevonatokat gyárt és értékesít. Tevékenységét főként Észak-, Közép- és Dél-Amerikában folytatja. Az EGT területén elsősorban fához és védő alkalmazásokhoz való ipari bevonatokat értékesít. Dekorbevonatokat is értékesít, de szinte kizárólag az Egyesült Királyságban, Lengyelországban és Írországban,

—   a Valspar esetében: földrajzilag Észak-Amerikára, Európára, Ázsiára és Ausztráliára/Új-Zélandra összpontosított tevékenysége keretében festékeket és bevonatokat gyárt és értékesít. Az EGT területén elsősorban csomagoláshoz, gépjárműipari karosszériamunkákhoz, tekercsekhez és egyéb fémből készült alkalmazásokhoz való ipari bevonatokat értékesít. Dekorbevonatokat is értékesít, szinte kizárólag az Egyesült Királyságban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.8020 – Sherwin-Williams/Valspar hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

Helyesbítések

| 12.7.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 252/13 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 252/13

---

Helyesbítés az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzétételéhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 408., 2015. december 9.
  )

(2016/C 252/07)

A 2015/C 408/09 számú kiadvány helyébe a következő szöveg lép:

„Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem közzététele

Az Európai Bizottság jóváhagyta ezt a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségű módosítást.

KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
   (2)
  53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban álló, kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

»ABENSBERGER SPARGEL«/»ABENSBERGER QUALITÄTSSPARGEL«

EU-szám: DE-PGI-0105-01322 – 2015.3.20.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Név: | Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. (Abensberger Qualitätsspargel e.V. termelői csoport) |
| --- | --- |
| Cím: | Richtstättstr. 5 |
| 93326 Abensberg |
| DEUTSCHLAND |

Név:

Erzeugergemeinschaft Abensberger Qualitätsspargel e.V. (Abensberger Qualitätsspargel e.V. termelői csoport)

Cím:

Richtstättstr. 5

93326 Abensberg

DEUTSCHLAND

Telefonszám:

+49 94431281

Fax

+49 94431282

E-mail:

info@neumeyer-martin.de

Jogos érdek:

A kérelmező csoportosulást az érintett terméket előállító termelők csoportja alkotja. Az Abensberger Qualitätsspargel e.V. termelői csoport nyújtotta be az oltalom iránti eredeti kérelmet is, így e módosítás iránti kérelemhez jogos érdek fűzi.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3.   A termékleírás módosítással érintett rovata

| — | ☐ | A termék leírása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | A származás igazolása |
| — | ☐ | Az előállítás módja |
| — | ☐ | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☐ | Egyéb [részletezze] |

—

☐

A termék leírása

—

☐

A származás igazolása

—

☐

Az előállítás módja

—

☐

Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☐

Egyéb [részletezze]

4.   A módosítás(ok) típusa

| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely szükségessé teszi a közzétett egységes dokumentum módosítását. |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot. |
| — | ☐ | Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása |

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását.

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása, amely szükségessé teszi a közzétett egységes dokumentum módosítását.

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot.

—

☐

Bejegyzett HKT termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek tekinthető módosítása

5.   Módosítás(ok):

Az eredeti termékleírásban a jelölésre/címkézésre vonatkozó szabályok (az egységes dokumentum 3.7. pontja).

h)   Címkézés

Regisztrációt követően: »Abensberger Spargel (OFJ)/Abensberger Qualitätsspargel (OFJ)« A következő mondatot: »Az Abensberger Qualitätsspargel jelölésű spárga csak az alábbi logó feltüntetésével értékesíthető«

el kell hagyni.

Indokolás:

Az Abensberger Qualitätsspargel e.V. termelői csoport rendelkezik a logó feletti jogokkal, amelyet eddig kötelező volt a címkén feltüntetni. A DPMA (a német szabadalmi- és védjegyhivatal) jogi véleménye szerint azonban az egységes dokumentumban foglalt címkézési szabályok kizárják egy együttes védjegy használatát.

Mivel a terméknek az »Abensberger Spargel«, illetve »Abensberger Qualitätsspargel« oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel való megjelölése megbízhatóan tájékoztatja a fogyasztót a spárga származásáról és a minőségi követelményeknek való megfelelésről, a logó használata nem szükséges. A termelői csoport jogos érdeke tehát, hogy e logót továbbra is kizárólag tagjai használják, így a termékleírás, illetve az egységes dokumentum a továbbiakban nem írja elő, hogy az »Abensberger Qualitätsspargel« minden beszállítója (köztük azok, amelyek nem tagjai a termelői csoportnak) feltüntesse a logót a címkén.

A módosítás kisebb jelentőségű volta:

A javasolt módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében kisebb jelentőségűnek tekintendő.

Az 53. cikk (2) bekezdése harmadik albekezdése a)–d) pontjában foglalt követelmények teljesülnek, a módosítás pedig mindenekelőtt nem növeli a termékkel kapcsolatos kereskedelmi korlátozásokat (e) pont). Ugyanakkor, amennyiben a termékleírás, illetve az egységes dokumentum továbbra is a korábbi címkézési szabályokat tartalmazná, az kereskedelmi korlátozásokat jelenthetne vagy jelenthetett volna a termelői csoportosulás tagjain kívüli jogalanyok számára.

6.   Aktualizált termékleírás (kizárólag OEM és OFJ esetében)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41017

EGYSÉGES DOKUMENTUM

»ABENSBERGER SPARGEL«/»ABENSBERGER QUALITÄTSSPARGEL«

EU-szám: DE-PGI-0105-01322 – 2015.3.20.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés

»Abensberger Spargel«/»Abensberger Qualitätsspargel«

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Németország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A spárga (Asparagus officinalis) a spárgafélék (Asparagaceae) családjába tartozik. Az emberi fogyasztásra alkalmas spárgaszárak (spárgasípok) az évelő növény hajtásai, amelyek hámozatlanul vagy hámozott állapotban kerülnek értékesítésre. Az »Abensberger Spargel« termelése a helyes mezőgazdasági gyakorlat szabályainak megfelelően történik.

Az »Abensberger Spargel« a halványított spárga esetében, beleértve a fehér és lilás színárnyalatokat is, nem haladhatja meg a 22 cm-es, a zöldspárga esetében pedig a 27 cm-es hosszúságot.

A termelő és a fogyasztó közötti közvetlen értékesítést kivéve az »Abensberger Spargel« előkészítése az FFV-04 ENSZ-EGB-szabványnak (Asparagus) megfelelően történik. Ettől eltérően azonban az említett szabvány a legalább 5 mm átmérőjű fehér vagy lila spárga esetében is érvényes. Továbbá a »Bruchspargel« (tört spárgák) kategóriában értékesíteni lehet a spárgadarabokat is.

Az »Abensberger Spargel« ízét a spárga jellegzetesen erőteljes, fűszeres aromája jellemzi. Napi egyszeri, legfeljebb kétszeri szedés és a spárga leszedését követő gondos és a terméknek megfelelő kezelés biztosítja, hogy a fogyasztókhoz az értékesítési útvonal megválasztásától függetlenül friss »Abensberger Spargel« kerüljön.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az »Abensberger Spargel« teljes termesztési folyamatának – az ültetéstől a leszedésig – a meghatározott földrajzi területen kell történnie.

Az abensbergi termőterületen termelt spárga túlnyomórészt halványított spárga. A halványított spárga termelése a földfelszín alatt, nagy bakhátak alatt történik. A bakhátakban, ahová a napfény nem hatol be, a felfelé növekvő hajtások színe nem zöldül el, hanem fehér, adott esetben fehér–lilás fejű fehéres-pirosas hajtások keletkeznek, amelyeket általában 22 cm hosszúságúra vágnak.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

Az egyenesen a spárgaföldről érkező spárgát először vízzel leöblítik, majd friss vízzel (csapvízzel) lemossák.

A minőség megőrzése érdekében a leszedett spárgát a szedést és a tisztítást követően hirtelen le kell hűteni. Hirtelen hűtésen a spárga lehetőleg közvetlenül a leszedést követő, 1–2 °C fokos jeges vízzel történő hűtését értjük. Ezáltal megőrizhető a termék frissessége és zsengesége, valamint elefántcsontra emlékeztető színe. Az eljárással a lehető legkisebb szintre szorítható a minőséget rontó baktériumok és gombák kialakulása.

A spárgasípokat ezután szakszerűen méretre vágják és osztályozzák. Ehhez a spárgahajtást alul, tengelyre merőleges határozott vágással elválasztják a tövétől. Ezáltal a vágási felület a lehető legkisebb, és ebből adódóan minimális szintre csökken a vízveszteség és a baktériumok behatolásának a kockázata. Amennyiben a spárga üreges vagy az alsó részén fás, a kiemelkedő minőség biztosítása érdekében 22 cm-nél, illetve zöld spárga esetében 27 cm-nél rövidebbre vágják.

Ezt követően a spárgát 1–2 °C fokos hőmérsékleten, magas páratartalom (99 %) mellett – de nem vízben – kell tárolni. A hűtési lánc a termelőnél nem szakadhat meg. Az előkészítő-, hűtő-, valamint adott esetben az árusító helyiségeknek meg kell felelniük a higiéniai követelményeknek.

Az ismertetett eljárás, amely jóval meghaladja a jogszabályi minimumkövetelmények által előírt szintet, hozzájárul a termék kiemelkedő higiéniai és minőségi jellemzőihez.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület különösen a Siegenburg, Neustadt an der Donau, Abensberg és Langquaid között található úgynevezett homoksávból áll, és kizárólag Kelheim járás területén helyezkedik el.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai:

Ahogy az Maximilian Georg Kroiss-nak a sarus karmelita koldulórend gazdasági tevékenységéről szóló könyvéből kiderül, valószínűleg már az 1730-as években termeltek spárgát Abensberg környékén. Az említett forrás szerint Angrüner, a történész téved, amikor Abensberg térségében a spárga megjelenését 1900 körülre datálja. Kroiss hangsúlyozza továbbá, hogy Abensberg ma is híres spárgájáról.

Abensberg környéke, a Siegenburg, Neustadt an der Donau, Abensberg és Langquaid között található úgynevezett homoksáv, ideális talajtani és éghajlati adottságainak köszönhetően különösen alkalmas spárgatermesztésre. A termelési területet, amelynek éves átlaghőmérséklete 9,8 °C, az éves átlagos csapadékmennyiség pedig 703 mm, kedvező éghajlati viszonyok jellemzik. A talaj a bajor talajinformációs rendszer (Bodeninformationssystem Bayern) talajtérképe szerint túlnyomórészt homokos. Ugyanakkor Németország egyéb ismert spárgatermő területeihez képest a talaj általában gazdagabb ásványi anyagokban, illetve iszaptartalma magasabb. Erre vezethető vissza az »Abensberger Spargel« erőteljes, fűszeres aromája.

Az »Abensberger Spargel« termesztése a következő talajtípusokra korlátozódik:

| — | homoktalaj (S) |
| --- | --- |

—

homoktalaj (S)

| — | enyhén vályogos homoktalaj (Sl) |
| --- | --- |

—

enyhén vályogos homoktalaj (Sl)

| — | vályogos homoktalaj (lS) |
| --- | --- |

—

vályogos homoktalaj (lS)

| — | erősen vályogos homoktalaj (SL) |
| --- | --- |

—

erősen vályogos homoktalaj (SL)

Az »Abensberger Spargel« íz és frissesség szempontjából a talajjal összefüggő egyedi tulajdonságainak biztosítása érdekében a termék termesztése és előkészítése az ismertetett szempontok szerint történik.

A spárga termesztését mintegy 70 üzem összesen 210 hektáron végzi. Abensberg térsége Bajorország egyik fő spárgatermesztő területe. A helyi termelők folyamatosan fejlesztették és javították a termelési technikát.

A termék sajátosságai

Az »Abensberger Spargel« minőségét a bemutatott éghajlati viszonyok, valamint a meghatározott területen előforduló talajfajták határozzák meg.

Az »Abensberger Spargel« nagy hírnévnek örvend a fogyasztók körében, a hozzáértők pedig ételkülönlegességként tartják számon. Az »Abensberger Spargel« hagyományos bajor specialitás, amely szerepel a Bajor Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztérium által fenntartott hagyományos különlegességek internetes adatbázisában (http://www.food-from-bavaria.de).

A termék értékesítése során az »Abensberger Spargel« megjelölés mellett tíz éve az »Abensberger Qualitäts-Spargel« bejegyzett együttes védjegy is használatos. Az említett együttes védjegyhez tartozó termékleírás magas minőségi követelményeket ír elő.

A fogyasztók a magas termékminőségért cserében készek magasabb árat fizetni. Ebből kifolyólag az »Abensberger Spargel« ára még a híres »Schrobenhausener Spargel« árát is meghaladja.

Az »Abensberger Spargel« nagy ismertségét mutatja az is, hogy megjelent egy kizárólag ezzel a termékkel foglalkozó szakácskönyv (Abensberger Spargel-Kochbuch) is. A régió e nemes zöldségének népszerűsítésére minden évben megválasztják az abensbergeri spárgakirálynőt. Abensberg városa 2007-ben ünnepelte a szabadföldi spárgatermesztés 75. évfordulóját.

Az Abensberger Qualitätsspargel e.V. termelői csoport azokat a fajtákat ajánlja, amelyek kimagaslóan megfelelnek a termékleíráshoz kapcsolódó érzékszervi vizsgálatokon alapuló agronómiai (terepvizsgálatok) és ízbeli követelményeknek.

E fajták felsorolása, amely évente frissül, megtalálható az egyesület honlapján (http://www.qualitaetsspargel.de/).

A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

Az »Abensberger Spargel« különleges tulajdonságait nemcsak a régió éghajlatának és egyedi talajának köszönheti, hanem a termőterületen a spárgatermesztés hosszú hagyományának, valamint a generációk óta spárgát termelő gazdák szaktudásának is. A könnyű, homokos, de más termőterületekhez képest ásványi anyagokban és iszapban gazdagabb talajnak, valamint a napi szedésnek köszönhetően az »Abensberger Spargelt« különösen zsenge spárgasípok és más terőterületekkel összehasonlítva fűszeres erőteljes íz jellemzi.

Hírnév:

Az Abensberger Qualitäts-Spargel termelői csoport által a spárga termesztését és előkészítését illetően előírt szigorú, részben a jogszabályi normákat jóval meghaladó követelmények (http://www.qualitaetsspargel.de/index.php/erzeuger/qualitaetsordnung) révén az évtizedek alatt csakis kiváló minőségű »Abensberger Spargel« került a piacra. Erre vezethető vissza a termék fogyasztók körében élvezett nagy hírneve és elismertsége. E hírnevet hivatalos díjak is igazolják. Ennélfogva az »Abensberger Spargel« a más területekről származó spárgákhoz képest magasabb áron értékesíthető.

Jelenleg mintegy 210 hektáron folyik spárgatermelés, és a spárga üzletág időközben az abensbergi régió egyik legjelentősebb gazdasági tényezőjévé vált.

A földrajzi terület termelői több mint 70 éve adják tovább spárgatermesztési tudásukat és tapasztalataikat a következő generációnak. E tudás és tapasztalat révén garantált az egyedülálló minőség és képezi a sikeres értékesítés alapját.

A régióban a spárgaszezon egyfajta »ötödik évszak«, amely közelről és távolról egyaránt sok kirándulót és turistát vonz. Ebben az időszakban az otthonokban és az éttermekben is a spárga kerül a középpontba. A helyieket és a spárgaszezonnal nagy számban Abensbergbe érkező látogatókat egyre kreatívabb receptekkel lepik meg. Ilyenkor a heti és a kifejezetten spárgapiacok forgalmának nagy részét a spárgatermékek teszik ki.

1996 óta minden évben megválasztják az abensbergi spárgakirálynőt. A spárgakirálynő számos alkalommal szerepel a rádióadásokban, a sajtóban és a televízióban, és messze a régión túl is népszerűsíti az »Abensberger Spargel« hírnevét.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41017”

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

1

(2)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

2

---