# Uradni list L 99/2020

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 99 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6331. marec 2020 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 99

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6331. marec 2020

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2020/459 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) | 5 |
| | * | Uredba (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju | 9 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2020/459 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus)

5

*

Uredba (EU) 2020/461 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju

9

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2020/462 z dne 20. februarja 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Pridružitvenem odboru, ustanovljenem z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, glede izmenjave informacij, da se oceni učinek sporazuma v obliki izmenjave pisem, ki spreminja navedeni pridružitveni sporazum | 13 |

II   Nezakonodajni akti

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2020/462 z dne 20. februarja 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Pridružitvenem odboru, ustanovljenem z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, glede izmenjave informacij, da se oceni učinek sporazuma v obliki izmenjave pisem, ki spreminja navedeni pridružitveni sporazum

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/1

---

UREDBA (EU) 2020/459 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. marca 2020

o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi izbruha COVID-19 je znatno upadel zračni promet zaradi precejšnjega zmanjšanja povpraševanja in neposrednih ukrepov, ki so jih sprejele države članice in tretje države za zajezitev izbruha. Posledičen resen vpliv na letalske prevoznike je postal očiten že januarja 2020 v zvezi z Ljudsko republiko Kitajsko in Posebnim upravnim območjem Ljudske republike Kitajske Hongkong, po 1. marcu 2020 pa se je splošno razširil in bo najverjetneje prizadel vsaj dve obdobji voznega reda letov, zimsko sezono 2019/2020 in poletno sezono 2020. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi izbruha COVID-19 je znatno upadel zračni promet zaradi precejšnjega zmanjšanja povpraševanja in neposrednih ukrepov, ki so jih sprejele države članice in tretje države za zajezitev izbruha. Posledičen resen vpliv na letalske prevoznike je postal očiten že januarja 2020 v zvezi z Ljudsko republiko Kitajsko in Posebnim upravnim območjem Ljudske republike Kitajske Hongkong, po 1. marcu 2020 pa se je splošno razširil in bo najverjetneje prizadel vsaj dve obdobji voznega reda letov, zimsko sezono 2019/2020 in poletno sezono 2020.

| (2) | Te okoliščine so izven nadzora letalskih prevoznikov, posledična prostovoljna ali obvezna odpoved letalskih prevozov s strani letalskih prevoznikov pa je potreben ali upravičen odziv nanje. Zlasti prostovoljne odpovedi ščitijo zdravo finančno stanje letalskih prevoznikov in preprečujejo negativen okoljski vpliv praznih ali večinoma praznih letov, ki bi se izvajali le zaradi ohranjanja letaliških slotov. |
| --- | --- |

(2)

Te okoliščine so izven nadzora letalskih prevoznikov, posledična prostovoljna ali obvezna odpoved letalskih prevozov s strani letalskih prevoznikov pa je potreben ali upravičen odziv nanje. Zlasti prostovoljne odpovedi ščitijo zdravo finančno stanje letalskih prevoznikov in preprečujejo negativen okoljski vpliv praznih ali večinoma praznih letov, ki bi se izvajali le zaradi ohranjanja letaliških slotov.

| (3) | Podatki, ki jih je objavil Eurocontrol, ki je upravitelj omrežja mreže za opravljanje zračnega prometa Enotnega evropskega neba, kažejo na medletno približno desetodstotno zmanjšanje zračnega prometa v evropski regiji v prvi polovici marca 2020. Letalski prevozniki poročajo o velikem upadu vnaprejšnjih rezervacij in zaradi izbruha odpovedujejo številne lete v zimskem obdobju voznega reda letov 2019/2020 in poletnem obdobju voznega reda letov 2020. |
| --- | --- |

(3)

Podatki, ki jih je objavil Eurocontrol, ki je upravitelj omrežja mreže za opravljanje zračnega prometa Enotnega evropskega neba, kažejo na medletno približno desetodstotno zmanjšanje zračnega prometa v evropski regiji v prvi polovici marca 2020. Letalski prevozniki poročajo o velikem upadu vnaprejšnjih rezervacij in zaradi izbruha odpovedujejo številne lete v zimskem obdobju voznega reda letov 2019/2020 in poletnem obdobju voznega reda letov 2020.

| (4) | Če letalski prevoznik ne uporabi najmanj 80 % zaporedja slotov, ki so mu bili dodeljeni na koordiniranem letališču, s tem v skladu s členom 8(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 (2) v povezavi s členom 10(2) Uredbe ogrozi svojo obstoječo prednostno razvrstitev teh slotov. |
| --- | --- |

(4)

Če letalski prevoznik ne uporabi najmanj 80 % zaporedja slotov, ki so mu bili dodeljeni na koordiniranem letališču, s tem v skladu s členom 8(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 (2) v povezavi s členom 10(2) Uredbe ogrozi svojo obstoječo prednostno razvrstitev teh slotov.

| (5) | Člen 10(4) Uredbe (EGS) št. 95/93 koordinatorjem slotov dovoljuje, da za namene izračuna obstoječe prednostne razvrstitve ne upoštevajo neuporabe letaliških slotov v obdobjih, v katerih letalski prevoznik ne more opravljati načrtovanih zračnih prevozov, npr. zaradi zaprtja letališč. Vendar navedeni člen ne obravnava razmer, kot je izbruh COVID-19. Zato je primerno ustrezno spremeniti Uredbo (EGS) št. 95/93. |
| --- | --- |

(5)

Člen 10(4) Uredbe (EGS) št. 95/93 koordinatorjem slotov dovoljuje, da za namene izračuna obstoječe prednostne razvrstitve ne upoštevajo neuporabe letaliških slotov v obdobjih, v katerih letalski prevoznik ne more opravljati načrtovanih zračnih prevozov, npr. zaradi zaprtja letališč. Vendar navedeni člen ne obravnava razmer, kot je izbruh COVID-19. Zato je primerno ustrezno spremeniti Uredbo (EGS) št. 95/93.

| (6) | Glede na znane vnaprejšnje rezervacije in epidemiološke napovedi je na tej stopnji razumno pričakovati, da bo v obdobju med 1. marcem 2020 in vsaj 24. oktobrom 2020 prišlo do znatnega števila odpovedi, ki jih bo mogoče pripisati izbruhu COVID-19. Letalski prevozniki zaradi neuporabe slotov, dodeljenih za navedeno obdobje, ne bi smeli izgubiti obstoječe prednostne razvrstitve, ki bi jo sicer uživali. Zato je treba opredeliti pogoje, pod katerimi bi bilo treba za ustrezno naslednjo sezono neuporabljene slote za navedene namene šteti za uporabljene. |
| --- | --- |

(6)

Glede na znane vnaprejšnje rezervacije in epidemiološke napovedi je na tej stopnji razumno pričakovati, da bo v obdobju med 1. marcem 2020 in vsaj 24. oktobrom 2020 prišlo do znatnega števila odpovedi, ki jih bo mogoče pripisati izbruhu COVID-19. Letalski prevozniki zaradi neuporabe slotov, dodeljenih za navedeno obdobje, ne bi smeli izgubiti obstoječe prednostne razvrstitve, ki bi jo sicer uživali. Zato je treba opredeliti pogoje, pod katerimi bi bilo treba za ustrezno naslednjo sezono neuporabljene slote za navedene namene šteti za uporabljene.

| (7) | Sloti na koordiniranih letališčih so dragocen gospodarski vir. Vendar kljub splošnemu upadu zračnega prometa odpoved letalskih prevozov drugim letalskim prevoznikom, ki bi letališke slote želeli začasno uporabljati, ne bi smela preprečiti njihove uporabe, pri tem pa ne bi smeli biti upravičeni do podedovanih pravic. Zato bi bilo treba slote, ki jih letalski prevoznik, ki so mu bili dodeljeni, ne uporabi, nemudoma vrniti koordinatorju. |
| --- | --- |

(7)

Sloti na koordiniranih letališčih so dragocen gospodarski vir. Vendar kljub splošnemu upadu zračnega prometa odpoved letalskih prevozov drugim letalskim prevoznikom, ki bi letališke slote želeli začasno uporabljati, ne bi smela preprečiti njihove uporabe, pri tem pa ne bi smeli biti upravičeni do podedovanih pravic. Zato bi bilo treba slote, ki jih letalski prevoznik, ki so mu bili dodeljeni, ne uporabi, nemudoma vrniti koordinatorju.

| (8) | Nadaljnji razvoj COVID-19 in njegov nadaljnji vpliv na letalske prevoznike je težko predvideti. Komisija bi morala stalno analizirati vpliv COVID-19 na sektor zračnega prometa, Unija pa bi morala imeti možnost, da brez nepotrebnega odlašanja podaljša obdobje, v katerem se uporabljajo ukrepi, predvideni s to uredbo, če se neugodne razmere ne bodo izboljšale. |
| --- | --- |

(8)

Nadaljnji razvoj COVID-19 in njegov nadaljnji vpliv na letalske prevoznike je težko predvideti. Komisija bi morala stalno analizirati vpliv COVID-19 na sektor zračnega prometa, Unija pa bi morala imeti možnost, da brez nepotrebnega odlašanja podaljša obdobje, v katerem se uporabljajo ukrepi, predvideni s to uredbo, če se neugodne razmere ne bodo izboljšale.

| (9) | Ker cilja te uredbe, in sicer obravnavanja slotov, neuporabljenih zaradi izbruha COVID-19, kot uporabljenih, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(9)

Ker cilja te uredbe, in sicer obravnavanja slotov, neuporabljenih zaradi izbruha COVID-19, kot uporabljenih, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (10) | Za podaljšanje ukrepov, določenih v tej uredbi, če je to potrebno in utemeljeno, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za podaljšanje obdobja, v katerem se uporabljajo ukrepi iz te uredbe. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (3). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(10)

Za podaljšanje ukrepov, določenih v tej uredbi, če je to potrebno in utemeljeno, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za podaljšanje obdobja, v katerem se uporabljajo ukrepi iz te uredbe. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (3). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (11) | Zaradi nujnosti, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, ki jih je povzročil izbruh COVID-19, je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi nujnosti, ki jo narekujejo izjemne okoliščine, ki jih je povzročil izbruh COVID-19, je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (12) | Ta uredba bi morala nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba bi morala nujno začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 95/93 se spremeni:

| (1) | člen 10a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10a


  1.   Za namene členov 8(2) in 10(2) koordinatorji slote, dodeljene za obdobje od 1. marca 2020 do 24. oktobra 2020, obravnavajo, kakor da jih je letalski prevoznik, ki so mu bili prvotno dodeljeni, uporabil.


  2.   Za namene členov 8(2) in 10(2) koordinatorji slote, dodeljene za obdobje od 23. januarja 2020 do 29. februarja 2020, obravnavajo, kakor da jih je letalski prevoznik, ki so mu bili prvotno dodeljeni, uporabil, kar zadeva letalske prevoze med letališči v Uniji in letališči v Ljudski republiki Kitajski ali Posebnem upravnem območju Ljudske republike Kitajske Hongkong.


  3.   Glede slotov z datumom, ki je poznejši od 8. aprila 2020, se odstavek 1 uporablja le, kadar so bili zadevni neuporabljeni sloti dani na voljo koordinatorju za prerazporeditev drugim letalskim prevoznikom.


  4.   Kadar Komisija na podlagi podatkov, ki jih je objavil Eurocontrol, ki je upravitelj omrežja mreže za opravljanje zračnega prometa Enotnega evropskega neba, ugotovi, da je obseg zračnega prometa v primerjavi z obsegom v ustreznem obdobju v prejšnjem letu še vedno manjši in da se bo to najverjetneje nadaljevalo ter tudi ugotovi, da je to na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkov posledica izbruha COVID-19, v skladu s členom 12a sprejme delegirane akte za ustrezno spremembo obdobja iz odstavka 1.


  5.   Komisija stalno spremlja razmere z uporabo meril iz odstavka 4. Glede tega na podlagi informacij, ki jih ima na voljo, Komisija do 15. septembra 2020 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zbirno poročilo. Če je to potrebno, Komisija delegirani akt iz odstavka 4 sprejme takoj, ko je to mogoče.


  6.   Kadar je v primeru dolgotrajnega vpliva izbruha COVID-19 na sektor zračnega prometa v Uniji to potrebno iz izredno nujnih razlogov, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 12b.“ |
| --- | --- |

(1)

člen 10a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10a

1.   Za namene členov 8(2) in 10(2) koordinatorji slote, dodeljene za obdobje od 1. marca 2020 do 24. oktobra 2020, obravnavajo, kakor da jih je letalski prevoznik, ki so mu bili prvotno dodeljeni, uporabil.

2.   Za namene členov 8(2) in 10(2) koordinatorji slote, dodeljene za obdobje od 23. januarja 2020 do 29. februarja 2020, obravnavajo, kakor da jih je letalski prevoznik, ki so mu bili prvotno dodeljeni, uporabil, kar zadeva letalske prevoze med letališči v Uniji in letališči v Ljudski republiki Kitajski ali Posebnem upravnem območju Ljudske republike Kitajske Hongkong.

3.   Glede slotov z datumom, ki je poznejši od 8. aprila 2020, se odstavek 1 uporablja le, kadar so bili zadevni neuporabljeni sloti dani na voljo koordinatorju za prerazporeditev drugim letalskim prevoznikom.

4.   Kadar Komisija na podlagi podatkov, ki jih je objavil Eurocontrol, ki je upravitelj omrežja mreže za opravljanje zračnega prometa Enotnega evropskega neba, ugotovi, da je obseg zračnega prometa v primerjavi z obsegom v ustreznem obdobju v prejšnjem letu še vedno manjši in da se bo to najverjetneje nadaljevalo ter tudi ugotovi, da je to na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkov posledica izbruha COVID-19, v skladu s členom 12a sprejme delegirane akte za ustrezno spremembo obdobja iz odstavka 1.

5.   Komisija stalno spremlja razmere z uporabo meril iz odstavka 4. Glede tega na podlagi informacij, ki jih ima na voljo, Komisija do 15. septembra 2020 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zbirno poročilo. Če je to potrebno, Komisija delegirani akt iz odstavka 4 sprejme takoj, ko je to mogoče.

6.   Kadar je v primeru dolgotrajnega vpliva izbruha COVID-19 na sektor zračnega prometa v Uniji to potrebno iz izredno nujnih razlogov, se za delegirane akte, sprejete na podlagi tega člena, uporabi postopek iz člena 12b.“

| (2) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 12a


  Izvajanje prenosa pooblastila


  1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.


  2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10a se prenese na Komisijo do 2. aprila 2021.


  3.   Prenos pooblastila iz člena 10a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.


  4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.


  5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.


  6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.



  Člen 12b

  Postopek v nujnih primerih


  1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.


  2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 12a(6). V tem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi.“ |
| --- | --- |

(2)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 12a

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10a se prenese na Komisijo do 2. aprila 2021.

3.   Prenos pooblastila iz člena 10a lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 10a, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 12b

Postopek v nujnih primerih

1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 12a(6). V tem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2020 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 30. marca 2020.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1).

2

(3)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

3

---

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/5

---

UREDBA (EU) 2020/460 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. marca 2020

o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2) in členov 177 in 178 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izbruh COVID-19 je države članice prizadel na edinstven način. Trenutna javnozdravstvena kriza ovira rast v državah članicah, kar še poslabšuje resne težave s pomanjkanjem likvidnosti zaradi nenadnega in znatnega povečanja javnih naložb, ki so potrebne v njihovih zdravstvenih sistemih in drugih sektorjih njihovih gospodarstev. To je povzročilo izjemne razmere, ki jih je treba reševati s posebni ukrepi. |
| --- | --- |

(1)

Izbruh COVID-19 je države članice prizadel na edinstven način. Trenutna javnozdravstvena kriza ovira rast v državah članicah, kar še poslabšuje resne težave s pomanjkanjem likvidnosti zaradi nenadnega in znatnega povečanja javnih naložb, ki so potrebne v njihovih zdravstvenih sistemih in drugih sektorjih njihovih gospodarstev. To je povzročilo izjemne razmere, ki jih je treba reševati s posebni ukrepi.

| (2) | Ključnega pomena je, da pomanjkanje likvidnosti in javnih sredstev v državah članicah ne ovira naložb v okviru programov, ki jih podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad (KS) (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki so potrebne za boj proti izbruhu COVID-19. |
| --- | --- |

(2)

Ključnega pomena je, da pomanjkanje likvidnosti in javnih sredstev v državah članicah ne ovira naložb v okviru programov, ki jih podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski sklad (KS) (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki so potrebne za boj proti izbruhu COVID-19.

| (3) | V odziv na posledice javnozdravstvene krize bi moral ESRR po potrebi kot začasni ukrep podpreti financiranje obratnih sredstev v malih in srednjih podjetjih (MSP) za zagotovitev učinkovitega odziva na javnozdravstveno krizo. |
| --- | --- |

(3)

V odziv na posledice javnozdravstvene krize bi moral ESRR po potrebi kot začasni ukrep podpreti financiranje obratnih sredstev v malih in srednjih podjetjih (MSP) za zagotovitev učinkovitega odziva na javnozdravstveno krizo.

| (4) | V odziv na posledice javnozdravstvene krize bi morale prednostne naložbe v okviru ESRR za krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij zajemati naložbe v proizvode in storitve, potrebne za krepitev zmogljivosti zdravstvenih storitev za odzivanje na krizo. |
| --- | --- |

(4)

V odziv na posledice javnozdravstvene krize bi morale prednostne naložbe v okviru ESRR za krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij zajemati naložbe v proizvode in storitve, potrebne za krepitev zmogljivosti zdravstvenih storitev za odzivanje na krizo.

| (5) | Da se zagotovi večja prožnost pri obravnavanju izbruha COVID-19, bi bilo treba državam članicam zagotoviti več prožnosti pri izvajanju programov ter določiti poenostavljeni postopek, ki ne bi zahteval odločitve Komisije za spremembe operativnih programov. Pojasniti bi bilo treba, katere informacije o takih spremembah bi bilo treba predložiti Komisiji. |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi večja prožnost pri obravnavanju izbruha COVID-19, bi bilo treba državam članicam zagotoviti več prožnosti pri izvajanju programov ter določiti poenostavljeni postopek, ki ne bi zahteval odločitve Komisije za spremembe operativnih programov. Pojasniti bi bilo treba, katere informacije o takih spremembah bi bilo treba predložiti Komisiji.

| (6) | V odziv na posledice javnozdravstvene krize bi morali finančni instrumenti, ki se financirajo iz skladov po potrebi kot začasni ukrep zagotoviti podporo v obliki obratnih sredstev za MSP za zagotovitev učinkovitega odziva na javnozdravstveno krizo. |
| --- | --- |

(6)

V odziv na posledice javnozdravstvene krize bi morali finančni instrumenti, ki se financirajo iz skladov po potrebi kot začasni ukrep zagotoviti podporo v obliki obratnih sredstev za MSP za zagotovitev učinkovitega odziva na javnozdravstveno krizo.

| (7) | Da se zagotovi takojšen odziv na posledice javnozdravstvene krize, bi morali biti izdatki za operacije za krepitev zmogljivosti za odzivanje na krize upravičeni od 1. februarja 2020. |
| --- | --- |

(7)

Da se zagotovi takojšen odziv na posledice javnozdravstvene krize, bi morali biti izdatki za operacije za krepitev zmogljivosti za odzivanje na krize upravičeni od 1. februarja 2020.

| (8) | Da se zagotovi, da imajo države članice dovolj finančnih sredstev za izvajanje potrebnih naložb brez odlašanja, je primerno, da Komisija ne izda nalogov za izterjavo za zneske, ki se lahko izterjajo od držav članic za letne računovodske izkaze, predložene v letu 2020. Države članice bi morale neizterjane zneske uporabiti za pospešitev naložb, povezanih z izbruhom COVID-19 in upravičenih na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in pravil za posamezne sklade. |
| --- | --- |

(8)

Da se zagotovi, da imajo države članice dovolj finančnih sredstev za izvajanje potrebnih naložb brez odlašanja, je primerno, da Komisija ne izda nalogov za izterjavo za zneske, ki se lahko izterjajo od držav članic za letne računovodske izkaze, predložene v letu 2020. Države članice bi morale neizterjane zneske uporabiti za pospešitev naložb, povezanih z izbruhom COVID-19 in upravičenih na podlagi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in pravil za posamezne sklade.

| (9) | Neizterjane zneske v letu 2020 bi bilo treba obračunati ali pa bi morali biti predmet nalogov za izterjavo ob zaključku programov. |
| --- | --- |

(9)

Neizterjane zneske v letu 2020 bi bilo treba obračunati ali pa bi morali biti predmet nalogov za izterjavo ob zaključku programov.

| (10) | V odziv na posledice javnozdravstvene krize bi moral ESPR podpreti vzajemne sklade in zavarovanje staležev, da se zavaruje prihodek ribičev in gojiteljev vodnih organizmov, ki jih je prizadela javnozdravstvena kriza. |
| --- | --- |

(10)

V odziv na posledice javnozdravstvene krize bi moral ESPR podpreti vzajemne sklade in zavarovanje staležev, da se zavaruje prihodek ribičev in gojiteljev vodnih organizmov, ki jih je prizadela javnozdravstvena kriza.

| (11) | Ker cilja te uredbe, in sicer odziva na posledice javnozdravstvene krize, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(11)

Ker cilja te uredbe, in sicer odziva na posledice javnozdravstvene krize, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (12) | Glede na nujnost potrebne podpore bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(12)

Glede na nujnost potrebne podpore bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (13) | Zaradi izbruha COVID-19 in nujnosti obravnave s tem povezane javnozdravstvene krize je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi izbruha COVID-19 in nujnosti obravnave s tem povezane javnozdravstvene krize je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (14) | Uredbe (EU) št. 1301/2013 (3), (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 (4) Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(14)

Uredbe (EU) št. 1301/2013 (3), (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 (4) Evropskega parlamenta in Sveta bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (EU) št. 1301/2013

Uredba (EU) št. 1301/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 3(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Poleg tega lahko ESRR po potrebi kot začasni ukrep podpre financiranje obratnih sredstev v MSP za zagotovitev učinkovitega odziva na javnozdravstveno krizo.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 3(1) se doda naslednji pododstavek:

„Poleg tega lahko ESRR po potrebi kot začasni ukrep podpre financiranje obratnih sredstev v MSP za zagotovitev učinkovitega odziva na javnozdravstveno krizo.“;

| (2) | v členu 5 se točka (1)(b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | spodbujanjem naložb podjetij v raziskave in inovacije ter vzpostavljanjem povezav in sinergij med podjetji, centri za raziskave in razvoj ter visokošolskim izobraževalnim sektorjem, zlasti s spodbujanjem naložb na področju razvoja izdelkov in storitev, prenosa tehnologij, socialnih in ekoloških inovacij, aplikacij javnih storitev, spodbujanjem povpraševanja, mreženja, grozdov in odprtih inovacij prek pametne specializacije ter podpiranjem tehnoloških in uporabnih raziskav, pilotnih linij, ukrepov za zgodnje ovrednotenje izdelkov, naprednih proizvodnih zmogljivosti in prve proizvodnje, zlasti na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij ter razširjanja tehnologij za splošno rabo, ter spodbujanjem naložb, ki so potrebne za okrepitev zmogljivosti zdravstvenih storitev za odzivanje na krize;“. |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 5 se točka (1)(b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

spodbujanjem naložb podjetij v raziskave in inovacije ter vzpostavljanjem povezav in sinergij med podjetji, centri za raziskave in razvoj ter visokošolskim izobraževalnim sektorjem, zlasti s spodbujanjem naložb na področju razvoja izdelkov in storitev, prenosa tehnologij, socialnih in ekoloških inovacij, aplikacij javnih storitev, spodbujanjem povpraševanja, mreženja, grozdov in odprtih inovacij prek pametne specializacije ter podpiranjem tehnoloških in uporabnih raziskav, pilotnih linij, ukrepov za zgodnje ovrednotenje izdelkov, naprednih proizvodnih zmogljivosti in prve proizvodnje, zlasti na področju ključnih spodbujevalnih tehnologij ter razširjanja tehnologij za splošno rabo, ter spodbujanjem naložb, ki so potrebne za okrepitev zmogljivosti zdravstvenih storitev za odzivanje na krize;“.

Člen 2

Spremembe Uredbe (EU) št. 1303/2013

Uredba (EU) št. 1303/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 30 se doda naslednji odstavek:

  „5.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 lahko država članica za programe, ki jih podpirajo ESRR, Kohezijski sklad in ESS, v programskem obdobju prenese znesek v višini do 8 % dodelitve od 1. februarja 2020 za prednostno nalogo in največ 4 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega sklada, ki podpira isti program.
  Taki prenosi ne vplivajo na prejšnja leta. Ne štejejo se za bistvene in ne zahtevajo odločitve Komisije o spremembi programa. Vendar morajo izpolnjevati vse regulativne zahteve ter jih mora vnaprej odobriti odbor za spremljanje. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 30 se doda naslednji odstavek:

„5.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 lahko država članica za programe, ki jih podpirajo ESRR, Kohezijski sklad in ESS, v programskem obdobju prenese znesek v višini do 8 % dodelitve od 1. februarja 2020 za prednostno nalogo in največ 4 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega sklada, ki podpira isti program.

Taki prenosi ne vplivajo na prejšnja leta. Ne štejejo se za bistvene in ne zahtevajo odločitve Komisije o spremembi programa. Vendar morajo izpolnjevati vse regulativne zahteve ter jih mora vnaprej odobriti odbor za spremljanje. Država članica Komisijo uradno obvesti o revidiranih finančnih preglednicah.“;

| (2) | v členu 37(4) se doda naslednji pododstavek:

  „Finančni instrumenti lahko po potrebi kot začasni ukrep zagotavljajo podporo v obliki obratnih sredstev za MSP za zagotovitev učinkovitega odziva na javnozdravstveno krizo.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 37(4) se doda naslednji pododstavek:

„Finančni instrumenti lahko po potrebi kot začasni ukrep zagotavljajo podporo v obliki obratnih sredstev za MSP za zagotovitev učinkovitega odziva na javnozdravstveno krizo.“;

| (3) | v členu 65(10) se doda naslednji pododstavek:

  „Z odstopanjem od odstavka 9 so izdatki za operacije za spodbujanje zmogljivosti za odzivanje na krize v okviru izbruha COVID-19 upravičeni od 1. februarja 2020.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 65(10) se doda naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od odstavka 9 so izdatki za operacije za spodbujanje zmogljivosti za odzivanje na krize v okviru izbruha COVID-19 upravičeni od 1. februarja 2020.“;

| (4) | v členu 96 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

  „10.   Komisija brez poseganja v člen 30(5) z izvedbenimi akti sprejme odločitev, s katero odobri vse elemente operativnega programa, vključno z njegovimi morebitnimi bodočimi spremembami, ki sodijo v ta člen, razen tistih, ki sodijo v točke (b)(vi), (c)(v) in (e) prvega pododstavka odstavka 2, odstavka 4 in 5, točki (a) in (c) odstavka 6 in odstavek 7, ki ostajajo v pristojnosti držav članic.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 96 se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

„10.   Komisija brez poseganja v člen 30(5) z izvedbenimi akti sprejme odločitev, s katero odobri vse elemente operativnega programa, vključno z njegovimi morebitnimi bodočimi spremembami, ki sodijo v ta člen, razen tistih, ki sodijo v točke (b)(vi), (c)(v) in (e) prvega pododstavka odstavka 2, odstavka 4 in 5, točki (a) in (c) odstavka 6 in odstavek 7, ki ostajajo v pristojnosti držav članic.“;

| (5) | v členu 139(7) se dodata naslednja pododstavka:

  „Z odstopanjem od prvega pododstavka Komisija ne izda naloga za izterjavo državi članici za izterljive zneske za računovodske izkaze, predložene v letu 2020. Neizterjani zneski se uporabijo za pospešitev naložb, ki so povezane z izbruhom COVID-19 in so upravičene na podlagi te uredbe in pravil za posamezne sklade.
  Neizterjani zneski se obračunajo ali izterjajo ob zaključku.“ |
| --- | --- |

(5)

v členu 139(7) se dodata naslednja pododstavka:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka Komisija ne izda naloga za izterjavo državi članici za izterljive zneske za računovodske izkaze, predložene v letu 2020. Neizterjani zneski se uporabijo za pospešitev naložb, ki so povezane z izbruhom COVID-19 in so upravičene na podlagi te uredbe in pravil za posamezne sklade.

Neizterjani zneski se obračunajo ali izterjajo ob zaključku.“

Člen 3

Spremembe Uredbe (EU) št. 508/2014

Uredba (EU) št. 508/2014 se spremeni:

| (1) | člen 35 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Vzajemni skladi za javnozdravstvene krize, slabe vremenske razmere in okoljske nesreče“; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 35 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Vzajemni skladi za javnozdravstvene krize, slabe vremenske razmere in okoljske nesreče“;

| (b) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   ESPR lahko prispeva v vzajemne sklade, ki plačajo finančna nadomestila ribičem za gospodarske izgube, ki jih povzročijo javnozdravstvene krize, slabe vremenske razmere ali okoljske nesreče ali stroški reševanja ribičev ali ribiških plovil v primeru nesreč na morju med izvajanjem ribiških dejavnosti.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   ESPR lahko prispeva v vzajemne sklade, ki plačajo finančna nadomestila ribičem za gospodarske izgube, ki jih povzročijo javnozdravstvene krize, slabe vremenske razmere ali okoljske nesreče ali stroški reševanja ribičev ali ribiških plovil v primeru nesreč na morju med izvajanjem ribiških dejavnosti.“;

| (c) | odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

  „5.   Države članice določijo pravila za ustanovitev in upravljanje vzajemnih skladov, zlasti za odobritev izplačil nadomestil ribičem in njihove upravičenosti v primeru javnozdravstvenih kriz, slabih vremenskih razmer, okoljskih nesreč ali nesreč na morju iz odstavka 1, ter za upravljanje in spremljanje skladnosti s temi pravili. Države članice zagotovijo, da so v ureditvi o skladih določene kazni v primeru malomarnosti ribiča.


  6.   Pristojni organ zadevne države članice mora kot take uradno priznati javnozdravstvene krize, slabe vremenske razmere, okoljske nesreče ali nesreče na morju iz odstavka 1, da so se zgodile.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 5 in 6 se nadomestita z naslednjim:

„5.   Države članice določijo pravila za ustanovitev in upravljanje vzajemnih skladov, zlasti za odobritev izplačil nadomestil ribičem in njihove upravičenosti v primeru javnozdravstvenih kriz, slabih vremenskih razmer, okoljskih nesreč ali nesreč na morju iz odstavka 1, ter za upravljanje in spremljanje skladnosti s temi pravili. Države članice zagotovijo, da so v ureditvi o skladih določene kazni v primeru malomarnosti ribiča.

6.   Pristojni organ zadevne države članice mora kot take uradno priznati javnozdravstvene krize, slabe vremenske razmere, okoljske nesreče ali nesreče na morju iz odstavka 1, da so se zgodile.“;

| (d) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Prispevki iz odstavka 1 se odobrijo le za kritje škode, nastale zaradi javnozdravstvenih kriz, slabih vremenskih razmer, okoljskih nesreč ali nesreč na morju, ki znaša več kot 30 % letnega prometa zadevnega podjetja, izračunanega na podlagi povprečnega prometa tega podjetja v preteklih treh koledarskih letih.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Prispevki iz odstavka 1 se odobrijo le za kritje škode, nastale zaradi javnozdravstvenih kriz, slabih vremenskih razmer, okoljskih nesreč ali nesreč na morju, ki znaša več kot 30 % letnega prometa zadevnega podjetja, izračunanega na podlagi povprečnega prometa tega podjetja v preteklih treh koledarskih letih.“;

| (2) | v členu 57(1) se doda naslednja točka:






  „(e) | javnozdravstvenih kriz.“. |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 57(1) se doda naslednja točka:

„(e)

javnozdravstvenih kriz.“.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 30. marca 2020.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 289).

3

(4)  Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

4

---

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/9

---

UREDBA (EU) 2020/461 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 30. marca 2020

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam in državam, ki se pogajajo o pristopu k Uniji, na katere močno vplivajo izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti tretjega odstavka člena 175 in člena 212(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 (2). Sklad je bil ustanovljen za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam po večjih nesrečah kot konkreten izraz evropske solidarnosti v času stiske. |
| --- | --- |

(1)

Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) je bil ustanovljen z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 (2). Sklad je bil ustanovljen za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam po večjih nesrečah kot konkreten izraz evropske solidarnosti v času stiske.

| (2) | V primeru izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju bi morala Unija pokazati solidarnost z državami članicami in prizadetimi prebivalci, tako da zagotavlja finančno pomoč prizadetemu prebivalstvu, prispeva k hitri ponovni vzpostavitvi normalnih življenjskih razmer v prizadetih regijah in omeji širjenje nalezljivih bolezni. |
| --- | --- |

(2)

V primeru izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju bi morala Unija pokazati solidarnost z državami članicami in prizadetimi prebivalci, tako da zagotavlja finančno pomoč prizadetemu prebivalstvu, prispeva k hitri ponovni vzpostavitvi normalnih življenjskih razmer v prizadetih regijah in omeji širjenje nalezljivih bolezni.

| (3) | Unija bi morala v primeru izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju pokazati tudi solidarnost z državami, ki se pogajajo o pristopu k Uniji. |
| --- | --- |

(3)

Unija bi morala v primeru izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju pokazati tudi solidarnost z državami, ki se pogajajo o pristopu k Uniji.

| (4) | Zaradi izrednih razmer v javnem zdravju se lahko razvijejo krizne razmere večjih razsežnosti, zlasti v primeru uradno razglašene pandemije virusa. Sklad omogoča Uniji, da pomaga mobilizirati službe za ukrepanje ob izrednih razmerah za zadovoljevanje neposrednih potreb prebivalstva in kratkoročno obnovo poškodovane ključne infrastrukture, da se tako omogoči ponovni zagon gospodarskih dejavnosti v prizadetih regijah. Vendar je ta sklad trenutno omejen na naravne nesreče, ki povzročajo fizično škodo, in ne vključuje večjih nesreč zaradi biološke nevarnosti. Treba bi bilo določiti, da se Uniji omogoči posredovanje v primeru izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi izrednih razmer v javnem zdravju se lahko razvijejo krizne razmere večjih razsežnosti, zlasti v primeru uradno razglašene pandemije virusa. Sklad omogoča Uniji, da pomaga mobilizirati službe za ukrepanje ob izrednih razmerah za zadovoljevanje neposrednih potreb prebivalstva in kratkoročno obnovo poškodovane ključne infrastrukture, da se tako omogoči ponovni zagon gospodarskih dejavnosti v prizadetih regijah. Vendar je ta sklad trenutno omejen na naravne nesreče, ki povzročajo fizično škodo, in ne vključuje večjih nesreč zaradi biološke nevarnosti. Treba bi bilo določiti, da se Uniji omogoči posredovanje v primeru izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju.

| (5) | Cilj ukrepa, ki ga je treba sprejeti, je dopolniti prizadevanja zadevnih držav v takih primerih, v katerih so posledice kriznih razmer tako hude, da te države ne morejo reševati teh razmer le z lastnimi sredstvi. Ker navedenega cilja države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(5)

Cilj ukrepa, ki ga je treba sprejeti, je dopolniti prizadevanja zadevnih držav v takih primerih, v katerih so posledice kriznih razmer tako hude, da te države ne morejo reševati teh razmer le z lastnimi sredstvi. Ker navedenega cilja države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (6) | V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba ukrepe iz te uredbe omejiti na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju. Te izredne razmere bi bilo treba opredeliti glede na javne izdatke, potrebne za njihovo obvladovanje. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z načelom subsidiarnosti bi bilo treba ukrepe iz te uredbe omejiti na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju. Te izredne razmere bi bilo treba opredeliti glede na javne izdatke, potrebne za njihovo obvladovanje.

| (7) | Pomoč Unije bi morala dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in biti uporabljena za kritje dela javnih izdatkov, namenjenih za obravnavanje najnujnejših izrednih ukrepov, ki so posledica izrednih razmer. |
| --- | --- |

(7)

Pomoč Unije bi morala dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in biti uporabljena za kritje dela javnih izdatkov, namenjenih za obravnavanje najnujnejših izrednih ukrepov, ki so posledica izrednih razmer.

| (8) | V skladu z načelom subsidiarnosti bi se morala pomoč Unije dodeljevati le na podlagi vloge prizadete države. Komisija bi morala zagotoviti pravično obravnavanje zahtev, ki jih predložijo države. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z načelom subsidiarnosti bi se morala pomoč Unije dodeljevati le na podlagi vloge prizadete države. Komisija bi morala zagotoviti pravično obravnavanje zahtev, ki jih predložijo države.

| (9) | Komisija bi morala imeti možnost sprejeti hitre odločitve za dodelitev posebnih finančnih sredstev in njihovo čim hitrejšo uporabo. Obstoječe določbe o predplačilih bi bilo zato treba okrepiti s povečanjem njihovih zneskov. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi morala imeti možnost sprejeti hitre odločitve za dodelitev posebnih finančnih sredstev in njihovo čim hitrejšo uporabo. Obstoječe določbe o predplačilih bi bilo zato treba okrepiti s povečanjem njihovih zneskov.

| (10) | Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba bi morala začeti veljati čim prej, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (11) | Zaradi izbruha COVID-19 in nujnosti obravnave s tem povezane javnozdravstvene krize je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi izbruha COVID-19 in nujnosti obravnave s tem povezane javnozdravstvene krize je bilo primerno določiti izjemo od roka osmih tednov iz člena 4 Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen PEU, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

| (12) | Uredbo (ES) št. 2012/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Uredbo (ES) št. 2012/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 2012/2002 se spremeni:

| (1) | člen 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 2


  1.   Na zahtevo države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu (v nadaljnjem besedilu: upravičena država), je pomoč iz sklada mogoče uporabiti ob pojavu resnih vplivov na pogoje za življenje, zdravje ljudi, naravno okolje ali gospodarstvo v eni ali več regijah te upravičene države kot posledica:






  (a) | večje ali regionalne naravne nesreče, ki se je zgodila na ozemlju te iste upravičene države ali sosednje upravičene države, ali |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Na zahtevo države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu (v nadaljnjem besedilu: upravičena država), je pomoč iz sklada mogoče uporabiti ob pojavu resnih vplivov na pogoje za življenje, zdravje ljudi, naravno okolje ali gospodarstvo v eni ali več regijah te upravičene države kot posledica:

(a)

večje ali regionalne naravne nesreče, ki se je zgodila na ozemlju te iste upravičene države ali sosednje upravičene države, ali

| (b) | izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju na ozemlju te iste upravičene države. |
| --- | --- |

(b)

izrednih razmer večjih razsežnosti v javnem zdravju na ozemlju te iste upravičene države.

Neposredna škoda, ki je neposredna posledica naravne nesreče, šteje kot del škode zaradi navedene naravne nesreče.

2.   V tej uredbi ‚večja naravna nesreča‘ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v upravičeni državi povzroči neposredno škodo, ocenjeno na več kot 3 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2011 ali več kot 0,6 % njenega BND.

2a.   V tej uredbi ‚izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju‘ pomeni katero koli življenjsko nevarnost ali drugačno resno nevarnost za zdravje biološkega izvora v upravičeni državi, ki resno ogroža zdravje ljudi in zahteva odločno ukrepanje za zaustavitev nadaljnjega širjenja, kar povzroči javnofinančno breme za upravičeno državo zaradi ukrepov za odzivanje na izredne razmere, ki po ocenah presega 1 500 000 000 EUR v cenah iz leta 2011 ali več kot 0,3 % njenega BND.

3.   V tej uredbi ‚regionalna naravna nesreča‘ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni 2 NUTS upravičene države povzroči neposredno škodo, višjo od 1,5 % bruto domačega proizvoda (BDP) te regije.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, kadar je zadevna regija, v kateri se je zgodila naravna nesreča, ena od najbolj oddaljenih regij v smislu člena 349 Pogodbe o Evropski uniji, pomeni ‚regionalna naravna nesreča‘ katero koli naravno nesrečo, ki povzroči neposredno škodo, višjo od 1 % BDP te regije.

Kadar naravna nesreča zadeva več regij na ravni 2 NUTS, se prag uporabi za povprečje BDP teh regij, določeno glede na delež skupne škode v vsaki regiji.

4.   Pomoč iz sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je tudi večja naravna nesreča v sosednji upravičeni državi.

5.   Za namene tega člena se uporabljajo usklajeni statistični podatki, ki jih zagotavlja Eurostat.“;

| (2) | v členu 3 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Pomoč se zagotovi v obliki finančnega prispevka iz sklada. Za vsako upravičeno nesrečo ali izredne razmere se dodeli enkratni finančni prispevek upravičeni državi.


  2.   Cilj sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi, odvisno od vrste upravičene nesreče ali izrednih razmer, naslednjih bistvenih nujnih operacij in operacij za okrevanje:






  (a) | ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 3 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Pomoč se zagotovi v obliki finančnega prispevka iz sklada. Za vsako upravičeno nesrečo ali izredne razmere se dodeli enkratni finančni prispevek upravičeni državi.

2.   Cilj sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi, odvisno od vrste upravičene nesreče ali izrednih razmer, naslednjih bistvenih nujnih operacij in operacij za okrevanje:

(a)

ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja;

| (b) | zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb prizadetega prebivalstva; |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb prizadetega prebivalstva;

| (c) | zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine; |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine;

| (d) | ureditev prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli, po potrebi v skladu z ekosistemskimi pristopi, ter takojšnjo obnovo prizadetih naravnih predelov, da bi preprečili takojšnje učinke zaradi erozije tal; |
| --- | --- |

(d)

ureditev prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli, po potrebi v skladu z ekosistemskimi pristopi, ter takojšnjo obnovo prizadetih naravnih predelov, da bi preprečili takojšnje učinke zaradi erozije tal;

| (e) | ukrepi za hitro zagotavljanje pomoči, tudi medicinske, prebivalstvu, ki so ga prizadele izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, in za zaščito prebivalstva pred tveganjem izpostavljenosti, vključno s preprečevanjem, spremljanjem ali nadzorom širjenja bolezni, odpravljanjem hudih tveganj za javno zdravje in blažitvijo njihovega vpliva na javno zdravje. |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za hitro zagotavljanje pomoči, tudi medicinske, prebivalstvu, ki so ga prizadele izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, in za zaščito prebivalstva pred tveganjem izpostavljenosti, vključno s preprečevanjem, spremljanjem ali nadzorom širjenja bolezni, odpravljanjem hudih tveganj za javno zdravje in blažitvijo njihovega vpliva na javno zdravje.

V točki (a) prvega pododstavka ‚ponovna usposobitev‘ pomeni obnovitev infrastrukture in naprav v stanje pred naravno nesrečo. Kadar zakonsko ni mogoče ali ekonomsko ni upravičeno vzpostaviti enakega stanja kot pred naravno nesrečo ali kadar država prejemnica sklene preseliti ali izboljšati funkcionalnost poškodovane infrastrukture ali naprave, da bi jo bolje zaščitila pred prihodnjimi naravnimi nesrečami, se lahko prispevki iz sklada namenijo za stroške obnove le do predvidenih stroškov vzpostavitve prvotnega stanja.

Stroške, ki so višji od stroškov iz drugega pododstavka, krije država prejemnica sama ali s prispevki iz drugih skladov Unije, kadar je to mogoče.

V točki (b) prvega pododstavka ‚začasna nastanitev‘ pomeni nastanitev, ki traja toliko časa, da se prizadeto prebivalstvo lahko vrne na svoje prvotne domove po popravilu ali obnovi.“;

| (3) | v členu 4a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Znesek predplačila ne presega 25 % zneska pričakovanega finančnega prispevka in ni v nobenem primeru višji od 100 000 000 EUR. Ko se določi dokončni znesek finančnega prispevka, Komisija pred izplačilom razlike finančnega prispevka upošteva vsoto predplačila. Komisija izterja neupravičeno izplačana predplačila.“; |
| --- | --- |

(3)

v členu 4a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Znesek predplačila ne presega 25 % zneska pričakovanega finančnega prispevka in ni v nobenem primeru višji od 100 000 000 EUR. Ko se določi dokončni znesek finančnega prispevka, Komisija pred izplačilom razlike finančnega prispevka upošteva vsoto predplačila. Komisija izterja neupravičeno izplačana predplačila.“;

| (4) | v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Država prejemnica najpozneje v šestih mesecih po izteku 18-mesečnega roka iz odstavka 1 predloži poročilo o izvajanju finančnega prispevka iz sklada z izjavo, ki utemeljuje odhodke, v kateri navede vse druge vire financiranja, ki ga je prejela za zadevne operacije, vključno s plačili zavarovalnine in povračili škode s strani tretjih oseb.
  Poročilo o izvajanju glede na naravo upravičene nesreče ali izrednih razmer navaja:






  (a) | preventivne ukrepe, ki jih je država prejemnica sprejela ali predlagala, da bi omejila prihodnjo škodo in v čim večjem obsegu preprečila ponovitev podobnih naravnih nesreč ali izrednih razmer v javnem zdravju, vključno z uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za ta namen; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 8 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Država prejemnica najpozneje v šestih mesecih po izteku 18-mesečnega roka iz odstavka 1 predloži poročilo o izvajanju finančnega prispevka iz sklada z izjavo, ki utemeljuje odhodke, v kateri navede vse druge vire financiranja, ki ga je prejela za zadevne operacije, vključno s plačili zavarovalnine in povračili škode s strani tretjih oseb.

Poročilo o izvajanju glede na naravo upravičene nesreče ali izrednih razmer navaja:

(a)

preventivne ukrepe, ki jih je država prejemnica sprejela ali predlagala, da bi omejila prihodnjo škodo in v čim večjem obsegu preprečila ponovitev podobnih naravnih nesreč ali izrednih razmer v javnem zdravju, vključno z uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov za ta namen;

| (b) | stanje pri izvajanju ustrezne zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč; |
| --- | --- |

(b)

stanje pri izvajanju ustrezne zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč;

| (c) | izkušnje, pridobljene na podlagi nesreče ali izrednih razmer, in sprejete ali predlagane ukrepe za zagotavljanje varstva okolja ter pripravljenosti na podnebne spremembe, naravne nesreče in izredne razmere v javnem zdravju ter |
| --- | --- |

(c)

izkušnje, pridobljene na podlagi nesreče ali izrednih razmer, in sprejete ali predlagane ukrepe za zagotavljanje varstva okolja ter pripravljenosti na podnebne spremembe, naravne nesreče in izredne razmere v javnem zdravju ter

| (d) | vse druge ustrezne informacije o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo naravne nesreče ali izrednih razmer v javnem zdravju. |
| --- | --- |

(d)

vse druge ustrezne informacije o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo naravne nesreče ali izrednih razmer v javnem zdravju.

Poročilu o izvajanju je v skladu s členom 59(5) in členom60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 priloženo mnenje neodvisnega revizijskega organa, pripravljeno v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi, ki potrjuje, ali izjava, ki utemeljuje odhodke, prikazuje verodostojno in pošteno sliko, ter ali je finančni prispevek iz sklada zakonit in pravilen.

Komisija ob koncu tega postopka iz prvega pododstavka ustavi pomoč iz sklada.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. marca 2020

Za Evropski parlament

Predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednik

G. GRLIĆ RADMAN

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 30. marca 2020.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

2

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 31.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | L 99/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

L 99/13

---

SKLEP SVETA (EU) 2020/462

z dne 20. februarja 2020

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Pridružitvenem odboru, ustanovljenem z Evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, glede izmenjave informacij, da se oceni učinek sporazuma v obliki izmenjave pisem, ki spreminja navedeni pridružitveni sporazum

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 207(3) in prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum) je bil sklenjen v imenu Unije s Sklepom Sveta in Komisije 2000/204/ES, ESPJ (2) in je začel veljati 1. marca 2000. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum) je bil sklenjen v imenu Unije s Sklepom Sveta in Komisije 2000/204/ES, ESPJ (2) in je začel veljati 1. marca 2000.

| (2) | S Sklepom (EU) 2019/217 (3) je Svet odobril sklenitev Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Pridružitvenemu sporazumu (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o spremembi), katerega namen je razširiti tarifne preferenciale, predvidene s Pridružitvenim sporazumom, na proizvode iz Zahodne Sahare. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom (EU) 2019/217 (3) je Svet odobril sklenitev Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Pridružitvenemu sporazumu (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o spremembi), katerega namen je razširiti tarifne preferenciale, predvidene s Pridružitvenim sporazumom, na proizvode iz Zahodne Sahare.

| (3) | V skladu s členom 81 Pridružitvenega sporazuma je bil ustanovljen Pridružitveni odbor, ki je odgovoren za izvrševanje Pridružitvenega sporazuma. V skladu s členom 83 Pridružitvenega sporazuma je Pridružitveni odbor pooblaščen za sprejemanje odločitev glede izvrševanja Pridružitvenega sporazuma ter glede vseh tistih področij, za katera ga svet pooblasti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 81 Pridružitvenega sporazuma je bil ustanovljen Pridružitveni odbor, ki je odgovoren za izvrševanje Pridružitvenega sporazuma. V skladu s členom 83 Pridružitvenega sporazuma je Pridružitveni odbor pooblaščen za sprejemanje odločitev glede izvrševanja Pridružitvenega sporazuma ter glede vseh tistih področij, za katera ga svet pooblasti.

| (4) | Pridružitveni odbor mora najkasneje v dveh mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma o spremembi sprejeti sklep o pravilih za oceno učinka Sporazuma o spremembi, zlasti na trajnostni razvoj, predvsem glede prednosti za zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov v Zahodni Sahari. |
| --- | --- |

(4)

Pridružitveni odbor mora najkasneje v dveh mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma o spremembi sprejeti sklep o pravilih za oceno učinka Sporazuma o spremembi, zlasti na trajnostni razvoj, predvsem glede prednosti za zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov v Zahodni Sahari.

| (5) | Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Pridružitvenem odboru, saj bo predvideni sklep za Unijo zavezujoč. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Pridružitvenem odboru, saj bo predvideni sklep za Unijo zavezujoč.

| (6) | Da bi se zagotovilo spremljanje učinkov Sporazuma o spremembi na zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih, Sporazum o spremembi izrecno določa ustrezen okvir in postopek, ki stranema omogoča, da na podlagi rednih izmenjav informacij ocenita njegove posledice med izvajanjem. Unija in Kraljevina Maroko sta se dogovorili, da v okviru Pridružitvenega odbora vsaj enkrat na leto med seboj izmenjata informacije. Zato je za izvedbo te ocene primerno določiti podrobna pravila, ki jih sprejme Pridružitveni odbor. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se zagotovilo spremljanje učinkov Sporazuma o spremembi na zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih, Sporazum o spremembi izrecno določa ustrezen okvir in postopek, ki stranema omogoča, da na podlagi rednih izmenjav informacij ocenita njegove posledice med izvajanjem. Unija in Kraljevina Maroko sta se dogovorili, da v okviru Pridružitvenega odbora vsaj enkrat na leto med seboj izmenjata informacije. Zato je za izvedbo te ocene primerno določiti podrobna pravila, ki jih sprejme Pridružitveni odbor.

| (7) | Cilj izmenjave informacij sovpada s ciljem poročila z dne 11. junija 2018, ki so ga pripravile službe Komisije skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje, o koristih, ki jih razširitev tarifnih preferencialov na proizvode s poreklom iz Zahodne Sahare prinaša za ljudstvo Zahodne Sahare, in o posvetovanju s tem ljudstvom. |
| --- | --- |

(7)

Cilj izmenjave informacij sovpada s ciljem poročila z dne 11. junija 2018, ki so ga pripravile službe Komisije skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje, o koristih, ki jih razširitev tarifnih preferencialov na proizvode s poreklom iz Zahodne Sahare prinaša za ljudstvo Zahodne Sahare, in o posvetovanju s tem ljudstvom.

| (8) | Kar zadeva učinek na gospodarstvo ozemlja, se doslej razpoložljive informacije nanašajo večinoma na kmetijstvo in ribištvo, vendar preferenciali zadevajo vse proizvode; podatki za izmenjavo bi se torej lahko spreminjali glede na razvoj dejavnosti v Zahodni Sahari. Poleg tega izmenjava informacij ne zadeva izključno gospodarskih vidikov (koristi v ožjem pomenu besede), temveč mora omogočiti širšo oceno, ki vključuje vidike, kot sta trajnostni razvoj in učinek na izkoriščanje naravnih virov. |
| --- | --- |

(8)

Kar zadeva učinek na gospodarstvo ozemlja, se doslej razpoložljive informacije nanašajo večinoma na kmetijstvo in ribištvo, vendar preferenciali zadevajo vse proizvode; podatki za izmenjavo bi se torej lahko spreminjali glede na razvoj dejavnosti v Zahodni Sahari. Poleg tega izmenjava informacij ne zadeva izključno gospodarskih vidikov (koristi v ožjem pomenu besede), temveč mora omogočiti širšo oceno, ki vključuje vidike, kot sta trajnostni razvoj in učinek na izkoriščanje naravnih virov.

| (9) | Kraljevina Maroko se je prav tako strinjala z vzpostavitvijo ločenega mehanizma za zbiranje statističnih podatkov o izvozu proizvodov s poreklom iz Zahodne Sahare v Unijo, ki bodo vsak mesec dani na voljo Komisiji in carinskim službam držav članic. |
| --- | --- |

(9)

Kraljevina Maroko se je prav tako strinjala z vzpostavitvijo ločenega mehanizma za zbiranje statističnih podatkov o izvozu proizvodov s poreklom iz Zahodne Sahare v Unijo, ki bodo vsak mesec dani na voljo Komisiji in carinskim službam držav članic.

| (10) | Kraljevina Maroko bo lahko zaprosila Unijo za informacije o proizvodnji in trgovini s posebnimi kategorijami proizvodov, ki so v interesu Kraljevine Maroko, na podlagi že obstoječih informacijskih sistemov – |
| --- | --- |

(10)

Kraljevina Maroko bo lahko zaprosila Unijo za informacije o proizvodnji in trgovini s posebnimi kategorijami proizvodov, ki so v interesu Kraljevine Maroko, na podlagi že obstoječih informacijskih sistemov –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Pridružitvenem odboru EU-Kraljevina Maroko, ustanovljenem s členom 81 Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, temelji na osnutku sklepa Pridružitvenega odbora, ki je priložen temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 20. februarja 2020

Za Svet

Predsednica

B. DIVJAK

---

(1)  
  UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

1

(2)  Sklep Sveta in Komisije 2000/204/ES z dne 26. januarja 2000 o sklenitvi Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma med državami članicami Evropske skupnosti na eni strani in kraljevino Maroko na drugi (UL L 70, 18.3.2000, str. 1).

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2019/217 z dne 28. januarja 2019 o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (UL L 34, 6.2.2019, str. 1).

3

(4)  
  UL L 34, 6.2.2019, str. 4.

4

---

OSNUTEK

SKLEP št. ../.....

PRIDRUŽITVENEGA ODBORA EU-KRALJEVINA MAROKO

z dne ...

o izmenjavi informacij med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko, da se oceni učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani

PRIDRUŽITVENI ODBOR EU-KRALJEVINA MAROKO –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma z dne 26. februarja 1996 med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani in zlasti člena 83 Sporazuma,

ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko z dne 25. oktobra 2018 o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem) je začel veljati 19. julija 2019. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem) je začel veljati 19. julija 2019.

| (2) | Sporazum v obliki izmenjave pisem je bil sklenjen brez prejudiciranja stališč Evropske unije o statusu Zahodne Sahare in Kraljevine Maroko o tej regiji. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum v obliki izmenjave pisem je bil sklenjen brez prejudiciranja stališč Evropske unije o statusu Zahodne Sahare in Kraljevine Maroko o tej regiji.

| (3) | S Sporazumom v obliki izmenjave pisem so proizvodi s poreklom iz Zahodne Sahare, ki so predmet nadzora carinskih organov Kraljevine Maroko, upravičeni do enakih trgovinskih preferencialov kot so tisti, ki jih je Evropska unija odobrila za proizvode, zajete v Evro-mediteranskemu pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum). |
| --- | --- |

(3)

S Sporazumom v obliki izmenjave pisem so proizvodi s poreklom iz Zahodne Sahare, ki so predmet nadzora carinskih organov Kraljevine Maroko, upravičeni do enakih trgovinskih preferencialov kot so tisti, ki jih je Evropska unija odobrila za proizvode, zajete v Evro-mediteranskemu pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum).

| (4) | Evropska unija in Kraljevina Maroko sta se v partnerskem duhu in da bi lahko ocenili učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem, zlasti na trajnostni razvoj, predvsem glede prednosti za zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih, dogovorili, da vsaj enkrat na leto izmenjata informacije v okviru Pridružitvenega odbora. |
| --- | --- |

(4)

Evropska unija in Kraljevina Maroko sta se v partnerskem duhu in da bi lahko ocenili učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem, zlasti na trajnostni razvoj, predvsem glede prednosti za zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih, dogovorili, da vsaj enkrat na leto izmenjata informacije v okviru Pridružitvenega odbora.

| (5) | Podrobna pravila za izvedbo te ocene sprejme Pridružitveni odbor – |
| --- | --- |

(5)

Podrobna pravila za izvedbo te ocene sprejme Pridružitveni odbor –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   V partnerskem duhu in da bi pogodbenici lahko ocenili učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem med njegovo uporabo z vidika trajnostnega razvoja, sta se Evropska unija in Kraljevina Maroko dogovorili, da si v okviru Pridružitvenega odbora med seboj letno izmenjujeta informacije.

2.   Evropska unija in Kraljevina Maroko si izmenjujeta podatke, ki veljajo za ustrezne v glavnih zadevnih sektorjih, ter tudi statistične, gospodarske, družbene in okoljske informacije, zlasti glede prednosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem za zadevno prebivalstvo in izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih. Seznam ustreznih informacij je v Prilogi k temu sklepu.

Ta izmenjava bo potekala na podlagi pisnih sporočil, poslanih vnaprej, in sicer najpozneje konec marca vsako leto ; tem sporočilom lahko sledijo zahteve za pojasnila in dodatna vprašanja s tematskih področij, določenih v tem sklepu Odgovore je treba poslati najpozneje konec junija vsako leto.

3.   Poleg tega sta se pogodbenici v partnerskem duhu in da bilahko ocenili učinek Sporazuma v obliki izmenjave pisem, dogovorili, da lahko Kraljevina Maroko zaprosi Evropsko unijo za informacije o proizvodnji in trgovini s posebnimi kategorijami proizvodov, ki so v posebnem interesu Kraljevine Maroko, na podlagi že obstoječih informacijskih sistemov.

V ta namen bo Kraljevina Maroko svojo zahtevo posredovala Evropski uniji v pisni obliki najpozneje konec marca vsako leto; temu sporočilu lahko sledijo zahteve za pojasnila in dodatna vprašanja. Odgovori se posredujejo najpozneje konec junija vsako leto.

4.   Pogodbenici se vsaj enkrat na leto v okviru Pridružitvenega odbora seznanita s temi izmenjavami.

5.   Zapisnik, vključno z ugotovitvami Pridružitvenega odbora, morata pogodbenici potrditi v enem mesecu po zasedanju.

Člen 2

Priloga je sestavni del tega sklepa.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ..., ...2020

Za Pridružitveni odbor EU-Kraljevina Maroko

---

PRILOGA

USTREZNE INFORMACIJE V OKVIRU IZMENJAVE INFORMACIJ, KI JO DOLOČA SPORAZUM V OBLIKI IZMENJAVE PISEM

Izmenjane informacije morajo omogočiti posodobitev poročila z dne 11. junija 2018
   (1), ki so ga pripravile službe Komisije skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje. Izmenjava informacij mora tako vključevati podrobne informacije, ki omogočajo oceno učinka izvajanja Sporazuma v obliki izmenjave pisem med njegovim izvajanjem, vključno s splošnimi informacijami o zadevnih ozemljih in prebivalstvih. Te informacije so namenjene izključno ocenjevanju in pripravi posodobitev navedenega poročila služb Komisije in ESZD. Ustrezne informacije so na primer naslednje:

| 1. | Informacije, ki jih zagotovi Kraljevina Maroko:






  (a) | Splošne informacije






  - | Družbeno-gospodarske in okoljske statistike. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Informacije, ki jih zagotovi Kraljevina Maroko:

(a)

Splošne informacije

*

Družbeno-gospodarske in okoljske statistike.

| (b) | Informacije glede glavnih izvoznih gospodarskih sektorjev






  - | proizvodnja glede na vrsto proizvoda ; |
| --- | --- | --- |

(b)

Informacije glede glavnih izvoznih gospodarskih sektorjev

*

proizvodnja glede na vrsto proizvoda ;

| * | obdelana površina in pridelana količina; |
| --- | --- |

*

obdelana površina in pridelana količina;

| * | izvoz v Evropsko unijo glede na količino in vrednost; |
| --- | --- |

*

izvoz v Evropsko unijo glede na količino in vrednost;

| * | gospodarske dejavnosti lokalnih subjektov, povezanih s sektorji, ki jih zajema Sporazum v obliki izmenjave pisem, ter nastala delovna mesta; |
| --- | --- |

*

gospodarske dejavnosti lokalnih subjektov, povezanih s sektorji, ki jih zajema Sporazum v obliki izmenjave pisem, ter nastala delovna mesta;

| * | trajnostno upravljanje virov; |
| --- | --- |

*

trajnostno upravljanje virov;

| * | proizvodni obrat. |
| --- | --- |

*

proizvodni obrat.

| 2. | Informacije, ki jih zagotovi EU:
  Informacije o trgovini s proizvodi, izvoženimi v Kraljevino Maroko, glede na carinske oznake, količino in vrednost ter, če so ti podatki na voljo, o njihovi proizvodnji. |
| --- | --- |

2.

Informacije, ki jih zagotovi EU:

Informacije o trgovini s proizvodi, izvoženimi v Kraljevino Maroko, glede na carinske oznake, količino in vrednost ter, če so ti podatki na voljo, o njihovi proizvodnji.

| 3. | Druge ustrezne informacije:
  Kot je navedeno v korespondenci med Evropsko komisijo in Misijo Kraljevine Maroko pri Evropski uniji z dne 6. decembra 2018, Kraljevina Maroko vzpostavlja mehanizem za zbiranje informacij o izvozu, ki ga zajema Pridružitveni sporazum, kakor je bil spremenjen z izmenjavo pisem, kar bo zagotovilo sistematične in redne informacije ter vsak mesec dalo na voljo natančne podatke, ki bodo Evropski uniji omogočili pregledne in zanesljive informacije o poreklu tega izvoza v Unijo po regijah (2). Evropska komisija bo imela neposredni dostop do teh podatkov in jih bo delila s carinskimi organi držav članic Evropske unije.
  Kraljevina Maroko bo na svoji strani zagotovila pregledne in zanesljive informacije o izvozih Evropske unije v Kraljevino Maroko. |
| --- | --- |

3.

Druge ustrezne informacije:

Kot je navedeno v korespondenci med Evropsko komisijo in Misijo Kraljevine Maroko pri Evropski uniji z dne 6. decembra 2018, Kraljevina Maroko vzpostavlja mehanizem za zbiranje informacij o izvozu, ki ga zajema Pridružitveni sporazum, kakor je bil spremenjen z izmenjavo pisem, kar bo zagotovilo sistematične in redne informacije ter vsak mesec dalo na voljo natančne podatke, ki bodo Evropski uniji omogočili pregledne in zanesljive informacije o poreklu tega izvoza v Unijo po regijah (2). Evropska komisija bo imela neposredni dostop do teh podatkov in jih bo delila s carinskimi organi držav članic Evropske unije.

Kraljevina Maroko bo na svoji strani zagotovila pregledne in zanesljive informacije o izvozih Evropske unije v Kraljevino Maroko.

---

(1)  
  „Poročilo o koristih, ki jih razširitev tarifnih preferencialov na proizvode s poreklom iz Zahodne Sahare prinaša za ljudstvo Zahodne Sahare, in o posvetovanju s tem ljudstvom“ z dne 11. junija 2018 (SWD(2018) 346 final).

(2)  NB: ta mehanizem deluje od 1. oktobra 2019.

---