# Официален вестник C 202/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.202.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 202 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5324 юли 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.202.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 202

Издание на български език

Информация и известия

Година 5324 юли 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 202/01 | Обменен курс на еврото | 1 |
| 2010/C 202/02 | Съобщение относно прилагането на гаранционната мярка в рамките на Европейския механизъм за микрофинансиране Прогрес | 2 |
| 2010/C 202/03 | Известие на Комисията относно текущите лихвени проценти за възстановяване на държавни помощи и референтни ставки/сконтови лихвени проценти за 27 държави-членки, приложими от 1 август 2010 г.(Публикува се в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г., ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1) | 3 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 202/01

Обменен курс на еврото

1

2010/C 202/02

Съобщение относно прилагането на гаранционната мярка в рамките на Европейския механизъм за микрофинансиране Прогрес

2

2010/C 202/03

Известие на Комисията относно текущите лихвени проценти за възстановяване на държавни помощи и референтни ставки/сконтови лихвени проценти за 27 държави-членки, приложими от 1 август 2010 г.(Публикува се в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г., ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1)

(Публикува се в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г., ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1)

3

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 202/04 | Публикация на резюме на спецификация съгласно член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1898/2006 на Комисията за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 4 |
| 2010/C 202/05 | Публикация на заявление съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 8 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2010/C 202/04

Публикация на резюме на спецификация съгласно член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1898/2006 на Комисията за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

4

2010/C 202/05

Публикация на заявление съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

8

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 24.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 202/1

---

Обменен курс на еврото (1)

23 юли 2010 година

2010/C 202/01

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,2897 |
| JPY | японска йена | 112,48 |
| DKK | датска крона | 7,4520 |
| GBP | лира стерлинг | 0,83720 |
| SEK | шведска крона | 9,4410 |
| CHF | швейцарски франк | 1,3488 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,9660 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,180 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 287,17 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7091 |
| PLN | полска злота | 4,0700 |
| RON | румънска лея | 4,2648 |
| TRY | турска лира | 1,9577 |
| AUD | австралийски долар | 1,4427 |
| CAD | канадски долар | 1,3386 |
| HKD | хонконгски долар | 10,0200 |
| NZD | новозеландски долар | 1,7741 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7682 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 546,15 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,5756 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,7446 |
| HRK | хърватска куна | 7,2450 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 668,20 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,1238 |
| PHP | филипинско песо | 59,715 |
| RUB | руска рубла | 39,1430 |
| THB | тайландски бат | 41,577 |
| BRL | бразилски реал | 2,2686 |
| MXN | мексиканско песо | 16,4346 |
| INR | индийска рупия | 60,5320 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,2897

JPY

японска йена

112,48

DKK

датска крона

7,4520

GBP

лира стерлинг

0,83720

SEK

шведска крона

9,4410

CHF

швейцарски франк

1,3488

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,9660

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,180

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

287,17

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7091

PLN

полска злота

4,0700

RON

румънска лея

4,2648

TRY

турска лира

1,9577

AUD

австралийски долар

1,4427

CAD

канадски долар

1,3386

HKD

хонконгски долар

10,0200

NZD

новозеландски долар

1,7741

SGD

сингапурски долар

1,7682

KRW

южнокорейски вон

1 546,15

ZAR

южноафрикански ранд

9,5756

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,7446

HRK

хърватска куна

7,2450

IDR

индонезийска рупия

11 668,20

MYR

малайзийски рингит

4,1238

PHP

филипинско песо

59,715

RUB

руска рубла

39,1430

THB

тайландски бат

41,577

BRL

бразилски реал

2,2686

MXN

мексиканско песо

16,4346

INR

индийска рупия

60,5320

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 24.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 202/2

---

Съобщение относно прилагането на гаранционната мярка в рамките на Европейския механизъм за микрофинансиране „Прогрес“

2010/C 202/02

Настоящото съобщение е предназначено за посредниците, в т.ч. финансови институции, институции за микрофинансиране или гарантиращи институции, възнамеряващи да предоставят микрокредити или гаранции в подкрепа на микрокредити.

Европейският съюз упълномощи Европейския инвестиционен фонд („ЕИФ“) да приложи гаранционна мярка в рамките на Европейския механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване „Прогрес“ (наричан по-долу „Механизмът“) (1), като издава от свое име гаранции, чиито разходи и риск се поемат от Европейския съюз, по микрокредити или по гаранции в подкрепа на микрокредити (наричана по-долу „гаранционната мярка“).

С гаранционната мярка се цели осигуряването на ресурси на Европейския съюз, предназначени за подобряване на достъпността и наличността на макрофинансирането за крайни бенефициери, както е посочено в член 2 от Решението за създаване на Механизма.

Тази гаранционна мярка е отворена за публичните и частните организации, установени на национално, регионално и местно равнище в държавите-членки, които предоставят микрокредити или гаранции в подкрепа на микрокредити на лица и микропредприятия в държавите-членки на Европейския съюз.

Общата индикативна стойност на бюджетните кредити от бюджета на Съюза, предназначени за Механизма за периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г., е 100 млн. EUR, 25 млн. EUR от които са предвидени за гаранционната мярка.

Заинтересованите посредници могат да получат подробна информация относно гаранционната мярка от:

| European Investment Fund |
| --- |
| 96, boulevard Konrad Adenauer |
| 2968 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Електронна поща: info@eif.org |

European Investment Fund

96, boulevard Konrad Adenauer

2968 Luxembourg

LUXEMBOURG

Електронна поща: info@eif.org

Специализирана пощенска кутия

или от интернет страницата на ЕИФ: http://www.eif.org/what_we_do/microfinance/progress/Progress_Microcredit_Guarantees_1.htm

Специализирана интернет страница

Данните за контакт на посредниците, в полза на които ЕИФ е издал гаранции в рамките на гаранционната мярка, ще бъдат публикувани на интернет страницата на ЕИФ, за да могат крайните бенефициери да установят пряк контакт с тези посредници.

ЕИФ ще разглежда заявленията на всички посредници постоянно, в рамките на разполагаемите средства, предвидени в бюджета на Съюза. ЕИФ ще се стреми да насърчава равномерното географско разпределение.

---

(1)  Решение No 283/2010/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 март 2010 г. за създаване на Европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване „Прогрес“ (ОВ L 87, 7.4.2010 г., стр. 1).

---

| 24.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 202/3

---

Известие на Комисията относно текущите лихвени проценти за възстановяване на държавни помощи и референтни ставки/сконтови лихвени проценти за 27 държави-членки, приложими от 1 август 2010 г.

(Публикува се в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) No 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г., ОВ L 140, 30.4.2004 г., стр. 1)

2010/C 202/03

Основни лихвени проценти, изчислени в съответствие със Съобщение на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (ОВ C 14, 19.1.2008 г., стр. 6). В зависимост от използването на референтния лихвен процент, трябва да се прибавят и съответните маржове, както са дефинирани в това съобщение. За сконтовия лихвен процент това означава, че трябва да се добави марж от 100 базисни пункта. Регламент (ЕО) No 271/2008 на Комисията от 30 януари 2008 г. за изменение за прилагането на Регламент (ЕО) No 794/2004 предвижда, че освен ако не е предвидено друго в специално решение, лихвеният процент за възстановяване на помощта също се изчислява, като се добавят 100 базисни пункта към основния лихвен процент.

Изменените проценти са посочени в удебелен шрифт.

Предходната таблица е публикувана в ОВ C 166, 25.6.2010 г., стр. 6.

| От | До | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.8.2010 г. | ... | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010 г. | 31.7.2010 г. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010 г. | 30.6.2010 г. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010 г. | 31.5.2010 г. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010 г. | 30.4.2010 г. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010 г. | 31.3.2010 г. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010 г. | 28.2.2010 г. | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

От

До

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.8.2010 г.

...

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010 г.

31.7.2010 г.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010 г.

30.6.2010 г.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010 г.

31.5.2010 г.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010 г.

30.4.2010 г.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010 г.

31.3.2010 г.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010 г.

28.2.2010 г.

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 24.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 202/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 202/4

---

Публикация на резюме на спецификация съгласно член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1898/2006 на Комисията за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2010/C 202/04

РЕЗЮМЕ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА
   (1)

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO“

ЕО No: CZ/PGI/0005/0446-29.04.2004

ЗНП ( ) ЗГУ ( Х )

Настоящото резюме представя с информационна цел основните елементи на спецификацията на продукта.

1.   Компетентен орган в държавата-членка:

| Име: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Адрес: | Antonína Čermáka 2a |
| 168 00 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Име:

Úřad průmyslového vlastnictví

Адрес:

Antonína Čermáka 2a

168 00 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Тел.

+420 220383111

Факс

+420 224324718

Електронна поща:

posta@upv.cz

2.   Група:

| Име: | Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale |
| --- | --- |
| Адрес: | Karolíny Světlé 4 |
| 370 21 České Budějovice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Име:

Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale

Адрес:

Karolíny Světlé 4

370 21 České Budějovice

ČESKÁ REPUBLIKA

Тел.

+420 387705111

Факс

—

Електронна поща:

budvar@budvar.cz

Състав:

Производители/преработватели ( Х ) Други ( )

3.   Вид продукт:

| Клас 2.1. | Бира |
| --- | --- |

Клас 2.1.

Бира

4.   Спецификация:

(резюме на изискванията по член 4, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

4.1.   Наименование:

„Českobudějovické pivo“

4.2.   Описание:

Светла бира с характерен аромат, придаван от светъл малц и ароматен хмел Žatec, с по-слабо изразен вкус и лека или умерена горчивина, малцов вкус, получен от разликата между действителната и потенциалната степен на разреждане на охмелената мъст и свеж вкус, следствие от въглеродния диоксид, получен при естествената ферментация.

В чаша бирата обикновено има бледозлатист цвят с гладка, кремообразна пяна. Хмелът от типа Žatec има деликатен аромат и води до високо съдържание на полифенол, в резултат на което всички видове „Českobudějovické pivo“ са приятни и популярни бири.

Разграничават се пет различни вида „Českobudějovické pivo“, които имат ясно изразен общ произход.

Светла бира лагер

Алкохолно съдържание (% об.): 4,6—5,3

Оригинален екстракт на охмелена мъст (%): 11,4—12,3

Горчивост (единици МЕГ): 20—24

Оцветител (единици ЕПК): 9—13

Аромат: среден до силен аромат с ясно изразена нотка на деликатния аромат на хмела Žatec.

Вкус: слаба до средна горчивост, слаба до лека тръпчивост, среден до плътен вкус със сладникав послевкус и изразена острота

Светла бира лагер Kräusened

Алкохолно съдържание (% об.): 4,6—5,3

Оригинален екстракт на охмелена мъст (%): 11,4—12,3

Горчивина (МЕГ): 20—24

Оцветител (единици ЕПК): 9—13

Аромат: среден до силен аромат с ясно изразена нотка на деликатния аромат на хмела Žatec.

Вкус: слаба до средна горчивост, слаба до лека тръпчивост, плътен до много плътен вкус със сладникав послевкус и изразена острота

Светла наливна бира

Алкохолно съдържание (% об.): 3,5—4,5

Оригинален екстракт на охмелена мъст (%): 9,5—10,1

Горчивина (МЕГ): 18—21

Оцветител (единици ЕПК): 8—12

Аромат: среден до силен аромат с ясно изразена нотка на деликатния аромат на хмела Žatec

Вкус: слаба до средна горчивост, лека тръпчивост, среден вкус със сладникав послевкус и изразена острота

Специална бира

Алкохолно съдържание (% об.): 7,4—8,2

Оригинален екстракт на охмелена мъст (%): 16,0—17,0

Горчивина (МЕГ): 24—28

Оцветител (единици ЕПК): 11—17

Аромат: среден до силен аромат с ясно изразена нотка на деликатния аромат на хмела Žatec

Вкус: средна до силна горчивост, слаба до средна тръпчивост, плътен до много плътен вкус със сладникав послевкус и изразена острота

Безалкохолна бира

Алкохолно съдържание (% об.): 0,2—0,5

Оригинален екстракт на охмелена мъст (%): 3—4

Горчивина (МЕГ): 22—26

Оцветител (единици ЕПК): 5—7

Аромат: среден аромат с ясно изразена нотка на деликатния аромат на хмела Žatec, напомнящ бегло за охмелена мъст

Вкус: средна горчивост, средна тръпчивост, лек вкус, изразена острота и нотки на охмелена мъст

Основните суровини, използвани за производството на „Českobudějovické pivo“, са вода, малц и хмел, както и долноферментиращи пивоварни дрожди. Всички използвани основни суровини произхождат от определените географски райони и имат точно установени характеристики.

5.   Географски район:

Мястото на производство, преработка и приготвяне на продукта се свежда до географския район, в който е възможно да се черпи вода от подземното езеро в басейна на Ческе Будейовице.

Районът, където се отглежда хмелът Žatec, се намира около гр. Žatec и обхваща кадастрални райони на общините в окръзите Chomutov, Kladno, Louny, Plzeň–sever, Rakovník и Rokycany.

Районът, в който се отглежда пивоварният ечемик, се намира в областта Моравия.

5.1.   Доказателство за произход:

Бирата се произвежда в град Ческе Будейовице от основаването му през 1265 г. и винаги е носила името на мястото, от което произхожда.

Името „Českobudějovické pivo“ получава такава известност, че през 1967 г. бива регистрирано като „Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Bière de Budweis/Budweis Beer“ в регистъра на СОИС за наименованията за произход (No 49) въз основа на национална регистрация. По същото време то бива защитено с двустранно споразумение с Португалия.

С цел осигуряването на възможност за проследяване на продукта, контролният орган води регистър на производителите и на географското указание в своя регистър на проверените обекти, който съдържа информация за производителя, началото на производство, резултатите от проверките, всички наложени мерки и др. Контролният орган извършва инспекции, които определят дали производителите, които използват географското указание, отговарят на условията, посочени в спецификацията.

5.2.   Метод на производство:

Всички етапи от производството, преработката на суровините и приготвянето на „Českobudějovické pivo“ протичат единствено в рамките на определения географски район.

Охмелената мъст за „Českobudějovické pivo“ се произвежда единствено по метода на майшуване с двойна декокция, с отворено филтруване на мъстта и варене при атмосферно налягане.

Щамът на долноферментиращите пивоварни дрожди, използвани за заквасване, е изолиран в пивоварната и в момента се произвежда и съхранява там. Ферментацията протича в цилидрично-конусовидни съдове при контролирана температура от 6 до 11 °C, докато отлежаването протича отделно от ферментацията (двустепенна технология) единствено в хоризонтални съдове. Периодът на отлежаване следва принципите на удължената студена доферментация при температура до 3 °C. След доферментацията бирата се филтрира и подготвя за потребителите или за транспорт.

Производствените процедури и производственото оборудване, използвани за производството на бирата, се основават на професионалния опит и практическите умения, натрупани от поколения пивовари, доразработени в съответствие със съвременните пивоварни познания. Производство на бира е било отначало достояние само на отделни лица, но по-късно се създават производствени предприятия и това води до съсредоточаване на производството на бира в Ческе Будейовице и до създаването на пивоварните на Ческе Будейовице. Тази традиция в пивоварството продължава до наши дни.

5.3.   Връзка:

Популярността на „Českobudějovické pivo“, изградена в продължение на дълги години, и нейното неизменно качество са ѝ осигурили място на чуждестранните пазари в над 50 страни. Нейната известност ѝ е спечелила място сред водещите световни марки бира.

Органолептичните свойства на „Českobudějovické pivo“ се определят по-специално от минералния състав на водата от местния извор заедно със съчетаните качества на основните суровини, специфичните за тази пивоварна пивоварни дрожди, формата на производствените съдове и времетраенето на основните производствени операции.

Производството на „Českobudějovické pivo“ е неразделна част от забележителностите на град Ческе Будейовице. На практика много чешки и чужди енциклопедии свързват града Ческе Будейовице с производството на „Českobudějovické pivo“.

За потребителите традицията е сред основните критерии за качество и представлява несъмнена отличителна черта и гаранция за качество. Фактът, че бирата произхожда от Ческе Будейовице, означава, че от нея естествено се очаква да притежава специфичните свойства на бирата, произвеждана в този район.

От незапомнени времена любителите са свързвали Ческе Будейовице с пивоварството на доброкачествена бира, която се отличава по органолептични свойства от бирите, произвеждани в други райони.

5.4.   Инспекционен орган:

| Име: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Адрес: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Име:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře

Адрес:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Тел.

+420 381257111

Факс

—

Електронна поща:

—

5.5.   Етикетиране:

„Českobudějovické pivo“ се етикетира като цяло в съответствие с правилата, приложими при обозначаването върху етикета на географските указания и по-специално използва знака на Общността за защитените географски указания и други приложими изисквания за етикетиране на ЕС. Освен това етикетирането спазва разпоредбите на Договора за присъединяване.

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стp. 12.

---

| 24.7.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 202/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 202/8

---

Публикация на заявление съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2010/C 202/05

Тази публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„TEKOVSKÝ SALÁMOVÝ SYR“

ЕО No: SK-PGI-0005-0693-14.04.2008

ЗГУ ( Х ) ЗНП ( )

1.   Наименование:

„Tekovský salámový syr“

2.   Държава-членка или трета държава:

Словашка република

3.   Описание на земеделския продукт или храна:

3.1.   Вид продукт (съгласно приложение II):

| Клас 1.3. | Сирена |
| --- | --- |

Клас 1.3.

Сирена

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

„Tekovský salámový syr“ представлява натурално полутвърдо узряло пълномаслено сирене, пушено или непушено, с цилиндрична форма с дължина 30—32 cm и диаметър 9—9,5 cm. Произвежда се чрез пресичане на затоплено мляко и оформяне на получената сиренина в характерната цилиндрична форма. След пресоването всяко руло се отделя, обработва и проверява ръчно. При пушената разновидност опушването се извършва след осоляването и изсушаването.

Специфичните органолептични характеристики се определят от цилиндричната форма, наподобяваща формата на салам, на която се дължи и пълното название на сиренето. То е с мека, еластична и гъвкава структура, като при разрязване е без или евентуално с малки шупли. През сравнително краткия си период на зреене продуктът придобива леко кисел и ясно изразен вкус на сирене.

„Tekovský salámový syr“ се предлага на пазара в опаковка от фолио за хранителни продукти, като теглото на опаковките е различно.

Характеристики:

| Цвят | : | кремав до леко жълтеникав или златистожълт при пушените разновидности |
| --- | --- | --- |
| Консистенция | : | мека, еластична, гъвкава, като повърхността при разрязване е без или евентуално с малки шупли |
| Аромат и вкус | : | леко кисел, млечен, ароматен, солен; характерно пушен при пушените разновидности. |
| Състав | : | Сухо вещество | : | тегловно 53,5—58,5 % |
| Съдържание на мазнини в сухото вещество | : | тегловно 43,0—47,5 %. |
| Готварска сол | : | тегловно не повече от 2,5 %. |

Цвят

:

кремав до леко жълтеникав или златистожълт при пушените разновидности

Консистенция

:

мека, еластична, гъвкава, като повърхността при разрязване е без или евентуално с малки шупли

Аромат и вкус

:

леко кисел, млечен, ароматен, солен; характерно пушен при пушените разновидности.

Състав

:

Сухо вещество

:

тегловно 53,5—58,5 %

Съдържание на мазнини в сухото вещество

:

тегловно 43,0—47,5 %.

Готварска сол

:

тегловно не повече от 2,5 %.

Микробиологични свойства

:

„Tekovský salámový syr“ се произвежда от пастьоризирано мляко с добавяне на млечнокисела култура от рода Lactococcus или Streptococcus.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти):

За производството на „Tekovský salámový syr“ се използва пастьоризирано краве мляко с добавяне на млечнокисела култура. В обектите на млекопроизводителите качеството на млякото редовно се проверява и записва, като се следят следните параметри: инхибиторни вещества, температура, киселинност, масленост, специфично тегло и обезмаслено сухо вещество.

Общият брой на микроогранизмите и броят на соматичните клетки се определят от акредитирани лаборатории.

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход):

—

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район:

Произходът на суровото мляко не е определящ фактор за качеството на продукта.

Целият процес на производство протича само в определения географски район, а етап 4 представлява специфичен производствен етап.

Процес на производство:

| Етап 1 | : | Суровото краве мляко се пастьоризира при температура между 73 и 79 °C. |
| --- | --- | --- |
| Етап 2 | : | Подсирването, рязането и втвърдяването на сиренината, както и получаването на сиренните зърна се извършва по обичайния начин за производство на натурални полутвърди сирена. |
| Етап 3 | : | Сместа, съставена от суроватка и сиренни зърна, се слага в подготвени калъпи, в които сиренето се пресова до придобиването на желаната твърдост, като пресоването продължава около 80 минути. |
| Етап 4 | : | По традиция по-нататъшната обработка на пресованите сирена се извършва ръчно, тъй като така се осигурява по-добра гаранция за качеството и формата на сиренето. Обработката включва:






  а) | нарязване и оформяне на отделни рула сирене, |

Етап 1

:

Суровото краве мляко се пастьоризира при температура между 73 и 79 °C.

Етап 2

:

Подсирването, рязането и втвърдяването на сиренината, както и получаването на сиренните зърна се извършва по обичайния начин за производство на натурални полутвърди сирена.

Етап 3

:

Сместа, съставена от суроватка и сиренни зърна, се слага в подготвени калъпи, в които сиренето се пресова до придобиването на желаната твърдост, като пресоването продължава около 80 минути.

Етап 4

:

По традиция по-нататъшната обработка на пресованите сирена се извършва ръчно, тъй като така се осигурява по-добра гаранция за качеството и формата на сиренето. Обработката включва:

а)

нарязване и оформяне на отделни рула сирене,

| б) | изваждане на сиренето от калъпите и отстраняване на излишните участъци в краищата на рулата, |
| --- | --- |

б)

изваждане на сиренето от калъпите и отстраняване на излишните участъци в краищата на рулата,

| в) | поставяне на приведените в изисквания вид и проверени сиренни рула на рафтове за осоляване. |
| --- | --- |

в)

поставяне на приведените в изисквания вид и проверени сиренни рула на рафтове за осоляване.

Етап 5

:

Осоляване: Сиренните рула се осоляват, като се оставят за 24 часа в солен разтвор с концентрация: 16—18 °Be NaCl, киселинност pH: 4,6—5,3, температура: 12—18 °C.

Етап 6

:

Съхнене на сиренето при температура около 13 °C в продължение на около 24 часа.

Етап 7

:

При производството на пушената разновидност

Опушване: сиренето се опушва с пряк студен дим от дървени стърготини с температура приблизително 30—35 °C в камера с принудителна циркулация на въздуха, докато придобие златистожълт цвят.

Етап 8

:

Зреене: Сиренето зрее върху рафтове при температура 8—12 °C и относителна влажност на въздуха не повече от 90 % в продължение най-малко на 2 седмици.

Етап 9

:

Опаковане: сиренето се опакова във фолио за хранителни продукти. На опаковката се поставя цветен етикет, съдържащ наименованието „Tekovský salámový syr“, а за пушената разновидност може да се използва наименованието „Tekovský salámový syr údený“.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

—

3.7.   Специфични правила относно етикетирането:

На производителите, които произвеждат „Tekovský salámový syr“ в съответствие с настоящата спецификация, е разрешено да използват наименованието „Tekovský salámový syr“ за целите на етикетирането, рекламата и маркетинга.

Поставените на продукта етикети трябва да включват:

| — | наименованието „Tekovský salámový syr“ на видно място, |
| --- | --- |

—

наименованието „Tekovský salámový syr“ на видно място,

| — | думите „защитено географско указание“ или съкращението ЗГУ и съответния символ на ЕО. |
| --- | --- |

—

думите „защитено географско указание“ или съкращението ЗГУ и съответния символ на ЕО.

4.   Кратко определение на географския район:

Tekov е историческото название на района, който понастоящем се намира на границата между административните окръзи Nitra и Banská Bystrica.

Производството на „Tekovský salámový syr“ се осъществява в район Tekov, който обхваща обширните плодородни низини в югозападна Словакия и граничи с общини Jur nad Hronom, Dolná Seč, Žemliare, а на север завършва в подножието на Štiavnické vrchy (част от вътрешните западни Карпати). Източната граница се очертава от няколко общини, простиращи се от Uhliská до Demandiса и от Jabloňovce до Krškany.

Tekov е низинна област със слаборазвита промишленост, но със значителен добив на мляко, от което местните жители започнали да произвеждат сирене на рула. Името на района станало част от наименованието на сиренето „Tekovský salámový syr“. Производството придобило особено значение най-вече след Втората световна война, когато създало възможности за работа на жените и се превърнало в поминък за този район. Наименованието на района се използва и до днес в търговията или в ежедневния език за обозначаването на този хранителен продукт. Макар в действителност да е само неофициално наименование, то продължава да се използва и е широко известно.

5.   Връзка с географския район:

5.1.   Специфична характеристика на географския район:

Tekov е преобладаващо низинна област, чиято северна част е заета от средновисоки планини. Областта е известна не само като винопроизводителен район, но и с широко застъпено отглеждане на едър рогат добитък. Това е една от областите с най-висок добив на мляко, предназначено за производството на сирене в Словакия.

Началото на преработката на мляко в сирене в тази област е поставено през 1905 г., когато в град Bátovce е основана една от първите млекарски кооперации в Словакия.

Производството на полутвърдо сирене на рула започнало обаче по-късно — през 1949 г. в млекарския цех Tekovské Lužany. След затварянето на цеха производството на сирене на рула се преместило в млекарския цех в Šahy, а по-късно и в Leviсе, където се произвежда и досега. Както преди, така и сега производството на „Tekovský salámový syr“ се осъществява в определения географски район и е свързано със специалните и изключителни умения на производителите. Благодарение на сръчността, опита и знанията, получени от предходните поколения, производственият процес, особената форма и качеството на продукта се запазили.

5.2.   Специфика на продукта:

„Tekovský salámový syr“ се отличава със своята форма, която не е обичайна за сирена. Част от производството на това сирене на рула протича в рамките на нормалния процес, характерен за полутвърди сирена (получаването на сиренни зърна, пресоване), но при следващите етапи производителите прилагат своите специални умения. След пресоването още топлото сирене внимателно се изважда от калъпите така, че да полегне върху вътрешната страна на ръката, за да не се деформира, като същевременно се оглежда и евентуалните излишъци (остатъци от пресоването) се отстраняват ръчно, за да се запази правилната цилиндрична форма. След това внимателно се поставя на ръка върху рафтовете за осоляване.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП), или специфичното качество, репутацията или други особености на продукта (за ЗГУ):

Заявката за регистрация на географското указание „Tekovský salámový syr“ се основава на характерната наподобяваща салам форма (отразена в наименованието на продукта), която не е обичайна за сирена, както и на неговите репутация и качество.

Tekov се намира в преобладаващо низинна област в югозападната част на Словакия. Областта е известна с голямото си производство на мляко, значителна част от което служи днес за производството на натуралното полутвърдо сирене „Tekovský salámový syr“.

„Сиренето на рула било въведено като разновидност от Jozef Soc, собственик на цех за производство на мляко и сирене в Dobrа Nivа, заедно с производителите на сирене Rudo Pudelkа и Štefan Slančík. Дървените калъпи били направени в коларската работилница на Štefan Ľupták. В работилницата му били изработвани и цилиндрични калъпи от буково дърво, необходими за зреенето на сиренето на рула. Уредите за пресоване и другият инструментариум от метал били изработени в ключарската работилница на Karol Mozoľ, която била в съседство с цеха за производство на мляко и сирене на Jozef Soc. Началото на производството на сирене на рула било поставено през 1921 г.“ (Ing. Ján Keresteš, Mvdr. Ján Selecký a kolektív — Mliekarstvo a syrárstvo na strednom Slovensku, 2003 г., стр. 87).

По време на Втората световна война цехът за производство на мляко и сирене в Dobrа Nivа бил напълно разрушен и производството в него никога не било възобновено. След 1948 г., когато в Чехословакия започнала национализацията на частните и кооперативните предприятия, били създадени нови държавни млекопроизводителни предприятия, които се специализирали в определен производствен асортимент и така производството на сиренето на рула било преместено в Tekovské Lužany.

„След Втората световна война производството на полутвърдо сирене на рула започнало през 1949 г. в млекарския цех Tekovské Lužany“, както се съобщава в рубриката, посветена на оригинални словашки продукти, във вестник „Hospodárske noviny“ от 23 юни 2008 г.

В историческите документи се посочва, че в миналото в тази област сирене на рула се произвеждало първо в цеха в Tekovské Lužany в периода от 1949 до 1953 г., след което производството се преместило в близкия цех в Šahy, където продължило до 1996 г. След затварянето на обекта в Šahy производството на сирене на рула се преместило в млекопреработвателния завод в Leviсе, където това сирене започнало да се произвежда в две разновидности — пушена и непушена. Преместването на производството на сиренето на рула не навредило на качеството, дори напротив — сиренето запазило отличното си качество, за което свидетелства и получаването на най-високото отличие в националния конкурс за най-добър млечен продукт през 1996 г.

Продуктът винаги се е произвеждал само в определения географски район. И трите млекарски цеха — в Tekovské Lužany, Šahy и Leviсе, са разположени в определения географски район, т.е. Tekov. Понастоящем производството е съсредоточено само в млекопреработвателния завод в Leviсе.

Важен е фактът, че въпреки неколкократната промяна на мястото на производството му и съответно на производствените обекти, традиционният производствен процес на сиренето на рула се е запазил непокътнат, с малки изключения, до наши дни. Качеството на сиренето „Tekovský salámový syr“ също било запазено, за което свидетелстват и по-късните първи награди в категория „Сирена“ на националния конкурс за най-добър млечен продукт през 2003 г. и 2006 г.

Район Tekov запазва и досега водещата си позиция в производството и качеството на млякото в Словакия. Производителите се грижат за запазването на високото качество на продуктите си. За репутацията и традицията на „Tekovský salámový syr“ свидетелстват и статии в пресата.

„Познат е на потребителите не само в Словакия, но и в Чехия, и дори в Брюксел ...“„ ... и благодарение на този деликатес от сирене Словакия и район Tekov са познати в чужбина ...“, посочва вестник „Nitrianske noviny“ от 21 май 2007 г.

„Tekovský salámový syr“ се радва на отлична репутация както в Словакия, така и в чужбина, за което свидетелстват спечелените престижни отличия. Това сирене е част от важни регионални и национални чествания (честването на световния ден на млякото, Pohronské dni), международни специализирани прояви в рамките на IMFM 2006, различни национални и международни приеми и изложения (Познан, Москва, Лондон).

„Изключителността на това сирене се състои в това, че вече години се произвежда по един и същи начин. Преработката му се извършва на ръка, в духа на производствената традиция на млекарските цехове в Leviсе“ (вестник „Nitrianske noviny“ от 21 май 2007 г.).

Благодарение на формата, която не е обичайна за сирене, и благодарение на спазването на традиционната рецепта, която включва прецизен ръчен труд и проверка при получаването на формата, е възникнал един изключителен продукт — „Tekovský salámový syr“.

Препратка към публикуваната спецификация:

(Член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

http://www.upv.sk/pdf/speciftekov_ek2.pdf

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стp. 12.

---